lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:«Fram»

message: Jeg ser at noen historiske båter, fly m.m. har «» i navnet sitt, er dette nødvendig? 
--Ssu 22. nov 2004 kl.07:51 (UTC)
replies: text: Personlig synes jeg det er fjollete, og over grensen til det "hyperkorrekte" (ønske om å være så korrekt at man blir ukorrekt). Og når selv ikke artikkelens brødtekst bruker guillemets rundt Fram, så mener jeg at det er unødvendig i tittelen, også. Kissa 22. nov 2004 kl.08:13 (UTC)
replies: text: :Et leksikon bør være korrekt, og alle skip skal ha navnet i anførselstegn. Det er dette som er det korrekte. Wolfram 22. nov 2004 kl.14:08 (UTC)

message: Til orientering for dei som ikkje har sett det: Nansen's Fram expedition
Hordaland 5. okt 2009 kl. 17:49 (CEST)
thread_title:  Ny artikkel på engelsk 

message: Hovedmotoren i Fram er i dag en Svensk AB Diesel, som ble satt inn i 1910. 
Før det satt det en Aker dampmaskin. 
Kan en hovedmotor, selv om det er en maskin som bare brukes innimellom være en damphjelpemaskin. I vanlig maritime miljøer er begrepet hjelpemotor alltid benyttet om motorer som ikke er til direkte fremdrift. F.eks, generatorsett, pumpemotorer, nødgenerator. 
Så jeg mener da at hovedmotoren bør settes til 
Opprinnelig: Aker dampmaskin, ( -1909)
Nåværende: AB Diesels Motorer (1910 -)
thread_title:  Hovedmotoren?
Diskusjon:Nizjnij Novgorod

message: Den eksterne linken påstår at byen er Russlands tredje største, ikke fjerde. Kissa
Ifølge http://www.worldatlas.com/webimage/countrys/asia/ru.htm er de største byene i Russland: It has 1,067 major cities, with 13 having a population of one million, or more. The largest cities are Moscow, St. Petersburg, Nizhny Novgorod, Novosibirsk and Yekaterinburg. Tror vi endrer til 3. største jeg... --Ssu 22. nov 2004 kl.09:10 (UTC)
Novosibirsk er større, og jeg endrer den til fjerde størst.
Diskusjon:Jørn H. Sværen

message: Hvorfor skriver Ulver med store bokstaver? Er det en forkortelse? --Finn Bjørklid 7. feb 2007 kl. 01:14 (CET)

message: Mye oppramsing av bl.a oversettelser. Artikkelen fremstår som en CV. Znuddel (diskusjon) 8. aug. 2023 kl. 09:11 (CEST)
thread_title:  CV?
Diskusjon:Farsund lufthavn, Lista

message: * Jeg er usikker på hva som er den mest hensiktsmessige måten å organisere denne informasjonen på.  Bør det være én tabell eller to – eller ingen? Bør den/de være høyrejustert? Etter hvert vil jeg legge inn tilsvarende informasjon for flere flyplasser, men første er det kanskje greit å finne en standard. Peter J. Acklam 22. nov 2004 kl.21:51 (UTC)

message: Det ble gjort en endring på navnet i infoboksen fra Farsund lufthavn til Lista lufthavn. Første impuls var å tilbakestille den, men jeg gjorde litt undersøkelser. Det ser ut til at det finnes begge varianter rundt på diverse internettlenker, men Avinor har avganger og ankomster for "Farsund lufthavn", og ingenting om Lista lufthavn. Er det noen som har en god referanse slik at vi kan bli sikker? — Galar71 12. jul 2007 kl. 19:15 (CEST)
thread_title:  Farsund lufthavn eller Lista lufthavn? 
Diskusjon:Maginotlinjen

message: Denne artikkelen bør antagelig flyttes til Maginotlinjen. Peter J. Acklam 22. nov 2004 kl.22:59 (UTC)
Diskusjon:Aceton

message: Det er noe feil i artikkelen.  Den sier
replies: text: Hvert år produseres det 3.500.000 tonn i verden. Hvor 500 millioner tonn kommer til Norge.
men det går ikke i hop. Peter J. Acklam 23. nov 2004 kl.21:16 (UTC)
Aceton en gass
Aceton var av en eller annen grunn kategorisert som gass. Siden aceton er en væske ved romtemperatur, 
er det nepper rimelig å kalle ac eton en gass.
Diskusjon:Glommalinjen

message: Følgende kommentar fra Wikipedia:Sletting kan være til hjelp: Arj 25. nov 2004 kl.14:59 (UTC)
*Det var en gang fare for krig mellom Norge og Sverige, og Norge bestemte seg for å forsvare seg mot svenskene bl.a. ved å bygge festningsverk (bl.a. festningen på Kongsvinger). Jeg tror Glommalinjen er navnet på denne rekken med forsvarsinnretninger langs svenskegrensen. Peter J. Acklam 21. nov 2004 kl.15:55 (UTC)
*En må se det slik at det finnes flere Glommalinjer: 1) 17-1800 Christianfjeld festning, Gml Kongsvinger, Blaker, Gml Greåker, Fredrikstad, Akerøy og 2) Stangs Glommenlinjen med Elverum, nye Kongsvinger, Fetsund, Høgaas, Fossum, Ravneberget, nye Greåker og de fremskutte: Dingsrud, Ørje, nye Kristiansten, Svinesund og senere Høytorp og Trøgstad. KG 31. jan 2007 kl. 23:02 (CET)
Slettes?
Linken: "Nationen: Nødrop fra grenseskogene" i artikkelen foreslås slettet. Har lite med temaet å gjøre selv om Glommenlinjen og Stang er nevnt.KG 31. jan 2007 kl. 23:02 (CET)
Diskusjon:Norsk krone

message: I den svenske versjonen står det: «Norsk krone används även på Bouvetön, Jan Mayen och Svalbard, som alla tillhör Norge.»
Det er vel ikke akkurat nødvendig overfor det norske publikummet å presisere dette? jakro64 26. nov 2004 kl.15:40 (UTC)
replies: text: Hmm, kanskje svalbard, men de to andre er litt bak mål, men jeg mener å huske at de har en liten butikk på Bjørnøya faktisk :P Profoss 26. nov 2004 kl.15:48 (UTC)
replies: text: :Som overskriften antyder var det mht. Bouvetøya ment som en blødme, men svenskene tror nok vi har et yrende folkeliv der nede ;-))) Men på Jan Mayen er det nok også litt kroner ute og går. Det er jo flere nordmenn der enn på Bjørnøya. jakro64 26. nov 2004 kl.18:28 (UTC)
thread_title: Pingvin-valuta?

message: 50-øringen skal kansje snart fjernes!!! (se: VG.no)   TVNorge 3. sep 2010 kl. 08:35 (CEST)
thread_title: 50-øringen

message: Some years ago I found an article that there had been a 100 and a 1000 Kronen note, as a Reserve bank note series, made in case of war and so. 
I cant find anything in the article.
Would it be possible to ad infos?
Thanks 
http://www.tv2.no/nyheter/okonomi/her-er-norges-hemmelige-krigssedler-3719496.html
thread_title:  War notes 
Diskusjon:KNM «Sleipner» (F310)

message: Jeg mener at KNM Sleipner burde bli reservert jageren av samme navn og korvetten kan ligge med henvisning i oppgavelinjen. Dessvere vet jeg ikke nok om jageren til å skrive en artikkel. Profoss 27. nov 2004 kl.02:17 (UTC)
replies: text: Sleipner har vært navnet på tre fartøyer i den norske marinen, en Sleipner (Kanonbåt 1. klasse, 1877), KNM Sleipner (1936-1959) (som er det fartøyet du sikter til) og KNM Sleipner som denne artikkelen handler om. Å reservere KNM Sleipner for et fartøy blir feil - jageren Sleipner brukte dessuten KNM Sleipner kun etter 1946, da KNM ble innført som prefix for skip i Marinen. For meg virker det derfor spesielt kunstig å reservere en side med KNM-prefix for et fartøy som nesten ikke hadde KNM foran navnet.Siden det ofte er flere skip som har hatt samme navn i Marinen, har jeg foreslått å innføre denne måten å opprette sider om den norske marines skip på:  skipsnavn (skipstype) (årstall sjøsatt/satt inn i tjeneste i marinen-årstall hugget opp/solgt).Her brukes selvsagt prefixet KNM foran skipsnavn, dersom skipet har vært i tjeneste etter 1946. KNM Sleipner (1878-1935) har dermed aldri brukt KNM, og burde flyttes til siden «Sleipner (kanonbåt 1. kl) (1878-1935)». Så kan en eventuelt legge redirect fra siden med KNM som prefix - og forklare at KNM kun har vært brukt etter 1946. Jeg mener siden KNM Sleipner (aller helst bør siden bare hete «Sleipner (skip)») bør være en pekerside, som kan opplyse om at det har vært flere skip i den norske marinen med navn Sleipner, og så linke til de respektive sidene - noe á la siden Nordkapp (skip), hva mener man om det? Sindre 1. jan 2007 kl. 21:38 (CET)Jageren KNM Sleipner har forresten sin egen side alt: KNM Sleipner (1937-1959). Sindre 1. jan 2007 kl. 21:43 (CET)
thread_title:  Om reserverte artikkel-navn...
Diskusjon:Lerkendal stadion

message: Jeg trodde ikke Lerkendal var en egen bydel. En rask undersøkelse så ut til å bekrefte dette (f.eks. ), inntil jeg kom over denne: . Om Lerkendal ikke er en egen bydel, så er den vel en del av Nardo? (Bydelen "Midtbyen" ser på kartet på den siste linken ut til å strekke seg helt ned til Lerkendal Stadion, men jeg antar at stadionen ligger helt nord i det området som kan kalles "Lerkendal" (jeg er ikke så veldig kjent)), og som derfor faller under "Nardo" og ikke "Midtbyen".
(Jeg lurer på om ikke det kartet der bare er en stor feil, og mest egnet til å forvirre.)
Kissa 27. nov 2004 kl.07:57 (UTC)
replies: text: Kartet er neppe feil, men jeg tror det er en forskjell på kretser og bydeler.  Slik jeg ser det - ut fra informasjonen du har vært så hyggelig å grave frem - er Lerkendal en større krets som består av flere bydeler, deriblant Nardo.  Det er hva jeg tror.  Hva som er riktig, er en annen sak.  Jeg foreslår at vi lar det være slik det er i dag, og så får vi håpe at det er noen med mer viten om dette som blander seg inn i diskusjonen. --Toreau 27. nov 2004 kl.11:05 (UTC)
Trondheim ble delt opp i fire nye bydeler i 2004 engang. Midtbyen, Lerkendal, Østbyen og Heimdal. Et litt mere detaljert kart kan du se her: http://www.adressa.no/nyheter/trondheim/article393811.ece?service=bigImage&myStart=0
thread_title: Bydel?
Diskusjon:Le Corbusier

message: Nå har jeg gjort det jeg kunne for å få til en ryddig artikkel, og vet ikke helt hva jeg kan gjøre videre. Er artikkelen blitt ryddig nok til at "opprydding"-tagen kan fjernes? Larbac 28. nov 2004 kl.16:31 (UTC)
replies: text: Det synes jeg. --Duffman 28. nov 2004 kl.16:33 (UTC)
Diskusjon:St. Ives (Cornwall)

message: Noen har flyttet denne til fra St Ives til St. Ives. I britiske stedsnavn brukes det ikke punktum etter St (man kan finne eksempler på det, men det er galt). Jeg synes det er mest fornuftig å holde seg til den skrivemåten, så lenge navnet ikke oversettes. Dersom ingen har innvendinger flytter jeg den tilbake i løpet av kvelden. Cnyborg 29. nov 2004 kl.19:03 (UTC)
Diskusjon:Midt-Norge

message: Jeg er litt usikker på om Midt-Norge kun kan begrenses til Nord- og Sør-Trøndelag. Er det ikke vanlig å omtale disse to fylkene sammen som Trøndelag, mens Midt-Norge kanskje er et mer diffust begrep? Slik jeg oppfatter det innbefatter Midt-Norge også deler av Nordmøre og Helgeland (jfr. pågående politisk diskusjon om Helgeland skal legges inn i en fremtidig region for Trøndelag). 30. Nov. 2004 Janas
replies: text: Jeg er også litt usikker, men jeg mener at selve definisjonen på Midt-Norge omfatter kun de to trøndelagsfylkene, men at eksempelsvis «Helseregion Midt-Norge» også omfatter Møre og Romsdal.  Så - hva er egentlig riktig? --Toreau 30. nov 2004 kl.08:33 (UTC)
replies: text: :Bare for å nevne en definisjon: Det katolske stiftet Trondheim, som ble opprettet under navnet Midt-Norge i 1931, omfatter Møre og Romsdal og Trøndelagsfylkene. Jeg går ut fra at de ikke tok navnet helt ut av løse luften dengang, men at det var en oppfatning av at det var slik ting var. Cnyborg 30. nov 2004 kl.12:03 (UTC)
replies: text: ::Ok.  Jeg har nå endret det slik at også Møre og Romsdal er tatt med.  Jeg håper at noen andre enn meg, som er trønder, kan legge inn noen dekkende ord om det fylket også.  Slik artikkelen er nå, er den litt for sentrert rundt Mid...trøndelagsfylkene. :) --Toreau 30. nov 2004 kl.12:58 (UTC)
Møre og Romsdal hører definitivt med, ja — noe som da også gjenspeiler seg i både offentlige og private sammenhenger. Har såvidt begynt på innhenting av informasjon der. Kjerneområdet ser ut til å være Trøndelag og Nordmøre; det sekundære området ser ut til å være Romsdal og Sunnmøre (den siste med en noe mer perifer posisjon); og det marginale området kan inkludere Nord-Østerdalen og Helgeland. -- Olve Utne 30. des 2007 kl. 05:49 (CET)
Diskusjon:Å (bokstav)

message: Ble ikke å-en skrevet aa fordi den like før endringen ble skrevet som en vanlig a med en liten a over seg? --Jakro64 7. jul 2004 kl.05:59 (UTC)
Det stemmer at opphavet for bokstaven er en stor A skrevet med en liten a over, senere forenklet til en sirkel; Å er altså en dobbelt-A. Såvidt jeg vet kommer lyden via dansk fra tysk aa /a:/, som i Aachen, som senere utviklet seg til den lyden som nå uttales som /å/ på norsk og dansk. Wolfram 7. jul 2004 kl.06:09 (UTC)
Kategoridiskusjon:England

message: Det begynner å bli mange artikler her, og det er også over 50 artikler under 'Byer i England'. På lang sikt (laaang sikt) regner jeg med at det kan bli aktuelt med kategorier for hvert enkelt grevskap, slik det er i engelsk Wikipedia. Men allerede i løpet av måneder eller uker kan det bli på tide å begynne å dele inn en del artikler i mindre kategorier. Det blir, etter min mening, en avveiing mellom å måtte se i flere kategorier og å ha en kategori som har så mange artikler at det er vanskelig å finne fram i den. Mitt forslag er derfor at regionene etterhvert tas i bruk til finere inndeling, både av byer og andre temaer. Det vil gi ni enheter. Hvordan dette skal gjøres i praksis, og når tiden er moden for det, vil ikke jeg ta på meg å avgjøre alene, så innspill hadde vært fint. Det tar vel en ukes tid før alle grevskapene er inne, og jeg ser ikke noe poeng i å begynne å dele opp før den tid. Cnyborg 1. des 2004 kl.00:27 (UTC)
replies: text: Martin har en bot som kan skifte kategorier på et større antall artikeler på kort tid, så han er mannen å snakke med. Forøverig synes jeg det var en god idé. Profoss 1. des 2004 kl.07:27 (UTC)
thread_title: Utvikling av kategorien England
Diskusjon:Trabant

message: Jeg mener det er feil at Trabant 501 var den mest kjent modellen, da det mest sannsynlig ikke finnes noen 501-modell, men en 601. Det er denne som er omtalt i den engelske Wikipedia-artikklelen, og på denne siden: [] omtales også 601-modellen som den mest berømte: "Several models were produced but the most famous one was the model 601 that started life in 1967 and was sold until after the fall of the wall relatively unchanged to 1991." Ved en sammenligning mellom denne siden og den norske artiklelen ser man imidlertid at produksjonsperioden ikke samsvarer. Finnes det i det hele tatt noen 501-modell, når ble denne produsert, og hvilken er i så fall den mest berømte - 501 eller 601? Eller er det slik at 501 egentlig er 601? Dette bør oppklares. Bjartewe 2. des 2004 kl.02:37 (UTC)

message: Jeg synes det er helt feil å si at Trabant sammen med Wartburg var en av de bedre østblokkbilene. Jeg vil heller kalle den en av de dårligste. Biler som Lada, Yugo og Skoda vil jeg si var hakket bedre. At Lada er kjent for å være en drittbil er ikke et godt nok argument. Lada var i hvert fall en fullt brukbar bil, som dessuten var meget slitesterk og mange av de er fortsatt på veien. Ladaen ble eksportert til andre østblokkland og var den mest populære bilen der. Den ble også eksportert til vesten, og i Norge var Lada populære biler på 1960-, 70- og 80-tallet. Den ble produsert i Russland i samme form som under sovjettiden frem til langt ut på 2000-tallet. Trabant ble også eksportert til andre østblokkland, men ble aldri noen stor suksess på grunn av den dårlige kvaliteten denne gammeldagse totaktsmaskinen hadde. I østblokkland ser man ofte ladaer som brukes som bruktbiler fortsatt. Trabant er derimot en kultbil som bare brukes for moro. Jeg mener denne setningen så absolutt bør fjernes, for det er rett og slett ikke sant at Trabant var bedre enn de fleste andre østblokkbiler. Te og kaker (diskusjon) 16. des. 2014 kl. 01:47 (CET)
replies: text: Tror dette stemmer, selv om det nå er lenge siden jeg leste bilblader av noe slag... Blue Elf (diskusjon) 16. des. 2014 kl. 02:16 (CET)
*Må nok si meg enig i at det blir feil å si at den var en av de bedre Østblokk-bilene. F.bendik (diskusjon) 16. des. 2014 kl. 12:19 (CET)
thread_title:  At Trabant var en av de bedre østblokkbilene kan nok diskuteres
Diskusjon:Lokøyna

message: Normalt er det en policy her at vi ikke oversetter en artikkel som allerede er skrevet på en målform til et annet, med mindre det er blitt gjort store forandringer. en ekstra linje forsvarer ikke en oversetting. Det synes nå jeg. Jeg flytter dessuten den nynorske oversettelsen til nn. Profoss 2. des 2004 kl.07:12 (UTC)
Diskusjon:Tysklands flagg

message: Flaggen er ikke forbudt. Man kan viser DDR-flaggen. Det er ikke (strafbar), men naturligvis vil ingen gjör det. Men hvis man viser hakekors og rikskrigsflag da kan man bli tatt i fengsel (...) Tiontai 4. des 2004 kl.10:26 (UTC)
Som det fremgår av teksten har det vært tilfelle med DDRs flagg. Forbudet mot dette flagget ble avskaffet samme år som Willy Brandt kom til makten. Forbudet mot offentlig bruk av det tidligere rikskrigsflagget gjelder heller ikke i hele Tyskland, men bare i noen delstater. Wolfram 4. des 2004 kl.13:44 (UTC)
Aha, forstaa naa. Det var tidligere. Ok. Tiontai 5. des 2004 kl.11:45 (UTC)
------
To ting slo meg:
* DDRs flagg var også et av Tysklands flagg, og bør ikke bare omtales i teksten, men også vises.
* Er ikke hakekors mye mer vanlig på norsk enn svastika?
Hanno 15. feb 2006 kl.22:11 (UTC)
thread_title: DDR flagg er ikke forbudt
Diskusjon:ThyssenKrupp

message: Trenger vi å ha med ansvarsforhold i selskapsnavnet? (Dette har forøvrig vært diskutert et annet sted tidligere, jeg husker ikke hvor.) --Duffman 4. des 2004 kl.16:08 (UTC)
replies: text: tja, det er jo en del av det formelle selskapsnavnet. Tok det med fordi det var med i den tyske utgaven. Wolfram 4. des 2004 kl.16:14 (UTC)
replies: text: :Kategoridiskusjon:Norske selskaper. Man bør finne en standard. --Duffman 4. des 2004 kl.16:20 (UTC)
replies: text: ::Det beste er kanskje å ha uten. Tyske selskaper kan ha veldig kompliserte navn ("GmbH & Co. KG a. A."). Jeg flytter siden. Wolfram 4. des 2004 kl.16:25 (UTC)
Diskusjon:Delta (landform)

message: Bør man ikke her legge inn ting som den greske bokstaven delta feks?
Diskusjon:Tiber

message: Den kalles vel helst 'Tiberen' på norsk, gjør den ikke? Cnyborg 6. des 2004 kl.18:28 (UTC)
replies: text: I Gyldendals store verdensatlas er det italienske navnet brukt faktisk. Profoss 6. des 2004 kl.18:43 (UTC)
replies: text: :Det heter Tiber på språkrådet sine sider. Så det skal vel «helst» hete det.  --Frokor 26. nov 2007 kl. 15:27 (CET)
Diskusjon:Danseband

message: Hadde vel vært bedre med en mer generel artikkel her, om selve fenomenet danseband, da det ikke er min type musikk håper jeg noen andre kan skrive artikklene. Den som står oppført her kan med hell bli overført til en eventuell "liste over danseband". Profoss 9. des 2004 kl.14:11 (UTC)

message: Det som står skrevet her er vel ingen "definisjon" på et danseband? Og tatt i betraktning hvem som skrev det, så er det vel strengt tatt å se på som reklame i tillegg? Ikke aner jeg (for jeg hører heller ikke stort på denne typen musikk), men hvis dansebandet som er presentert her (husker jo ikke navnet lenger engang) er et obskurt lokalt danseband fra indre utsira, så har det vel ingenting i et leksikon å gjøre i det hele tatt? (Tar utgangspunkt i at dette spesifikke dansebandet ikke er spesielt kjent, hvis det er det, så passer det vel uansett bedre i en liste over danseband?). --OPus- 9. des 2004 kl.14:24 (UTC)
thread_title:  enig... 

message: Er det artikkelforfatteren som har feilstavet «Amund's Danseband» eller er det dansebandet selv som viser sine svake norskkunnskaper? --Finn Bjørklid 18. mar 2006 kl.03:39 (UTC)
replies: text: Artikkelen om «Amund's» har blitt slettet 1, så kanskje  lenken dit kan fjernes herfra? Kjetil Ree 18. mar 2006 kl.07:06 (UTC)
thread_title:  Og... 
Diskusjon:Haag

message: This should be "Den Haag". 10. des 2004 kl.11:05 (UTC) Martijn
replies: text: In my atlas (Gyldendals store verdensatlas, pretty up to date) it's accualy named "Haag" on norwegian, the same goes in standard norwegian conversations, people talk about "the war crime court in Haag" not "the war crime court in den Haag" (just an example). Profoss 10. des 2004 kl.11:22 (UTC)

text: No, it shouldn't. This is not the Dutch Wikipedia. Look up Paris in the Dutch version and see what happens. Same thing here. Wurdnurd 31. jan 2008 kl. 19:31 (CET)
Is "provins" also the Norwegian term for a municipality? Because Den Haag is not a province (Zuid-Holland is), but a part of a province. Foeke 8. jan 2005 kl.11:36 (UTC)

text: I changed it from "fylke" (which is the name of Norwegian provinces) to the general term "provins". The Norwegian term for municipality is "kommune". Wolfram 8. jan 2005 kl.11:42 (UTC)

text: "Provins" is loosely like Dutch "provincie". The term "fylke" is correct for Zuid-Holland, as is the term "provins" to some degree. Personally, I wouldn't use "provins", as it is less defined in Norwegian, and may mean an area that is governed directly by the state as in that it has no province parliament. "Fylke" is the exact equivalent of the Dutch term "provincie" when used for these two countries. Wurdnurd 31. jan 2008 kl. 03:40 (CET)
replies: text: :Provins is what has been used in the other articles at the no-wikipedia, just as for some of the articles themselves. I've corrected your corrections ;) Noorse 31. jan 2008 kl. 21:47 (CET)
Diskusjon:Johan Sverdrup

message: {{Tidligere anbefalt artikkel|Nedgradering}}
Johan Sverdrup sa aldri "All makt i denne sal". Dette kan Professor Trond Nordby ved Universitetet i Oslo gå god for. Han har gått igjennom alle uttalelsene til Sverdrup. Jeg kan komme med endringer og nøyanseringer om hva Sverdrup mente etter hvert. Han mente IKKE at all makt skulle samles i Stortinget.<br />VIdere må jeg komme med en nøyansering på Parlamentarismen. Jeg la til noe på parlamentarisme, men det kommer ikke godt nok fram. Parlamentarismen ble ikke "innført" i 1884. Det var en gradvis prosess, der parlamentarismen ble innført gjennom en rekke små skritt fra 1870 til 1932, da den ble fullført så og si.. Den er aldri "innført", i streng forstand, siden parlamentarismen er en konstitusjonell sedvanerett. Men jeg kan skrive mer om dette senere.<br />Ellers vil jeg komme med en heder til alle som driver Wikipedia. Dette er et glimrende prosjekt. [[Bruker:tHaWuLf|tHaWuLf]]

message: Håper at vi kan ta fatt i denne artikkelen og vaske språket, hvis noen tar et kapittel hver, så trenger det ikke bli uoverkommelig. Den har stått urørt siden den ble nominert i slutten av oktober, men med litt språkvask kan denne bli fin. [[Bruker:Orland|M. Haugen]] 5. des 2005 kl.11:16 (UTC)

message: Det står i artikkelen at Sverdrup la frem et forslag til promulgasjon, og at dette ble vedtatt. I følge Nordby(2004), la aldri Sverdrup frem noe forslag om promulgasjon. Dette på grunn av et ønske om et mer samlende vedtak.
thread_title:  Promulgasjon 

message: Utsagnet "Jaabæk er blitt betegnet som en av landets mest forhatte og negative politiske skikkelser" mangler kilder. Og det har vel karakter av å være et partsinnlegg. Han motstandere betegnet ham kansje som "landets mest forhatte og negative politiske skikkelse". Men det spørs vel om det har noe i et leksikon-artikkel å gjøre? --85.165.74.162 22. okt 2007 kl. 02:14 (CEST)
replies: text: Godt poeng! Jeg har korrigert det. --MHaugen 22. okt 2007 kl. 07:48 (CEST)
thread_title:  Partistandpunkt? 

message: UA-vedlikehold: Denne artikkelen er blitt svært lite objektiv, med unnvikende og udokumenterte påstander som: De fleste er enige om at Johan Sverdrup er en av de mest ruvende skikkelsene i norsk politisk historie. Dessuten har den nesten ikke kilder og er altfor kort til AA.  Eisfbnore (d · @) 6. jul 2010 kl. 14:24 (CEST)}}
Nedgradert  19. oktober 2010 kl. 21:47‎ av Eisfbnore
thread_title:  Nedgradering 

message: På den här bilden står att han är bankdirektör. Varför nämns detta faktum inte alls i texten? --LA2 (diskusjon) 3. nov. 2014 kl. 22:17 (CET)
thread_title:  Bankdirecteur 