Diskusjon:Politisk rehabilitering

message: dette framstår som en ad hoc-definisjon, avledet av at ordet Rehabilitering er brukt i artikkelen Kiberg. Dersom det i Kiberg-artikkelen hadde vært brukt ordet oppreisning, som er et like godt realuttrykk for det som skjedde i 1992, så ville aldri denne definisjonen oppstått; da hadde vi i stedet fått et tilføyelsesavsnitt om moralsk/politisk oppreisning i den juridiske artikkelen oppreisning. 
Og så tilfeldige definisjoner bør vi ikke ha, at de er avhengige av ordvalg i andre artikler. --MHaugen 23. feb 2007 kl. 12:42 (CET)
replies: text: Jeg er ikke enig med dine synspunkter. Oppreisning brukes mer generelt og helst i forbindelse med økonomisk kompensasjon for et skadeverk eller manglende tjenester, f.eks. som manglende skolegang. Politisk rehabilitering gis overfor en gruppe personer der det er den (antatte) politiske holdningen til en person eller gruppe som er årsaken til forskjellsbehandlingen. Som det fremgår av artikkelen nevner jeg a) kommuniststatenes rehabiliteringer; b) norske tilfeller og c) kirkelig rehabilitering.  Rehabilitering er mest brukt i Sovjetunionen, og det eneste nyere tilfellet i Norge jeg kan komme på er nettopp Kiberg-tilfellet. Uttrykket er også hyppig brukt i lokalpressen (Finnmarken). Morten Jentoft har brukt ordet «rehabilitert» ifm boka «Mennesker ved en grense» om Kiberg, og Kjell Fjørtoft bruker det om tidligere NS-medlemmers kamp mot norske myndigheter. Dessuten finnes det flere artikler på Norsk Wikipedia om pavenes rehabiliteringer, som jeg forøvrig hadde tenkt etterhvert å lenke til. Derfor er det helt galt at dette er en ad hoc-artikkel. Jeg skjønner heller ikke hvorfor det er satt et "unøyaktig"-stempel på denne artikkelen?!?  jakro64 23. feb 2007 kl. 18:38 (CET)
replies: text: :Det er en ærlig sak å være uenige. Jeg mener at begrepet rehabilitering bør brukes i forbindelse med tilbakeføring av rettigheter eller status (analogt med f.eks. fysikalsk rehabilitering som gir en person full funksjonsevne igjen), og at ordet derfor helst skal brukes i en politisk kontekst når en person (eller gruppe mennesker) får tilbakeført statsborgerlige rettigheter som er fratatt dem - med andre ord gjort habil igjen. Politiske dissidenter i eks-diktaturstater er et eksempel på dette, på samme måte som paven tilsynelatende kan dømme noen ut fra sine kirkelige rettigheter, og tilbake igjen. I den grad NS-dømte ble fratatt f.eks. stemmerett som en del av sin straff, er det selvsagt riktig å karakterisere en "korrigeringsprosess" som rehabilitering.

text: :Derfor mener jeg også at oppreisning er det korrekte begrepet når noen har lidd urett, og representanter for den som har øvet urett beklager hendelsene. Hvilke ord Jentoft bruker kan være interessant, men har selvsagt ingen bevisverdi i et definisjonsspørsmål.  --MHaugen 24. feb 2007 kl. 12:57 (CET)
replies: text: ::Godt å høre. Jeg tror egentlig vi ikke er særlig uenige når det kommer til stykket. Den definisjonen du er inne på vil jeg gjerne forsøke å bearbeide og legge inn i teksten. De kibergværinger som hadde vært i Russland mistet i stor grad status i etterkrigstiden og ut i 1970-tallet, ved at både de og venner og naboer ble overvåket, mistet mulighet til arbeid i mange offentlige stillinger og av mange ble sett på som landsforrædere. Selv om de fleste personene som hadde vært i Sovjetunionen under krigen nok var gått bort i 1992 var kongens tale viktig, ettersom den slo fast at anklagene mot partisanene hadde vært urettmessig. Særlig for familiene til dem er jeg ikke i tvil om at de følte at de fra dette tidspunktet ble likeverdige med folk flest.

text: ::Siden det angikk ikke bare de iallfall tyvetalls personene og deres familier, men også resten av bygda med 250 innbyggere synes jeg dette står i en særstilling i norsk historie, og at "bare" "oppreisning" blir en alt for svakt betegnelse. jakro64 28. feb 2007 kl. 15:03 (CET)

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Politisk rehabilitering. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20050310035843/http://www.uib.no/isf/utposten/2003nr1/utp03103.htm til http://www.uib.no/isf/utposten/2003nr1/utp03103.htm
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 13. sep. 2017 kl. 01:06 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker