Diskusjon:Gyldendal

message: At Gyldendal er omdirigert til en norsk avlegger i stedet for det opprinnelige, største og internasjonalt mest kjente Gyldendal (Danmarks største forlag) er et stjerneeksempel på navlebeskuende Norgesfokus/provinsialisme som Wikipedia har som mål å unngå. Det er det danske og opprinnelige forlaget (grunnlagt på 1700-tallet) som heter bare Gyldendal, og av samme grunn heter ikke det norske forlaget (grunnlagt på 1900-tallet) Gyldendal, men Gyldendal Norsk Forlag. Legg merke til at alle andre språk, herunder engelsk og svensk Wikipedia, plasserer det danske Gyldendal under oppslagsordet Gyldendal. 
Å omdirigere oppslagsordet til den norske avleggeren blir som å la artikkelen om McDonalds handle om selskapets norske datterselskap. GVU 29. des 2008 kl. 14:29 (CET)
replies: text: Then fix it. Er det feil, så retter man det, ingen vits i å skrive lange avhandlinger om hvorfor det er feil. Laaknor 29. des 2008 kl. 14:47 (CET)
replies: text: :Jeg skjønner ikke hva du mener. Jeg har skrevet artikkelen om det danske Gyldendal. Brukeren Orland har så uten forklaring gjenopprettet en omdirigering til den norske avleggeren og klipt og limt (feil flyttemetode) innholdet til Gyldendal (dansk forlag). GVU 29. des 2008 kl. 14:50 (CET)
replies: text: :: Ser det nå. Har slettet den danske artikkelen og flyttet Gyldendal til Gyldendal (dansk forlag), og laget en pekerside av Gyldendal. Laaknor 29. des 2008 kl. 14:55 (CET)
replies: text: ::: Strengt tatt så heter vel egentilig det danske selskapet «Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S» og ikke bare «Gyldendal». Det er mest kjent som «Gyldendal» i Danmark, på lik linje som den norske avleggeren er mest kjent som «Gyldendal» i Norge. For en norskspråklig person, så vil det være mest naturlig å tenke på den norske versjonen (som ikke er direkte ukjent i Norge). Stigmj 29. des 2008 kl. 14:59 (CET)
replies: text: ::::Vi har bortimot 400 artikler som lenker til Gyldendal (jeg tok meg ikke tid til å telle nøye), og det er ingen stor overraskelse hvis de fleste av disse lenkene er ment å gjelde Gyldendal norsk forlag. Med andre ord burde denne pekersiden være en redirect, slik den var tidligere. Det er haugevis med presedens for dette, se f.eks. hvor du havner hvis du går til oppslagsordet Sovjet, som er et russisk ord for «arbeiderråd». MHaugen 30. des 2008 kl. 08:10 (CET)
replies: text: :::::På tide å arkivere tråd? Sju hav (diskusjon) 14. sep. 2016 kl. 18:42 (CEST)
replies: text: ::::::På tide å komme til enighet om hva oppslagsordet Gyldendal skal peke til. Selv heller jeg nå mot en omdirigering til Gyldendal (Norge), siden den store majoriteten av norskspråklige lesere vil forvente det. MHaugens «Sovjet-eksempel» oppsummerer det greit. Hilsen Kjetil_r 14. sep. 2016 kl. 23:30 (CEST)
replies: text: :::::::Enig med Kjetil. Hvis en pekerside bare inneholder to enheter, og den ene av dem er påtagelig mer høyfrekvent enn den andre, så er det mest brukervennlig å ledes direkte til den høyfrekvente artikkelen. For lesere som skal til den andre artikkelen er det likegyldig om de henvises fra en pekerside eller fra en høyfrekvent artikkel. (Mitt personlige syn er dertil at den høyfrekvent artikkelen like gjerne kan ha det direkte artikkelnavnet. Se en gammel og litt rotete diskusjon om sånt her.) Mvh M O Haugen (diskusjon) 14. sep. 2016 kl. 23:50 (CEST)
Dette er Wikipedia på norsk og ikke for Norge. Internasjonalt er Gyldendal (Danmark) minst like kjent som Gyldendal (Norge). Dansk Gyldendal er eldre og det er nok også et større forlag enn Gyldendal i Norge. På andre språk er Gyldendal en pekerside. Aschehoug (andre betydninger) er noe ganske annet. Det er ikke tvilsomt at forlaget Aschehoug er mest kjent. 
-- Som hovedregel anser jeg det som en fordel om "hovedordet" får lov å være en pekerside. Da kommer brukerne frem til et meningsfullt oppslag uansett hva de mente å lete etter. Får Gyldendal (Norge) lov å "okkupere" oppslaget Gyldendal så får vi også mye feillenking som egentlig skulle til Danmark. Under alle omstendigheter trenger alle lenkene som nå går til Gyldendal å ryddes opp i, viser til eksemplet med Hamsun som har flere lenker til Gyldendal og dels skal de lenke til norsk Gyldendal og dels til dansk Gyldendal. Bruker vi Gyldendal som omdirigeringsside til norsk Gyldendal så har vi en håpeløs ryddejobb. Om noen klarer å få ryddet i det som lenker hit nå som skulle til Danmark så vil det være håpeløst å følge med og finne ut om det har kommet til nye feillenker. 
-- Best å få ryddet opp og sørge for at det ikke lenker sider inn til denne i det hele tatt. Får vi ryddet opp i alle artiklene som nå lenker til Gyldendal så er det en overkommelig vedlikeholdsjobb hvis nye lenker oppstår til pekersiden. Rydder vi ikke og/eller lar Gyldendal omdirigere til norsk Gyldendal vil vi fortsette å ha et ukjent antall artikler som lenker til Norge, men skulle lenket til Danmark og vi vil ikke oppdage det når nye feillenker oppstår. 
-- Det er på tide å rydde opp i alle artiklene som nå lenker til Gyldendal og kvalitetssikre at alle artiklene lenker til riktig Gyldendal. Det dreier seg per nå om over 600 artikler vi ikke vet hvilket land de egentlig skulle lenke til. --ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post 15. sep. 2016 kl. 21:49 (CEST)

text: Vi skriver et leksikon for mennesker som leser norsk, og som bærer med seg de konnotasjonene og erfaringene som er vanlige blant norskkyndige. Da er det mindre viktig at dansk Gyldendal er eldre, større eller mer kjent internasjonalt. Oppryddingen i mulige feillenker må gjøres uavhengig av hva man velger å gjøre.

text: Dyveldi foretrekker en hovedregel hvor hovedordet er en pekerside; jeg foretrekker en hovedregel hvor det mest høyfrekvente av to alternativ har hovedoppslaget. Dette er to tydelige alternativ, og vi må enten finne regler, presedens eller flertall/konsensus for å avklare det. Mvh M O Haugen (diskusjon) 15. sep. 2016 kl. 22:11 (CEST)

text: «Dette er Wikipedia på norsk [...]», skiver Dyveldi. Helt enig, derfor bør vi som MOHaugen sier ta utgangspunkt i hva den typiske bruker av norsk språk forventer. De forventer helt sikkert det norske forlaget.

text: Jeg sjekket en god del lenker inn til Gyldendal nå, og nesten alle var ment å gå til det norske forlaget. Det viser at Wikipedias skribenter ubevisst antar at det norske forlaget ligger på dette oppslagsordet; det er ingen grunn til å tro at leserne våre gjør noe annet.

text: Enig i at vi bør rydde opp og fikse lenker som skal gå til det danske Gyldendal, men opprydning må vi gjør uansett hvilken modell vi velger.

text: Når det gjelder om Gyldendal skal omdirigere til det norske forlaget, eller om det norske forlaget skal flyttes til Gyldendal, så har jeg ingen sterke meninger. D~et blir litt hipp som happ for meg, de leserne som leter etter det danske forlaget vil uansett finne artikkelen de var ute etter. Hilsen Kjetil_r 15. sep. 2016 kl. 23:13 (CEST)
replies: text: ::Som hovedregel skal en lenke gå direkte til en artikkel og ikke til en omdirigeringsside.
replies: text: ::-- Vi har omdirigeringssider fordi noen ganger har vi synonyme oppslag, alternative navn eller det oppstår feilstavinger som det etterhvert blir for sent å slette. Hvis denne får lov å omdirigere til Norge vil det være en kontinuerlig oppryddingsjobb å finne ut hvilke som egentlig skulle til Danmark. Hvis vi godtar at den omdirigerer til Norge kommer det alltid til å være så mange lenker hit at det vil være uoverkommelig å utføre vedlikehold ved å gå gjennom dem og finne hva som egentlig skulle til Danmark.

text: ::-- Hvis vi nå får ryddet opp og får alle artiklene lenket direkte til riktig hovedartikkel, dvs ikke via denne siden så vil det være igjen noen få lenker hit som faktisk skal stå fordi de omtaler denne siden, dvs diverse diskusjonssider. Jeg sjekket nettopp og nå var det redusert til 503 lenker hit. Får vi ryddet opp i dette vil det være en overkommelig jobb å sjekke innimellom om det har oppstått nye lenker hit som egentlig skal til enten Gyldendal eller Gyldendal. Det er rett og slett ikke praktisk at denne lenker til den ene av de to store gyldendalske forlagene og det vil være en kontinuerlig produsent av feillenkinger som vi ikke kommer til å klare å få rettet opp i.

text: ::-- Vi har ingen regel som forplikter oss til at dette må være en omdirigering til norsk Gyldendal. Noen ganger er det tilfeldig hvilket oppslag som blir pekerside og mange ganger har det med historikk å gjøre, hvilket oppslag som kom først.

text: ::-- Hvis denne nå får være en pekerside til de to store Gyldendal så vil noen fortsatt lenke hit (og lenken vil jo føre leseren frem til en side de blir opplyst av), men en hel del vil oppdage at dette er en pekerside og lenke direkte til riktig Gyldendal. Det er praktisk at denne er en pekerside, det vil redusere feillenking.  --ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post 16. sep. 2016 kl. 18:54 (CEST)
replies: text: :::Nå er vi nede i nøyaktig 300 lenker inn til denne pekersiden og jeg har 201 redigeringsforklaringer «fikser Gyldendal-lenke». Det var ganske mange som skulle til Danmark selv om flertallet gjaldt Norge. Gir meg for i dag. ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post 16. okt. 2016 kl. 22:04 (CEST)
replies: text: ::::Nå er vi nede i 99 hvorav vel 20 er diskusjonssider som ikke skal endres. Det var for meg åpenbart at her har det vært flere som ikke har vært klare over at Gyldendalske Boghandel i Danmark ikke var samme forlag som Gyldendal i Norge og det gjør gjennomgangen vel verdt å foreta. --ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post 22. okt. 2016 kl. 22:43 (CEST)
Nå er det igjen 34 sider som lenker hit. Av dette er 12 artikler og resten diskusjonssider e.l. Jeg har vedlikeholdsmerket noen få av de artiklene jeg rettet lenken i, men burde antagelig vedlikeholdsmerket 90%. Det var en bedrøvelig mangel på referanser/kilder. Jeg har i utgangspunktet antatt at det var riktig når artikkelen lenket til Gyldendal og undersøkt der hvor jeg var i tvil om hvilket "Gyldendal-land" det skulle lenkes til. Underveis viste det seg at her også forelå en sammenblanding mellom Universitetsforlaget og Gyldendal og ved en anledning var riktig forlag Aschehoug. Sammenblandingen med Universitetsforlaget (1950–1999) kan ha sammenheng med parteringen av UF og at Gyldendal kan ha kjøpt rettigheter til bøker utgitt av gamle UF og hatt dem i sine salgslister. Det er veldig synlig når ISBN starter med 82-00, men er det ikke oppgitt ISBN så er det ikke lett å se og jeg har som sagt antatt at når det var lenket til Gyldendal så var det enten norsk Gyldendal eller dansk Gyldendal. Dette kan være en indikasjon på at alt som lenker til Gyldendal burde vært gjennomgått og funnet referanse til at det faktisk dreier seg om Gyldendal og ikke Universitetsforlaget eller annet forlag. De 12 som nå gjenstår trenger en hel del mer arbeid enn å bare rette lenke, en er slettenominert og flere andre bør muligens slettenomineres eller omarbeides ganske betydelig. 
-- Etter denne gjennomgangen er jeg ikke mye i tvil om at når et artikkeloppslag er flertydig så bør vi bruke artikkelnavnet til en omdirigering. Å bruke det til en artikkel som antas å være der de fleste mente å lenke fører til en masse feillenking som "lurer" leseren. Gjennomgangen av lenker inn til Gyldendal viste med tydelighet at her var mange artikler lenket Gyldendalske og som viser meg at det kan være ganske mange som ikke er klare over at dette ikke er en bedrift med avdelinger i to land, men to helt separate bedrifter. Brukes artikkelnavnet til en omdrigering så kommer i alle fall leseren frem til en side som gir riktig informasjon. --ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post 29. okt. 2016 kl. 13:26 (CEST)
thread_title: Norgesfokus

message: Artikler som nevner Gyldendal, skal vel alltid lenkes til artikkelen om det norske forlaget eller -det danske forslaget.
Kan en liste framskaffes som består av:
alle artikler som lenker til "[[Gyldendal] ]", der artikkelen også lenker til "Kategori:Danske forfattere"? Mvh Sju hav (diskusjon) 14. sep. 2016 kl. 18:57 (CEST)
thread_title:  "[[Gyldendal] ]"  Λ   "Kategori:Danske forfattere"