Diskusjon:Moritz Hermann von Jacobi

message: --M O Haugen (diskusjon) 4. okt. 2017 kl. 18:57 (CEST)

message: Artikkelen ble skrevt for en stund siden, men har nå føyd til et kort kapittel om Jacobis ettermæle. Ikke lett å finne noe, men fant en nokså tung tysk akademisk bok om naturvitenskap på 1800-tallet som sa noe om hans bidrag. Hva tenker M O Haugen, Ulf Larsen og Ranværing om status nå? Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 15:48 (CEST)
replies: text: Uten å ha lest gjennom hele artikkelen synes den som en grei kandidat til anbefalt. Et par små punkter: Det er en rød lenke i ingressen, den bør enten dekkes, eller fjernes. Det er også en rød kategori, den bør også enten dekkes eller fjernes. Mvh. Ulf Larsen (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 16:01 (CEST)
replies: text: :Ja, veldig enig. Har fikset dette. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 16:03 (CEST)
replies: text: :: Den er ikke glitrende, men sannsynligvis innenfor AA. Erfaringen har vist at det ikke er lengden, men presisjonsnivået som er avgjørende. Avsnittet #Ettermæle som ble føyd til i dag er IMØ ikke helt det vi forventer av en ettermæle-seksjon: jeg forventer noe om statuer og gravminne; museer og utstillinger; fakulteter, priser og andre oppkallinger i hans navn. Når det er sagt kan jeg godt nominere; det kan hende at jeg er urimelig streng i noen slike småsaker. En annen ting, forresten: hva vil det si å være «medlem av finansdepartementet»? mvh --M O Haugen (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 17:11 (CEST)
replies: text: :::, he-he, nei den er vel kanskje ikke glitrende. Nå skjønner jeg hva du mener med ettermæle, men det er ikke lett å google seg frem til informasjon om fysiske objekter som sier noe om hans eksistens. Finner imidlertid dette: Gravminne Jacobi, altså en meget trist gravplass. Men en historisk person kan jo sette spor etter seg på andre måter. Jeg er enig i at dette er viktig å prøve å få frem i en biografisk artikkel, men kan dette avsnittet kanskje gis et annet navn i hans tilfelle? Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 18:04 (CEST)
replies: text: ::::Ja, vi kunne ha ønsket ham et bedre gravminne, men det er verdt å nevne som det står. Rekonstruksjonene av motoren hans er også stoff som hører hjemme i den seksjonen. Dette med «medlem av finansdepartementet» må avklares. Vi kan ikke slippe gjennom artikler hvor vi ikke er sikker på hva teksten betyr. Mvh M O Haugen (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 18:28 (CEST)
replies: text: ::::: Enig med dine kommentarer, skal se på dette litt senere. I den tyske biografien står det kort: «1850 geadelt, wurde er später Wirkl. Staatsrat und Mitglied des Manufaktur-Conseils beim Finanzministerium» som ikke var så helt enkelt å forstå. Kan det være noe slikt som: «Han ble adlet i 1850, senere ble han statsråd og fikk en stilling ved finansdepartementet»? Både ordet Wirkl. og «Manufaktur-Conseils» synes jeg gjorde dette veldig vanskelig. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 18:41 (CEST)
replies: text: :::::: Jeg kan ikke tysk, men kan det være så enkelt som at «Manufaktur-Conseils» var industri-avdelingen i Finansdepartementet? Mvh M O Haugen (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 18:56 (CEST)
replies: text: ::::::: Godt mulig Googel translate gir en: manufactory de: manufacture: Herstellung, Produktion, Erzeugung, Manufaktur, Fabrikation, Erzeugnis. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 23. sep. 2017 kl. 22:06 (CEST)
replies: text: :::::::: Da prøver jeg med denne oversettelsen: «Han ble adlet i 1850, og sener ble han medlem av industrikonsilet i Finansdepartementet». Er det greit? Ser at ordet konsil også brukes på norsk. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 24. sep. 2017 kl. 16:37 (CEST)
replies: text: ::::::::: Det høres tilforlatelig ut; men i tråd med den lappeteppemetaforen vi snakket om tidligere, er det avgjørende at vi faktisk vet. Hvis vi ikke vet, må vi heller ta ut den setningen fra artikkelen. Mvh M O Haugen (diskusjon) 24. sep. 2017 kl. 17:54 (CEST)
replies: text: :::::::::: Det vi trenger her nå er en skarpskod multilinguist. Trygve W Nodeland kan du hjelpe med oversetting av denne setningen til norsk: «1850 geadelt, wurde er später Wirkl. Staatsrat und Mitglied des Manufaktur-Conseils beim Finanzministerium». Utfordringen for oss er at dette er et tyske forsøk på å forklare tsartidens styreform med få ord. Nedenfor er noen ordbokoppslag om det kan hjelpe. Over kan du se hva vi har diskutert oss imellom. Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 24. sep. 2017 kl. 21:50 (CEST)
* https://en.m.wiktionary.org/wiki/counsel#English
* https://de.langenscheidt.com/deutsch-englisch/search?term=wirklicher+staatsrat
replies: text: ::::::::::::Jeg lurer på om setningen mangler noe. Teksten 1850 geadelt, wurde er später Wirkl. Staatsrat und Mitglied des Manufaktur-Conseils beim Finanzministerium, betyr isolert sett at han ble adlet i 1850, og senere utnevnt til Wirkl. Staatsrat og medlem av Manufaktur-Conseil i finansdepartementet. Det skal nok leses som Wirklicher Staatsrat, altså ordrett virkelig statsråd. Jeg vet ikke når dette er skrevet, men i Meyers Konversations-Lexikon fra 1909, er det på det tidspunktet en tittel på de høyeste embetsmenn. Utgangspunktet er at det oppsto såkalte Geheimrat eller Geheimräte i flertall. Geheimrat var et substantiv - en som behandlet fortrolige saker - . Det utviklet seg siden til et verb i Geheimer Staatsrat. Tittelen Geheimrat ble også delt ut som en ærestittel. Men da oppsto behovet for de virkelige Geheim- eller Staatsräte å distansere seg ved å kalle seg de egentlige statsrådene: de var Wirkliche Geheim- eller Staatsräte. Manufaktur er en betegnelse for verksteder for håndarbeid, i motsetning til råstoffutvinning og fabrikker. Siden ble manufakturvarer oppfattet som tekstilvarer. Conseil er vel nettopp råd eller utvalg. Jeg kan ikke nok om dette, men det er ofte å oppdaget ulik bruk av titler i ulike delstater. Det som synes klart er at han hadde en høy stilling i det vi idag kaller et departement. På tysk er det ministerium, men for oss er ministerium en regjering. Et statsråd den gangen var ikke noe demokratisk organ, men noen som rådet, og tok i mot ordre fra monarken. Jeg forstår ikke dette at man forklarer tsartidens styreform, men dersom setningen brukes om byråkratiet under tsartiden, blir dette jo lett en hviskelek, der man kommer ut med noe til slutt som er langt fra ordenes egentlig, for ikke å si virkelige innhold. Det kan være at man bare skal si han hadde en høy stilling i byråkratiet.
replies: text: :::::::::::::Hei Trygve W Nodeland, tusen takk for omfattende forklaring. Og nei, setningen manglet nok ikke noe, den bare starter slik i en kort telegramstill. Jo, altså setning forklare hva som skjedde med tysk-jøden Moritz Hermann von Jacobi da han forlot Tyskland og fikk et nytt liv i Russland. Som du ser har Orland og jeg diskutert frem og tilbake hvordan dette skal skrives, uten at vi sier noe helt feil. Nå begynner jeg å lure på om vi ikke kan skrive: I 1850 ble han adlet, og senere fikk kan en høyere stilling ved Finansministeriet i datidens russiske keiserdømme. Synes ikke vi hverken underslår eller overdriver noe med å skrive dette. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 26. sep. 2017 kl. 18:12 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::Det føles trygt å skrive en høyere eller kanskje bedre høy stilling. Deretter ville jeg i referanseboksen ha skrevet inn sitatet. Videre ville jeg altså ha skrevet finansdepartementet, ikke -ministeriet, jf ovenfor.--Trygve Nodeland (diskusjon) 26. sep. 2017 kl. 18:46 (CEST)
replies: text: ::::::::::::::: og  har endret slik som du foreslo Trygve Nodeland, takk for det! Orland har rett i at artikkelen ikke er glitrende, men jeg tror nå at den er bedre enn artiklene på de andre språkene. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 26. sep. 2017 kl. 19:51 (CEST)
thread_title:  Mulig AA-kandidat? 

thread_title:  Referanser 

message: Batterier: Det ser ut til at han også utviklet batterier, men jeg er usikker på hvor mye som var hans egne oppfinnelser og hvor mye som var forbedring av ting andre hadde gjort/foreslått. --Vennlig hilsen Erik d.y. 28. sep. 2017 kl. 16:03 (CEST)
replies: text: Ikke lett å finne ut av slike ting, ikke så mye litteratur finnes om oppfinnere. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 29. sep. 2017 kl. 20:08 (CEST)
Det er en rød lenke i ingressen, den bør enten fjernes eller dekkes før artikkelen godtas som AA. Mvh. Ulf Larsen (diskusjon) 2. okt. 2017 kl. 18:05 (CEST)

text: Greit, jeg fjernet denne. --Frankemann (diskusjon) 5. okt. 2017 kl. 20:37 (CEST)
Kan det stemme at han var på en kongress i Paris i 1867? Finner ingen det året, derimot var det en relatert kongress i Berlin i 1867. Mvh. Ulf Larsen (diskusjon) 2. okt. 2017 kl. 19:22 (CEST)

text: Hei Ulf, ser hva du mener, men kilden finner du her: Jacobi. Her er en annen kilde: History of the metric system, men som heller ikke sier at noen kongress fant sted i Paris i 1867. Ikke vet jeg hvordan vi skal håndtere dette? Kanskje ved å ikke nevne at han var delegat, sted og årstall, men bare fastslå at dette var noen han engasjerte seg for? Hilsen --Frankemann (diskusjon) 2. okt. 2017 kl. 20:09 (CEST)
replies: text: : Jeg vet ikke, men synes at det er påfallende at at det a) ikke finnes spor av en konferanse i Paris det året, b) er klare spor av en konferanse i Berlin om samme tema. At det skulle holdes to konferanser samme år, i to ulike byer, om samme tema, på den tiden, tviler jeg sterkt på. Kanskje vår bibliotekar tilknyttet NTNU - Kjersti Lie - kan grave frem noe på dette? Mvh. Ulf Larsen (diskusjon) 2. okt. 2017 kl. 20:28 (CEST)
replies: text: :: Hei Ulf Larsen og Kjersti L., vanskelig dette når kildene spriker, for et tema med få skriftlige kilder på et språk vi forstår. Hva om vi bare fjerner setningen «I 1867 var han russisk delegat til en kongress i Paris om standardisering av måleenheter.» Slik at vi står igjen med det flere kilder sier, nemlig «Han var en sterk talsmann for det metriske systemet» ? Forresten takk for bidragene til nok en kandidatartikkel! Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 5. okt. 2017 kl. 20:37 (CEST)
replies: text: :::Verdensutstillingen var i 1867 (der han øyensynelig deltok), kanskje var kongressen samme året eller kanskje er det en forveksling av tid/sted. --Vennlig hilsen Erik d.y. 5. okt. 2017 kl. 20:44 (CEST)

text: :::Heinrich skriver i 1938: «The idea of international standards was always uppermost in his mind. In the year 1867 he was the Russian delegate and the president of the international committee for the establishment of international units of weight, measure, and money.» Så 1867 ser ut til være riktig. --Vennlig hilsen Erik d.y. 5. okt. 2017 kl. 20:45 (CEST)
replies: text: ::::Se også denne boken og ser ut til at metersystemet ble fremmet på geodesi-konferansen i Berlin 1867. --Vennlig hilsen Erik d.y. 5. okt. 2017 kl. 20:54 (CEST)

text: ::::Donald McDonald & Leslie B. Hunt: A History of Platinum and its Allied Metals s. 283 står det at han var i Paris i 1867 og benyttet anledningen til å delta i diskusjonen om standardisering av mål og vekt (noe franskmennene var opptatt av). Jacobi støttet opprettelsen av en komite med delegater fra ulike land, og meter-kommisjonen kom i arbeid i 1869. --Vennlig hilsen Erik d.y. 5. okt. 2017 kl. 21:31 (CEST)
Denne setningen: «Jacobi ble invitert til St. Petersburg i august 1837 for å eksperimentere med elektrisk fremdrift for skip.», kommer på slutten av et langt avsnitt som foregår året før. Bør kanskje flyttes for å få en mer oversiktlig kronologi? Mvh. Ulf Larsen (diskusjon) 2. okt. 2017 kl. 20:16 (CEST)

text: Jeg kan ikke tenke meg at jeg har bedre kilder her på NTNU enn Frankemann har, men jeg kan selvsagt prøve. Ellers falt mine øyne på "Semyonovich". På norsk skriver vi vel Semjonovitsj? Kjersti L. (diskusjon) 3. okt. 2017 kl. 08:32 (CEST)

text: Takk til den som rettet opp dette. Godt gjort at du Kjersti L. kjenner disse rettskrivningsreglene! Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 5. okt. 2017 kl. 20:37 (CEST)
thread_title:  Kommentarer som ikke ble ferdigbehandlet i kandidatprosessen 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Moritz Hermann von Jacobi. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20060212055437/http://chem.ch.huji.ac.il/~eugeniik/history/jacobi.html til http://chem.ch.huji.ac.il/~eugeniik/history/jacobi.html
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 3. jan. 2022 kl. 04:56 (CET)
thread_title:  Endret eksterne lenker