lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:Frekvenshopping

message: :Kopierer diskusjon fra Brukerdiskusjon:Meco – 26. jul 2006 kl.08:50 (UTC)

message: Ser du har listet frekvenshopping. Denne artikkelen omtaler bare en mindre del av begrepet, og da i en kontekst som er knyttet til en spesifikk løsning. Generelt bruker frekvenshoppende radioer enten algoritmer med synkronisering mot eksterne kilder slik artikkelen beskriver det eller så bruker de selvsynkroniserende algoritmer. De siste vil generelt gå over i spredt spektrum modulasjon når hoppraten blir høy nok. Eksakt grense er noe avhengig av om du spør en forsker eller en produsent av slikt utstyr. Normalt ligger hoppraten i området 10-250 hopp i sekundet for militære radioer. Fysiske grenser for å oppnå resistans for jamming er gitt av gangtidsforskjellen mellom jammer vs direktesignal og gir normalt hopprater på minimum 1000 hopp/sek. Spredekoder gir ofte en effektiv "hopprate" over 10 000 hopp/sek.
Styrt frekvenshopping slik den brukes i sivil radiokommunikasjon er ofte en tildeling av kanal idet en kommunikasjon starter, eller for hver transmisjon.
Rene frekvenshoppere blir i noen grad omtalt som fdma, - frequency division multiple access. Begrepet kan imidlertid brukes om det meste som ligger i et kanalraster og er derfor noe diffust. Et alternativ til dette er tdma, - time division multiple access. Her blir kanalkapasiteten delt i tidsluker istedenfor frekvensluker.
Det er relativt lenge siden jeg drev med dette så mulig deler kan være feil. Sjekk eventuelt før noe brukes.
— Jeblad 20. jul 2006 kl.00:39 (UTC)
replies: text: Dette er veldig bra. Jeg var klar over at artikkelen var svært mangelfull da jeg oversatte den, dog en begynnelse. Da jeg første gang ble oppmerksom på trunking-teknologien (for snart 20 år siden, tror jeg) var det snakk om 400 frekvensbytter i sekundet. __meco 20. jul 2006 kl.19:17 (UTC)
replies: text: :400 hopp/sek er svært mye for en ordinær frekvenshopper men like fullt godt innenfor det en normalt rask spektrumanalysator klarer å analysere. Mao, elektronisk krigføring mot tradisjonelle frekvenshoppere er piece of cake. — Jeblad 20. jul 2006 kl.19:37 (UTC)
thread_title:  Frekvenshopping
Diskusjon:Newcastle United Scandinavian Supporter Club

message: Bør man ikke bruke navnet fullt ut Newcastle United Scandinavian Supporter Club istedenfor Nussc med stor og små bokstaver? I selve artikkelen skrives forøvrig NUSSC med store bokstaver. 
* 1. Flytte Nussc til Newcastle United Scandinavian Supporter Club
eller
* 2. Flytte Nussc til NUSSC?
nsaa 26. jul 2006 kl.10:04 (UTC)
replies: text: Jeg mener den bør flyttes til Newcastle United Scandinavian Supporter Club, få en omdirigering fra NUSSC, og at redirecten fra Nussc bør slettes, da det ikke har noe med oppslagsordet å gjøre... OPus- (Disk.|Bidrag) 26. jul 2006 kl.10:07 (UTC)
replies: text: :Flytter noen med rettigheter siden til Newcastle United Scandinavian Supporter Club? Jeg får ikke lov. Sikkert fordi den står på slettelisten … nsaa 26. jul 2006 kl.12:35 (UTC)
Denne artikkelen har vært foreslått slettet, men ble beholdt. Ulf Larsen 3. okt 2006 kl. 14:50 (UTC)
thread_title:  Flytte artikkel fra Nussc 
Maldiskusjon:Tamhundserien

message: Klikk på rediger ute til høyre og kopier innholdet mellom <nowiki></nowiki> og lim det inn i toppen (øverst) på den siden du skal opprette eller redigere. Se eksempel nedenfor.
{{Tamhundserien 
| bilde                = <!-- Sett inn bildets filnavn her -->
| bildetekst           = <!-- Sett inn tekst her -->
}}
<!-- La stå av hensyn til malen ovenfor, start sideteksten nedenfor -->
thread_title:  Syntaksen for å bruke denne malen
Diskusjon:Håkon Håkonsson Unge

message: Jeg foreslår å flytte denne artikkelen til enten Håkon Håkonsson Unge eller Håkon Unge. Dette er navnene som ble brukt om ham - han ble ikke kalt "Håkon Håkonsson den yngre" og dette er heller ikke et vanlig navn å bruke på ham i moderne litteratur. --Barend 26. jul 2006 kl.14:11 (UTC)
replies: text: Siden ingen har reist innsigelser flytter jeg artikkelen.--Barend 27. mar 2007 kl. 19:41 (CEST)
replies: text: :Greit det. --Finn Bjørklid 19. jun 2007 kl. 23:03 (CEST)
replies: text: ::Bør det ikke være Håkon Håkonsson unge, siden unge er et tilnavn akkurat som den gode for eksempel? --TorbjørnS (ʦ) 18. okt. 2016 kl. 04:50 (CEST)

message: Håkon Håkonssons saga gir ingen indikasjoner om at Sverre var tenkt som tronarving. Tvert imot står det et sted at Håkon Unges død har avgjort spørsmålet om hvilken tittel Magnus skulle få - nå ble han den åpenbare tronarving. --Barend 26. jul 2006 kl.14:16 (UTC)
thread_title: Om Sverre som tronarving
Diskusjon:Ludvig Daae

message: Artikkelen hevder at Daae arbeidet ved «Universitetet i Kristiania». Har faktisk universitetet hatt dette navnet? Artikkelen Universitetet i Oslo hevder at universitetets opprinnelige navn var «Det Kongelige Frederiks Universitet», og at det ble endret til «Universitetet i Oslo» i 1939. --Kjetil_r 3. jan 2010 kl. 16:45 (CET)
replies: text: Illustreret norsk konversationsleksikon hevder at den offisielle tittelen er/var «Universitas regia Fredericiana»... Spøk til side, du har kanskje rett i at det offisielle navnet bør stå i infoboksen, men jeg har ingen skrupler med å bruke «universitetet i Kristiania» ellers i teksten, ettersom de færreste (ingen?) brukte navnet «kgl. Frederiks» til daglig (det nevnte leksikonet bruker da også «Universitetet i Kristiania» som oppslagsord). Derfor har jeg endret infoboksen, men latt resten stå. Kåre-Olav 3. jan 2010 kl. 20:39 (CET)
thread_title:  «Universitetet i Kristiania»?
Diskusjon:Fahlstrøms terrasse (Oslo)

message: Som det også er påpekt i forhold til artikkelen om Dybwads gate handler heller ikke denne artikkelen om gaten men om personen gaten er oppkalt etter. Jeg foreslår at det opprettes en artikkel for Johan Fahlstrøm med all den informasjonen som befinner seg i artikkelen her. __meco 26. jul 2006 kl.22:53 (UTC)
thread_title: Artikkelen omhandler feil tema
Diskusjon:Valknute

message: Jeg tror at formen valknute med e sist, er den mest vanlige. Ordet uten siste e har jeg sett bare sjelden. Jeg foreslår å bruke valknute som hovedform. Hilsen Hans Cappelen
Diskusjon:Nettverk

message: Denne siden minner om en pekerside. Jeg foreslår å merke den som sådan. Noen som er enige/uenige? - Soulkeeper 27. jul 2006 kl.10:47 (UTC)
replies: text: Merk den som pekerside. mali 27. jul 2006 kl.12:01 (UTC)
thread_title: Pekerside?
Diskusjon:Margerittruten

message: Et bilde til artikkelen hadde vært fint. Fant ikke. Noen som har? --KEBman 27. jul 2006 kl.13:54 (UTC)
thread_title: Bilde
Diskusjon:O

message: Ok.. Hva er dette for noe? Tecfan
replies: text: En artikkel om en bokstav i det latinske alfabetet. Jon Harald Søby 27. jul 2006 kl.19:29 (UTC)
replies: text: : Du ser det nye i menyen, orakelet, det var linka til denne artikkelen. Så ikke rart jeg lurte -- Tecfan 28. jul 2006 kl.10:04 (UTC)

message: O er ikke en blodtype. Dette er en vanlig missforståelse. Blodypen er 0 (null).
thread_title:  Feil 
Diskusjon:Seksuelt samkvem

message: Hvorfor har ordet sex blitt omdirigert til seksuelt samkvem når det før var omdirigert til seksualitet? Jeg syns at i en leksikalsk sammenheng vil det være riktig at ordet henviser til all seksualitet og ikke bare til seksualt samkvem. Seksuelt samkvem er en del av seksualitet, men sex sikter til alt som har med seksualitet å gjøre. SommerSang 28. jul 2006 kl.13:42 (UTC)
replies: text: I dagligtale vil jeg påstå at ordet sex sikter til seksuelle handlinger som i «å ha sex», altså seksuelt samkvem. -- SLB (diskusjon) 28. jul 2006 kl.13:46 (UTC)
replies: text: :Det kan bety det, men det kan også bety seksualitet som et hele. Hvis vi sier "å snakke om sex", da sikter vi til alt som har med seksualitet å gjøre. SommerSang 28. jul 2006 kl.16:11 (UTC)

message: Jeg foreslår at vi flytter teksten i Seksuelt samkvem til artikkelen Seksualitet, og gjengir den som en egen seksjon der. Seksualitet blir dermed inngangsartikkel til feltet med muligheter for pekere videre til utdypende artikler. Da må også sex viderkobles til seksualitet. Wolfmann 31. des 2006 kl. 12:49 (CET)
replies: text: Sex (eng.) betyr kjønn. Foreslår at disse flettes. Utøvelse av sex, seksualitet som fenomen, sosiologiske sidegrener som pornografi og psykologiske emner kan da komme etter tur. --SOA 8. mar 2007 kl. 17:11 (CET)
replies: text: :Enig med Wolfmann. At sex betyr kjønn på engelsk er bare relevant for engelsk wikipedia. På norsk har ikke sex denne betydningen, og å flette de to artiklene blir direkte feil. Hanno 19. mar 2007 kl. 20:51 (CET)
replies: text: ::Jeg støtter at artiklene bør flettes. Seksuelt samkvem bør heller bli en seksjon i artikkelen seskualitet. Jeg tror det blir mer ryddig slik.SommerSang 26. mar 2007 kl. 18:16 (CEST)

text: Dette er et ganske vidtfavnende tema som godt kan ha underkategorier? Språket er ganske unøyaktig og overført fra engelsk, så det blir viktig å holde artiklene strengt til språklig standard. --SOA 26. mar 2007 kl. 18:25 (CEST)

text: Forresten merkelig at den viktigste betydningen av begrepet, nemlig formering for planter og dyr generelt, ikke er omtalt! Ganske ukritisk og tendensiøs behandling av et tema. --SOA 26. mar 2007 kl. 18:31 (CEST)
replies: text: : Her er jeg egentlig ikke enig. Det blir behandlet under formering. Denne artikkelen fokuserer på menneskets seksualitet. Den engelske artikkelen Sexuality inneholder kun en liste med lenker til artikler om forskjellige typer seksualitet, mens den norske tilsvarer den engelske human sexuality. Syns egentlig det blir litt rart slik det er på engelsk. Syns egentlig ikke det skulle være noen grunn til å endre på den norske så den blir som den engelske. Planters og dyrs seksualitet bør behandles under formering. SommerSang 27. mar 2007 kl. 18:30 (CEST)
thread_title: Sammenfletting

message: Hvorfor skjedde denne omkoblingen? Dette er i beste fall misvisende, og bør rettes snarest!  SLB (diskusjon) 10. sep 2008 kl. 01:06 (CEST)
thread_title: Seksuelt samkvem = samleie??
Diskusjon:Friksjon

message: «Det er elektriske krefter mellom atomene i kontaktflata som er årsaken til kontaktkreftene. Av praktiske grunner blir friksjonen som regel sett på som en egen kraft». Dette er riktig, men jeg tror det bør nedtones. Dette gjelder jo samtlige kontaktkrefter og sier ingenting om hva som skiller friksjon fra f.eks. et elastisk støt. Så vidt jeg vet finnes heller ingen god mikroskopisk modell for friksjon. Av «praktiske grunner» er en veldig svak formulering for «umulig å regne ut». --Jivestgarden 28. jul 2006 kl.20:03 (UTC)
thread_title:  Årsak til friksjon
Diskusjon:Ski (by)

message: sjekk antall innbyggere. er ca 25.000 i kommunen som helhet.
replies: text: Syns man kan skrive innbyggerantallet på tettstedet sjøl om det strekker seg inn i Ås. De har gode statistikker på dette, SSB. --Torstein 6. nov 2009 kl. 22:57 (CET)
thread_title: Innbyggere

message: Viktig å skille mellom Ski kommune og Ski by. Her står både Christian Ingebrigtsen og Lasse Kjus som kjente personer fra Ski by, men begge er fra Siggerud, som er i Ski kommune, men ikke Ski by vel? Men idrett går det vel an å ta med etter at Follo spilte cupfinale i både fotball og håndball i 2010.
Kronny 15. feb 2011 kl. 14:36 (CET)
thread_title:  Kjente personer 

message: Artiklene Ski (by) og Ski (tettsted) bør slåes sammen. Tettstedet Ski er definert av SSB, og avgrenses geografisk og har folketall i norsk statistikk. I en rekke andre kommuner er forholdet at det finnes en definert administrativ kommune med ett eller flere definerte tettsteder og noe mer udefinertbart som kalles by. Byen er historie, sentrum i tettstedet, der det er flere butikker etc, det kommunen kanskje har definert som et sentrumsområde. Jeg foreslår at byen Ski får bredere omtale i artikkelen om kommunen Ski, mens artikkelen om tettstedet Ski får fakta om byen og tettstedet - som vokser inn i Ås kommune. krg 8. okt 2011 kl. 00:03 (CEST)
replies: text: Alt i denne artikkelen omhandla det samme som tettstedet Ski som allerede har en artikkel. Fletta 17. mars 2014. Siffuor Kuzmuus (diskusjon) 17. mar. 2014 kl. 21:34 (CET).
thread_title: By og tettsted
Diskusjon:San Cristóbal de las Casas

message: Ja, der var San Cristóbal også på det norske Wikipedia-kartet. Jeg har oversatt artikkelen fra den spanske Wikipedia'en, men utelatt en del greier som bare ble for detaljert, samt en del ting jeg ikke forsto. De av dere som er god i spansk: Por favor, andale! For for all del, om du har vært der (ikke jeg, ennå..)...SJEKK! Osopolar
replies: text: Jeg skal se om jeg får tid å se over denne artikkelen etterhvert. Det er over 1 år siden sist jeg var i San Cristóbal, men jeg håper jeg vil ha noe å bidra med. Kjetil2006 16. sep 2006 kl. 23:02 (UTC)
Diskusjon:Schindlers liste

message: Kanskje språket kunne strammes opp litt? Wolfmann 29. jul 2006 kl.10:27 (UTC)
Diskusjon:Betzy Kjelsberg

message: Kjelsberg eller Kjeldsberg? BjørnN 29. jul 2006 kl.13:18 (UTC)
Betzy Kjelsberg.
Sverigegam
thread_title:  Skrivemåte 
Diskusjon:Auli

message: Hadde noen hatt noe å legge til angående bergarter på Auli? Har hørt at mange interesserte reiser dit for å finne stein.
Diskusjon:EN

message: Jeg har søkt CENs egne sider, odin.dep.no og standard.no på hva det offisielle norske navnet på CEN er. Det bruker flere navn: Den europeiske standardiseringskomitéen, det europeiske standardiseringsorganet, den europeiske standardiseringsorganisasjonen. Jeg har lagt inn den første fordi den er nærmest fransk tittel. Zigkill 29. jul 2006 kl.22:25 (UTC)
thread_title: CEN
Diskusjon:Fysisk størrelse

message: Denne artikkelen sier lite om hva en fysisk størrelse er. Utsagnet «De tre mest grunnleggende fysiske størrelsene er: rom (i de tre dimmensjonene lengde, bredde og høyde), stoffmengde og tid.» er jeg skeptisk til. (hva er forresten stoffmengde?)--Jivestgarden 30. jul 2006 kl.09:00 (UTC)
Det er vel tvilsomt om rom er grunnleggende. Rom er avledet fra lengde i enheten meter definert etter antall bølgelengder lys fra et definert krystall.
Fysisk størrelse er meget godt beskrevet i artikkelen SI-systemet. Denne artikkelen bør vel slettes og gjøres til redirect SI-systemet. 
replies: text: Jeg synes ikke artikkelen skal slettes. En fysisk størrelse er ikke det samme som en enhet, f.eks. har størrelsen lengde, enheter som meter, tommer, lysår, osv. Grunnen til at jeg ikke har ryddet i artikkelen selv, er at den er svært vanskelig å skrive og jeg mangler gode kilder. I utgangpunktet ville jeg sagt at en fysisk størrelse var noe med symbol og enhet, f.eks. masse, med symbol m og SI-enhet kg

text: Angående rom, er jeg ikke sikker på om det er en fysisk størrelse i det hele tatt. Derimot er det et sentralt fysisk begrep som betegner dimensjonalitet, slik som det fysiske rommets tre dimensjoner. Størrelsen nevn over som er avledet av lengde er vel volum, ikke rom? --Jivestgarden 4. nov 2006 kl. 14:47 (UTC)
Det hadde vel vært interessant med de forskjellige målene på hver enkelt fysisk størrelse
*               SI-systemet   Engelsk   Amerikansk    Gammelt Norsk
* Lengde        meter          fot- mile   fot mile    alen
* masse 
* tid 
* temperatur
* strøm
Jeg er sterkt usikker på hva som blir bra av dette.
--Reodor 4. nov 2006 kl. 15:05 (UTC)
replies: text: : Ja, en oversikt over ulike systemer ville vært interessant og nyttig (samt svært leksikalsk!). Men det må også sies at det i fysikken er vanlig å velge enheter som ikke er i noe system. F.eks. i statistisk fysikk er det vanlig å måle temperatur i energi-enheten eV eller dimensjonsløs temperatur uten enhet i det hele tatt. --Jivestgarden 4. nov 2006 kl. 16:59 (UTC)

message: Jeg ser at eksempelet mitt med kg er litt uheldig, siden det er et unntak innen SI-systemet, dvs. grunnenheten er kg, ikke g som en kunne forvente. (k er dermed ikke et prefiks, på samme måte som for km). Endrer det da til km i eksempelet i stedet.--Jivestgarden 5. nov 2006 kl. 22:50 (CET)
thread_title:  Uheldig eksempel
Wikipedia-diskusjon:Kategorier

message: Jeg mener kategoriene er for dype og det gjør det kronglete å finne frem. Dessuten er det en tendens til at forholdsvis ubetydlige artikler er det første man møter når en begynner å bla (f.eks Kornmo rett under natur). Jeg tror det hadde vært en fordel å korte ned på del veier samt å flytte viktige artikler oppover (mot roten) slik at man møter disse først. 
Spesielt mener jeg det er et problem for naturvitenskapene som ligger kronglete til. Et eksempel er fysikk som ligger under fysikk/naturvitenskap/natur/ og fysikk/Naturvitenskap/Vitenskap/Kunnskap/Informasjon/, men ikke under teknologi (som var hvor jeg først ville lete).--Jivestgarden 30. jul 2006 kl.10:06 (UTC)
thread_title:  Strukturering av kategoriene 

message: Kategori:Kategorier er stamkategorien i kategorihierarkiet. Den er omdirigert hit. Jeg gjorde om på den omdirigeringen og la isteden inn teksten i Wikipedia:Kategorier der, altså, jeg reverserte omdirigeringen: slik og slik. Dette finner jeg en mer logisk og riktig måte å organisere dette på enn slik det nå er etter at min endring umiddelbart ble tilbakestilt av Duffman. __meco 28. aug 2006 kl. 07:57 (UTC)
thread_title:  Omdirigering av kategori til prosjektside 

message: Vanlig tekst rett etter kategori-tag ender opp som vanlig tekst i siden.
Er det mulig å koble en kommentar til kategori-tag i kildekoden til siden slik at kommentaren synes kun i oversikten over sider i den kategorien?  Oppskriften for å koble kommentar til kategorimedlemskapet, hvor skal man kunne finne den? Hvor bør den plasseres?
Hvis ikke funksjonaliteten finnes, er det mulig eller lett å utvikle dette? Noen som kunne tenke seg å spesifisere og eller lage den?
Ettersom kategori er en slags liste, finnes det funksjonalitet som lister opp kategorier på annen måte enn som hierarki? Jeg tenker på union, differanse, fellesmedlemmer, sorteringsrekkefølge, osv..
Cobanyastigi (diskusjon) 10. mai 2015 kl. 10:08 (CEST)
replies: text: Jeg er ganske sikker på  at det ikke finnes noen mulighet for å legge inn kommentarer på kategorimedlemskap som synes på kategorisidene. Du kan prøve å søke på Phabricator om noen har foreslått dette tidligere. For union, differanse, osv. kan du prøve CatScan (fyll inn en kategori på hver linje, uten "Kategori:"-prefikset) – Danmichaelo (δ) 10. mai 2015 kl. 11:01 (CEST)
replies: text: : Takk for hurtig og informativt svar  Cobanyastigi (diskusjon) 10. mai 2015 kl. 11:16 (CEST)
replies: text: :: Den nye versjonen av CatScan er bedre. --Avilena (diskusjon) 14. mai 2015 kl. 12:29 (CEST)
thread_title:  Kommentar til kategorimedlemskap?
Diskusjon:Angrepet mot Qana 30. juli 2006

message: www.wikipedia.org har en egen side for angrepet
"2006 bombing of Qana" og en separat side for konfilkten "2006 Israel-Lebanon conflict"
Derfor syns eg det er helt på sin plass med en egen side, og fullstendig ULOGISK å foreslå en fletting. 
replies: text: Er enig i at det godt kan være en egen artikkel om angrepet mot Qana. mali 2. aug 2006 kl.09:56 (UTC)
replies: text: :Jeg er også enig, så jeg har fjernet flettingsmerket. __meco 1. okt 2006 kl. 21:56 (UTC)
thread_title: Kvifor fletting ?

message: Jeg har fjernet :Kategori:Massakrer da bombeangrep vel ikke er innenfor det man vanligvis forstår med en massakre. __meco 1. okt 2006 kl. 21:56 (UTC)
thread_title: Ikke massakre
Diskusjon:Frisyre

message: Opprydning trenger den ikke, for den er fin med overskrifter og det hele, men kanskje språkvask? Jeg har ikke lest den. Fjerne merket? Marcus 31. jul 2006 kl.12:48 (UTC)
Jeg fjernet disse underoverskriftene, fordi noen av disse tidsepokene er overlappende. Jeg syns det blir greiere med bare en overskrift.SommerSang 28. jun 2007 kl. 13:06 (CEST)

message: Denne artikkelen var fram til 2015 merket med en mal som nå er slettet, en mal som etterlyste bedre referanser. Dersom du mener det er påstander i teksten som trenger referanser kan du merke den/disse med  - eller selv utbedre artikkelen ved å legge inn kilder og referanser. Profoss og Bruker:Kimsaka 28. jun. 2015 kl. 15:59 (CEST)
thread_title: Bedre referanser?
Diskusjon:Qana

message: Norske media bruker navnet Qana og ikkje Kana jfr VG Nett, NRK, Aftenposten og Tv2 Nettavisen. Virker fullstendig unaturlig å endre til Kana slik det er gjort her.
Kategoridiskusjon:Bosetninger i Israel

message: Alle andre bykategorier heter "Byer i...". Hvorfor er Israel annerledes? Vibeke 31. jul 2006 kl.20:40 (UTC)
replies: text: Ser at det samme har blitt gjort for Libanon. Synes dette skaper rot i kategoristrukturen. mali 31. jul 2006 kl.20:48 (UTC)
replies: text: :Det blir ellers et behov for å legge inn en kategori landsbyer, for det vil være svært unaturlig med å kalle småsteder som Kana (i Israel) eller Harissa (i Libanon) for en by. Tyskerne har løst det med "Ort" = sted. Men det funker dårlig på norsk. Får vi en kategori for landsbyer, får vi grenseoppgangsproblematikk. Ctande 31. jul 2006 kl.21:46 (UTC)

message: Trenger vi denne Kategorien når vi har :Kategori:Byer i Israel? Lillingen 15. mai 2008 kl. 19:34 (CEST)
thread_title:  Trenger vi denne? 

message: Flyttet kategorien til Kategori:Bosetninger i Israel. Soleincitta (diskusjon) 27. apr. 2021 kl. 12:17 (CEST)
thread_title:  Flytting
Diskusjon:Chinese crested

message: Begge opptrer i samme kull, men den hårløse varianten er den mest dominante (ca. 67% av valpene vil normalt bli hårløse).
Dette stemmer vel strengt tatt ikke. Dette tar vel bare hensyn til tilfeller der man parrer 2 nakene CCer. Ved puff/naken parring får man jo statistisk sett 50%/50% naken/puff, mens ved puff/puff parring, så får man kun puffvalper, da puffen ikke bærer på nakengenet.
--Jerazol 1. aug 2006 kl.07:18 (UTC)
replies: text: Ja, det har du rett i, men puff/naken vil vel gi 67%/33%, siden begge variantene er bærere av det recessive genet som gir behåring? Fint at du passer på meg, for det kan av og til gå litt «fort i svingene» ;-) Det er forøverig rettet i teksten. Tbjornstad 1. aug 2006 kl.09:13 (UTC)
replies: text: :Nei, siden puff-genet er recessivt, så vil jo egentlig ikke det genet de får fra puffen bety noe for om valpen blir naken eller behåret. Det vil jo være det genet de får fra den nakene moren/faren som vil være avgjørende, og der er det jo 50/50% sjans for å få et puff eller nakengen. Det står litt mer om det i denne artikkelen. Nå er jeg langt ifra noen ekspert på genetikk, men det er iallefall slik jeg har forstått at det henger sammen.
replies: text: ::Har rettet på det. Fant noen flere referanser også, så det du sier stemmer. Takk for tipset! Tbjornstad 1. aug 2006 kl.17:13 (UTC)