Diskusjon:Vindfløy

message: Vindfløy og værhane er innbyrdes sammenhengende ved at værhanen er en type vindfly. Vindfløy er derfor et mer generelt begrep, mens værhane er en spesiell dekorativ og utbredt variant. Begge begreper bør være oppslagsord, henvise til hverandre. Interwiki er en spesiell utfordring, fordi mange wikier bare har fått med seg det ene begrepet. krg 31. aug 2009 kl. 22:53 (CEST)

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Vindfløy. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20180810032814/http://vindflojel.se/ til http://www.vindflojel.se/
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 20. apr. 2019 kl. 10:04 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: « De av typen veðrviti ble tilpasset vinkelen til en stavn og hadde festehull i 110˚ i øvre hjørne, mens de av typen flaug ble tilpasset ei mast og hadde festehull i 90˚ vinkel i øvre hjørne»
Leser en inn antagelser det ikke er dekning for her? 
For det første, et hull er rundt, det har ingen orientering hverken i 110 eller 90 grader. En mener trolig vinkelen mellom stangen som fløyen roterer rundt og øvre kant av vindfløyen? Videre spekuleres det i vinkel på mast og stevn, men er det relevant? Vindfløyen skal vise vindens retning, ikke tyngdekraft. Her er tyngden ekstremt skjevt fordelt, all tyngde er på den ene siden. Dersom denne vindfløyen settes på en skrå aksling, si 110° fra horisontalt, vil den i stille vær og uten fart falle til laveste stilling for tyngden i fløyen. I vind vil den vise resultanten av vind og tyngde. Dersom en monterer den i et spir med svak helling forover, vil den alltid vise akterlig vind i total vindstill. Begynner en å ro i stille vær, vil vinden synes å komme fra tilfeldig styrbord eller babord låring. Dersom en av mannskapet flytter seg fra babord til styrbord side, vil «akterlig vind» skifte til motsatt låring. Dersom en fossror vil vinden plutselig slå om fra akterlig til å komme forfra, slakker av litt på roingen får en 180 graders vindskift. 
Sagt på en annen måte. Dersom denne vindfløyen skal vise kun vind, må den monteres på en helt loddrett akse.Overkant av fløyen vil da kunne vise noe opp. Ideelt sett bør en vindfløy være i massebalanse rundt spirer. Hold en Vindex med akslingen horisontalt og den er helt indifferent. 
Teorien her er enten tvilsom, eller bør utdypes. 80.212.195.1 29. jan. 2021 kl. 15:28 (CET)
replies: text: Du glemmer visst at de norrøne vindfløyene opprinnelig hadde andre oppgaver. Det er gitt mange nok seriøse referanser for dette og andre påstander i teksten, om du gidder å følge dem. Teoriene dine må du ellers diskutere med de som gjort referansene. tB (diskusjon) 30. jan. 2021 kl. 15:38 (CET)
Dersom kildene er uklart gjengitt er det bare å gå i gang å forbedre teksten. Wikipedia er basert på kilder og som tB skriver er det gode kilder som er åpent tilgjengelige. Vennlig hilsen Erik d.y. 30. jan. 2021 kl. 19:38 (CET)

text: Diskusjonsformen her er «gidder du». Et utsagn blir ikke rett om noen skiver noe. En finner generelt referanser på mange tema hvor den ene slår den annen i hjel. På WP skrives at en «skal finne gode referanser», i det utsagnet ligger at artikkelforfattere oppfordres til å gjøre en vurdering, men det er ikke tillatt på WP å tenke selv, en skal kun være en tankeløs papegøye. Om en skriver noe og det ikke er tillatt med avskrift, så ligger det innbakt en formulering, et ordvalg en fremstilling som kan farge innholdet. Det går en hårfin linje melliom referanser og personlig oppfatning, men helt transparent blir dette aldri og skribenten skal stå inne for hva hen skriver. Her ble emnet forsøkt diskutert, svaret var «om du gidder», en lite vennlig omgangsform. Det hadde vært fint om du Erik dy kunne endre teksten slik at en forstår hva som menes med «vinkelen til et hull» i stedet for hodeløst å tilbakestille. Det er kontraproduktivt.

text: På en skrå stang vil denne innretningen henge som et balkongflagg i vindstille og vise gravitasjonskraftens innvirkning. Montert i forstavnen vil den knapt være synlig for rormannen, Osebergskipet er 21 m langt, ser du denne på baugen? Montert på aktertstavnen med skrå stang, vil den vise frontal vind - i vindstille. Om en ser på Söderalafløyen så er denne vist med vertikal stang, den vil mao vise korrekt vind om en ser bort fra ev krenging. Her har mao et museum vist den på en vertikal stang hvor en ser vindflyens overkant vinkle oppover, 20° fra horisontalt, på tross av at «referansen» hevder at slike ble montert på skrå stang. Det er forstemmende at en skal møte diskusjonsinnlegg som over på noe som var ment konstruktivt. Da er det tryggest å trekkes seg tilbake igjen fra dette vepsebolet i likhet med at f.eks Jeblad er blitt taus. 46.15.71.39 30. jan. 2021 kl. 20:28 (CET)
===Les kildene!===
Første bud er å slå opp i kildene, der kan vi hos David Bergen Tuddenham (2008) lese:

text: Fløyen kunne også være festet i mastetoppen, men da var det en såkalt flaug. Den synlige forskjellen mellom en veðrviti og flaug er først og fremst vinkelen på festehullene, hvor en flaug har en 90˚ vinkel i øvre hjørne, mens en veðrviti har ca. 110˚ vinkel i øvre hjørne. Dette betyr simpelthen at en veðrviti er tilpasset vinkelen til en stevn, mens en flaug er tilpasset en vertikal posisjon som på toppen av en mast. Skipsfløyene som vi har i Norge fra middelalderen er av typen flaug.
Hos Blindheim (1982) er det mer detaljert og vanskeligere å forstå, men man trenger ikke være fagperson:

text: Vi konstanterer igjen at vinkelen på 110° i det øvre hjørne sikrer fløyen en plass i skipsbaugen som en «ve5rviti».
De som er interessert i temaet kan lett forbedre teksten. Vennlig hilsen Erik d.y. 1. feb. 2021 kl. 18:51 (CET)
Her er en annen kilde som forklarer disse begrepene:
Vennlig hilsen Erik d.y. 1. feb. 2021 kl. 18:58 (CET)
thread_title:  Vinkler? 

message: Første bud er å slå opp i kildene, der kan vi hos David Bergen Tuddenham (2008) lese:
replies: text: Fløyen kunne også være festet i mastetoppen, men da var det en såkalt flaug. Den synlige forskjellen mellom en veðrviti og flaug er først og fremst vinkelen på festehullene, hvor en flaug har en 90˚ vinkel i øvre hjørne, mens en veðrviti har ca. 110˚ vinkel i øvre hjørne. Dette betyr simpelthen at en veðrviti er tilpasset vinkelen til en stevn, mens en flaug er tilpasset en vertikal posisjon som på toppen av en mast. Skipsfløyene som vi har i Norge fra middelalderen er av typen flaug.
Hos Blindheim (1982) er det mer detaljert og vanskeligere å forstå, men man trenger ikke være fagperson:

text: Vi konstanterer igjen at vinkelen på 110° i det øvre hjørne sikrer fløyen en plass i skipsbaugen som en «ve5rviti».
De som er interessert i temaet kan lett forbedre teksten. Vennlig hilsen Erik d.y. 1. feb. 2021 kl. 18:51 (CET)
Her er en annen kilde som forklarer disse begrepene:
Vennlig hilsen Erik d.y. 1. feb. 2021 kl. 18:58 (CET)
thread_title: Les kildene!

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Vindfløy. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20210202044658/https://www.heftet-ringerike.com/images/lesbare/1933_heftet.pdf til https://www.heftet-ringerike.com/images/lesbare/1933_heftet.pdf
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 17. apr. 2021 kl. 04:06 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker