Diskusjon:Brev fra en ukjent

message: Utgaven som ligger på tysk Gutenberg inneholder drøyt 14231 ord og dermed blir dette et grensetilfelle mellom en svært lang novelle og en noe kort kortroman. Grunnen til at jeg forsøkte å endre beskrivelsen og katergoriene er at :de:Brief einer Unbekannten kaller det «eine kurze Novelle» og :en:Letter from an Unknown Woman: «is a novella». Siden det er i nærheten av uavgjort synes jeg Asav, som faktisk har tatt seg bryet med å skrive artikkelen, skal få det siste ordet. Kaitil (diskusjon) 7. jul. 2014 kl. 13:08 (CEST)
replies: text: OK. Når jeg så at han behandla deg som en vandal/skoleunge sjekka jeg ditt grunnlag og fant ikke noe vandalisering. Var innom brukerdiskusjonen til Asav og så at han er selektiv når det gjelder hvem han vil ha beskjeder fra. Det var ikke vits i å prøve, derfor skrev jeg ikke noe spørsmål der og tilbakestilte her. 82.164.79.60 7. jul. 2014 kl. 13:26 (CEST)
replies: text: :Zweig betegner selv teksten som «novelle» i et brev til Gorki (http://gutenberg.spiegel.de/buch/7450/2), og tyske Wikipedia betegner den endog som «kort novelle». Asav (diskusjon) 7. jul. 2014 kl. 13:47 (CEST)
replies: text: :: Jeg ser at du lenker til Zweigs brev; det er en nyttig avklaring. Det tyske ordet novelle oversettes vanligvis til det engelske novella og det norske kortroman (jfr :d:Q149537), mens det norske ordet novelle tilsvarer det engelske short story og det tyske Kurzgeschichte (jfr :d:Q49084). Jeg har flere ganger sett folk ta feil av det engelske novel (=roman), men det er åpenbart flere skjær i sjøen. Mvh --M O Haugen (diskusjon) 7. jul. 2014 kl. 14:02 (CEST)
replies: text: :::Det er simpelthen ikke riktig, M O Haugen. En tysk «Novelle» tilsvarer i all hovedsak en norsk novelle. En «Kurzgeschichte» er kortere, selv om grensene nok flyter. Legg merke til at tyske Wikipedia betegner en «:de:Novelle» som «eine Erzählung von kürzerer bis mittlerer Länge», og det passer godt til denne teksten. Asav (diskusjon) 7. jul. 2014 kl. 14:09 (CEST)
replies: text: ::::Enten har begrepet endret betydning over tid – og det er i og for seg ikke så usannsynlig. Eller så må noen gjennom en omfattende runde med rydding i interwiki og sånt. Be my guest. I artikkelen :de:Prosa nevnes flere undersjangre av prosaen (Prosagenres sind z. B. Romane, Novellen, Erzählungen, Kurzgeschichten, Essays, Feuilletons ...); og slik jeg leser den lista så er enten novelle noenlunde tilsvarende vårt kortroman, eller så mangler tysk Wikipedia en term for kortroman. Uansett; dette er ikke noe jeg vil bruke mer energi på. Mvh M O Haugen (diskusjon) 7. jul. 2014 kl. 14:43 (CEST)
replies: text: :::::Litt mer energi fra meg, så er det slutt herfra også: både dict.cc og Beolingus (http://dict.tu-chemnitz.de/) oversetter tysk «Novelle» både med engelsk «novella» og «short story», så her er det mange skjær i sjøen. Allikevel tror jeg hovedbetydningen er Novelle=novella=kortroman. Legg for eksempel merke til Ian McEwans artikkel Some notes on the novella som er oversatt til tysk som Anmerkungen zur Novelle  Om en leser artikkelen ser en at både McEwan og den tyske oversetteren Oliver Wieters bruker «short story» for å avgrense mot novella/Novelle. Dette er selvsagt bare et eksempel på bruk av ordene i en oversatt tekst, men peker i retning av at det ikke er helt feil å bruke «kortroman» om både novella og Novelle. Språket endrer seg, og akkurat i dette tilfellet ville det sikkert vært fornuftig å synkronisere skandinaviske språk med engelsk og tysk, men det er jo ikke vår jobb som wikifanter. Uansett, akkurat Brev fra en ukjent  ligger lengdemessig og vaker i grenseland, og kan for min del gjerne passere som en (lang) novelle. Kaitil (diskusjon) 7. jul. 2014 kl. 15:12 (CEST)
replies: text: ::::::Det er forsåvidt en ikke uinteressant litterær diskusjon. Personlig kan jeg (med tysktalende og litteraturhistorisk bakgrunn) egentlig tenke meg at begrepet «Kurzgeschichte» er av nyere dato, jeg tenker da f.eks. på Brechts Kalendergeschichten. Men også i i kraft av oppbygning, det begrensede persongalleriet og intrigen mener jeg dette faller inn under novellegenren. Selv om tidsspennet i seg selv tilsier at det kunne være en roman, kondenserer brevformen det tilstrekkelig til å gi teksten et novellepreg. Men til 7. og sist blir jo sånt synsing. Asav (diskusjon) 7. jul. 2014 kl. 15:56 (CEST)
Problemet her er at meg bekjent finnes det ingen definisjon i Norge på hva en kortroman er ut over at det er en kort roman. På engelsk finnes det heller ikke noe definert skille mellom short story/novella/novelette/novel, med ett unntak og det er i priskategoriene til sf-prisen Nebula. Å ekstrapolere priskategoriene som brukes til Nebula til andre engelske bøker og enn videre til andre språk synes jeg ikke er holdbart. Her  oversettes novelette til kortroman. Søk i Bokhylla viser at eldste treff på kortroman i norske bøker er fra 1970. Både novella og novelette brukes på norsk og da kommer jeg tilbake til 1871. Det lønner seg å lese innledningen i denne:  og se særlig på side 14 hvor det står: «Dette reiser spørsmålet om hvor lang en short story egentlig kan være om den skal fortjene beegnelsen. Det norske ordet "novelle" står for et nokså tøyelig begrep, men det tilsvarende engelske "novel" brukes nå bare om romanen. ellers fins det i dag et virvar av betegnelser på engelsk. Mellomtingen mellom roman og kort fortelling kan kalles "novelette" eller "short  novel" eller "long short story" eller til og med "novella", mens den virkelig korte fortelling hendelsesvis betegnes som "short short story". Man venter bare på "mini-story". I virkeligheten fins det selfølgelig en sammenhengende skala fra anakdoter på to-tre sider til noveller på hundre eller mer. Men det kan også hevdes, og blir hevdet, at den egentlige short story er en genre med markerte egenskaper, som atskiller seg fra den lange novellen. Jeg tror personlig ikke det er noen vesensforskjell mellom "short story" og "long short" og kommer i det følgende helst til lå bruke det første uttrykket, eller det norske "novelle" i samme rommelige betydning. » Forordet i denne anbefales:  «Mange av forfatterne, særlig de eldre, har ikke selv brukt betegnelsen novelle. I Italia ble den nyttet alt på 1300-tallet - av Boccacio og andre. Senere ble den tatt opp av bl.a. Goethe og tysk romantikk. Den kom på mote i Danmark omkring 1830, men var uklar i konturene og omfattet ofte også romaner. Hos oss ble den brukt av Mauritz Hansen, men slo ikke definitivt igjennom før et godt stykke inn på 1900-tallet. I titler og undertitler nyttet de fleste forfatterne heller andre ord - fortellinger, historier, soger, skisser, novelletter, humoresker - også der vi i dag uten å nøle ville si noveller. Men Bjørnsons kortere "fortellinger", Kiellands "novelletter", Ragnhild Jølsens "historier" og Olav Duuns "soger" har sin selvfølgelige plass i en norsk novelle antologi. » Skillet mellom en lang novelle og en kort roman er så uklart at å bastant kategorisere noe som enten novelle, novella, novellette eller kortroman og på toppen av det hele så forklarer Norsk riksmålsordbok (II første halvbind m-skjølp, 1947) novellette med: "1) liten novelle; Kiellands noveletter 2)  mus., kortere musikkstykke av friere form og med forholdsvis mange temaer." All grunn til å anta at kortroman er en ganske ny betegnelse uten definert innhold og at noveletter på norsk både kan bety en lang novelle, en kort roman og altså også har betydd en kort novelle. ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post  9. jul. 2014 kl. 19:12 (CEST)

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Brev fra en ukjent. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20150319095546/http://lesekost.de/deutsch/au/HHLAU06.htm til http://www.lesekost.de/deutsch/au/HHLAU06.htm
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 30. jan. 2022 kl. 22:55 (CET)
thread_title:  Endret eksterne lenker