lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Hjelpdiskusjon:Kunstnere

message: Det burde være unødvendig å benytte del av denne siden til å forklare hvordan man skal forholde seg til problematikken knyttet til navnekollisjon. Det bør holde at dette behandles i en stilmanual for biografier slik at denne siden kan holdes så kort og kunstner-fokusert som mulig. __meco 14. des 2006 kl. 13:53 (CET)
thread_title: Bloating av siden

message: Siden biografier (så godt som alltid) havner i mer enn en kategori og (så godt som alltid) sorteres på samme måte i alle kategoriene, bør vi foretrekke  for sorteringsnøkler.  Ikke bare blir det mindre å skrive/lese, men:
* (andre) brukere risikerer ikke å glemme nøkkelen når de legger på en ny kategori;
* (andre) brukere risikerer ikke skriveleif i nøkkelen når de legge på en ny kategori;
* om det skulle skje at artikkelen skal sorteres annerledes i en kategori, vil det bli mye mer synlig for alle og enhver at det er noe utenom det vanlige med akkurat den kategorien.
(Dette er vel generelle grunner for å bruke , men jeg vil heller si for mye enn for lite.) — the Sidhekin 8. mar 2008 kl. 18:36 (CET)
replies: text: ... og da har jeg vært freidig nok til å foreta denne endringen.  :) — the Sidhekin 8. mar 2008 kl. 18:50 (CET)
thread_title:  DEFAULTSORT
Diskusjon:Hvordan Norge ble bygd

message: Det hadde vært fint om det hadde kommet inn noen overskrifter. Slik artikkelen ser ut nå, virker den ganske usystematisk og usammenhengende. -marius 14. des 2006 kl. 15:35 (CET)
replies: text: Ah, var det dét du tenkte på. Tenkte den kanskje var for kort, men mellomtitler er ikke noe problem. Skal fikse det. --Finn Bjørklid 14. des 2006 kl. 15:38 (CET)
replies: text: :Der ja. Så mye bedre med en gang :) -marius 15. des 2006 kl. 13:49 (CET)
Diskusjon:Verruca vulgaris

message: Takk for fin artikkel! Kjente meg igjen, nettopp blitt ferdig med en . Jeg tok metoden "det går nok over etter lang tid"... :D Marcus 14. des 2006 kl. 17:46 (CET)
replies: text: Hyggelig at du satte pris på den og at du er blitt kvitt det :-)  --Reodor 14. des 2006 kl. 17:59 (CET)
replies: text: : Marcus 14. des 2006 kl. 19:22 (CET)

message: "Fotsopp" omdirigerer hit.  Jeg har alltid trodd at fotsopp var ... ja, nettopp, et soppangrep.  denne artikelen beskriver et virusangrep? Tobixen 5. jan 2008 kl. 23:05 (CET)
thread_title:  Fotsopp
Diskusjon:NOU 2006: 2, Gjønnes-utvalget

message: Innledningen mangler en kort oppsummering av utvalgets arbeid. Man må langt ned i artikkelen for å finne det man sannsynligvis søker. Ellers er gjengivelsen av utvalgets rapport preget av å være en direkte avskrift av denne som jeg syns bør trimmes vesentlig. __meco 15. des 2006 kl. 10:13 (CET)
thread_title:  Artikkelen bør trimmes og gis en mer beskrivende innledning 

message: Flere af lænkerne viker desværre ikke :-(
thread_title:  Links
Diskusjon:Bladet Vesterålen

message: Avisen er på tross av sin politiske uavhengighet, likevel kjent for å ha et klart nei-standpunkt i EU-saken. Dette har jeg føyd til. 
replies: text: «..kjent for» er ingen god referanse. Du har kanskje en kilde for denne påstanden? --Frodese 21. apr 2008 kl. 17:24 (CEST)
Diskusjon:Villa Stenersen

message: Denne teksten og teksten på http://www.villastenersen.net/ fra Norsk Form har likheter. Jeg har hatt kontakt med Norsk Form på email, og fått bekreftet at forfatteren av denne artikkelen også er forfatteren av deres sider. Haros 15. des 2006 kl. 17:43 (CET)
thread_title:  Ikke copyvio 
Diskusjon:Storebæltsforbindelsen

message: Har foretatt en gjennomgang og utvidelse av artikkelen, og flettet inn enkelte opplysninger fra artikkelen om «Storebæltbroen». Jeg mener at det riktige artikkelnavnet bør være «Storebæltsbroen», da dette er det offisielle navnet. --Friman 15. des 2006 kl. 21:39 (CET)
Kategoridiskusjon:Professorer ved NTH

message: Mot. Ikke det samme. Tskoge 15. des 2006 kl. 23:13 (CET)
replies: text: Jeg er også mot. Men jeg mener at Kategori:Professorer ved NTH kan legges som en underkategori til Kategori:Professorer ved NTNU. __meco 18. des 2006 kl. 13:27 (CET)
replies: text: : Det ville være å gjemme kategorien. Professorer ved NTH er ikke sammenfallende med professorer ved NTNU (selv om det er en viss overlapping). Tskoge 18. des 2006 kl. 15:30 (CET)
replies: text: ::Ingen av kategoriene er egentlig store nok til å være egne kategorier (uskrevne regelen er 5 artikler), så enten fyll opp eller flett. Mvh Røed (d · en) 18. des 2006 kl. 15:36 (CET)
replies: text: ::: Vi har lagd vår egne uskrevne regel om at dette ikke gjelder hvis det er åpenbart at det er langt mer enn fem artikler som kan legges i kategorien, selv om det foreløpig ikke er gjort. Tskoge 18. des 2006 kl. 15:38 (CET)

text: ::: Det er per i dag syv personer i kategorien. Tskoge 23. jan 2007 kl. 12:01 (CET)

text: ::Er ikke NTH innlemmet i NTNU? I 1996 opphørte NTH å eksistere og organisasjonen ble en del av NTNU. Jeg kan ikke ser at det vil være uriktig å la NTH-professorene bli en underkategori av NTNU-professorene. Ikke heller tror jeg det blir oppfattet som at noen blir «gjemt». __meco 18. des 2006 kl. 15:59 (CET)
replies: text: ::: Nei, ikke etter det jeg kan se. Tskoge 25. des 2006 kl. 14:52 (CET)
replies: text: ::::Hva er det du ikke kan se? __meco 27. des 2006 kl. 12:00 (CET)
replies: text: ::::: Det du skriver er feil. Tskoge 15. jan 2007 kl. 13:46 (CET)
replies: text: ::::::Er alt jeg skriver feil? __meco 15. jan 2007 kl. 14:32 (CET)
thread_title:  Fletteforslag 

message: Med den begrunnelse at NTH er innlemmet i NTNU foreslår jeg at Kategori:Professorer ved NTH blir en underkategori av Kategori:Professorer ved NTNU. Jeg tar det opp som et formelt forslag fordi Tskoge (over) har gitt uttrykk for uenighet i det jeg fremstiller som realiteten i premisset for forslaget. __meco 23. jan 2007 kl. 16:00 (CET)
replies: text: Premisset for forslaget ditt er galt. Tskoge 23. jan 2007 kl. 20:03 (CET)
thread_title:  Forslag: Underordnes Kategori:Professorer ved NTNU
Diskusjon:Største felles divisor

message: Det virker som det brukes to ulike navn på dette på norsk. Jeg fant i hvert fall største felles nevner i Prestesæters Engelsk-norsk Teknisk Ordbok (Formatic, Oslo, 1998). __meco 16. des 2006 kl. 12:24 (CET)
thread_title:  To synonyme betegnelser 

message: Til forskjell fra den engelske artikkelen er vår kategorisert under tallteori mens den til forskjell fra vår er kategorisert under (elementær) aritmetikk. Her bør det vel samordnes noe. __meco 16. des 2006 kl. 12:53 (CET)
replies: text: Den tyske, svenske, nederlandske, polske og russiske wikipediaen kategoriserer også denne artikkelen under tallteori, mens den engelske, spanske og franske ikke gjør det. Kategorisystemet er vel uansett ofte forskjellig oppbygd på de forskjellige wikipediaene, så det er ikke nødvendigvis noe poeng at de skal være samkjørte. Selv synes jeg tallteori er den beste kategorien for denne artikkelen. Tjo 16. des 2006 kl. 13:09 (CET)
replies: text: :Er det noe i veien for å kjøre dobbelt sett med tilhørigheter? __meco 18. des 2006 kl. 14:02 (CET)
thread_title:  Kategorisering 

message: Jeg har utvidet siden med spesielt å knytte beregning av gcd til Euklids algoritme. Dette gjør det naturlig også å ta med den viktige Bezouts identitet. Referansene er også noe utvidet, men ikke tatt med noen henvisning til betegnelsen største felles nevner som jeg aldri har sett i bruk og som også kan være meget misvisende. Dessuten har jeg på nettet funnet en bedre gcd-calculator. Phidus (diskusjon) 4. nov. 2015 kl. 16:10 (CET)
thread_title: Utvidelse
Diskusjon:Linn Ulvin

message: Bøkene trenger forlag, årstall og ISBN Harald Haugland 16. des 2006 kl. 14:15 (CET)
Diskusjon:Norsk forsvarshistorie

message: Nylig endring i artikkelen: "Sen og dårlig organisert mobilisering bidro til at man ganske enkelt ikke hadde kampklare militære ressurser til å stå i mot det tyske angrepet 9. april 1940."
Jeg mener "kampklare" kan strykes.  Selv en vellykket mobilisering hadde ikke kunnet demme opp for svært kort verneplikt og utdatert utstyr og taktikk.  Man hadde f.eks. verken luftvern eller panservern å snakke om, noe som ville vært vesentlig for å stå i mot et tysk angrep.  Norsk forsvarshistorie har en analyse av dette, jeg kan sitere den når jeg kommer hjem i kveld. Harald Hansen 29. jan 2007 kl. 13:25 (CET)
replies: text: Oops, ser at det er en diskusjon på dette på nomineringssiden.  Tar den videre der... Harald Hansen 29. jan 2007 kl. 13:27 (CET)
thread_title:  Ressurser til å stå i mot 9. april 1940 

message: Bør artikkelen endre navn til «Norsk militærhistorie»? Bidragsyterne Hedgehog400 og Asav hevder det. Jeg er hverken noen ekspert på det norske forsvaret, eller historiker, men om vi ser til Store norske leksikon så benytter de samme betegnelse som her, se «Norsk forsvarshistorie». En annen vinkel, er at et forsvar jo er en del av samfunnet, noe som ofte ikke kommer frem i «rene militære» artikler, men kanskje burde det. Under arbeidet med å kildebelegge artikkelen om første verdenskrig fant jeg for eksempel etter hvert ut at kvinners innsats var mye mer relevant for krigen enn Jyllandsslaget. Om vi endrer navnet kan muligens, snevre inn, eller åpne opp, for hvordan emnet forstås. Uansett bør en eventuell endring av artikkelens navn diskuteres her. Mvh. Ulflarsen (diskusjon) 20. mai 2021 kl. 23:09 (CEST)
thread_title:  Endring av navn
Diskusjon:Spline

message: denne artikkelen trenger opprydding i språklige formuleringer m.m.
Diskusjon:Kenneth

message: Finnes det noen etymologisk kobling mellom det keltiske navnet og det nåtidige kvinnenavnet Sinéad? –KEBman 17. des 2006 kl. 06:12 (CET)
replies: text: Såvidt jeg vet gjør ikke det. Sinéad synes å være en irsk oversettelse av Janet/Jeanette. Kenneth Holter 17. des 2006 kl. 08:10 (CET)
Diskusjon:Mannen som elsket Jack Nicholson

message: Finnes det noen dokumentasjon på denne? Eventuelt er det gitt støtte til denne produksjonen? Eventuelt har den hatt premiere på noen andre steder enn diverse gutterom? Dette kan være viktig, da artikkelen ellers lett kan bli sett på som uviktig og dermed nomineres til sletting. –KEBman 17. des 2006 kl. 06:29 (CET)
replies: text: Det var svært lite informasjon å finne om denne filmen. Tittelen var feil, det skal være Mannen som elsket Jack Nicholson ifølge . Den korrekte tittelen gir tilsammen 5 Googletreff, og filmen finnes ikke i imdb. Vi bør kanskje diskutere om vi overhodet skal inkludere filmer som ikke engang finnes i imdb. Kph 17. des 2006 kl. 07:48 (CET)
thread_title: Notabilitetsproblem
Diskusjon:Skjær

message: Jeg synes definisjonen av skjær er for upresis.
Små øyer som så vidt rekker over vannflaten, kalles skjær, større skjær kalles holmer. Tette samlinger av øyer, holmer og skjær utgjør en skjærgård, i følge Caplex
Bildet, som illustrasjon av skjær er vel muligens også misvisende, idet det som her avbildes heller synes å være en holme ??
Bruker:Celvin11 17. des 2006 kl 11:43 CET
thread_title: Definisjon
Hjelpdiskusjon:Maler

message: Til den kan redigeres igjen: Artikkelen står alfabetisert under H i kategori Hjelp, bør få
|]] og komme under M.Helge Høifødt 17. des 2006 kl. 12:18 (CET)
Jeg tror maler bør deles i to, denne og avanserte. Denne siden bør være enkel, og kun omhandle bruk av ferdig definerte maler mens avansert bør omhandle hvordan maler lages.
Jeg er f.eks kun bruker av maler (selv om jeg har vært bidragsyter i over 2 år), og jeg tror de fleste er som meg. Å tilby både bruk og konstruksjon av maler på samme side tror jeg mer bidrar til å forvirre enn å opplyse. mvh - Ulf Larsen 26. apr 2007 kl. 20:20 (CEST)
thread_title:  Om innføring i maler
Diskusjon:Messerschmitt Bf 109

message: Jeg så at artikkelen ble lagt til i kategorien :Kategori:Militært materiell benyttet av det norske forsvar. Jeg har aldri hørt om at Bf 109 noengang ble brukt av det norske forsvaret, og det står ikke noe i artikkelen. Var dette en feil? Galar71 17. des 2006 kl. 18:11 (CET)
replies: text: Fjerner kategorien, så får vi se om noen reagerer. Grumpy444grumpy 19. feb 2007 kl. 23:51 (CET)
replies: text: :Den kan ha havnet der fordi fbendik har lagt den inn på Luftforsvaret, og så har noen brukt den som kilde.  Antakelig en typo for Bf 108, som var i bruk 1945 (og muligens litt av 1946), 1 på Gardermoen (merket HM for Helge Mehre) og 1 på Sola.  Skal gå og spørre ham på siden hans nå.  Men det var en interessant kategori, for god til å være rød.Paaln 8. sep 2007 kl. 13:35 (CEST)
thread_title:  Bruk i Norge? 

message: Hvilke varianter mener man kun var bevæpnet med 13mm? Såvidt jeg vet, var den lettest bevæpnede utgaven en rekognoseringsutgave som kun hadde 2 7,92mm MG17. Uansett bør dette presiseres, da bevæpningen på en rekognoseringsutgave ikke sier noe om jagerflyene - alle variantene som fylte rollen som jagerfly hadde så vidt jeg kan se maskinkanon - enten 15mm eller 20mm. Jeg synes også at påstanden om at 20mm kun ble satt inn for å skyte ned bombefly er litt drøy mtp at Emil-utgaven hadde mellom 2 og 3 20mm-kanoner, samt at den første utgaven av 109F(F-0) faktisk VAR bevæpnet med en 20mm maskinkanon. Tyskerne hadde allerede før krigen skjønt at man måtte ha maskinkanoner(eller MANGE mger) for å være effektiv mot alle fly - også jagere, og uttalelsene til pilotene som fløy variantene bevæpnet med 15mm gjenspeilet også dette.Andrimner 16. jan 2009 kl. 17:33 (CET)
thread_title:  Bevæpning BF109F 

message: Jeg kan ikke helt se at påstanden om at standardbevæpning på en 109G var 1 30mm MK i nesen og 2 20mm MKer i vingene kan være nøyaktig. Standardbevæpningen var 1 MK og 2 MGer i nesen og ingenting i vingene. Dog kunne MKer ettermonteres UNDER vingene - men dette var altså ikke standardbevæpning. I tillegg hadde den ikke 30mm før G6, og da kun én variant av G6 - standardbevæpning for G-6 var 13mm og 20mm.
Oppsummert startet 109G med 2x7,92mm og 1x20mm, og utviklet seg til 2x13mm og 1x30mm. MKer kunne monteres under vingene, og var hyppig brukt, men var ikke standard utrustning.Andrimner 16. jan 2009 kl. 17:49 (CET)
thread_title:  Bevæpning BF109G 
Diskusjon:Game (musiker)

message: -"Det ble imidlertidig beef mellom G-Unit og The Game og derfor skilte de lag." Hva menes her, kan det skrives om? --Zypres 17. des 2006 kl. 18:41 (CET)
replies: text: Beef betyr bråk, uenighet. At noen slåss, selv om dette ikke skjer i hip hopen. Beef resulterer i hat mot hverandre og artister kan f.eks. lage hatsanger (diss) mot hverandre og nevner hverandre i sine sanger. Dette resulterer ofte i skille i hip hopen, to forskjellige sider. Et eksempel er dette er g-unit (50 cent) mot the game (som kaller dem for g-unot). Artikkelen er uansett heftig utdatert. Jeg vil komme tilbake til denne artikkelen (min yndlingsartist). Marcus 9. mai 2008 kl. 22:11 (CEST)
thread_title:  Omskrivning 
Diskusjon:Magnetfelt

message: Jeg slakta «magnetisk flukstetthet» og prøvde å flette inn noe om det her (forsatt ikke helt vellykket). Jeg tror det er best å forsette det som er begynt og ha én artikkel som beskriver både B og H, selv om de historisk behandles som to forskjellige ting. Utfordringen da er å få inn forskjellene på en ryddig måte. (dette har de ikke greid på engelsk wiki enda. Den er meget rotete fremstilt)--Jivestgarden 17. des 2006 kl. 20:46 (CET)
thread_title:  Magnetfelt og magnetisk flukstetthet 

message: Enig, jeg tenkte å hente litt av denne teksten fra engelsk, men endte opp med noen figurer og noe av teksten under Elektrisk ladning og Magnetiske felt, så jeg måtte gå tilbake til gamle "Elektrisitet og Magnetisme" fra NTNU hd 17. des 2006 kl. 22:18 (CET)
thread_title:  Magnetfelt og magnetisk flukstetthet 

message: Er en mann fra Oslo som egentlig ikke har noen stor kunnskap i magnetisme (Planetenes magnetfelt). Eneste kunnskap jeg har i dette er det jeg lærte i barneskolen. Dette høres kanskje litt for mye eventyrlig ut, men det gjorde også mobilen for 50 år siden.
Jeg har lenge gått å forundret meg over hvorfor ikke denne energien ikke er tatt i bruk innenfor transport på og uten for jorden. Min tanke eksperiment er som følger. 
Hvis man kunne lage et flygende farkost som var bygget slik at den hadde sterke pluss og en minus felt, og som man kunne ha 100 % kontroller over.
Er det i det hel tatt mulig å lage et slik farkost?
Hva hindrer et slik farkost i å kunne bevege seg i stor fart fra a til b?  
Er det da noe muligheter til da å kunne bruke denne farkosten utenfor vår planet?
replies: text: Et svevetog er en slik farkost, så prinsippet fungerer faktisk, men magnetfeltene i rommet er altfor svake til å kunne brukes som drivkraft. Du vil heller ikke ha kontroll på en slik farkost i rommet siden du må gå den veien magnefeltlinjene peker, dvs. du må enten gå mot jordens nordpol eller sørpol. --Jivestgarden 12. jun 2008 kl. 20:40 (CEST)
thread_title:  Jordens magnetisme 

message: Den opprinnelige presentasjonen her inneholdt ingen referanser og med et stoffutvalg som virket noe tilfeldig. Jeg har nå prøvet å rette dette noe opp, men det er fremdeles mye som kunne vært med her. Skal prøve å komme tilbake til det.Phidus (diskusjon) 11. apr. 2018 kl. 16:46 (CEST)
God kveld Phidus, denne setningen i ingressen tror jeg må ha flere mangler: «Det er vanlig å skille mellom to magnetiske felt som betegnes med henholdsvis B eller H. Da kalles B for det magnetiske fluksfeltet.» Jeg tror dette enkelt kan forbedres, f.eks. slik: «Det er vanlig å skille mellom to magnetiske felt som betegnes med henholdsvis B og H, der  B kalles for magnetiske fluksfeltet og H for magnetiske feltstyrke.» Med vennlig hilsen Frankemann (diskusjon) 10. mar. 2023 kl. 23:16 (CET)
replies: text: Ja, det er mye bedre! Godt å se at du er på hugget igjen! Phidus (diskusjon) 11. mar. 2023 kl. 13:18 (CET)
thread_title:  Opprydding
Diskusjon:Kommunestyrevalg i Sandstad kommune

message: 154 kommunestyrerepresentanter i 1945 hørtes da ut som avsindig mye i en så liten kommune. Er det stemmeantall på feil plass? Mvh Røed (d · en) 17. des 2006 kl. 21:26 (CET)

message: Hei!
Hvorfor kalle det «tidligere kommunestyrevalg i ... <den tidligere kommunen>» istedetfor bare «kommunestyrevalg i ... <den tidligere kommunen>»? Jeg foreslår å endre titlene på artiklene med kommunestyrevalgene i de tidligere kommunene.
Ranværing 22. nov 2007 kl. 20:15 (CET)
thread_title: Forenkle artikkelens tittel?
Diskusjon:Bremsestråling

message: Første runde, Vurderer å legge inn mer teoretisk underlag som f.eks i den engelske artikkelen. hd 18. des 2006 kl. 01:25 (CET)

message: At denne effekten skal være oppdaget og fått sitt navn fra Tesla, er meget lite sannsynlig og kan ikke begrunnes med referanser. Sannsynligvis har dette sammenheng med tilsvarende utsagn om at Tesla oppdaget røntgenstråling før Røntgen i 1895. Den kontinuerlige røntgenstrålingen er bremsestråling som muligens fikk sitt navn av Sommerfeld mange år senere da han ga en teoretisk beskrivelse av effekten. Han var da ved samme institutt som Røntgen ved Universitetet i München. Phidus (diskusjon) 10. aug. 2022 kl. 11:55 (CEST)
replies: text: Hei hei @Phidus! Jeg er enig med deg, og har lagt til en -mal på utsagnet med begrunnelse. Da jeg kjapt søkte etter informasjon om emnet, så fant jeg blandet informasjon. Forhåpentligvis kan utsagnet få en god kilde eller fjernes snart. :-) EdoAug (diskusjon) 10. aug. 2022 kl. 18:44 (CEST)
replies: text: : Hei EdoAug, det var jo en rask respons på mitt spørsmål! Hvordan kan du følge så nøye med hva som skjer på en slik obskur diskusjonsside? Dette med Tesla er sannsynlig av svært liten betydning, han blir jo ofte gitt æren for ting han hadde lite med å gjøre. At akselererte eller nedbremsete ladninger sender ut stråling, var kjent fra etableringen av Larmors formel. Tesla arbeidet med vekselstrøm, men neppe så høye frekvenser at det vil tilsvare røntgenstråling. Begrepet bremsstrahlung oppsto i forbindelse med å finne en forklaring på hva denne strålingen besto av. Det tok noen år før man fant ut at det var elektromagnetisk stråling med mye kortere bølgelengder enn hva man før hadde visst om. Den oppsto i katoderør hvor elektroner ble nedbremset i en anode. Bare å finne ut hva denne katodestrålingen var, hadde tatt sin tid. Får jeg tid i kommende uker, skal jeg se mer på den historiske utviklingen og eventuelt utvide denne artikkelen med nytt stoff. Phidus (diskusjon) 11. aug. 2022 kl. 10:35 (CEST)
replies: text: ::@Phidus, interessant informasjon! Jeg må innrømme at jeg ikke kan særlig mye om emnet selv, så jeg ser fram til at informasjonen blir korrigert.

text: ::Ellers kan jeg si at jeg liker å se på nye endringer på diskusjonssider i ny og ne, i tilfelle det er noen steder som trenger innspill (siden det kan være kjipt å stille spørsmål uten svar)! :-) EdoAug (diskusjon) 11. aug. 2022 kl. 10:41 (CEST)
thread_title:  Oppdaget av Tesla?
Diskusjon:Serienett

message: Ifølgje Wikipedias artikkel om tidsskrift er eit tidsskrift ein papirbasert publikasjon. Serienett er utelukkande internettbasert, og vil altså ifølgje denne definisjonen ikkje vera eit tidsskrift. Eg har endra dette til nettavis, men er usikker på om det er eit dekkjande nok uttrykk, så eg håper at nokre med med litt meir peiling enn meg kanskje kan vurdere om dette er ei nettavis eller kva søren det eigentleg er. Ifølgje Serienett sjølv er dette eit «internett-tidsskrift». Olaf Solstrand 18. des 2006 kl. 03:17 (CET)
thread_title:  Tidsskrift?
Diskusjon:Nordlandsbåt

message: Tillater meg å tvile på at kjeks skulle komme av ketch. Vel så trolig er det vel at navnet henger sammen med kokse — et ord som ellers kan brukes om småbåter så vel som trekopper... -- Olve 18. des 2006 kl. 07:24 (CET)
thread_title:  Kjeks vs. ketch eller kokse
Diskusjon:Båtmannspipe

message: Jeg stiller spørsmål ved om dette er korrekt klassifisering. Tverrfløyta regnes som treblåser fordi den opprinnelig var av tre, men jeg vet ikke om en tilsvarende historikk kan fremvises når det gjelder båtmannspipa. __meco 18. des 2006 kl. 13:37 (CET)
replies: text: Da passer den sikkert bedre i :Kategori:Blåseinstrumenter. - Soulkeeper 18. des 2006 kl. 17:12 (CET)
replies: text: :Jeg regner med at det er en eller flere autoriteter som bestemmer dette, så hva vi resonnerer oss frem til er ikke nødvendigvis så veldig gyldig. Jeg undrer meg på om båtmannspipa klassifiseres som et musikkinstrument overhodet. Hva med gammeldagse politifløyter i så fall? __meco 19. des 2006 kl. 16:55 (CET)
thread_title:  Treblåseinstrument?