lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:MS «Eira» (1891)

message: Trenger vi to artikler om samme fartøy? Er det ikke mer oversiktlig å samle alt i DS «Eira» (1891) (som allerede inneholder opplysningene i denne artikkelen)? MS «Eira» kan omdirigeres til DS «Eira». 4ing 24. apr 2009 kl. 08:55 (CEST)
thread_title:  To artikler om samme fartøy
Diskusjon:Sola

message: Kan noen stille opp med et noe bedre bilde av solakrossen? Regn er tross alt ikke så forbanna vakkert!

message: Har jobben å skrive om Sola Kommune blitt lagt ut på anbud på arbeidsuken i ungdomsskolen? Dersom Sola Kommune har en befolkning på tilnærmet 23000, og et areal på 69 km^2, blir vel befolkningstettheten nærmere 330 mann per kvadratkilometer (!), og langt ifra Norges mest tettbebygde!
SVAR: Befolkningstettheten som var oppgitt i diskusjonen dreier som om tettheten i tettstedet Stavanger/Sandnes, som Sola er en del av. Hadde du lest hele setningen ville dette kommet klar frem. Du har forsåvidt helt rett i at befolkningstettheten i Sola kommune er 330 innbyggere per kvadratkilometer, men det er altså ikke det som er poenget her. Jeg har derfor endret denne delen av artikkelen til slik den var før endringen.
Halvdansken 14. okt 2010 kl. 01:54 (CEST)
SVAR: Dette er svært misvisende. Det kommer ikke klart nok fram at du mener Solas andel av Stavanger/Sandnes sin tetthet er så høy. Befolkningstettheten for Stavanger/Sandnes er imidlertid "kun" 2434 innb/km^2 totalt. I følge SSB (kilde:http://www.ssb.no/beftett/tab-2009-06-16-01.html) er Solas arealdel av Stavanger/Sandnes 8,46 km^2. Fordelt på antall innbyggere i artikkelen, 9640, blir dette kun 1139 innbygger/km^2. Er det kun et bestemt nabolag du har brukt som utregningsgrunnlag? Hvor er isåfall kildene for disse tallene?
Jeg klarer også manipulere data slik at befolkningstettheten virker høyere enn den egentlig er. Befolkningstettheten per areal kan gå mot uendelig dersom du bare gjør arealet lite nok! 
Jbsaetre 16. okt 2010 kl. 09:56 (CEST)
thread_title:  Befolkningstetthet 
Diskusjon:Reinhard Keiser

message: Basert på tysk Wikipedia pr 04.03.2009
Diskusjon:Johanne Kolstad

message: Opplysninger i boka Hopp, jenter, hopp! kan tyde på at rennet i Odnesbakken der hun hoppet 46,5 meter ble arrangert før rennene i Midtstubakken og Nydalsbakken i 1931, men det står ikke klart i boka, og jeg har ikke sett det bekreftet av andre kilder. Vet noen mer om dette? Jeg har heller ikke funnet ut noe mer om verdensrekordhoppet på 62 meter i Trondheim i 1932. Det er ikke nevnt i boka. Bakerst i boka står ei ufullstendig liste over hopp Johanne gjorde på noen av turnéene i USA, samt i Nord-Norge vinteren 1932. Lengst av disse hoppene er 53,5 meter i Salt Lake City 26. februar 1933 og i New Boston, Massachusetts 22. februar 1936. Blue Elf 25. apr 2009 kl. 11:01 (CEST)
thread_title: Manglende opplysninger

message: Jeg har satt  på opplysningen om at Johanne Kolstad hadde én offisiell verdensrekord. Såvidt jeg vet er ingen av verdensrekordene for kvinner offisielle, dagens gjeldende verdensrekord på ca. 200 meter er definitivt ikke det, og jeg tviler på at det var mer offisielt på Johanne Kolstads tid. Men jeg kan jo ta feil. Blue Elf 13. jan 2010 kl. 00:02 (CET)
thread_title: Verdensrekorder
Diskusjon:Runde

message: Dette er en salig blanding av nynorsk og bokmål!
replies: text: Tror jeg har fått rettet det meste. Jpfagerback 25. apr 2009 kl. 13:29 (CEST)
replies: text: :Tilbakestilt, dette er radikalt bokmål, ikke nynorsk. Banangraut 25. apr 2009 kl. 20:17 (CEST)
Diskusjon:Ullevål

message: Er det riktig at Ullevål kun ligger i bydel Nordre Aker? I artikkelen om Ullevål sykehus påstås det at sykehuset både er på Ullevål og i Bydel St. Hanshaugen, noe som impliserer at deler av Ullevål er i Bydel St. Hanshaugen. —Kjetil_r 26. apr 2009 kl. 11:37 (CEST)
replies: text: Det er vel isolert sett korrekt, men er sykehuset i strøket? Fra diskusjon:Tåsen: «Syjehuset og Nordre gravlund /Geitmyra har ingen klar strøkstilhørighet så vidt jeg vet.Helge Høifødt 5. mai 2007 kl. 10:29». Sykehusområdet er jo like stort som resten av strøket til sammen (hvis Ullevål Hageby regnes som et eget strøk). Yosh 19. des 2009 kl. 15:03 (CET)
replies: text: :Jeg begynner egentlig å lure på om Ullevål finnes som strøk jeg. Det finnes riktignok i Oslo byleksikon, men det er fordi de har innkludert Ullevål Hageby. Fjerner man dette har man bare sykehuset og stadionen igjen, og førstnevnte er vel kun oppkalt etter gården, så det kan vel gjelde stadionen også (på gamle bilder er det jo store gårdsområder rundt). Yosh 19. des 2009 kl. 15:33 (CET)
thread_title: Bydel

message: Plan og bygningsetaten skriver i 2004 (side 11):
«Ullevål Stadion-området fortoner seg som et relativt flatt område der grøntdraget fra nord (Damefallene) møter den grønne kollen ved Bergslia. Planområdet er stigende fra ca. cote 97 i vest til ca. cote 103 i rundkjøringen øst for planområdet. I nord-sydretning er området svakt stigende mot nord.
Planområdet domineres av infrastruktur; av Ring 3 i nord og T-banen i sydøst. 
Stedet Ullevål Stadion domineres både fysisk og identitetsmessig av Stadionanlegget. Syd for anlegget er Ullevål Hagebyområdet; frittliggende boligbebyggelse i grønne omgivelser. Mellom T-banelinjen og Ring 3 har området karakter av å være en urban grensesone med større, enkeltstående, nærings- og undervisningsbygg langs vestsiden av Sognsveien og av Ullevål stadion-anlegget på østsiden.»
Dette kan kanskje brukes til noe? Yosh 20. des 2009 kl. 02:31 (CET)
thread_title:  Ullevål stadion området 

message: Jf. Yosh' undersøkelser over. Dette er den tidligere teksten:
Ullevål er en betegnelse på en rekke steder og institusjoner i Oslo. De er alle oppkalt etter, og beliggende på den opprinnelige grunnen til Store Ullevål gård.
Man har:
* Ullevålssletta og Ullevaal Stadion – Norges største fotballarena – i strøket Sogn i nord (bydel Nordre Aker)
** Ullevål stadion stasjon betjener dette i nord, og i sør:
* Strøket Ullevål Hageby i midten (også bydel Nordre Aker). Sier noen de bor på Ullevål, mener de mest sannsynligvis her. Her finner man bl.a:
** Ullevål skole
** Ullevål Idrettslags opprinnelsesområde
* Ullevål universitetssykehus – Norges største sykehus – i sør. Dette området ligger i bydel St. Hanshaugen, og som de andre områdene fra Gamle Ullevål Gård som havnet i denne bydelen er det få/ingen boliger her, og uten noe tilknytning til noe strøk.
thread_title:  Omgjort til pekerside 

message: * Ullevål Hageby gjennom 90 år, Unipax 2007, ISBN 978-82-8152-006-6
thread_title: Litteratur
Diskusjon:EM i friidrett 1998

message: Darren Campbell står oppført med tiden 10,04 og mesterskapsrekord på 100m for herrer. Åtte år tidligere satte Linford Christie, i følge denne siden, ny mesterskapsrekord med tiden 10,00. En av disse må vel være feil?. cocu 26. apr 2009 kl. 22:08 (CEST)
thread_title:  100m for herrer
Diskusjon:Langhus (Follo)

message: er det et tettsted da? i følge SSB finnes ikke tettstedet Langhus. I steden regnes det som en del av tettstedet Oslo. 10.485 av Ski kommunes innbyggere innkluderes i dette tettstedet. Jeg foreslår derfor å flytte artikkelen til Langhus (sted) og nevne i artikkelen at det er den sydliste delen av tettstedet Oslo. Yosh 27. apr 2009 kl. 00:49 (CEST)
replies: text: Hm, du har et poeng. Dette ser man f.eks. av referansen som er brukt til innbyggertall, som altså en liste over tettsteder i Norge der Langhus ikke er med. Jeg støtter forslaget. —Kjetil_r 27. apr 2009 kl. 01:00 (CEST) (PS: du må huske på overskrift i diskusjonsinnlegget, jeg la til en nå)
replies: text: : Det må ha vokst inn en gang før 2005, jfr dette kartet fra SSB  fra 01.01.2005. Yosh 27. apr 2009 kl. 01:29 (CEST)
Jeg er dypt uenig. Vi bør ha med i betraktning at det ikke bare er to forskjellige kommuner (Ski og Oslo), men det er også to forskjellige fylker (Akershus og Oslo).
Geografisk er det ikke sammenheng i bebyggelse mellom Oslo og Langhus, faktisk ligger Oslos nærmeste tettbebyggelse flere kilometer unna.
thread_title: Tettsted

message: Ifølge artikkelen dekker stedet Langhus områdene Bøleråsen, Langhus og Vevelstad. Lenken til Langhus går til en pekerside. Bør artikkelen gjøres om til å dekke «området» Langhs, da tettstedet Langhus ikke lenger eksisterer (pr. SSB-def.)? - 4ing 7. nov 2010 kl. 06:41 (CET)
thread_title:  Stedet Langhus vs. området Langhus 

message: Formuleringer som "et ideelt sted å bo" og "svært heldig for innbyggerne" gir ikke helt følelsen av at det er en leksikonartikkel man leser. 2001:464D:5125:0:94B1:B4A:7CA9:6953 27. jan. 2024 kl. 20:03 (CET)
replies: text: Asav (diskusjon) 27. jan. 2024 kl. 20:51 (CET)
thread_title:  Høres ut som en reklamebrosjyre dette her
Diskusjon:Mantelen

message: Stemmer det at mantelen blir mer tyntflytende jo lengre ned en kommer?  Andre steder står det at den ytre mantel er så godt som flytende, mens den indre mantel er mer massiv...
thread_title:  Spørsmål 2009 

message: Jeg synes det er helt greit og naturlig at denne artikkelen ligger på oppslagsordet Mantelen, i bestemt form. Det er denne mantelen vi snakker om når vi snakker om én bestemt mantel. Og dette tar utgangspunkt i at vi har lov til å skrive fra vårt eget ståsted. SNl bruker «Hjertet» om det menneskelige organet, og «hjerte» om hjerter i alminnelighet. Jeg har tidligere argumentert for at oppslagsord i bestemt form er naturlige å bruke om den norske utgaven av noe som finnes i mange land (Utenriksdepartementet, Nasjonalbiblioteket osv), og på samme måte skriver vi om Nordpolen, selv om det finnes nordpoler på alle planeter – i tillegg til den på Sandaker. Mvh M O Haugen (diskusjon) 9. mai 2023 kl. 08:16 (CEST)
replies: text: En annen løsning er kansje å opprette artikkelen mantel som en generell beskrivelse; det var ikke i utgangspunktet tittelen i seg selv jeg tenkte på, men hvordan andre artikler (som f.eks. Jupiters atmosfære) lenker til denne artikkelen. Mewasul (diskusjon) 9. mai 2023 kl. 23:56 (CEST)
thread_title:  Flytteforslag
Diskusjon:Osterøy (øy)

message: Trenger referanse for påstanden om at Osterøy er Nord-Europas nest største innlandsøy. Milhouse 27. apr 2009 kl. 12:22 (CEST)
replies: text: :Jeg tror faktisk påstanden var «største» i min folkeskolegeografibok omlag 1950 + . Siden der nå er dukket opp flere øyer i havet, er jeg enig med siste innlegger. (hvor ligger den største nå?) Bjørn som tegner 27. apr 2009 kl. 12:35 (CEST)
replies: text: ::Det er kanskje også nødvendig å skille mellom ferskvannsøy og saltvannsøy Milhouse 27. apr 2009 kl. 15:49 (CEST)
replies: text: :::Innlandsøyer er i ferskvann. Osterøy er kanhende i brakkvann, men det er nå det jeg vil kalle sjø uansett. Jeg vil tro Finland kan vise til vel så store øyer som er ordentlige innlandsøyer (ref ). Myten om Osterøy som nord-Europas største innlandsøy bør vi ikke formidle her, kanskje snarere avlive. Mange har omtalt f.eks et festningsanlegg i Hordaland som nord-Europas største, uten at det har rot i virkeligheten - jeg vil tro like eksempler finnes mange mange steder i Norge. En har en tendens til å ville fremheve sine egne steder og områder best mulig for å tiltrekke besøkende, jeg vil tro Osterøy-myten er en av disse. At Osterøy dog er en spesiell øy mtp. omringelsen av fjorder, høye fjell osv. kan man godt formidle, men å dra klassikeren med nord-Europas [sett inn ønsket egenskap og beskrivelse] bør vi holde oss unna. Sindre Skrede 4. mai 2009 kl. 23:00 (CEST)
replies: text: :::Det er vel rimelig å fremheve spesielle egenskaper ved geografiske steder uten at man skal bli anklaget for "å ville fremheve sine egne steder og områder best mulig for å tiltrekke besøkende". Det vil i så fall ramme mange rangeringer veldig hardt. Dersom påstanden kan Osterøys størrelse kan dokumenteres, er dette greit. Dersom den ikke kan dokumenteres, er det riktig å ikke framheve dette. Milhouse 6. mai 2009 kl. 11:44 (CEST)
thread_title: Innlandsøy
Diskusjon:Estlands fylker

message: Artiklene om Estlands fylker og kommuner inneholder alle «... fylke» og «... kommune». I tilsvarende artikler for andre land har vi ikke med disse, vi bruker kun navnet på fylket/kommunen (f.eks. heter artikkelen Vestfold ikke «Vestfold fylke». Det samme bør vel gjøres for Estlandsartiklene (altså flytting)? Haakon K 28. apr 2009 kl. 02:44 (CEST)
thread_title: Artikkelnavn
Diskusjon:Johan L. Fløan

message: Jeg mener avsnittet «sjøormen» er lite leksikalt siden jeg ikke ser noen sammenheng mellom dette avsnittet og resten av teksten. Hadde denne opplevelsen noen innvirkning på hans politiske karriere? Vonsk 28. apr 2009 kl. 20:38 (CEST)
replies: text: Artikkelen bør kortes kraftig ned, den er vanskelig å lese gjennom uten å få en drøss av irrelevant (svært lite intressant) informasjon. Rart 28. apr 2009 kl. 20:45 (CEST)
replies: text: :Hvor interessant enkelte ting er er vel opp til hvert enkelt individ å gjøre seg opp en mening om, men jeg vil si denne hendelsen er omtalt en god del i hans notater, ergo er det noe han var veldig opptatt av. Senere generasjoner har naturlignok gjort seg opp en annen mening om hva han kan ha sett ute på fjorden den dagen, eksempelvis mener min bestefar at det kan ha vært en eller annen sort kobbe, da han har sett noe lignende selv. Jeg må si meg enig i den tolkningen, men kunne ikke legge inn denne (svært sannsynlige) teorien da jeg ikke har noen skriftlige kilder å henvise til. Grunnen til at avsnittet står nettopp der er pga. kronologien i forhold til ulike hendelser og hans alder. Det vil du nok også merke om du følger årstall i artikkelen tett. Angående barn så synes jeg ikke de er så altfor mye nevnt, og i et så familiært samfunn som dette faktisk var, så var det klart at ens forfedre og etterslekt hadde stor betydning for ens utgangspunkt og ettermæle. Dessuten forteller jo barna noe om datidens normer (og forsåvidt uvanligheter), med tanke på barnefarens alder. Et siste argument for å ha med noe kort informasjon om barna er at disse navnene blir brukt flere ganger gjennom artikkelen; det ville blitt uoversiktlig om de skulle blitt omtalt som «Johan og Gustas eldste sønn» og «Johan og Gustas tvillingdøtre» o.l., og det å fjerne dem helt ville forringet den leksikalske kvaliteten. Bryllupet er selvsagt en kuriositet, men gir et svært godt innblikk i hva slags tid han levde i. – Erik, 28. apr 2009 kl. 22:55 (CEST)
replies: text: ::«...hendelsen er omtalt en god del i hans notater, ergo er det noe han var veldig opptatt av.» Er dette relevant for hans politiske karriere at han var opptatt av Sjøormen? Angående barna vil jeg si at det tvert imot er forvirrende for leseren dersom det kun står «Lars» i et avsnitt istendenfor «Johan og Gustas eldste sønn», da man nemlig i slike tilfeller blir nødt til å gå tilbake i artikkelen for å virkelig finne ut hvem «Lars» var. Det skal ikke være nødvendig, i hvertfall ikke når sønnen ikke har noen kjent rolle, å omtale han i så stor grad at han må introduseres. Vonsk 29. apr 2009 kl. 17:28 (CEST)
replies: text: :::Det er ikke relevant for hans politiske karrière at han var opptatt av sjøormen. Jeg har vel stort sett supplert barnas navn med prefikset «sønnen» eller «datteren» for å unngå forvirring, men har altså valgt å ha med navnene for ordens skyld – og for å unngå tvil og uryddighet om man skal etterfølge «påstander». Tror egentlig ikke det er så mye igjen å diskutere her. – Erik, 2. mai 2009 kl. 21:40 (CEST)
thread_title: Leksikalitet
Diskusjon:Yakatabune

message: Beklager rotet med bildet, men han som lagt ut bildet hadde ikke tatt med bakgrunnstoff fra sitet der jeg fant bildet på nytt. Båten tross den lukkede kabinen er beskrevet som en yanebune. Varulv2468 28. apr 2009 kl. 22:35 (CEST)
Diskusjon:Vannskorpioner

message: er egentli vannskorpioner i slekt med vanlige skorpioner?
Diskusjon:Tuneflue

message: Sitat 29.apr.09: "Tuneflua (vitenskapelig navn Simulium truncatum) er en blodsugende knottart som klekkes i traktene ved Sølvstufoss i Ågårdselva, en sideelv til Glomma. Tuneflua finnes over hele landet, men har fått navnet «tuneflue» fordi den er mest utbredt i områder av Glommavassdraget som ligger i tidligere Tune kommune, i dag en del av Sarpsborg kommune."
Hvordan kan disse to setningene stemme overens? Påstanden om at flua klekkes i traktene rundt Ågårdselva, men samtidig finnes over hele landet virker om ikke annet dårlig formulert. Hvilke fakta ligger til grunn for disse formuleringene?
Gauteamus 29. apr 2009 kl. 21:22 (CEST)
Diskusjon:Estlandsk krone

message: I artikkelen står det at den estlandske kronen tidligere var bundet til den russiske rubelen. Kan det stemme? Var det ikke tyske mark? Orzada 30. apr 2009 kl. 10:49 (CEST)
replies: text: Fant ut av det på svensk Wikipedia.

text: En annen sak er om artikkelen har riktig navn. Norges Bank opererer med termen «estiske kroon», se her. «Estlandsk» er lov å skrive, men vel ikke så ofte benyttet som «estisk»? Burde artikkelen i stedet hete estisk krone? Orzada 30. apr 2009 kl. 12:46 (CEST)
thread_title: Bundet til russisk rubel?
Diskusjon:Jóhanna Guðrún Jónsdóttir

message: På referansen "Ríkisútvarpið", i skrivende stund referanse nr. 1 og 3, kommer det opp "The requested page could not be found".
Kronny 22. apr 2010 kl. 13:03 (CEST)
thread_title:  Referanser 
Diskusjon:John Mainwaring

message: Kaitil 1. mai 2009 kl. 09:39 (CEST)
Diskusjon:Boksing under sommer-OL

message: Denne artikkelen kan trenge en opprydding. Det er land som kommer igjen flere ganger i listen.cocu 1. mai 2009 kl. 11:59 (CEST)
thread_title:  Opprydding 
Diskusjon:IPNV (Infeksiøs pankreas nekrose virus)

message: Mener denne bør flyttes til Infeksiøst pankreatisk nekrosevirus (med eller uten forkortelsen). "Pankreas nekrose" får riktignok flere treff på nett enn "pankreatisk nekrose", men sidene som bruker det siste ser mer seriøse ut. Det engelske navnet har også "pancreatic", ikke "pancreas". "Virus" bør bindes til resten, med bindestrek eller samskriving med "nekrotisk", og mens nekrosen (hannkjønn) er "infeksiøs", er viruset (intetkjønn) "infeksiøst", jeg synes det ser mest naturlig ut å bøye det etter "virus" i sammensetningen. Men i og med at infeksiøs pankreatisk nekrose er et separat begrep, er jeg ikke 100 % sikker på hva som er praksis. Tales 1. mai 2009 kl. 12:49 (CEST)
Diskusjon:Liste over kirker i Rogaland

message: Hei
Ser at sidene "Liste over kirker i Rogaland" og "Kategori:Kirker i Rogaland" ikke samsvarer. Det optimale ville vært om f.eks. Kategori-siden falt bort slik at vi hadde kun én side å legge inn data på. Når det gjelder innholdet på sidene så er det hull begge plasser, men også feil. Mosterøy kirke f.eks. heter Askje kirke. Skiltet med dette navnet står på utsiden av kirkegården, og også på alle veiskilt i nærheten. Kirkegårder (gravplasser) burde det vel strengt tatt blitt laget en egen side for. 
replies: text: Det er ikke så rart at lister og kategorier ikke kommer overens. En kategori er levende og viser kun artikler som virkelig finnes mens en liste kan vise alle kirker. Opprettede artikler legges automatisk i kategorier, i motsetning til listene som oppdateres for hånd. noorse 1. mai 2009 kl. 19:15 (CEST)
Diskusjon:Chris Lee

message: Chris Lee var også psevdonymet til en norsk forfatter på 1940-tallet. Noen som vet mer om ham?
Hohenheim 1. mai 2009 kl. 20:15 (CEST)
Diskusjon:Impeller

message: Det har blitt foreslått av Bruker:Trurl at pumpehjul kanskje er et bedre (norsk) navn på det som beskrives i denne artikkelen. Jeg er ikke kjent med det navnet, uten at det nødvendigvis betyr at det er feil... Men impeller er i alle fall det navnet jeg kjenner fra mine tidligere jobber i norsk prosessindustri. Jeg har heller tynt med norsk faglitteratur om emnet. Den eneste boka jeg har, sier løpehjul. Google har neppe fasit heller, men det gir i alle fall en pekepinn på hva som er mest brukt. Her er hva google finner på norskspråklige sider:
* pumpehjul - 920 sider
* løpehjul - 7170 sider
* impeller - 378000 sider
Svensk wikipedia bruker også impeller. SNL har ikke artikler med noen av disse navnene. Jeg holder en knapp på at artikkelen fortsatt bør hete impeller, men kanskje med redirect fra pumpehjul og løpehjul. Bitjungle 1. mai 2009 kl. 22:26 (CEST)
replies: text: Da lager jeg en omdirigering fra pumpehjul. Løpehjul er en mer generell betegnelse for alle hjul som opplagret så de kan løpe fritt, uansett om de sitter i pumper, eller andre steder.Trurl 3. mai 2009 kl. 22:10 (CEST)
replies: text: :Ok. Jeg endret teksten i artikkelen, slik at den inkluderer pumpehjul. Bitjungle 3. mai 2009 kl. 22:53 (CEST)
thread_title: Artikkelnavn
Diskusjon:Fez (Marokko)

message: "Byen har 1 160 239 innbyggere (2005), og er Marokkos fjerde største by (etter Casablanca, Rabat og Marrakech)." Når jeg slår opp på Marrakech står det "Byen har 1 030 000 innbyggere". Her er det inkonsekvens.
thread_title:  Innbyggertall 
Diskusjon:Saltkraft

message: Dette er uvitenskapelig:
"når ferskvannet renner ut i havet og blander seg med saltvann, tilsvarer dette en energimengde som er lik det et elvefall på 270 meter bringer"
Energien pr. tidsenhet i et vannkraftverk er ikke bare avhengig av fallhøyden, den er i like stor grad avhengig av vannmengde, målt i kubikkmeter pr. sekund. Påstanden blir dermed hengende i løse luften. Dette må rettes opp hvis artikkelen skal stå til troendes.
Foreslår å slette seksjonen om saltkraftverket på Hurum, da dette har en egen artikkel og referanse er gitt ovenfor. Dromeder 1. des 2009 kl. 13:01 (CET)

message: Artikkelen heter nå Saltkraft. Den beskriver imidlertid bare én, PRO, av i alt 4 metoder som er foreslått eller under utprøving pr. 2010. Innholdet bør utøkes eller navnet reduseres til f.eks. PRO (Saltkraft) eller Trykkretardert osmose (PRO) KjellG 20. mai 2010 kl. 23:38 (CEST)
thread_title:  Artikkelnavn og innhold er lite forenelige 

message: Artikkelen gir inntrykk av at energi oppstår ved: «Trykket gir saltvannet større fallenergi, som kan brukes til å drive en turbin som produserer elektrisk strøm.» Dette er bare halve sannheten, trykk alene gir ingen energi! Den andre halvdelen ligger i utsagnet om membranet: «Arealkravene er enorme». Teksten bør i større grad reflektere hvordan energien produseres. KjellG 21. mai 2010 kl. 00:12 (CEST)
thread_title:  Virkemåten? 
Diskusjon:T-banetog i Oslo

message: "Imidlertid vil det i fremtiden kun være MX3000-tog i bruk, og de gamle vognene vil bli hugget opp". 
Hva med T2000-vognene da? Jeg har ikke hørt noe om noe bekreftelse på hverken trikk eller metro på Holmenkollbanen. Eirikho 3. mai 2009 kl. 15:43 (CEST)
replies: text: Det blir metro der. Stenger for oppgradering sommeren 2009, se holmenkollbanen og diskusjonssiden der for kilder. Yosh 10. mai 2009 kl. 02:46 (CEST)

message: Savner info om bredden på setene i de forskjellige vognsettene. Noen som vet ?
Kanskje jeg må måle selv. --AndrewR66 (diskusjon) 17. sep 2012 kl. 19:56 (CEST)
thread_title:  Setebredde ? 
Diskusjon:Trofim Lysenko

message: Det må av og til være lov å rope i skogen, for eksempel "hallo", og kanskje t.o.m. med en såkalt klagende undertone. Dette er en slik anledning. Hallo: etter to og et halvt år og tyve redaktørielle bidrag og innspill, vet det norske folk altså nøyaktig det følgende om en av forskningshistorien mest interessante og dramatiske skikkelser:
"Trofim Lysenko var en ukrainsk biolog."
Nokon kjem til å taka seg saman, som Jon Fosse ville ha sagt, og det er virkelig nødvendig. Millioner døde av sult under Lysenkos faglige og diktatoriske oppsyn. En av de tyngste bøkene på feltet, om denne usedvanlige personen, hans teorier og hans skjebne, der kolleger ble sendt i fengsel og ofte drept i mannens naturlige og Stalin-beskyttede pseudovitenskapelige kjølvann, er av Nils Roll-Hansen (jfr. både den russiske og den engelske artikkelen om Lysenko): nok en grunn til å lage en god Lysenko-artikkel på norsk wikipedia. Slavatrudu 3. mai 2009 kl. 21:52 (CEST)
Diskusjon:Ermland

message: Det heter vel ikke Ermeland, men Ermland????!!! Hanno 3. mai 2009 kl. 23:57 (CEST)