Wikipedia-diskusjon:Relevanskriterier/Arkiv/Arkiv 2023

message: Burde ikke Krigskorset, som er Norges høyest rangerte utmerkelse (foran St. Olavs Orden), være med her? Det samme med St. Olavsmedaljen med ekegren, som er den nest høyeste krigsdekorasjonen? For øvrig burde kulepunktlisten med de som er et inklusjonskriterie, sorteres etter medaljer i Gruppe 1, som man ser i Mal:Dekorasjoner godkjent av Kongen. Da ville rekkefølgen blitt Krigskorset, St.O.O., D.K.N.F.o., St. O. m/ekegren, K.fortj.gull, ikke «K.fortj.gull, St.O.O., D.K.N.F.o.» som det står nå… Man burde vel egentlig vurdert å ta inn Medaljen for edel dåd i gull også, siden den rangerer foran og "henger høyere" enn Kongens fortjenstmedalje i gull. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 16. des. 2022 kl. 00:14 (CET)
replies: text: Gode poeng. Offisiell rangering er et viktig utgangspunkt. Medaljen for edel dåd tildeles den for uegennyttig innsats i forbindelse med enkelthendels, mens Fortjenstmedaljen (som er rangert lavere) tildeles for innsats over tid. På WP er vi generelt tilbakeholdne med å omtale personer kjent bare i forbindelse med en spesiell hendelse, da omtaler vi helst hendelsen. En person som har fått fortjenstmedaljen er ofte person kjent for bredt virke i offentligheten over tid, og det gir mye mer grunnlag for biografi (det er mye mer å fortelle om). Medaljen for borgerdåd i gull gjelder såvidt jeg kan forstå på samme måte bredt og langvarig virke i offentligheten. Krigskorset er antakeligvis ukontroversielt som kriterium, men jeg plinger @Asav som var med i diskusjonen tidligere. Vennlig hilsen Erik d.y. 16. des. 2022 kl. 17:45 (CET)
replies: text: ::Jeg har for lite kunnskap om disse utmerkelsene til å ha noen mening om dem; det var vel spesielt noen meritterende litteraturpriser jeg mente burde inkluderes. Men om Krigskorset er landet fremste utmerkelse, bør det vel med, ja. Annet enn dét er jeg egentlig ganske blank på området. Asav (diskusjon) 16. des. 2022 kl. 19:11 (CET)

text: :Ja, edel dåd er enkelthendelse, så du har selvsagt rett i at en leksikalsk biografi kanskje vil være noe tynn for de fleste, i motsetning til de som har mottatt Kongens fortjenstmedalje. I artikkelen Liste over tildelinger av Medaljen for edel dåd er det svært få linker. To av de 19 fra Utøya har artikler, de er de eneste to mottakerne etter 2. v.k. som er linket. Ved nærmere «undersøkelser», så ser jeg at St. Olavsmed. m/ekegren trolig ikke bør være inklusjonskriterie alene, jf. Liste over tildelinger av St. Olavsmedaljen med ekegren. Siden borgerdåd ikke lenger deles ut, snart 20 år siden den ble tatt ut, og alle som mottok den i gull allerede har artikkel, så er det egentlig bare Krigskorset i tillegg til de tre som allerede er i kulepunktlista.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 16. des. 2022 kl. 18:41 (CET)

text: Mitt konkrete forslag er altså ta inn krigskorset og borgerdådsmedaljen i gull. Vennlig hilsen Erik d.y. 16. des. 2022 kl. 17:46 (CET)
replies: text: :Medaljen for borgerdåd blir ikke lenger delt ut, siden 2004. Men den er fortsatt godkjent av Kongen, slik f.eks. Deltagermedaljen fra andre verdenskrig er. Begynner å bli få gjenlevende som har sistnevnte, så den vil vel bli fjernet fra listene om ikke så alt for lenge, men det er en annen sak.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 16. des. 2022 kl. 18:32 (CET)

text: . Telaneo (Diskusjonsside) 16. des. 2022 kl. 21:46 (CET)

text: . Znuddel (diskusjon) 16. des. 2022 kl. 22:29 (CET)
Krigskorset er vel like mye for enkelthendelser som medaljen for edel dåd. Etter det jeg husker, forekommer det også at (deler av) begrunnelsen for krigskorset er hemmelig eller unntatt offentlighet. Slikt kan vel vanskeliggjøre biografiskriving. Hilsen GAD (diskusjon) 16. des. 2022 kl. 20:09 (CET)

text: At noen oppfyller kriteriene betyr jo ikke at det må skrives en biografi om vedkommende, dersom man ikke har tilstrekkelig informasjon til en artikkel. Begrunnelsene for Krigskorset blir normalt ikke publisert nei, og mange som har blitt tildelt etter utmerkelsen ble gjenopptatt i 2011 har vært skjermede operatører i spesialstyrkene ved tildelingen. Flere av de har fortsatt i Forsvaret, fått nye stillinger hvor de ikke lenger har hatt behov for skjerming. Både da, og om de går over til det sivile liv, så blir det gjerne kjent for offentligheten en tid etter tildeling. I slike tilfeller kan man – om KK blir et inklusjonskriterium – skrive en artikkel kun basert på at N.N. har mottatt dette. De fleste som mottar KK vil jo ha hatt en viss karriere i Forsvaret, som inngår i biografi. Det er jo heller ikke sånn at et slik inklusjonskriterium vil føre til et "ras" av artikler. Siden gjenopptagelsen i 2011 har utmerkelsen kommet ti personer til del, sju av de har artikkel allerede. Av de 274 tildelingene for 2. verdenskrig har alle de norske og ca halvparten av de utenlandske mottakerne allerede artikkel på no-WP. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 16. des. 2022 kl. 21:18 (CET)
Forslag til konklusjon etter de siste replikkene - vi tar inn  som inklusjonskriterium
*borgerdådsmedaljen i gull selv om den ikke lenger blir delt ut er det noen som ikke har biografi ifølge 1000mm
*Krigskorset selv om begrunnelser kan være helt eller delvis hemmelig, og tilføye veiledning omtrent slik «biografier bør fortrinnsvis bygge på offentlig kjent og kildebelagt begrunnelse for tildelingen samt utfyllende informasjon om vedkommendes livsløp og virke». Poenget med tilføyelsen er å unngå artikler som ikke inneholder annen informasjon enn at vedkommende ble tildelt krigskorset.
OK?--Vennlig hilsen Erik d.y. 22. jan. 2023 kl. 16:24 (CET)

text: Nei, og ja.

text: * borgerdådsmedaljen i gull er undøvendig å ta inn, siden den ikke lenger deles ut og alle som er tildelt den allerede har biografi, jf. hva jeg skrev 16/12 18:42: «Siden borgerdåd ikke lenger deles ut, snart 20 år siden den ble tatt ut, og alle som mottok den i gull allerede har artikkel, så er det egentlig bare Krigskorset i tillegg til de tre som allerede er i kulepunktlista.»

text: * Krigskorset bør (må) inn, som landets høyeste utmerkelse. Tilføyelsen er helt OK.

text: ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 17:08 (CET)
replies: text: :OK da er ikke borgerdådsmedaljen viktig, særlig dersom alle er notable av andre grunner (har du sett over?). Vennlig hilsen Erik d.y. 22. jan. 2023 kl. 17:22 (CET)
replies: text: ::Mange av de 28 mottakerne (10 etter 1945) var Stortingsrepresentanter, eller sågår ministre/statsråd, og de fleste andre er notable av andre årsaker. De to med "tynnest" biografi er Wilhelm Thagaard (i sum nok til oppføring, også nevnt i Norsk Biografisk Leksikon) og Niels Hansen-Steen. Sistnevnte har nok artikkel utelukkende pga. Borgerdådsmedaljen og en lignende dansk medalje, tildelt etter en ulykke til sjøs i 1860. Han er eneste nordmann som er tildelt begge disse. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 17:55 (CET)
===Apropos krigskorset: militære offiserer===
Vi har et slags konsensus i slettediskusjoner om at bare offiserer på øverste nivå (dvs generaler/admiraler) er relevante, altså ikke majorer og oberster. Her er i allefall noen slettediskusjoner (merk at noen har blitt inkludert på annet grunnlag)
*Wikipedia:Sletting/Isak Resen Blikom - oberstløytnant
* Wikipedia:Sletting/John Percy Leon Lewis - oberst
*Wikipedia:Sletting/Erlend Bekkestad - oberst
* Wikipedia:Sletting/John Petter Bachke - ikke general
Se ellers :Kategori:Norske generaler. --Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 18:05 (CET)

text: Generaler er vel relevante på grunn av sin grad? Som en professor eller biskop. Offiserer og spesialister kan være relevante av andre årsaker, f.eks. Krigskorset. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 18:09 (CET)
replies: text: :Ja tanken var at de høyeste offiserene (generaler) er relevante på grunnlag av graden alene, på linje med politimestre og biskoper. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 18:53 (CET)
replies: text: ::Da er vi helt enige. :-) ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 19:05 (CET)

text: ::En relativt ny gruppe militære befalingsmenn er spesialister. Disse er ikke offiserer, de har ulike sersjantgrader (Hær og Luft, i Sjø heter gradene noe med "mester"). Her er jeg usikker på om noen av de øverste i seg selv gir relevans. Jeg heller vel mest mot at graden(e) alene ikke gjøre det, men at noen stillinger som (sjefs)sersjantmajor evt. gjør det. F.eks. forsvarsgrenenes sjefssersjant/mester og Forsvarssjefens sjefsersjant. Altså fem av de 15 som står nederst på https://www.forsvaret.no/om-forsvaret/organisasjon/organisasjonskart, nærmere bestemt den første og de fire på rad to. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 19:16 (CET)
replies: text: :::Tror det holder med generalene, blant annet fordi generalene kommanderer forsvarets viktigste grener (marine, luft etc, selv om sanitet er litt marginalt etter mitt skjønn). Brigader regnes som general, men ble i Norge kalt Oberst I. På nettsiden du lenket er det bare en oberst: Pål Svarstad som er fungerende sjef for Forsvarets personell- og vernepliktssenter. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 19:35 (CET)
replies: text: ::::Brigader hverken er eller regnes som general, selv om distinksjonene ligner mer på en generals distinksjoner enn en stabsoffiser sine. Se f.eks. hovedbildet her, under brigaderstjernen har han infanteriets våpenmerke (to kryssede gevær). En general (generalmajor, -løytnant og general) har et annet merke, korslagte kommandostaver, som du kan se på bildet her. Før graden bigader ble innført hadde vi i Norge noen år (1975–1997) graden oberst I. Pål Svarstad som du nevner er oberst, det som i samme periode ble kalt oberst II.

text: ::::Digresjon: Å ha generalitets grad betyr ikke nødvendigvis at man kommanderer en hel forsvarsgren, det er det bare de fire Sjef forsvarsgren som gjør.

text: ::::General/admiral er det som kjent bare én av, i tillegg til kongen og kronprinsen, nemlig forsvarssjefen. Generalløytnant/viseadmiral er det svært få av, kun de som er i Forsvarets toppledelse, andre sjefer i forsvarsstaben er generalmajor/kontreadmiral eller brigader/flaggmeste. Sjef for de fire forsvarsgrenene, og noen av de sidestilte avdelingene er generalmajorer/kontreadmiraler. Andre sjefer for sidestilte avdelinger er brigader/flaggmester eller sågar en oberst pr i dag.

text: ::::Tilbake til tema: Det var sjefssersjantene jeg siktet til på den siden, et stykke nedover, under offiserene. De innehar øverste spesialistgrad – sersjantmajor (flaggmester i sjø) – samt har en sjefsstilling (markert med stjerne sammen med vinklene hos sersjantene, laurbærkrans rundt ankeret hos mestrene). Slike sjefsroller er det på flere nivåer og sersjant/mestergrader, helt fra tropp og oppover i systemet. Sjefssersjantmajor/flaggmester er det bare 14 av i hele Forsvaret (én av Forsvarets sjefsserjsanter er pr i dag kommandersersjant).

text: ::::De fem jeg nevnte er da Forsvarssjefens og Sjef forsvarsgrenene (de fire på øverste rad under Forsvarets avdelinger) sin høyre hånd, og det var i kraft av de stillingene jeg mente man kunne vurdere relevans. Disse er de fem viktigste av 14/15 totalt.

text: ::::Selv om de er sersjanter, så har de likevel en høy grad. Eks. Rune Wenneberg var oberstløytnant før han ble tilsatt som den første sersjantmajoren i Forsvaret i stillingen som Hærens sjefssersjant. På papiret ble han degradert, tilsvarende underoffiser for nesten 100 år siden, men som han selv svarte på spørsmål om dette var et nedrykk i stedet for opprykk (som man vanligvis opplever i en karriere): «Nei, dette er et bortrykk.» (Altså sideveis, uten å gå ned i rang.)  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 20:32 (CET)
replies: text: :::::Disse spesialistgradene/betegnelsene er vel tildels en nyskapning i Norge? Mens i USA feks godt etablert såvidt jeg forstår. Selv om disse tilsynelatende er sersjanter, har de rang på høyde med stabsoffiserene, selv om det er relativt få synes jeg det ikke bør bære inklusjonsgrunn alene. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 20:42 (CET)
replies: text: ::::::Ja, det er ganske nytt her til lands. «OMT (Ordning for Militært Tilsatte) tar sikte på å dele dagens enhetsbefalskorps i to komplimentære personellsøyler. Ordningen ble implementert 1. januar 2016 og skal ferdigstilles innen 2020.» Stemmer at de med høyest spesialistgrad er omtrent på nivå med stabsoffiserer. Som sagt var det kun de fem jeg nevnte av totalt 14/15 (det er flere sersjantmajorer/flaggmestre i Forsvaret, men de har ikke sjefsstilling, og flere sjefssersjanter/sjefsmestre, men de er ikke sersjantmajorer/flaggmestre). Du nevner USA, der er tilsvarende Hærens sjefssersjant en egen grad, som én og bare én i hele U.S. Army innehar: en:Sergeant Major of the Army. Selvsagt tilsvarende i Air Force, Navy, Marines og Coast Guard. Som du ser, på en-WP har de artikkel både om stillingen og om hver enkelt person som har innehatt den. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 21:13 (CET)
thread_title:  Mer om priser og utmerkelser 

message: Vi har et slags konsensus i slettediskusjoner om at bare offiserer på øverste nivå (dvs generaler/admiraler) er relevante, altså ikke majorer og oberster. Her er i allefall noen slettediskusjoner (merk at noen har blitt inkludert på annet grunnlag)
*Wikipedia:Sletting/Isak Resen Blikom - oberstløytnant
* Wikipedia:Sletting/John Percy Leon Lewis - oberst
*Wikipedia:Sletting/Erlend Bekkestad - oberst
* Wikipedia:Sletting/John Petter Bachke - ikke general
Se ellers :Kategori:Norske generaler. --Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 18:05 (CET)
replies: text: Generaler er vel relevante på grunn av sin grad? Som en professor eller biskop. Offiserer og spesialister kan være relevante av andre årsaker, f.eks. Krigskorset. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 18:09 (CET)
replies: text: :Ja tanken var at de høyeste offiserene (generaler) er relevante på grunnlag av graden alene, på linje med politimestre og biskoper. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 18:53 (CET)
replies: text: ::Da er vi helt enige. :-) ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 19:05 (CET)

text: ::En relativt ny gruppe militære befalingsmenn er spesialister. Disse er ikke offiserer, de har ulike sersjantgrader (Hær og Luft, i Sjø heter gradene noe med "mester"). Her er jeg usikker på om noen av de øverste i seg selv gir relevans. Jeg heller vel mest mot at graden(e) alene ikke gjøre det, men at noen stillinger som (sjefs)sersjantmajor evt. gjør det. F.eks. forsvarsgrenenes sjefssersjant/mester og Forsvarssjefens sjefsersjant. Altså fem av de 15 som står nederst på https://www.forsvaret.no/om-forsvaret/organisasjon/organisasjonskart, nærmere bestemt den første og de fire på rad to. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 19:16 (CET)
replies: text: :::Tror det holder med generalene, blant annet fordi generalene kommanderer forsvarets viktigste grener (marine, luft etc, selv om sanitet er litt marginalt etter mitt skjønn). Brigader regnes som general, men ble i Norge kalt Oberst I. På nettsiden du lenket er det bare en oberst: Pål Svarstad som er fungerende sjef for Forsvarets personell- og vernepliktssenter. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 19:35 (CET)
replies: text: ::::Brigader hverken er eller regnes som general, selv om distinksjonene ligner mer på en generals distinksjoner enn en stabsoffiser sine. Se f.eks. hovedbildet her, under brigaderstjernen har han infanteriets våpenmerke (to kryssede gevær). En general (generalmajor, -løytnant og general) har et annet merke, korslagte kommandostaver, som du kan se på bildet her. Før graden bigader ble innført hadde vi i Norge noen år (1975–1997) graden oberst I. Pål Svarstad som du nevner er oberst, det som i samme periode ble kalt oberst II.

text: ::::Digresjon: Å ha generalitets grad betyr ikke nødvendigvis at man kommanderer en hel forsvarsgren, det er det bare de fire Sjef forsvarsgren som gjør.

text: ::::General/admiral er det som kjent bare én av, i tillegg til kongen og kronprinsen, nemlig forsvarssjefen. Generalløytnant/viseadmiral er det svært få av, kun de som er i Forsvarets toppledelse, andre sjefer i forsvarsstaben er generalmajor/kontreadmiral eller brigader/flaggmeste. Sjef for de fire forsvarsgrenene, og noen av de sidestilte avdelingene er generalmajorer/kontreadmiraler. Andre sjefer for sidestilte avdelinger er brigader/flaggmester eller sågar en oberst pr i dag.

text: ::::Tilbake til tema: Det var sjefssersjantene jeg siktet til på den siden, et stykke nedover, under offiserene. De innehar øverste spesialistgrad – sersjantmajor (flaggmester i sjø) – samt har en sjefsstilling (markert med stjerne sammen med vinklene hos sersjantene, laurbærkrans rundt ankeret hos mestrene). Slike sjefsroller er det på flere nivåer og sersjant/mestergrader, helt fra tropp og oppover i systemet. Sjefssersjantmajor/flaggmester er det bare 14 av i hele Forsvaret (én av Forsvarets sjefsserjsanter er pr i dag kommandersersjant).

text: ::::De fem jeg nevnte er da Forsvarssjefens og Sjef forsvarsgrenene (de fire på øverste rad under Forsvarets avdelinger) sin høyre hånd, og det var i kraft av de stillingene jeg mente man kunne vurdere relevans. Disse er de fem viktigste av 14/15 totalt.

text: ::::Selv om de er sersjanter, så har de likevel en høy grad. Eks. Rune Wenneberg var oberstløytnant før han ble tilsatt som den første sersjantmajoren i Forsvaret i stillingen som Hærens sjefssersjant. På papiret ble han degradert, tilsvarende underoffiser for nesten 100 år siden, men som han selv svarte på spørsmål om dette var et nedrykk i stedet for opprykk (som man vanligvis opplever i en karriere): «Nei, dette er et bortrykk.» (Altså sideveis, uten å gå ned i rang.)  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 20:32 (CET)
replies: text: :::::Disse spesialistgradene/betegnelsene er vel tildels en nyskapning i Norge? Mens i USA feks godt etablert såvidt jeg forstår. Selv om disse tilsynelatende er sersjanter, har de rang på høyde med stabsoffiserene, selv om det er relativt få synes jeg det ikke bør bære inklusjonsgrunn alene. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 20:42 (CET)
replies: text: ::::::Ja, det er ganske nytt her til lands. «OMT (Ordning for Militært Tilsatte) tar sikte på å dele dagens enhetsbefalskorps i to komplimentære personellsøyler. Ordningen ble implementert 1. januar 2016 og skal ferdigstilles innen 2020.» Stemmer at de med høyest spesialistgrad er omtrent på nivå med stabsoffiserer. Som sagt var det kun de fem jeg nevnte av totalt 14/15 (det er flere sersjantmajorer/flaggmestre i Forsvaret, men de har ikke sjefsstilling, og flere sjefssersjanter/sjefsmestre, men de er ikke sersjantmajorer/flaggmestre). Du nevner USA, der er tilsvarende Hærens sjefssersjant en egen grad, som én og bare én i hele U.S. Army innehar: en:Sergeant Major of the Army. Selvsagt tilsvarende i Air Force, Navy, Marines og Coast Guard. Som du ser, på en-WP har de artikkel både om stillingen og om hver enkelt person som har innehatt den. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 21:13 (CET)
thread_title: Apropos krigskorset: militære offiserer

message: «Av Norges rundt  advokater er det cirka 500 som har møterett (omtrent 7 prosent).» heter det i saken Advokat med møterett for Høyesterett. I tillegg kommer selvsagt alle historiske høyesterettsadvokatene. Er dette automatisk inklusjonsgrunn? Se f.eks. den nyopprettede saken om Bernt Heiberg (advokat). Det gir seg vel stort sett selv at sakene slike advokater fører for Høyesterett iblant kan være av offentlig interesse, men det gjelder selvsagt ikke all deres virksomhet. Bør vi skille på grunnlag av profilerte saker istedenfor retten til å føre saker for høyeste instans? Asav (diskusjon) 19. jan. 2023 kl. 05:53 (CET)
replies: text: Jeg mener fortsatt at møterett for høyesterett alene ikke bør inklusjonskriterium, jfr grundig diskusjon her Wikipedia:Sletting/Alfred Georg Kvamme. Bernt Heiberg er advokat hos Elden, men det var Elden personlig som frontet Bertheussen-saken. Artikkelen om Heiberg har CV-preg. Vennlig hilsen Erik d.y. 22. jan. 2023 kl. 17:05 (CET)
replies: text: :Enig. Dersom en advokat gjør seg bemerket på annen måte, bør det kunne føre til omtale, men ellers er møteretten mest å betrakte som en teknikalitet. Det var nettopp den nye artikkelen om Bernt Heiberg (advokat) som fikk meg til å spørre. I mine øyne er han simpelthen «en mann med jobb», som altså ikke krever omtale. Asav (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 04:39 (CET)

text: :Jeg er i all hovedsak enig i Bjerrebæks betraktninger i den tråden. 1978 eller deromkring er en fin grense å sette for eldre høyesterettsadvokater, så kan senere skrives utifra bred omtale i tredjepartskilder, utgivelser eller lignende, så kan møteretten være et ekstra moment, men ikke nok som sentralmoment. Telaneo (Diskusjonsside) 23. jan. 2023 kl. 05:16 (CET)
replies: text: ::Hvilken tråd er det du viser til? Den kjenner jeg ikke til. Kanskje spørsmålet mitt var overflødig? Asav (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 09:31 (CET)
replies: text: :::Wikipedia:Sletting/Alfred Georg Kvamme. Telaneo (Diskusjonsside) 23. jan. 2023 kl. 09:44 (CET)
replies: text: ::::Takk for lenke! Ser jeg stemte for å beholde biografien i den tro at det bare fantes 250 høyesterettsadvokater i landet. Det viser seg altså å være minst dobbelt så mange, så da holder jeg egentlig fast ved at det ikke i seg selv bør være et inklusjonskriterium. Dette kan kanskje kodifiseres? Asav (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 13:13 (CET)
replies: text: :::::Ja burde vært kodifisert som så mye annet! En ting er antallet til enhver tid, men over tid blir antallet betydelig større. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 13:32 (CET)
replies: text: ::::::Enig med at det ikke bør være det eneste inklusjonskriteriet.Znuddel (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 16:34 (CET)
Mulig at vi kan klare å kodifisere med momenter fra Wikipedia:Sletting/Bernt Heiberg (advokat), noe i retning av "flere profilerte saker fortrinnsvis med omtale av advokaten som person feks i form av portrettintervjuer i riksdekkende media" (omtale utenom fag-/bransjeblader). Vennlig hilsen Erik d.y. 23. jan. 2023 kl. 17:18 (CET)

text: Og hvorfor er dette ei enklere og bedre kodifisering enn ganske enkelt å si at alle som kan føre sak i Høyesterett, kan få artikkel? Trenger vi diskusjoner om hva som er profilerte saker? Hvorfor skal riksmedias valg av portrettintervjuer være et kriterium? Bør det i så fall gjelde også for andre yrkesgrupper? Hilsen GAD (diskusjon) 24. jan. 2023 kl. 07:30 (CET)
replies: text: :Møterett for høyesterett er et enkelt og klart kriterium, men feks Trygve er skeptisk til å la møterett alene være inklusjonskriterium se Wikipedia:Sletting/Bernt Heiberg (advokat). Det er et argument jeg godt forstår og dessuten blir artiklene da lett rene CV-er som LinkedIn.

text: :Enig i at det kan synes pussig å la riksmedias valg styre innholdet på Wikipedia. Men da er det gjort en redaksjonell vurdering av at personen er tilstrekkelig viktig i offentligheten til å bli gjenstand feks for portrettintervju. Dessuten er da personen etablert i offentligheten som en hel person (ikke bare som et navn i et rettsreferat). Profilerte saker kan være deler av grunnlaget for relevans, men det er lett å bli nærsynt og preget av øyeblikket - drone-saken og Lime-saken feks er fort glemt. Baneheia-saken derimot. Lettest å se slikt når tingene er på avstand. Vennlig hilsen Erik d.y. 24. jan. 2023 kl. 10:22 (CET)

text: :Omfattende mediaomtale er jo ofte en indikasjon på at personen er notabel. Dette gjelder selvsagt ikke bare advokater. På samme måte som Wikipedia ikke skal være en bedriftskatalog («Wikipedia er ikke Gule sider»), bør leksikonet heller ikke bli en liste over yrkesutøvere som det til enhver tid er 500 eller flere av i landet, hvorav altså ikke alle nødvendigvis er relevante for et leksikon. Asav (diskusjon) 24. jan. 2023 kl. 12:58 (CET)

text: : Omfattende medieomtale er også ofte en indikasjon på godt innsalg og/eller god vilje til å stå fram med meninger eller personlig liv. Jeg har litt vanskelig for å skjønne at dette skal være et bedre kriterium enn den faglige vurderinga som ligger i å ha oppnådd møterett. Begge deler er fint, synes jeg. Hilsen GAD (diskusjon) 24. jan. 2023 kl. 20:52 (CET)
replies: text: ::Tja, det kan du si. Men det er nå engang slik at Wikipedia tar hensyn til dette; det er f.eks. derfor populær- og trivialkulturelle fenomener blir omtalt, enda alle nok ikke holder mål med tanke på «faglige vurderinger». Når dét er sagt, er jo advokatyrket en beskjeftigelse som alle andre, og det er fullt mulig å ikke gjøre seg bemerket i det – og derved efter min oppfatning heller ikke kvalifisere til leksikonomtale. Det finnes mange yrker med «høye grader, f.eks. håndverksfag med mestertittel (Malermester, snekkermester), uten at den automatisk er et inklusjonskriterium, og parallellen her er altså advokater med møterett, mener jeg. De får ikke automatisk samfunnsbetydning av denne retten. Forresten er det vel ikke gitt at disse advokatene i det hele tatt fører saker for Høyesterett, enda de har anledning til det? Asav (diskusjon) 25. jan. 2023 kl. 14:19 (CET)

text: ::Såvidt jeg forstår Trygves innvending er det rett og slett at møterett for høyesterett ikke er så avansert. Det er en slags ekstra eksamen men i vanskegrad og omfang et stykke under doktorgrad. Vennlig hilsen Erik d.y. 25. jan. 2023 kl. 14:24 (CET)
* - artikkelen Advokat med møterett for Høyesterett trenger revisjon og bør antagelig flyttes til Advokatprøven (høyesterett) eller tilbake til Høyesterettsadvokat. Artikkelen mangler nesten helt historien her. Her har historisk vært en rekke endringer i hvem som har hatt rett til å føre en sak i Høyesterett. Advokatprøven har eksistert siden 1771 og det har gjennom tidene variert hvilke krav som ble stilt til å bestå. Det er en god gjennomgang av advokatprøven i Steinar Tjomsland sin artikkel «Til prøve» fra 2002. Artikkelen er publisert i boka Rettsteori og rettsliv: Festskrift til Carsten Smith. [].

text: - Tjomsland skriver her: «Ved lovendringene i 1978 ble også tittelen høyesterettsadvokat opphevet, dog slik at de som hadde ervervet tittelen, fikk anledning til fortsatt å benytte den. De som senere har tatt advokatprøven, bruker uttrykket «med møterett for Høyesterett» på brevpapir og lignende. I 1985 vedtok Den Norske Advokatforenings representantskap – etter en dyptgående uenighet i foreningen – en henstilling til sine medlemmer om ikke å benytte tittelen høyesterettsadvokat.»

text: - Kan ikke se at å avlegge denne advokatprøven skaper behov for egen biografi om advokaten som avlegger prøven. Legg også merke til at advokatforeningen har forsøkt å få medlemmene til å slutte med tittelbruken.

text: - Advokater er som generell regel ikke relevante for egen biografi i et leksikon. Unntakene er hvis de har fått notable stillinger som høyesterettsdommer, leder av riksadvokatembetet eller regjeringsadvokatembetet.

text: - Det som alltid kan skape relevans for personer er omfattende omtale av personen i pålitelige og uavhengige medier. Det vil veldig ofte si portrettintervjuer. Dette kriteriet gjelder for alle personer helt uavhengig av hva de holder på med. At advokater er en yrkesgruppe som lever av å skaffe seg klienter og derfor har høyt fokus på å "reklamere" for seg selv er ikke en grunn til at de skal ha egen biografi (hjemmeside?) i et internasjonalt leksikon.

text: - At advokater blir av det offentlige blir oppnevnt som forsvarer og så deretter blir nevnt artikler om straffesaken/e er ikke omtale av personen og skaper da virkelig ikke relevans. Noen saker er nevnt som Bertheussen saken hvor det har vært en rekke forskjellige advokater involvert. Lime saken har vært nevnt (vi har ikke egen artikkel på WP), men ingen ser ut til å ha fått med seg at her er den en rekke straffesaker og de har pågått over flere år. Her har også vært flere advokater involvert i årenes løp.

text: - Det er her også lett å glemme at i straffesaker finnes det også en statlig ansatt advokat, politiadvokat, riksadvokat som er forsvarerens motpart og vel blir nevnt i forbindelse med omtale av saker i like stor grad som forsvarsadvokaten. Jeg kan ikke se noen grunn til at å være ansatt som en av mange politiadvokater, statsadvokater [] eller riksadvokater skulle gi grunn til relevans. I Oslo statsadvokatembete alene er det 62 ansatte [] og selv om alle klart ikke er advokater så er det 12 statsadvoøkatembeter i Norg []. Hos Riksadvokaten er det 215 ansatte, se []. Klart alle av de ansatte er ikke jurister, men at det er mange riksadvokater bør være helt klart samtidig som at de vil navngis i avisene i forbindelse med sakene de fører like klart.

text: - At Elden er en kjent advokat som har fått mye omtale er klart. Å være partner i Elden sitt advokatfirma og derfor bli advokat i saker hvor Elden opprinnelig var advokaten, burde ikke føre til relevans slik det skjedde i Wikipedia:Sletting/Bernt Heiberg (advokat) og det synes jeg ikke skal være noe forbilde. --ツツDyveldi☯ prat  ✉ post 28. feb. 2023 kl. 18:40 (CET)
thread_title:  Advokater ? 

message: Denne diskusjonen er kopiert inn hit fra Wikipedia:Tinget/Arkiv/2023/januar#Relevanskriterier innen idrett
Foreløpig har vi kun for fotballspillere, men ser gjerne at vi tar en diskusjon rundt idrett generelt.
For å starte:
* Deltakelse i mesterskap: OL, VM? X plass i NM? X plass i junior NM?
* Priser og utmerkelser innen idrett? 
Znuddel (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 15:45 (CET)
Takk for bra initiativ, Znuddel. Jeg tror vi i første omgang bør lage kriterier/retningslinjer for "velorganiserte" idretter, dvs tilsluttet Idrettsforbundet og/eller med grener i OL. For disse bør norgesmesterskap være inklusjonskriterium (mulig at det finnes så små idretter at selv det er for snillt, vet ikke! men ble drøftet her Wikipedia:Sletting/Kjell Rune Karlsen). Presedens/praksis nasjonale konkurranser:
* norgesmester senior Wikipedia:Sletting/Erling Tveit, Wikipedia:Sletting/Hermund Storsæter, Wikipedia:Sletting/Henning dahl holti
* juniormester nasjonalt ikke tilstrekkelig alene Wikipedia:Sletting/Ragnar Bergheim, Wikipedia:Sletting/Hans Petter Mathisen, Wikipedia:Sletting/Stian Drake
* mester i andre aldersbestemte klasser feks veteran Wikipedia:Sletting/Jone Ellingsen rettelse/tilføyelse: ikke tilstrekkelig alene 
* kroppsbygging (utenfor idrettsforbundet?)/små disipliner Wikipedia:Sletting/Christian Lawley
* kongepokal Wikipedia:Sletting/Steffen Larsen, Wikipedia:Sletting/Sara Blengsli Kværnø
* bedriftsidrett ikke tilstrekkelig Wikipedia:Sletting/Ragnar Kråbøl
--Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 17:41 (CET)
Spesielt om øvelser for lag: Her vil det normalt være mindre skarp konkurranse på nasjonalt nivå (færre klubber som kan stille et godt lag) sammenlignet med og den enkelte utøver er en av flere så det er uklart hvor stort det individuelle bidraget er. Så her mener jeg mesterskap nasjonalt bør vurderes strengere, med unntak for store idretter (i Norge) som fotball, håndball og langrenn. --Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 17:47 (CET)
replies: text: Jeg mener at deltakelse i OL, VM og NM ikke automatisk skal gi notabilitet. Man er nødt til å se på plassering. Å havne på en 15 plass i f.eks. langrenn-skiskyting bør ikke automatisk gi notabilitet (hvis ikke andre sportslige forhold taler for det).--Ezzex (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 18:26 (CET)
replies: text: :Enig i at deltakelse alene ikke bør gi notabilitet. Norske langrennsutøvere som deltar i OL vil naturlig nok være på topp i verden, mens deltakere fra Guatemala eller Malta er sjelden det og vil (antar jeg) komme til OL på kvote. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 20:27 (CET)

text: Bra initiativ tiltredes også herfra! Ang. internasjonale konkurranser, både når det gjelder individuelle utøvere og lagidrett – ikke glem EM. Det er også verdenscup i alt av skiidrett i hvert fall. Seier i enkeltrenn bør ikke alene være nok, men sammenlagtseier for en hel sesong bør (må?) være det.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 20:05 (CET)
replies: text: :Sant. Dersom norgesmesterskap brukes som holdepunkt, vil EM naturlig nok skape relevans og dertil lenger ned på listen. Så dersom NM-gull er inklusjonskriterium, bør EM-bronse være det, den type logikk! Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 20:11 (CET)
replies: text: ::Høres fornuftig ut.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 20:15 (CET)
===Konkret forslag===
Disse bør være unkontroversielle:
* Mottaker av kongepokal er alltid relevant. Kriteriene for kongepokalen er fine. 
* Mottaker av Egebergs Ærespris er alltid relevant
Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 18:11 (CET)

text: Sammenlagtseier i verdenscup bør også være ukontroversielt. WC finnes i det aller meste av skiidrett (langrenn, hopp, kombinert, snøbrett, fristil, alpint – både for de ulike øvelsene slalåm, storslalåm osv. og totalvinner). Tilsvarende som alpint har skiskyting egen verdenscup for hver enkelt konkurranseform (normalprogram, sprint, jaktstart og fellesstart, og en totalvinner). For smalere idretter som skicross, telemark og annet med få utøvere og/eller liten dekning i media må en foreta en vurdering i de ulike tilfellene. Noen av de nyere FIS-idrettene har i tillegg til FIS-VM og OL sin egen, kommersielle konkurranse X Games?  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 20:14 (CET)
replies: text: :Enig at sammenlagt i verdenscup for "store" idretter er opplagt, men jeg vet ikke hvor grensen går mot de helt små og marginale. En løsning er å nevne vinnere av de store som "alltid relevante", så la gråsonen være uavklart inntil videre. Disse kriteriene bør være begrenset til disipliner organisert av Idrettsforbundet eller OL, det skaper en fin grense mot det mest obskure. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 20:23 (CET)
replies: text: ::Kan også se litt på medlemstall i Idrettsforbundet. Det er naturlig å inkludere mer fra store idretter som håndball, langrenn og friidrett, fordi de større deltakelse ikke bare gir mer reell konkurranse, men også større interesse og større mediedekning av utøverne. Altså dette med uavhengige kilder. Geschichte (diskusjon) 11. jan. 2023 kl. 13:21 (CET)
replies: text: :::Godt poeng! Antall medlemmer er et godt holdepunkt for betydning. Vennlig hilsen Erik d.y. 11. jan. 2023 kl. 13:38 (CET)

text: :::Ikke uenig, men samtidig skal et leksikon dekke ikke bare det media skriver mest om. Det er objektivt sett like viktig å ha med Norgesmeter i bob, som Norgesmester i hopp.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 11. jan. 2023 kl. 15:57 (CET)
replies: text: ::::Ja og nei. WP skal ikke drives av tilfeldige vinder av popularitet, men omtale i uavhengige kilder (media....) er en indikator på relevans. Antall medlemmer er også en indiaktor på hvor betydelig sporten er og en indiaktor på hvor skarp konkurransen er (pga antall utøvere). Vennlig hilsen Erik d.y. 11. jan. 2023 kl. 18:01 (CET)
replies: text: :::::Jeg tror ikke det objektive synspunktet er så objektivt at det står i noen av Wikipedias grunnregler, i hvert fall... Geschichte (diskusjon) 19. jan. 2023 kl. 10:54 (CET)

text: Ser nå at kongepokal utdeles også i små og/eller relativt ukjente idretter som casting og biljard. For biljard er nesten alle rødlenkede. Jeg ble plutselig usikker på om kongepokal er godt kriterium i disse små idrettene. Vennlig hilsen Erik d.y. 15. jan. 2023 kl. 11:59 (CET)
replies: text: :Det går også an å ha lister over dette som er noe utvidet. Det betyr at man tar med klubb, fødselsår, kanskje en setning om andre meritter. Dette da i stedet for fulle biografisider over personene. Geschichte (diskusjon) 19. jan. 2023 kl. 10:54 (CET)
replies: text: ::Enig. Dersom personen bare er kjent for akkurat ett mesterskap i en "mindre" idrett, er listeføring like godt som å ha en biografiartikkel som ikke sier noe mer. Vennlig hilsen Erik d.y. 19. jan. 2023 kl. 13:38 (CET)
replies: text: :::Støttes. En slik liste kan da linke til de som evt. har egen artikkel.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 19. jan. 2023 kl. 13:41 (CET)

text: :Kongepokal deles ut bare hvis det er minst 15 som kjemper om den, så det deles ikke ut kongepokal hvis det er mindre enn 15 deltakere i NM, eller i øvelsen kongepokalen er satt opp i. Kongepokal burde være et godt kriterium uansett idrett. Slangore (diskusjon) 20. jan. 2023 kl. 14:56 (CET)
===Hvilket forbund?===
Det er dessverre ikke alle artikler om norgesmesterskap i diverste disipliner som angir hvilket forbund (hvem) som står bak. Det er jo faktisk vesentlig for å vite om det er et mesterskap med tyngde. Se Norgesmesterskap og :Kategori:Norgesmesterskap. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 18:07 (CET)

text: NM-gull i idretter tilknyttet store paraplyforbund som Norges idrettsforbund og Norges Skytterforbund bør være inklusjonsgrunn. NM-gull i brettspill som NM i go, NM i shogi og Monopol (brettspill), og NM i morellsteinspytting er adskillig mer kuriøst, og kan ikke være inklusjonsgrunn. Foreslår at man lister opp det som er inklusjonsgrunn, så får alt som ikke er listet være definert til ikke å gi relevans. Det dukker opp nye mesterskap i alt mulig rart (jeg har en 2. plass i kommunalt mesterskap i kaillkauk 😅 - rop høyest mulig, målt med dB-måler. Om det hadde vært Norgesmesterskap i den øvelsen hadde ikke vinner gitt relevans for biografi.) og det er en håpløs oppgave å nevne alt som ikke gir relevans…  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 20:29 (CET)
replies: text: :Hehe, kanskje jeg skal finne på en ny disiplin så jeg også kan bli norgesmester? Alvor: Det er viktig at artiklene om det enkelte mesterskap oppgir hvem som står bak, mangler vi artikkel om det aktuelle mesterskap bør det nevnes i artikkel om utøveren. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 20:34 (CET)
replies: text: ::Ja, om forbund/idrett/mesterskap ikke har artikkel bør det absolutt nevnes i biografi. Dog vil det være få tilfeller hvor en person er notabel pga. NM-gull i en idrett eller et forbund hvor hverken idretten, forbundet eller selve norgesmesterskapet har artikkel. Eksempel, artikkelen NM i morellsteinspytting har de fleste vinnerne i tabell. Bare én av vinnerne har artikkel med interlink og han er adskillig mer kjent for andre ting enn morellsteinspyttinga! Så jeg tenker at det i praksis ikke blir en utfordring å omtale en NM-vinner pga. NM-tittel hvor WP ikke også har informasjon om mesterskapet, idretten eller forbundet.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 21:06 (CET)
replies: text: :::Jo faktisk, det har vært noen slettediskusjoner for biografier der det var uklart hvilket "norgesmesterskap" (eller andre mesterskap) det var snakk om og hvem som var arrangør. Så det er mest en generell oppfordring om å skrive ting utførlig + belegge med kilder. Disse svakhetene gjelder nok mest små idretter eller idretter utenfor idrettsforbundet, men ikke bare. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 21:54 (CET)
===Det frivillige Skyttervesen===
Det frivillige Skyttervesen er såvidt jeg forstår ikke tilsluttet Idrettsforbundet, men er en stor og velorganisert idrett. Skytterkonge, vinner av hele Landskytterstevnet bør være automatisk relevant. --Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 19:45 (CET)

text: Kongepokal. Alle skytterkonger får Kongepokalen, så dette kommer også innunder det punktet. Uansett er det noe vi har drevet med i over hundre år, så det er veletablert, og siden det er en idrett som egner seg best utenfor tettbygd strøk, er den utbredt over store deler av landet... Med hilsen fra en normalt sett sportssky: Autokefal Dialytiker (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 21:14 (CET)
replies: text: :👍 Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 21:40 (CET)
=== Praksis ===
Etablert praksis er vel at omtrent følgende er relevante:
* Alle deltakere i OL
* Deltakere i EM/VM for senior i større idretter. Er man tatt ut til EM/VM, er man blant de beste utøverne i sitt land.
* EM/VM-gull for junior i større idretter. 
* NM-gull for senior i øvelser innen NIF med et større antall deltakere, f.eks. 10. Svenskekladden sier 3. Vi kan vel legge oss litt høyere.
* I noen idretter (f.eks. langrenn og friidrett) kan alle med NM-medalje for senior være relevante. Unntak for øvelser med veldig få deltakere (f.eks. kappgang)
* Vi trenger kanskje egne kriterier for deltakere på stafettlag/lagkonkurranse.
Slangore (diskusjon) 15. jan. 2023 kl. 08:52 (CET)

text: Takk for god oppsummering. Jeg var usikker om deltakelse i OL/EM/VM alene bør være tilstrekkelig. Jeg kan ikke noe om reglene i for disse konkurransene, men har fått med meg at små land i Mellom-Amerika har stilt med langrennsløpere og disse kom på sisteplass med god margin. Disse langrennsløperne fra Mellom-Amerika er best i sitt land, men i Norge ville det knapt kunne hevde seg i et lokalt mesterskap. Det er ikke sikkert dette har noen stor betydning, men greit å tenke gjennom prinsipielt.

text: I første omgang tror jeg vi bør begrense inklusjonskriteriene for EM/VM til "velorganiserte" idretter (dvs som i Norge er tilsluttet Idrettsforbundet eller det frivillige skyttervesen), uten at vi nødvendigvis ekskluderer andre disipliner. Dvs for andre idretter bør vi forstå hva EM/VM er for noe, dette gjelder blant annet bodybuilding og proffboksing såvidt jeg husker. Vennlig hilsen Erik d.y. 15. jan. 2023 kl. 11:55 (CET)
replies: text: :Nå det gjelder Sommer-OL, er det tidligere opprettet artikler for alle som f.eks. har deltatt på 100 meter i friidrett, også de som blir slått ut i første runde. For Vinter-OL/VM på ski har man kanskje vært litt mer restriktive eller mindre konsekvente. I de siste mesterskapene er det i langrenn innført en kvalifiseringsrunde der man får slått ut de fleste "buljongløperne". De som blir slått ut i kvaliken er nok ikke så veldig relevante. Men skal man si at alle som kvalifiserer seg til de vanlige distansene, er relevante eller ikke? Hvor skal man da legge lista, eller formulere et inklusjonskriterium? Slangore (diskusjon) 16. jan. 2023 kl. 16:16 (CET)
replies: text: :: En generell regel som ofte nevnes i relevansdiskusjoner, er at dette ikke er norsk WP, men WP på norsk. Skal vi følge den regelen her, så kan vi altså ikke «diskriminere» land på grunn av lavt nivå. En nasjonal mester er en nasjonal mester. Og kan vi ha med alle norske OL-deltakere, må vi kunne ha med alle deltakere fra andre land. Alternativet er å velge kriterier basert bare på resultater, ikke på land, f.eks de fem beste i hver øvelse. Når det er sagt, så er jeg sjøl ikke veldig begeistra for regelen om at vi ikke kan ha mer romslige kriterier for norske forfattere / politikere / småsteder osv. Hilsen GAD (diskusjon) 16. jan. 2023 kl. 18:02 (CET)
replies: text: :::Poenget med forskjellen mellom feks Norge og Guatemala innenfor langrenn er at det presumptivt skal lite til å komme på Guatemalas landslag i langrenn eller vinne nasjonalt mesterskap. Tilsvarende er det idretter det sikkert er lett å hevde seg i Norge sammenlignet med feks USA pga få utøvere/lavt nivå. Slik diskriminering synes jeg er grei og er nevnt i den evige "svenskekladden". Vennlig hilsen Erik d.y. 16. jan. 2023 kl. 18:17 (CET)
replies: text: ::::Vi må huske at vi er Wikipedia på norsk, ikke Wikipedia om Norge. Vi må passe oss for å bli for fokusert på hva som er store idretter i Norge. Guatemalske skiutøvere har trolig liten eller ingen omtale eller interesse i Norge, men de kan jo være mottatt som folkehelter i hjemlandet. Fiamma Smith fikk en 27.-plass i alpint under Vinter-OL 1988, som trolig fikk stor oppmerksomhet i Guatemala. Langrenn er stort i Norge, NFL er stort i USA, badminton er nasjonalsport i Indonesia... Til nå synes jeg å oppfatte at deltakelse i OL har vært inklusjonsverdig i seg selv, og også Ungdoms-OL. Jeg har opprettet en del artikler gjennom tiden, av ukjente utøvere i f.eks. langrenn og friidrett, og synes vi skal ha takhøyde også får utøvere fra mindre land. Men, veldig bra at vi tar diskusjonen på dette, og jeg er usikker på hvor grensen bør gå. Ssu (diskusjon) 18. jan. 2023 kl. 19:56 (CET)
Det er ingen som har foreslått forskjellige kriterier for norske og utenlandske utøvere, så del er vel uaktuelt. Når det gjelder OL-deltakere, er spørsmålet om alle er relevante, eller om man skal begrense det til f.eks. de 30 første i en OL-øvelse. Jeg har følgende forslag til relevanskriterier for idrettsutøvere:
* Vinnere av kongepokal eller Egebergs Ærespris
* De 30 første i en OL-øvelse
* De 30 første i EM/VM for senior i større idretter. 
* EM/VM-gull for junior i større idretter. 
* NM-gull for senior i øvelser innen NIF eller Det frivillige Skyttervesen med minst fem deltakere
* NM-medalje for senior i øvelser innen NIF eller Det frivillige Skyttervesen med minst ti deltakere
Hva som er "større idretter" kan diskuteres. Jeg tenker "større idretter" på verdensbasis. -- Slangore (diskusjon) 20. jan. 2023 kl. 13:56 (CET)

text: VG-lesernes rangering av utøvere kan fortelle noe om hvilke idretter og personligheter som teller mest for folk flest i den store sammenhengen. Dvs idretter der det er stor deltagelse og konkurranse internasjonalt og altså ikke bare de særnorske/-nordiske som langrenn og hopp. Det kan gi oss en pekepinn om hvilke idretter og personer som ansees som mest relevante og som det kan være interessant å følge opp best mulig på Wikipedia.

text: De 10 første idrettene og de norske personlighetene på nevnte liste stemt frem av VGs lesere er:
*Fotball – Erling Braut Haaland
*Friidrett – Jakob Ingebrigtsen
*Golf – Viktor Hovland
*Tennis – Casper Ruud
*Fotball – Martin Ødegaard
*Ishockey – Mads Zuccarello
*Sjakk – Magnus Carlsen
*Sykkel – Tobias Foss
*Formel 2 – Dennis Hauger
*Turn – Sofus Heggemsnes

text: Lite snø og ski blant de mest populære disiplinene blant "folk flest" i Norge. 91 (diskusjon) 21. jan. 2023 kl. 22:38 (CET)
replies: text: :Jeg synes relevantskriterier må baseres må hva som er store idretter internasjonalt, ikke hva som er mest populært i Norge. Wikipedia er som sagt et internasjonalt leksikon på norsk. Slangore (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 12:25 (CET)

text: :Kilde? Dato? Finner det merkelig at en turner kommer foran f.eks. Klæbo, Aamodt Kilde, Egner Granerud, Lundby, Johaug m.fl. En avstemming blant tilfeldige lesere er for øvrig ikke statistisk korrekt, noe en spørreundersøkelse utført av et meningsmålingsinstitutt vil være. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 13:11 (CET)
replies: text: ::Listen ovenfor er hentet fra []. Den viser ikke annet enn at vinteridrett ikke er det primære for svært mange idrettsinteresserte nordmenn. Store idretter internasjonalt har langt større betydning for deres rangeringer. Jeg skal ikke si noe om statistisk holdbarhet. Listen er ikke er noe annet enn en avstemning blant avisens lesere. Et alternativ som viser noe liknende kan være avstemningen i Dagbladet til Folkets idrettspris. Den ble vunnet av Casper Ruud. De øvrige nominerte rangeres ikke, men nevnes i alfabetisk rekkefølge: Johannes Thingnes Bø, Jørgen Graabak, Viktor Hovland, Erling Braut Haaland, håndballkvinnene, Jakob Ingebrigtsen, Therese Johaug, Johannes Høsflot Klæbo, Marius Lindvik, Jesper Saltvik Pedersen og Marte Olsbu Røiseland. Det er vel bare å innse at skiidrett ikke har særlig status blant nordmenn flest når de blir bedt om å se utøverne og grenene deres i globalt perspektiv?  91 (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 22:40 (CET)
replies: text: :::Takk for kilde. Akkurat nå har Bodø/Glimt kommet opp på 8. plass, fra plass 7 til 13 har alle en oppslutning på 1%. Folk har kort hukommelse, og husker ofte best det som er av relativt ny dato. I tillegg er man vant til at nordmenn vinner "alt" i langrennssporet, og dels i skiskyting. At man nærmest forventer gull gjør ikke prestasjonene dårligere, men selvsagter langrenn en smal idrett på verdensbasis. VGs sportsfaglige rangering er dels veldig forskjellig fra folket. Som Slangore skriver, det er ikke en subjektiv øyeblikkspopulariteten i Norge som avgjør om noe er WP-relevant eller ikke, det må være objektive kriterier å forholde seg til. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 23:17 (CET)

text: :Dette er en rangering av idrettsprestasjoner i 2022, ikke av hvilke idretter som er mest populære. I tillegg kan hver leser bare stemme på en person. Uansett lite relevant i forhold til relevanskriterier for idrettsutøvere. Slangore (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 11:52 (CET)
Znuddel (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 10:44 (CET)

text: Spennende med en diskusjon på smale idretter og utøvere. Trym Dalset Lødøen ble nr 6 i semifinalen under Randonnée under Vinter-OL for ungdom 2020. Han var 17 år. Halve artikkelen er en forklaring på hva idretten går ut på. Artikkelen har stått i over 3 år. Jeg mener den artikkelen er noe under relevans. Hvor er listen? Finale i U-OL? Topp 3?

text: NB! Dette må ikke leses som kritikk av oppretter Bruker:Ssu, som gjorde en super jobb med å dekke ungdoms-OL! Mr. Hill (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 00:44 (CET)
replies: text: :Vi må huske at relevanskriteriene for Fotballspillere sier at alle som har spilt i en profesjonell liga er relevante. I Norge vil det si alle spillere som har spilt i Tippeligaen, Toppserien eller 1. divisjon for menn. Altså veldig vide kriterier. Så jeg synes ikke det er urimelig å si at alle OL-detagere også er relevante. Dette gjelder vel å merke vanlige OL. Når det gjelder Vinter-OL for ungdom, så kan vel dette omtrent likestilles med "EM/VM for junior i større idretter", og der synes jeg man ihvertfall må vinne medalje for å være relevant. Slangore (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 10:23 (CET)
replies: text: ::Støttes. Og da kanskje kun vinnerne i mindre idretter (som fjellkjøringsvarianten, Randonnée, som er mindre enn Telemarkskjøring, som også er forholdsvis smal, og får stadig færre utøvere. - Mr. Hill (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 10:42 (CET)
replies: text: ::: ...i Norge...  Jeg mener sporten øker i andre deler av verden? Ssu (diskusjon) 28. feb. 2023 kl. 19:46 (CET)
replies: text: ::::Du mener Randonnée? Ja, jeg tror den vokser. :) Telemark tror jeg derimot er utdøende (som kulekjøring), men vi skal jo fortsatt ha de med. Spørsmålet er hvor vi skal legge listen - vinner, topp 3, finale eller alle? - Mr. Hill (diskusjon) 2. mar. 2023 kl. 00:47 (CET)
thread_title:  Relevanskriterier innen idrett 

message: Disse bør være unkontroversielle:
* Mottaker av kongepokal er alltid relevant. Kriteriene for kongepokalen er fine. 
* Mottaker av Egebergs Ærespris er alltid relevant
Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 18:11 (CET)
replies: text: Sammenlagtseier i verdenscup bør også være ukontroversielt. WC finnes i det aller meste av skiidrett (langrenn, hopp, kombinert, snøbrett, fristil, alpint – både for de ulike øvelsene slalåm, storslalåm osv. og totalvinner). Tilsvarende som alpint har skiskyting egen verdenscup for hver enkelt konkurranseform (normalprogram, sprint, jaktstart og fellesstart, og en totalvinner). For smalere idretter som skicross, telemark og annet med få utøvere og/eller liten dekning i media må en foreta en vurdering i de ulike tilfellene. Noen av de nyere FIS-idrettene har i tillegg til FIS-VM og OL sin egen, kommersielle konkurranse X Games?  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 20:14 (CET)
replies: text: :Enig at sammenlagt i verdenscup for "store" idretter er opplagt, men jeg vet ikke hvor grensen går mot de helt små og marginale. En løsning er å nevne vinnere av de store som "alltid relevante", så la gråsonen være uavklart inntil videre. Disse kriteriene bør være begrenset til disipliner organisert av Idrettsforbundet eller OL, det skaper en fin grense mot det mest obskure. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 20:23 (CET)
replies: text: ::Kan også se litt på medlemstall i Idrettsforbundet. Det er naturlig å inkludere mer fra store idretter som håndball, langrenn og friidrett, fordi de større deltakelse ikke bare gir mer reell konkurranse, men også større interesse og større mediedekning av utøverne. Altså dette med uavhengige kilder. Geschichte (diskusjon) 11. jan. 2023 kl. 13:21 (CET)
replies: text: :::Godt poeng! Antall medlemmer er et godt holdepunkt for betydning. Vennlig hilsen Erik d.y. 11. jan. 2023 kl. 13:38 (CET)

text: :::Ikke uenig, men samtidig skal et leksikon dekke ikke bare det media skriver mest om. Det er objektivt sett like viktig å ha med Norgesmeter i bob, som Norgesmester i hopp.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 11. jan. 2023 kl. 15:57 (CET)
replies: text: ::::Ja og nei. WP skal ikke drives av tilfeldige vinder av popularitet, men omtale i uavhengige kilder (media....) er en indikator på relevans. Antall medlemmer er også en indiaktor på hvor betydelig sporten er og en indiaktor på hvor skarp konkurransen er (pga antall utøvere). Vennlig hilsen Erik d.y. 11. jan. 2023 kl. 18:01 (CET)
replies: text: :::::Jeg tror ikke det objektive synspunktet er så objektivt at det står i noen av Wikipedias grunnregler, i hvert fall... Geschichte (diskusjon) 19. jan. 2023 kl. 10:54 (CET)

text: Ser nå at kongepokal utdeles også i små og/eller relativt ukjente idretter som casting og biljard. For biljard er nesten alle rødlenkede. Jeg ble plutselig usikker på om kongepokal er godt kriterium i disse små idrettene. Vennlig hilsen Erik d.y. 15. jan. 2023 kl. 11:59 (CET)
replies: text: :Det går også an å ha lister over dette som er noe utvidet. Det betyr at man tar med klubb, fødselsår, kanskje en setning om andre meritter. Dette da i stedet for fulle biografisider over personene. Geschichte (diskusjon) 19. jan. 2023 kl. 10:54 (CET)
replies: text: ::Enig. Dersom personen bare er kjent for akkurat ett mesterskap i en "mindre" idrett, er listeføring like godt som å ha en biografiartikkel som ikke sier noe mer. Vennlig hilsen Erik d.y. 19. jan. 2023 kl. 13:38 (CET)
replies: text: :::Støttes. En slik liste kan da linke til de som evt. har egen artikkel.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 19. jan. 2023 kl. 13:41 (CET)

text: :Kongepokal deles ut bare hvis det er minst 15 som kjemper om den, så det deles ikke ut kongepokal hvis det er mindre enn 15 deltakere i NM, eller i øvelsen kongepokalen er satt opp i. Kongepokal burde være et godt kriterium uansett idrett. Slangore (diskusjon) 20. jan. 2023 kl. 14:56 (CET)
thread_title: Konkret forslag

message: Det er dessverre ikke alle artikler om norgesmesterskap i diverste disipliner som angir hvilket forbund (hvem) som står bak. Det er jo faktisk vesentlig for å vite om det er et mesterskap med tyngde. Se Norgesmesterskap og :Kategori:Norgesmesterskap. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 18:07 (CET)
replies: text: NM-gull i idretter tilknyttet store paraplyforbund som Norges idrettsforbund og Norges Skytterforbund bør være inklusjonsgrunn. NM-gull i brettspill som NM i go, NM i shogi og Monopol (brettspill), og NM i morellsteinspytting er adskillig mer kuriøst, og kan ikke være inklusjonsgrunn. Foreslår at man lister opp det som er inklusjonsgrunn, så får alt som ikke er listet være definert til ikke å gi relevans. Det dukker opp nye mesterskap i alt mulig rart (jeg har en 2. plass i kommunalt mesterskap i kaillkauk 😅 - rop høyest mulig, målt med dB-måler. Om det hadde vært Norgesmesterskap i den øvelsen hadde ikke vinner gitt relevans for biografi.) og det er en håpløs oppgave å nevne alt som ikke gir relevans…  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 20:29 (CET)
replies: text: :Hehe, kanskje jeg skal finne på en ny disiplin så jeg også kan bli norgesmester? Alvor: Det er viktig at artiklene om det enkelte mesterskap oppgir hvem som står bak, mangler vi artikkel om det aktuelle mesterskap bør det nevnes i artikkel om utøveren. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 20:34 (CET)
replies: text: ::Ja, om forbund/idrett/mesterskap ikke har artikkel bør det absolutt nevnes i biografi. Dog vil det være få tilfeller hvor en person er notabel pga. NM-gull i en idrett eller et forbund hvor hverken idretten, forbundet eller selve norgesmesterskapet har artikkel. Eksempel, artikkelen NM i morellsteinspytting har de fleste vinnerne i tabell. Bare én av vinnerne har artikkel med interlink og han er adskillig mer kjent for andre ting enn morellsteinspyttinga! Så jeg tenker at det i praksis ikke blir en utfordring å omtale en NM-vinner pga. NM-tittel hvor WP ikke også har informasjon om mesterskapet, idretten eller forbundet.  ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 21:06 (CET)
replies: text: :::Jo faktisk, det har vært noen slettediskusjoner for biografier der det var uklart hvilket "norgesmesterskap" (eller andre mesterskap) det var snakk om og hvem som var arrangør. Så det er mest en generell oppfordring om å skrive ting utførlig + belegge med kilder. Disse svakhetene gjelder nok mest små idretter eller idretter utenfor idrettsforbundet, men ikke bare. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 21:54 (CET)
thread_title: Hvilket forbund?

message: Det frivillige Skyttervesen er såvidt jeg forstår ikke tilsluttet Idrettsforbundet, men er en stor og velorganisert idrett. Skytterkonge, vinner av hele Landskytterstevnet bør være automatisk relevant. --Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 19:45 (CET)
replies: text: Kongepokal. Alle skytterkonger får Kongepokalen, så dette kommer også innunder det punktet. Uansett er det noe vi har drevet med i over hundre år, så det er veletablert, og siden det er en idrett som egner seg best utenfor tettbygd strøk, er den utbredt over store deler av landet... Med hilsen fra en normalt sett sportssky: Autokefal Dialytiker (diskusjon) 9. jan. 2023 kl. 21:14 (CET)
replies: text: :👍 Vennlig hilsen Erik d.y. 9. jan. 2023 kl. 21:40 (CET)
thread_title: Det frivillige Skyttervesen

message: Etablert praksis er vel at omtrent følgende er relevante:
* Alle deltakere i OL
* Deltakere i EM/VM for senior i større idretter. Er man tatt ut til EM/VM, er man blant de beste utøverne i sitt land.
* EM/VM-gull for junior i større idretter. 
* NM-gull for senior i øvelser innen NIF med et større antall deltakere, f.eks. 10. Svenskekladden sier 3. Vi kan vel legge oss litt høyere.
* I noen idretter (f.eks. langrenn og friidrett) kan alle med NM-medalje for senior være relevante. Unntak for øvelser med veldig få deltakere (f.eks. kappgang)
* Vi trenger kanskje egne kriterier for deltakere på stafettlag/lagkonkurranse.
Slangore (diskusjon) 15. jan. 2023 kl. 08:52 (CET)
replies: text: Takk for god oppsummering. Jeg var usikker om deltakelse i OL/EM/VM alene bør være tilstrekkelig. Jeg kan ikke noe om reglene i for disse konkurransene, men har fått med meg at små land i Mellom-Amerika har stilt med langrennsløpere og disse kom på sisteplass med god margin. Disse langrennsløperne fra Mellom-Amerika er best i sitt land, men i Norge ville det knapt kunne hevde seg i et lokalt mesterskap. Det er ikke sikkert dette har noen stor betydning, men greit å tenke gjennom prinsipielt.

text: I første omgang tror jeg vi bør begrense inklusjonskriteriene for EM/VM til "velorganiserte" idretter (dvs som i Norge er tilsluttet Idrettsforbundet eller det frivillige skyttervesen), uten at vi nødvendigvis ekskluderer andre disipliner. Dvs for andre idretter bør vi forstå hva EM/VM er for noe, dette gjelder blant annet bodybuilding og proffboksing såvidt jeg husker. Vennlig hilsen Erik d.y. 15. jan. 2023 kl. 11:55 (CET)
replies: text: :Nå det gjelder Sommer-OL, er det tidligere opprettet artikler for alle som f.eks. har deltatt på 100 meter i friidrett, også de som blir slått ut i første runde. For Vinter-OL/VM på ski har man kanskje vært litt mer restriktive eller mindre konsekvente. I de siste mesterskapene er det i langrenn innført en kvalifiseringsrunde der man får slått ut de fleste "buljongløperne". De som blir slått ut i kvaliken er nok ikke så veldig relevante. Men skal man si at alle som kvalifiserer seg til de vanlige distansene, er relevante eller ikke? Hvor skal man da legge lista, eller formulere et inklusjonskriterium? Slangore (diskusjon) 16. jan. 2023 kl. 16:16 (CET)
replies: text: :: En generell regel som ofte nevnes i relevansdiskusjoner, er at dette ikke er norsk WP, men WP på norsk. Skal vi følge den regelen her, så kan vi altså ikke «diskriminere» land på grunn av lavt nivå. En nasjonal mester er en nasjonal mester. Og kan vi ha med alle norske OL-deltakere, må vi kunne ha med alle deltakere fra andre land. Alternativet er å velge kriterier basert bare på resultater, ikke på land, f.eks de fem beste i hver øvelse. Når det er sagt, så er jeg sjøl ikke veldig begeistra for regelen om at vi ikke kan ha mer romslige kriterier for norske forfattere / politikere / småsteder osv. Hilsen GAD (diskusjon) 16. jan. 2023 kl. 18:02 (CET)
replies: text: :::Poenget med forskjellen mellom feks Norge og Guatemala innenfor langrenn er at det presumptivt skal lite til å komme på Guatemalas landslag i langrenn eller vinne nasjonalt mesterskap. Tilsvarende er det idretter det sikkert er lett å hevde seg i Norge sammenlignet med feks USA pga få utøvere/lavt nivå. Slik diskriminering synes jeg er grei og er nevnt i den evige "svenskekladden". Vennlig hilsen Erik d.y. 16. jan. 2023 kl. 18:17 (CET)
replies: text: ::::Vi må huske at vi er Wikipedia på norsk, ikke Wikipedia om Norge. Vi må passe oss for å bli for fokusert på hva som er store idretter i Norge. Guatemalske skiutøvere har trolig liten eller ingen omtale eller interesse i Norge, men de kan jo være mottatt som folkehelter i hjemlandet. Fiamma Smith fikk en 27.-plass i alpint under Vinter-OL 1988, som trolig fikk stor oppmerksomhet i Guatemala. Langrenn er stort i Norge, NFL er stort i USA, badminton er nasjonalsport i Indonesia... Til nå synes jeg å oppfatte at deltakelse i OL har vært inklusjonsverdig i seg selv, og også Ungdoms-OL. Jeg har opprettet en del artikler gjennom tiden, av ukjente utøvere i f.eks. langrenn og friidrett, og synes vi skal ha takhøyde også får utøvere fra mindre land. Men, veldig bra at vi tar diskusjonen på dette, og jeg er usikker på hvor grensen bør gå. Ssu (diskusjon) 18. jan. 2023 kl. 19:56 (CET)
Det er ingen som har foreslått forskjellige kriterier for norske og utenlandske utøvere, så del er vel uaktuelt. Når det gjelder OL-deltakere, er spørsmålet om alle er relevante, eller om man skal begrense det til f.eks. de 30 første i en OL-øvelse. Jeg har følgende forslag til relevanskriterier for idrettsutøvere:
* Vinnere av kongepokal eller Egebergs Ærespris
* De 30 første i en OL-øvelse
* De 30 første i EM/VM for senior i større idretter. 
* EM/VM-gull for junior i større idretter. 
* NM-gull for senior i øvelser innen NIF eller Det frivillige Skyttervesen med minst fem deltakere
* NM-medalje for senior i øvelser innen NIF eller Det frivillige Skyttervesen med minst ti deltakere
Hva som er "større idretter" kan diskuteres. Jeg tenker "større idretter" på verdensbasis. -- Slangore (diskusjon) 20. jan. 2023 kl. 13:56 (CET)

text: VG-lesernes rangering av utøvere kan fortelle noe om hvilke idretter og personligheter som teller mest for folk flest i den store sammenhengen. Dvs idretter der det er stor deltagelse og konkurranse internasjonalt og altså ikke bare de særnorske/-nordiske som langrenn og hopp. Det kan gi oss en pekepinn om hvilke idretter og personer som ansees som mest relevante og som det kan være interessant å følge opp best mulig på Wikipedia.

text: De 10 første idrettene og de norske personlighetene på nevnte liste stemt frem av VGs lesere er:
*Fotball – Erling Braut Haaland
*Friidrett – Jakob Ingebrigtsen
*Golf – Viktor Hovland
*Tennis – Casper Ruud
*Fotball – Martin Ødegaard
*Ishockey – Mads Zuccarello
*Sjakk – Magnus Carlsen
*Sykkel – Tobias Foss
*Formel 2 – Dennis Hauger
*Turn – Sofus Heggemsnes

text: Lite snø og ski blant de mest populære disiplinene blant "folk flest" i Norge. 91 (diskusjon) 21. jan. 2023 kl. 22:38 (CET)
replies: text: :Jeg synes relevantskriterier må baseres må hva som er store idretter internasjonalt, ikke hva som er mest populært i Norge. Wikipedia er som sagt et internasjonalt leksikon på norsk. Slangore (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 12:25 (CET)

text: :Kilde? Dato? Finner det merkelig at en turner kommer foran f.eks. Klæbo, Aamodt Kilde, Egner Granerud, Lundby, Johaug m.fl. En avstemming blant tilfeldige lesere er for øvrig ikke statistisk korrekt, noe en spørreundersøkelse utført av et meningsmålingsinstitutt vil være. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 13:11 (CET)
replies: text: ::Listen ovenfor er hentet fra []. Den viser ikke annet enn at vinteridrett ikke er det primære for svært mange idrettsinteresserte nordmenn. Store idretter internasjonalt har langt større betydning for deres rangeringer. Jeg skal ikke si noe om statistisk holdbarhet. Listen er ikke er noe annet enn en avstemning blant avisens lesere. Et alternativ som viser noe liknende kan være avstemningen i Dagbladet til Folkets idrettspris. Den ble vunnet av Casper Ruud. De øvrige nominerte rangeres ikke, men nevnes i alfabetisk rekkefølge: Johannes Thingnes Bø, Jørgen Graabak, Viktor Hovland, Erling Braut Haaland, håndballkvinnene, Jakob Ingebrigtsen, Therese Johaug, Johannes Høsflot Klæbo, Marius Lindvik, Jesper Saltvik Pedersen og Marte Olsbu Røiseland. Det er vel bare å innse at skiidrett ikke har særlig status blant nordmenn flest når de blir bedt om å se utøverne og grenene deres i globalt perspektiv?  91 (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 22:40 (CET)
replies: text: :::Takk for kilde. Akkurat nå har Bodø/Glimt kommet opp på 8. plass, fra plass 7 til 13 har alle en oppslutning på 1%. Folk har kort hukommelse, og husker ofte best det som er av relativt ny dato. I tillegg er man vant til at nordmenn vinner "alt" i langrennssporet, og dels i skiskyting. At man nærmest forventer gull gjør ikke prestasjonene dårligere, men selvsagter langrenn en smal idrett på verdensbasis. VGs sportsfaglige rangering er dels veldig forskjellig fra folket. Som Slangore skriver, det er ikke en subjektiv øyeblikkspopulariteten i Norge som avgjør om noe er WP-relevant eller ikke, det må være objektive kriterier å forholde seg til. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 22. jan. 2023 kl. 23:17 (CET)

text: :Dette er en rangering av idrettsprestasjoner i 2022, ikke av hvilke idretter som er mest populære. I tillegg kan hver leser bare stemme på en person. Uansett lite relevant i forhold til relevanskriterier for idrettsutøvere. Slangore (diskusjon) 23. jan. 2023 kl. 11:52 (CET)
Znuddel (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 10:44 (CET)

text: Spennende med en diskusjon på smale idretter og utøvere. Trym Dalset Lødøen ble nr 6 i semifinalen under Randonnée under Vinter-OL for ungdom 2020. Han var 17 år. Halve artikkelen er en forklaring på hva idretten går ut på. Artikkelen har stått i over 3 år. Jeg mener den artikkelen er noe under relevans. Hvor er listen? Finale i U-OL? Topp 3?

text: NB! Dette må ikke leses som kritikk av oppretter Bruker:Ssu, som gjorde en super jobb med å dekke ungdoms-OL! Mr. Hill (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 00:44 (CET)
replies: text: :Vi må huske at relevanskriteriene for Fotballspillere sier at alle som har spilt i en profesjonell liga er relevante. I Norge vil det si alle spillere som har spilt i Tippeligaen, Toppserien eller 1. divisjon for menn. Altså veldig vide kriterier. Så jeg synes ikke det er urimelig å si at alle OL-detagere også er relevante. Dette gjelder vel å merke vanlige OL. Når det gjelder Vinter-OL for ungdom, så kan vel dette omtrent likestilles med "EM/VM for junior i større idretter", og der synes jeg man ihvertfall må vinne medalje for å være relevant. Slangore (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 10:23 (CET)
replies: text: ::Støttes. Og da kanskje kun vinnerne i mindre idretter (som fjellkjøringsvarianten, Randonnée, som er mindre enn Telemarkskjøring, som også er forholdsvis smal, og får stadig færre utøvere. - Mr. Hill (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 10:42 (CET)
replies: text: ::: ...i Norge...  Jeg mener sporten øker i andre deler av verden? Ssu (diskusjon) 28. feb. 2023 kl. 19:46 (CET)
replies: text: ::::Du mener Randonnée? Ja, jeg tror den vokser. :) Telemark tror jeg derimot er utdøende (som kulekjøring), men vi skal jo fortsatt ha de med. Spørsmålet er hvor vi skal legge listen - vinner, topp 3, finale eller alle? - Mr. Hill (diskusjon) 2. mar. 2023 kl. 00:47 (CET)
thread_title:  Praksis 

message: I den nye kategorien Kulturprodukter savner jeg kokkekunst. Det har både et permanent kunstuttrykk og et forbigående. Typer av installasjoner har vært brysomme i slettediskusjoner (Jfr Wikipedia:Sletting/Inge Ås) Gabriel Kielland (diskusjon) 13. mar. 2023 kl. 11:28 (CET)
thread_title:  Kulturprodukter 

message: Trygve Nodeland: Veldig bra med denne oversikten Anbefalinger og retningslinjer. Har ikke studert den så nøye men ser at wikikette skal vel ligge på retningslinjer. Colosseum (diskusjon) 8. apr. 2023 kl. 18:24 (CEST)
replies: text: Det skal det jo. Flyttet. Trygve Nodeland (diskusjon) 8. apr. 2023 kl. 20:57 (CEST)
thread_title:  Anbefalinger og retningslinjer 

message: Vi har jevnlig slettediskusjoner om album og EPer. Har vi noen generelle retningslinjer/kriterier rundt dette? Znuddel (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 16:01 (CET)
replies: text: Minstekravet er vel at albumet må være utgitt på etablert label eller kunne vise til svært godt salg. Idag er det jo slik at praktisk talt enhver kan spille inn et album og laste det opp til musikkstrømmetjenester. Men i denne forbindelse betyr ikke «etablert label» nødvendigvis et stort plateselskap, f.eks. har bandet Jim Stärk utgitt skivene sine på eget label, men de har til gjengjeld solgt til platina. Antall «avspillinger» på Youtube o.l. er for lett å manipulere til å være pålitelige. Også høythengende priser (men ikke nominasjoner) bør telle, mener jeg. Asav (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 20:40 (CET)
Jeg tok initiativ til en diskusjon i høst, men vi kom ikke mål (som så ofte): Wikipedia-diskusjon:Relevanskriterier/Arkiv/Arkiv_2022#Bøker,_musikk,_film,_kunstverk_og_andre_kulturprodukter. Generelt vil jeg si at terskelen for album/EP bør være høyere enn for opphavspersonen. Altså opphavspersonen (musiker, komponist) kan være relevant selv om utgivelsene ikke er det, altså bør kravene til å omtale den enkelte utgivelse være minst så høye som kravene til omtale av musikeren, se Wikipedia:Relevanskriterier#Musikere,_ensembler_og_band. Den store hop av utgivelser vi har slettet de siste ukene er egentlig slik som åpenbart ikke er relevant, trolig er det en god del flere som er tvilsom selv om de er gitt ut på "label". I hovedregel bør musikere/band behandles analogt med forfattere, der "etablert label" tilsvarer "anerkjent/uavhengig forlag". Det virker som at WPs barndom ble lagt inn veldig mye EP og album slik at det ble veldig inkluderende for musikk, mens for noveller og romaner var det langt mindre vanlig. Jeg skulle gjerne hatt kriterier som var litt strengere enn "etablert label" for å unngå at WP blir en ren katalog (der artikkelen bare er en liste over spor): Det burde være mer kontekstopplysninger feks salgstall, anmeldelser eller kulturell impact, evt også bakgrunnshistorie. Feks utvidet jeg nylig Hounds of Love, først med en del bakgrunnshistorie blir det interessant som egne artikler. --Vennlig hilsen Erik d.y. 26. feb. 2023 kl. 21:30 (CET)

text: Jeg har ikke deltatt så mye i diskusjoner om relevans tidligere, og føler ikke jeg har så mye jeg skulle ha sagt sånn sett, men etter min mening er det bedre å omtale album / EP kort i artiklene om artistene, i stedet for å ha ti artikler per artist, det skaper uforholdsmessig mye vedlikeholdsbehov i en sjanger jeg har inntrykk av at mangler bidragsytere, men det skal jeg ikke uttale meg om uten å ha sjekket det grundigere. Mvh Vasmar1 (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 21:47 (CET)
replies: text: :Enig. Artikler som bare består av sporliste med intetsigende titler har liten informasjonsverdi, jfr Wikipedia:Sletting/Vad livet har att ge, bedre da med nøkkelopplysninger i en tabell eller liste i artikkel om utøveren. Så kan det evt bygges ut med egen artikkel for utgivelser med mye info. --Vennlig hilsen Erik d.y. 26. feb. 2023 kl. 21:51 (CET)
replies: text: ::Også enig. En tanke ang. sporlister på album: Hvis man oppgir utgivelser i artistartikkel, kan det være aktuelt å bruke  på sporliste? Mer aktuelt om det er mange EP/album. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 22:41 (CET)
replies: text: :::Godt forslag! Mvh Vasmar1 (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 22:53 (CET)

text: :Helt enig med Vasmar.--Ezzex (diskusjon) 26. feb. 2023 kl. 22:00 (CET)
replies: text: ::Først en liten kommentar til dette med etablert selskap. Hvordan man gir ut albumet er ikke interessant hva gjelder relevans. Det er strømming, omtale  og mye annet man må se på, IKKE hvordan albumet er utgitt. I dag gis musikk ut, og "selges", på en helt annen måte enn det gjordes for noen få år siden. Det må vi selvsagt forholde oss til.

text: ::Så til dette med album og ep. Det har bestandig forundret meg at det er så mye sider på album og ep. I utgangspunkt mener jeg at det skal svært mye til for at et album/ep skal ha en egen side. Hvis det er kjente album kan de få litt ekstra omtale på bandets egen side. Man kan ha en egen rubrikk med kjente utgivelser hvor man omtaler de mest kjente av bandets utgivelser. Skal album ha en egen side skal den ha satt spor, ha en egen historie, solgt veldig mye og være allment velkjent. Det betyr med andre ord noen få norske album og i hovedsak kun de aller største utenlandske albumene. Hilsen Colosseum (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 16:04 (CET)
replies: text: :::Her dreier det seg om inklusjonskriterier, og da er «etablert label» en grei rettesnor. At et album ikke er utgitt på etablert label, er ikke ekskluderende, men det bør da ha andre sider som taler for inklusjon. At musikkindustrien har forandret seg betydelig siden 2000, betyr at Wikipedia må henge med, og det betyr på sin side at inklusjonskriteriene må være tilpasset vår samtid, og at man må forholde seg til langt høyere gjennomsnittlige strømmetall for all musikkonsum enn det som tidligere ble målt i salgstall, for eksempel. Populære internasjonale artister teller strømmingene i milliarder, ikke millioner. (Her er det beklageligvis også muligheter for omfattende tallmanipulasjon.) Asav (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 17:01 (CET)
replies: text: ::::Enig med Asav (se min replikk nedenfor): Strømmetall som kriterium kan ikke brukes uten skikkelig kvalitetssikring. Vennlig hilsen Erik d.y. 27. feb. 2023 kl. 17:05 (CET)
replies: text: :::::Enig, strømmetall alene er ikke tilstrekkelig som kriterium. Dersom en gitt artist oppnår en viss reell popularitet vil det nødvendigvis bli omtale, gjerne konserter osv., og man blir notabel. Motsatt kan en artist gis ut på etablert label, men ha helt middels salg, strømming og relativt lite omtale. Da vil utgivelsen på en etablert label være inkluderende. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 17:34 (CET)

text: :::Angående "Hvordan man gir ut albumet er ikke interessant hva gjelder relevans. Det er strømming, omtale og mye annet man må se på, IKKE hvordan albumet er utgitt. I dag gis musikk ut, og "selges", på en helt annen måte enn det gjordes for noen få år siden."

text: :::Ja og nei: Utgivelse på etablert label er et viktig holdepunkt for relevans fordi hvem som helst kan "gi ut" med dagens teknologi. Dersom Universal velger å gi ut album betyr det faktisk noe. Egenutgitt musikk kan være relevant på annet grunnlag feks betydelig omtale i uavhengige kilder eller svært stort salg/nedlasting. Vennlig hilsen Erik d.y. 27. feb. 2023 kl. 17:03 (CET)
replies: text: ::::Dette er vel litt utenfor selve spørsmålet i tråden, men viktige spørsmål når det gjelder musikkutgivelser.

text: ::::1000mm og Erik d.y.. At Universal velger å gi ut et album betyr kun at de mener de kan tjene penger på dette. Det har ikke noe med relevans å gjøre.

text: ::::At en jente sitter på jenterommet sitt og lager/gir ut musikk millioner av folk strømmer, det gir relevans i massevis. Hennes mål er nok i de aller fleste fall å gi ut musikk å ikke det å tjene masse med penger. Videre gir det mye relevans når musikken spilles på TV/radio, typ spillelister og VG-lista.

text: ::::Ja, det er riktig at de store artistene i verden strømmes i milliarder. Her påståes ofte at strømmetallene er usikre. Mulig det, har ikke sett noe "bevis" for det, men hvis det er sånn hvordan skal "vi" da kunne "måle" dette? Faktum er jo trass alt at dagens "salg" er strømming. Hilsen Colosseum (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 18:08 (CET)
replies: text: :::::Usikkerheten omkring og manipulasjonen med strømmetall har vært omtalt ganske mye; det er bare å minne om avsløringene i Dagens næringsliv vedrørende Tidal. Ellers kan man kjøpe seg «lyttere» på det svarte markedet, programvare som klikker for en eller t.o.m. små apparater som klikker på de rette tastene for en! (Spamfilteret har sperret lenken til aliexpress. Fjern teksten ¤TA_UT_DETTE¤ for å se lenkemålet.)

text: :::::I denne sammenhengen er «etablert label» en indikasjon på at artisten er blitt redaksjonelt vurdert, i dette tilfelle av etablerte fagfolk i musikkbransjen. At slike fagfolk «tenker kommersielt» er velkjent, men det samme gjelder f.eks. redaksjonen i Dagbladet også uten at man av den grunn er avskåret fra å bruke omtale i avisen som referanse eller kilde. Asav (diskusjon) 27. feb. 2023 kl. 22:14 (CET)
replies: text: ::::::Viktige poeng fra Asav. Dette gjelder analogt for bokutgivelser. Forlagene tenker naturligvis kommersielt. Det vesentlige er at forlagene og plateselskapene er uavhengige av både Wikipedia og opphavspersonen, og det er gjort en faglig vurdering. Dette har vært diskutert mange ganger og er et godt etablert prinsipp. Det utelukker ikke at egenutgivelser kan gi relevans som redegjort ovenfor. På samme måte kan konsertvirksomhet skape relevans, men ikke konserter på den lokale kjellerpuben med 23 tilhørere. Vennlig hilsen Erik d.y. 27. feb. 2023 kl. 22:22 (CET)
replies: text: :::::::Ja, dette har vart diskutert flere ganger tidligere men noen etablert prinsipp er det ikke. Generelt er relevanskriteriene kun diskutert av noen få personer her inne og har derfor lite å si når det kommer til hva mesteparten av brukere faktisk mener rundt dette.

text: :::::::Faglig vurdering ???? Musikk er noe helt annet enn varmeste sovepose eller sterkeste nylon. Disse tingene man kan måle. Det kan man ikke med musikk. Musikk er smak akkurat slik det er med film, hunder, whisky eller fiskekaker. Derfor er det ikke interessant hva noen få personer hos Universal mener. De vil dessuten tjene penger først å fremst selvsagt.

text: :::::::Finnes ikke fasit når det gjelder bra musikk. Bare se på MGP og hvor ulik mening det er mellom de sk. ekspertene og folk flest. Noen synes Pink Floyd eller The Beatles er fantastisk og noen synes DDE eller Maria Mena er det. Sånn er det med ny musikk også. Smakssak selvsagt.

text: :::::::Det enkle er ofte det beste, og det gjelder også ofte når det gjelder dette med musikk og popularitet/relevans. Folk kjøper og streamer den musikken de selv synes er bra. Så det "vi" må se på er popularitet av ulike slag, omtale, strømming, listeplasseringer, spillelister på kanskje særlig NRK eller motsvarende kanaler i andre land, TV opptredener og mye mer.

text: :::::::Relevant musikk har ikke noe å gjøre med hvor teknisk flink en gitarist er eller hvor god stemme en sanger har.

text: :::::::Relevant musikk her er musikk folk streamer og musikk/artister man hører/ser mye på radio, TV, nett, aviser, konserter og mye mer. Hilsen Colosseum (diskusjon) 28. feb. 2023 kl. 14:21 (CET)

text: :Vi vurderer ikke «god» eller «dårlig» musikk med tanke på hva som er inklusjonsverdig. Vi skal benytte inklusjonskriterier, slik som utgivelse på etablert label, betydelige nasjonale eller overnasjonale utmerkelser, verifiserbare strømme- eller salgstall, slik f.eks. platinaplater markerer og betydelig omtale i (over)nasjonale media, helst over tid.

text: :I.o.m. at Wikipedia også omtaler trivial- og populærkultur, sier det seg selv at en artist som har signert hos et etablert label ofte har vært gjenstand for en kommersiell vurdering fra fagfolkene i vedkommende musikkselskap. Noe tilsvarende er ikke tilfelle hos strømmetjenestene, hvor enhver med noe pågangsmot kan offentliggjøre, og hvor det som sagt er mulig å manipulere med lyttertall, antall avspillinger o.l. Da må ett eller flere andre inklusjonskriterier være anvendelige. Asav (diskusjon) 1. mar. 2023 kl. 23:29 (CET)
replies: text: :::Plateselskapet vil tjene penger. Omtale og salg gir relevans og ikke hva et eller annet plateselskap mener. Jeg vil jo nesten si tvert imot. Hvis en jenta/gutt klarer å få stor omtale, salg, med hjemmeprodusert musikk, er det virkelig tegn på relevans for nowp. Colosseum (diskusjon) 13. apr. 2023 kl. 12:39 (CEST)

text: ::Om et fenomen oppnår betydelig mediaomtale i autorativ riksdekkende eller overnasjonal presse, er dét et inklusjonskriterium uavhengig av hvem eller hva som er emnet. Strømmetall er, som vi allerede har påvist, notorisk upålitelige og gjenstand for manipulasjon, så de alene er ikke tilstrekkelige. Her må Wikipedia (også som nevnt) være oppdatert mht. teknologien bak. Asav (diskusjon) 13. apr. 2023 kl. 13:26 (CEST)
replies: text: :::Jeg tenker mest på omtale, listeplasseringer (VG-lista), spillelister på radio, TV-opptreden og mye mer. Hvordan man gir ut musikk skal ikke ha noe å si for relevans hos oss. Colosseum (diskusjon) 13. apr. 2023 kl. 13:47 (CEST)
thread_title:  Relevanskriterier for album/EPer 

message: Jeg har i dag 9 april gjort en del redigeringer av WP:R. Men dette er ikke substansielle endringer av kriteriene! Jeg har bare lagt inn tematiske henvisninger til slettediskusjoner slik at vi har dem for hånden. Dessuten la jeg inn en ny seksjon "Personer innenfor film og fjernsyn" som en placeholder for fremtidig spesifikasjon av kriterier. Vennlig hilsen Erik d.y. 9. apr. 2023 kl. 19:31 (CEST)
replies: text: Kommentar. Henvisninger til en rekke tidligere slettediskusjoner har ikke noe å si for en ny slettediskusjon. Det finnes ikke 2 identiske artikler. En ny slettediskusjon er ferskvare hvor vi alle må bruke sunn fornuft der og da!! Colosseum (diskusjon) 10. apr. 2023 kl. 18:41 (CEST)
replies: text: :Flott initiativ! Henvisninger til tidligere slettediskusjoner hjelper oss å forstå hvilke praksis vi har hatt før, men er ikke tungtveiende som argument ene og alene, per «other stuff exists». Mvh Vasmar1 (diskusjon) 10. apr. 2023 kl. 18:57 (CEST)

text: :Det er i slettediskusjoner grenseoppganger blir "prøvd for retten", så det er viktig bakgrunn til opplysning for senere diskusjoner. Merk at det ikke bare er konklusjonen (vedtaket) som er viktig, men diskusjon og argumenter. Vennlig hilsen Erik d.y. 10. apr. 2023 kl. 19:06 (CEST)
replies: text: ::: Gamle slettediskusjoner, ofte med svært få deltakere (og ofte de samme) har lite verdi og kan i verste fall gjøre at folk ikke setter seg skikkelig inn i den nye slettediskusjonen. I en ny slettediskusjon må faktisk deltakerne tenke selv og ikke lene seg på hva noen få brukere mente rundt en annen diskusjon tidligere. Colosseum (diskusjon) 10. apr. 2023 kl. 19:24 (CEST)

text: :I den grad man kan benytte uttrykket «presedens», må det være aktuelt her. Kudos til Erik d.y. for å gå gjennom etablert praksis mht. hva som er relevant og derved kutymedannende. Asav (diskusjon) 10. apr. 2023 kl. 20:56 (CEST)
thread_title:  Mine siste redigeringer (9. april 2023) 

message: Jeg tilføyde beskrivelse av relevante momenter basert på diskusjon på Tinget i april 2023. Vennlig hilsen Erik d.y. 23. apr. 2023 kl. 14:08 (CEST)
thread_title:  Innspilt musikk 

message: Foreslår følgende forandring i teksten:
 
Følgende egenskaper kan hver for seg være gode nok grunner for inklusjon:
Vinnere av talentkonkurranser (for eksempel The Voice)
Følgende egenskaper er som regel ikke i seg selv god nok grunn for inklusjon:
Deltakere i reality-TV-serier (for eksempel Kompani Lauritzen)
Ikke-vinnende deltakere i talentkonkurranser.
Deltakere i talk-show (eksempel: gjest hos Først & sist)
Colosseum (diskusjon) 8. mai 2023 kl. 15:00 (CEST)
*For - Colosseum (diskusjon) 8. mai 2023 kl. 15:02 (CEST)
replies: text: Dette er uaktuelt. Holdningen er tvertimot at en lett innstramming er påkrevd, jfr slettediskusjon nylig. Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 15:28 (CEST)
replies: text: :Hva mener du? Dette er en innstramming Erik. Colosseum (diskusjon) 8. mai 2023 kl. 15:49 (CEST)
replies: text: ::Beklager leste for raskt. Endringen du foreslår er altså å stryke "Vinnere av reality-TV-serier" som inklusjonskriterium. Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 16:37 (CEST)
replies: text: :::Ja. Colosseum (diskusjon) 8. mai 2023 kl. 17:17 (CEST)
*  Asav (diskusjon) 8. mai 2023 kl. 22:16 (CEST)
replies: text: ::::Ikke noen mot så da forandrer jeg det. Colosseum (diskusjon) 7. jun. 2023 kl. 16:03 (CEST)
thread_title:  TV 

message: Jeg mener inklusjonskriteriene for journalister er for slappe. I særdeleshet mener jeg følgende før fjernes:
;Redaksjonsledere for riksdekkende medier
** En redaksjonsleder er i sin alminnelighet bare en mellomleder uten avjørende redaksjonell innflytelse eller påvirkning. I tillegg er begrepet uklart; skal f.eks. en deskleder eller redaksjonssekretær blir regnet som «redaksjonsledere»?
*Programledere (riksdekkende eller internasjonale sendinger)
**Igjen: For uklart. Dette kunne passert dengang NRK og TV2 hadde tilnærmet duopol. Efterhvert har svært mange media slike «programledere», og takket være internett er de fleste av dem «riksdekkende». Her bør det ikke være automatikk i inklusjoner.
*Utenrikskorrespondenter
**Njaa, det må isåfall være permanent ansatte utenrikskorrespondenter; stringere er ikke automatiske relevante.
*Journalister som også har utgitt bøker
**Dette faller vel innunder forfatterkriterier (som burde vært strammet inn.)
;Relevanskrav for journalister (presse)
*Journalister som skriver signerte kommentarer (trykte publikasjoner med en viss riksdekkende eller samfunnsmessig betydning)
**Også for omfattende, mener jeg. Siden «kommentarjournalistikk» er den enkleste, billigste formen for trykt aviskommunikasjon (bortsett fra byråmeldinger), er det vokst frem et kommentariat som ikke per se er notabelt.
Ellers ser det greit ut! Asav (diskusjon) (fhv. journalist og sjefredaktør) 13. apr. 2023 kl. 12:33 (CEST)
replies: text: . Telaneo (Diskusjonsside) 13. apr. 2023 kl. 16:40 (CEST)

text: Generelt for en klargjøring og lett skjerping:

text: * "Journalister som også har utgitt bøker" - denne er unødvendig, dekkes av forfatterkriteriet, kan slettes.

text: * "redaksjonsledere" - denne er for uklar, bør fjernes.

text: * "Journalister som skriver signerte kommentarer (trykte publikasjoner med en viss riksdekkende eller samfunnsmessig betydning)" - bør skjerpes til noe i denne retningen (for å dokumentere at kommentarene har impact):

text: ** "Journalister som skriver signerte kommentarer (trykte publikasjoner med en viss riksdekkende eller samfunnsmessig betydning) og hvor kommentarene jevnlig siteres av andre uavhengige kilder."

text: Vennlig hilsen Erik d.y. 13. apr. 2023 kl. 17:10 (CEST)

text: Angående programledere: Dette punktet har vært praktisert en del slik at vi har en del artikler "beholdt" på dette grunnlaget. Enig i at det er for slapt og uklart formulert så vi kan godt:

text: * spesifisere bedre hva som menes med programleder

text: * tydeliggjøre at det er kjente programmer (eller programmer som har gått fast i lang tid)

text: * kreve omtale i uavhengige kilder (ikke bare nevnt i forbifarten, men utfyllende kommentert etc)

text: Vennlig hilsen Erik d.y. 13. apr. 2023 kl. 17:37 (CEST)
replies: text: :. Vil også gjerne se en innskrenkning av urix-korrespondenter med tanke på stringere. Asav (diskusjon) 13. apr. 2023 kl. 17:47 (CEST)
===Redaksjonsleder===
Gjentar s forslag: Stryke «Redaksjonsledere for riksdekkende medier» som inklusjonskriterium. Begrepet er noe uklart (for oss utenfor bransjen iallefall) og er i praksis bare en mellomlederstilling (som generelt ikke er inklusjonskriterium). Aktuell slettediskusjon: Wikipedia:Sletting/Frank Sivertsen, Wikipedia:Sletting/Shazia Sarwar, Wikipedia:Sletting/Erlend Eskeland. Ser ut til at redaksjonsleder i praksis er underkjent som inklusjonskritierium. Synes ikke spesielt kontroversielt.  har allerede stemt for dette. Vi har flere artikler om redaksjonsledere, men de har veldig mye annet og mer tungtveiende i tillegg ser det ut til: Olav Njaastad og Veronica Westhrin. --Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 19:36 (CEST)
===Journalister som har gitt ut bøker===
Jeg fjerner nå denne fordi den er overflødig: Forfattere vurderes uavhengig av om de er journalister. --Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 19:41 (CEST)

text: --Hilsen Erik d.y. 13. jul. 2023 kl. 13:56 (CEST)
===Utenrikskorrespondenter===
Følger opp Asavs forslag og foreslår endring til:

text: «Utenrikskorrespondenter - faste ansatte i riksdekkende media og utstasjonerte for en lengre periode (freelancere er ikke generelt relevante).»
Formulert for at journalister som er utsendt noen dager eller uker for å dekke en spesiell hendelse ikke skal være automatisk relevante. --Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 22:24 (CEST)
thread_title:  Journalister 

message: Gjentar s forslag: Stryke «Redaksjonsledere for riksdekkende medier» som inklusjonskriterium. Begrepet er noe uklart (for oss utenfor bransjen iallefall) og er i praksis bare en mellomlederstilling (som generelt ikke er inklusjonskriterium). Aktuell slettediskusjon: Wikipedia:Sletting/Frank Sivertsen, Wikipedia:Sletting/Shazia Sarwar, Wikipedia:Sletting/Erlend Eskeland. Ser ut til at redaksjonsleder i praksis er underkjent som inklusjonskritierium. Synes ikke spesielt kontroversielt.  har allerede stemt for dette. Vi har flere artikler om redaksjonsledere, men de har veldig mye annet og mer tungtveiende i tillegg ser det ut til: Olav Njaastad og Veronica Westhrin. --Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 19:36 (CEST)
thread_title: Redaksjonsleder

message: Jeg fjerner nå denne fordi den er overflødig: Forfattere vurderes uavhengig av om de er journalister. --Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 19:41 (CEST)
replies: text: --Hilsen Erik d.y. 13. jul. 2023 kl. 13:56 (CEST)
thread_title: Journalister som har gitt ut bøker

message: Følger opp Asavs forslag og foreslår endring til:
replies: text: «Utenrikskorrespondenter - faste ansatte i riksdekkende media og utstasjonerte for en lengre periode (freelancere er ikke generelt relevante).»
Formulert for at journalister som er utsendt noen dager eller uker for å dekke en spesiell hendelse ikke skal være automatisk relevante. --Hilsen Erik d.y. 8. mai 2023 kl. 22:24 (CEST)
thread_title: Utenrikskorrespondenter

message: Når det står uavhengige plateselskaper (f.eks.), gjelder det da indie-plateselskaper eller gjelder det plateselskaper som ikke er eid av selve artisten (i kontekst av musikk, forekommer også andre steder)? EdoAug (diskusjon) 22. jun. 2023 kl. 23:22 (CEST)
replies: text: Godt spørsmål. Det er iallefall vesentlig at det er uavhengig av artisten (mht musikkutgivelser). Størrelse og penger skaper også uavhengighet. Typisk vil selskapet dermed kunne gjøre egne kommersielle og kunstneriske vurderinger - dermed innebærer en utgivelse "på label" en anerkjennelse. Kriteriene sier vel også "anerkjent" og det vil raskt utelukke de marginale "indie"-selskapene. I praksis vil nok disse tingene henge sammen. Et "plateselskap" eid av en kompis er heller ikke uavhengig. Når jeg har sett på noen av slettesakene er det tydelig at disse veldig små plateselskapene ofte er et band (en musiker) som har studio og et navn som andre band låner. Hilsen Erik d.y. 23. jun. 2023 kl. 00:45 (CEST)
thread_title:  «Uavhengig» 

message: Jeg husker ikke om vi har diskutert dette på et overordnet nivå, men vi har i alle fall hatt en rekke slettediskusjoner hvor det har vært enighet om at det ikke er tilstrekkelig å være en av flere medforfattere av en eller noen få lærebøker.
Jeg foreslår at vi formulerer noe generelt om dette. F.eks. (tentativt):
*Forfattere av lærebøker kan være relevante dersom bøkene har større utbredelse og forfattervirksomheten er av større omfang. Med omfang menes både omfanget av utgivelser og personens egne bidrag til utgivelsene.
*Medforfatterskap på en eller noen få lærebøker er ikke nok for relevans.
*For læreverk med flere forfattere som ellers ikke har større utgivelser eller andre relevansskapende egenskaper vil det kunne være mer naturlig å skrive om selve verket enn de enkelte forfatterne.
--Bjerrebæk (diskusjon) 7. jul. 2023 kl. 04:54 (CEST)
replies: text: Tiltredes! Asav (diskusjon) 7. jul. 2023 kl. 10:00 (CEST)

text: +1 Znuddel (diskusjon) 7. jul. 2023 kl. 10:12 (CEST)

text: Det andre kulepunktet mener jeg langt på vei er dekket av Wikipedia:Relevanskriterier#Forfattere. Spørsmålet er om lærebokforfattere skal behandles særskilt, og hvorfor.

text: Det siste kulepunktet kan vi ta inn som veiledning. Læreverk for lavere skoleslag har som regel stor utbredelse, det er vel blant bøkene med størst opplag. Så dette er kjente ting, og med mange bidragsytere til verket er det ikke naturlig å omtale den enkelte forfatter. Vanligvis ser jeg for meg et hierarki der opphavspersonen har større relevans enn det enkelte verk, men her tror jeg det blir omvendt.

text: Det første kulepunktet synes jeg er uklart, og jeg lurer på om det er dekket av de kriteriene vi har?. Hilsen Erik d.y. 7. jul. 2023 kl. 22:47 (CEST)
replies: text: :Jeg savner også en begrunnelse for at lærebøker skal ha særegne regler. Og ikke minst lurer jeg på definisjonen av «lærebøker». Snakker vi om alle nivåer og fagfelt? Første punkt i forslaget er veldig vagt: «kan være» og «større» gir egentlig nokså lite rettledning. Endelig er jeg skeptisk til kriterier som styrer i begge ender – i forslaget er faktisk ikke-relevans tydeligere formulert enn relevans. Og så skjønner jeg ikke hvor det naturlige kommer fra i et spørsmål som dette. Hilsen GAD (diskusjon) 8. jul. 2023 kl. 10:29 (CEST)
replies: text: ::Hva med det enkle faktum at lærebøker har en hensikt med sin eksistens, og at denne hensikten ikke er begrunnet i noe forfatteren som person ønsker å fortelle ? Lærebøker er faktisk på linje med leksikon (som vårt), i og med at forfatterne ikke er der som personer, men som håndverkere som skal gjøre et stykke arbeid. Joda, enkelte historiske og journalistiske bøker er av tilsvarende art, og bør altså derfor bedømmes på tilsvarende måte, siden forfatterne altså IKKE er personlig involvert i å fortelle sin historie, men å formidle en samling kunnskap på en best mulig måte. Autokefal Dialytiker (diskusjon) 8. jul. 2023 kl. 13:02 (CEST)

text: Liten påminnelse om Hjelp:Akademikere som har relativt strenge krav. Det er ikke helt balanse her. Hilsen Erik d.y. 8. jul. 2023 kl. 12:43 (CEST)
thread_title:  Lærebokforfattere 

message: I det siste har jeg blitt oppmerksom på at en del biografier akkurat oppfyller et relevanskriterium, men ellers har liten eller ingen biografiske opplysninger feks Wikipedia:Sletting/Odd Vidar Aspheim, Wikipedia:Sletting/Kalle Turkerud og Wikipedia:Sletting/Guranda Kordzadze. Dette er formelt biografiartikler men er ikke reelle biografier fordi de er svært mangelfulle om liv og virke, relevans er typisk basert på et lite utsnitt av personens virker. Jeg har argumentert i flere konkrete saker for at dette er noe vi bør ta hensyn til, men er vel per nå ikke omtalt i retningslinjer. Jeg vet ikke hvordan dette evt kan kodifiseres, men kanskje en tilføyelse i Hjelp:Biografier. Så da har jeg nevnt det. Hilsen Erik d.y. 23. jul. 2023 kl. 01:09 (CEST)
thread_title:  Biografier som ikke er reelle biografier 

message: Jeg satt inn henvisning til diskusjon om detaljering av fantasiverdener. Ikke noe substansielt, bare en placeholder og henvisning til diskusjon/slettesaker. Hilsen Erik d.y. 5. aug. 2023 kl. 17:27 (CEST)
thread_title:  Fiksjonsuniverser 

message: Hvor ligger terskelen for lokale partier (f.eks. nå ved kommune- og fylkestingsvalget i Norge)? Jeg syntes det var utydelig gjennom å lese WP:R og Hjelp:Politikere for dette. Jeg tenker for eksempel på slikt som Sørlandspartiet, Kleppelista, Partiet mot bompenger (ikke Folkets parti), Folkestyret-listen og Arendalslista, hvor det er noen som stiller til valg i flere fylker eller kommuner, og noen er kun fokusert på ett område. EdoAug (diskusjon) 22. aug. 2023 kl. 15:42 (CEST)
replies: text: Godt spørsmål. Synes å huske at det vi for et par år siden oppdaget et hull i kriteriene slik at vi utvidet med denne:

text: *Store, landsdekkende partier utenom nasjonale valg

text: ** I landsdekkende partier som har hatt eller har representanter i mange kommunestyrer og flere fylkesting (eller tilsvarende utenfor Norge) regnes den nasjonale partilederen som relevant.

text: ***Veiledning: Det forutsettes at det er etablert en landsdekkende partiorganisasjon (jf også partiloven kapittel 2) og at partilederen er offentlig kjent gjennom omtale i uavhengige kilder. Kommuner er veldig ulike i størrelse og må det legges vesentlig større vekt på representasjon i de største byene/kommunene. Representasjon i kommunestyrer i noen få, mindre kommuner vil alene ikke være nok.

text: Min vurdering er at partiet er mer relevante enn personene (alt annet likt! Vidar Kleppe er jo allerede kjent av andre grunner). Så jeg vil tro at punktene ovenfor trygt kan anvendes for partier, men ingen av de nevnte er vel landsdekkende? Hilsen Erik d.y. 22. aug. 2023 kl. 16:11 (CEST)
replies: text: :Hvordan dømmer man om et parti er landsdekkende? Jeg ser f.eks. at Folkestyret-listen stiller til valg i flere fylker og kommuner. EdoAug (diskusjon) 22. aug. 2023 kl. 16:24 (CEST)
replies: text: ::"Landsdekkende" er nok ikke enten-eller, iallefall ikke ved lokalvalg. Så vi skrev det inn litt omtrentlig: "Mange kommunestyrer" er mer enn "flere fylkesting". Oslo har kommunestyre og fylkesting under ett og som landets suverent største by er kanskje lokale partier i Oslo relevante. Hilsen Erik d.y. 22. aug. 2023 kl. 16:42 (CEST)
replies: text: :::Ved Hjelp:Politikere#Kommunestyrer_og_fylkesting er det uttrykt at politikere som sitter i styre på kommune- eller fylkenivå kan være relevante (basert på bystørrelse). Er det da å anta at partiene disse politikerne tilhører også er relevante? EdoAug (diskusjon) 22. aug. 2023 kl. 16:56 (CEST)
replies: text: ::::Liste over norske politiske partier har mange rødlenker. I den listen er kriteriet for oppføring at valglisten har oppnådd representasjon. Alle slike burde være artikkelverdige. Gabriel Kielland (diskusjon) 23. aug. 2023 kl. 09:13 (CEST)
thread_title:  Partier ved kommune- og fylkestingsvalg? 

message: Bemerker at kåring til Årets Urørt er et inklusjonsverdig oppslag. Er det utmerkelser i andre land som er lignende og like verdige? EdoAug (diskusjon) 2. sep. 2023 kl. 15:45 (CEST)
thread_title:  Årets Urørt i andre land? 

message: Hei hei! Så vidt jeg ser i :Kategori:Biblioteker i Norge, så virker fylkesbibliotek, folkebibliotek og universitetsbibliotek innafor (i alle fall etter norske forhold). Jeg ser også det er et par mindre spesialbiblioteker, men jeg lurer på hva tanken er rundt bydelsbiblioteker som Vågsbygd bibliotek i Kristiansand og Klæbu bibliotek i Trondheim? Jeg antar skolebibliotek ved grunnskoler og videregående ikke er innafor. EdoAug (diskusjon) 2. sep. 2023 kl. 23:16 (CEST)
replies: text: Skolebibliotek skiller seg ikke nevneverdig fra hverandre og jeg vil si neppe er lekiskonmateriale i utgangspunktet. Kommunale folkebibliotek likeså, det bør IMHO være noe å fortelle utover at det eksisterer dvs mer enn en katalogoppføring, så jeg vil tro at de fleste folkebibliotek like greit kan omtales med et par linjer i artikkel om kommunen. Bydelsbibliotek (feks filialer av Deichmann) er ikke naturlig som egen artikkel. Nest etter nasjonalbibliotekt vil jeg si at universitetsbibliotekene  nok er de mest notable i kraft av størrelse, nasjonal betydning og særtrekk (de er spesialisert på fagområder), men formelt er universitetsbibliotekene en del av sitt universitet (altså ikke en egen etat) og igjen vil jeg si at stoffmengde og kilder vil være avgjørende for om det er berettiget med egen artikkel. Hilsen Erik d.y. 30. sep. 2023 kl. 20:00 (CEST)

text: Jeg syns å huske at vi har som ish praksis at samtlige skoler (barne, ungdom og videregående) er innafor (litt nyanse her for de som er veldig små og ikke-statlige, men den regelen dekker det aller meste), men dette er en regel som står i dårlig samsvar med for eksempel enwp (og som egentlig burde treffe på problemer for artikkelsubjekter utenfor Norge), og de aller fleste av artiklene våre innenfor det emnet er fint lite mer enn 'er en skole i X med Y elever' og en infoboks, ofte ikke godt kildebelagt en gang. Å ta med skolebibliotek blir vel å senke den terskelen enda et hakk, noe jeg ikke tror vi er tjent med å gjøre. Telaneo (Diskusjonsside) 30. sep. 2023 kl. 20:57 (CEST)
replies: text: :Alle kommuner har grunnskoler og de er temmelig standard fordi det jo er nøye regulert, så det er veldig lite å si utover det som er likt for alle skoler. Skolebibliotek blir dermed å senke det enda et hakk. I små kommuner er kanskje skolebib og folkebib samme greia, med bibliotekar i tre kvart stilling. Hilsen Erik d.y. 30. sep. 2023 kl. 21:32 (CEST)
thread_title:  Bydelsbibliotek 

message: Ser det har blitt opprettet en artikkel om Lærerstreiken 2022. Har vi noen generelle krav her? Konsekvenser for samfunnet?
Ser at vi har artikler om enkelte streiker, men de er for det meste historiske (Streik#se også). Znuddel (diskusjon) 30. sep. 2023 kl. 14:22 (CEST)
replies: text: Det er jo en vrimmel av streiker, store og små, korte og lange. Jeg er skeptisk til å anså enhver streik som relevant. De fleste streiker blir omtalt eller nevnt i media, så litt eller noe medieomtale er neppe nok. Helst burde det være omtale i andre kilder feks vitenskapelige verk. Lærerstreiken var uvanlig langvarig, men artikkelen burde hatt kilde til streiken var utenom det vanlige. Hilsen Erik d.y. 30. sep. 2023 kl. 16:03 (CEST)
replies: text: : Jeg mener at de aller fleste arbeidskamper (streiker, lockouter m.v.) bør kunne få en artikkel, om noen vil skrive leksikalsk om dem og har grei dokumentasjon. Ideelt sett kunne jeg ønske meg artikler om de årlige tariffoppgjøra også. Akkurat som jeg ville sette pris på artikler om de enkelte storting og om de enkelte landsmøter i de største politiske partia, i LO og andre viktige organisasjoner. Hilsen GAD (diskusjon) 30. sep. 2023 kl. 19:44 (CEST)
replies: text: ::Nja, tja. Landsmøter i partiene kan vel omtales i artikkel om det enkelte parti? Dersom stoffmengden tilsier kan det brekkes løs som egen artikkel. Noen streiker er altså veldig små og omfatter kanskje bare noen ansatte i en middels bedrift, det skal mye til at dette er leksikonstoff. Sentrale lønnsforhandlinger er leksikonmateriale og da kan store streiker i forbindelse med disse omtales i samme artikkel. Hilsen Erik d.y. 30. sep. 2023 kl. 19:51 (CEST)
thread_title:  Streiker 

message: Denne slettediskusjonen kan være verdt å ta vare på Wikipedia:Sletting/Beholdt/november_2008#Klevstad. Jeg tolker at konklusjonen ble at matrikkelgårder i bruk som stedsangivelse i andre sammenhenger er relevante. Gabriel Kielland (diskusjon) 9. okt. 2023 kl. 16:20 (CEST)
replies: text: Godt spørsmål. Diskusjonen i 2008 var vel i WPs barndom. Samtidig er det en slags konsensus om at navngitte og distinkte geografisk saker (steder, formasjoner) er relevante (se feks Wikipedia:Sletting/Ringnestjerna eller Wikipedia:Sletting/Ulvestad (Haram)) selv om det i nedre ende av skalaen kan bli veldig smått og trivielt. En navngitt gård (ikke enkeltbruk) er jo en geografisk sak. Men å bare konstatere at gården finnes på koordinator blir for tynt IMHO, utfyllende informasjon om kuer og åkerdrift hjelper ikke særlig. Så fra mitt perspektiv bør det være noe mer kildebasert info av allmenn interesse. Hilsen Erik d.y. 10. okt. 2023 kl. 15:10 (CEST)
thread_title:  Norske gårder 

message: Hei hei! Jeg har fjernet en substubb-markering fra artikkelen Lasse Vold, men jeg lurer på hvor terskelen for sportsfolk ligger? Jeg observerer notater om fotballfolk, men lite om individuelle utøvere i andre sporter som ikke er lagbaserte. Jeg mener å huske at i noen slettediskusjoner, ble det noe godkjent at idrettsklubber som hadde en representerende norgesmesterskapsvinner (da en nasjonal konkurranse) var innafor, og jeg ser at f.eks. ved fjernsynspersonligheter og kunstutøvere (musikk o.l.) at vinnere av nasjonale konkurranser også er innafor. Er det da kurant å tenke at idrettsutøvere som ikke har særlig medieomtale (~330 treff på nb.no, deler navn med andre; vinnere i samme klasse de samme åra hadde ~1200 og ~430) og ikke har vunnet et nasjonalt mesterskap ikke nødvendigvis er relevante for prosjektet? Hva tenker vi om individuelle sportsutøvere utenfor lagsporter? Ikke akkurat tradisjonell sport, men dette samsvarer vel også noe med othellospillere og andre (kort-, brett- og for så vidt video-)spillutøvere som var et tema for en liten stund siden. EdoAug (diskusjon) 1. des. 2023 kl. 14:49 (CET)
replies: text: Det er forskjell på othellospillere og individuelle utøvere som har tatt medalje i et NM som er arrangert av en idrett under NIF. ---Løken (diskusjon) 1. des. 2023 kl. 14:59 (CET)
replies: text: :Enig med Løken i at institusjonelle rammer for mesterskapet/sporten er vesentlig, dvs mesterskap i regi av forening tilsluttet NIF. Hilsen Erik d.y. 1. des. 2023 kl. 15:02 (CET)
replies: text: ::Det skjønner jeg! Jeg tenkte ikke helt over nivåer på mesterskap, men jeg skjønner at det er viktig å skille de forskjellige organisasjonene som avholder dem. EdoAug (diskusjon) 1. des. 2023 kl. 15:07 (CET)

text: "idrettsklubber som hadde en representerende norgesmesterskapsvinner (da en nasjonal konkurranse) var innafor"
replies: text: :Ja dette har vært konklusjonen i noen slettediskusjoner såvidt jeg kan huske, men ikke ukontroversielt. I det minste har undertegnede vært skeptisk til dette som kriterium fordi det innebærer en form for "arvet relevans" dersom det innebærer at relevans automatisk overføres på klubben. Mitt argument har iallefall vært at det i det minste bør være "noe mer" enn bare det faktum at utøveren er/var medlem av klubben. Så jeg er ikke giret på å kodifisere en slik regel.

text: "Er det da kurant å tenke at idrettsutøvere som ikke har særlig medieomtale (~330 treff på nb.no, deler navn med andre; vinnere i samme klasse de samme åra hadde ~1200 og ~430) og ikke har vunnet et nasjonalt mesterskap ikke nødvendigvis er relevante for prosjektet?"
replies: text: :Usikker på hva du mener her EdoAug.

text: Hilsen Erik d.y. 1. des. 2023 kl. 15:01 (CET)
replies: text: :Det var vel litt mer rettet mot Lasse Vold spesifikt, men jeg skjønner at det var litt klønete skrevet. Vedkommende har vunnet to sølv og har nokså liten medieomtale, og sølv er vel ikke «relevansverdig», ikke sant? EdoAug (diskusjon) 1. des. 2023 kl. 15:06 (CET)
replies: text: ::Ah, da er jeg med. Vold ser ut til å ha tatt sølv i NM hvor det bare er oppgitt to deltakere. Dersom det er hele deltakerlisten kom han jo faktisk på sisteplass, noe som ikke er grunnlag for relevans. Stubb-artikkel (mangelfull, feks ikke fødselsår), lite medieomtale og liten idrett (få konkurrenter) taler for at den ikke er relevant - men usikker på hvordan dette evt kan kodifiseres. Hilsen Erik d.y. 1. des. 2023 kl. 15:35 (CET)
thread_title:  Sportsfolk generelt 

message: Hei hei! Husker jeg heeelt feil, eller var det slik at bedrifter som har operert i lang tid kan være relevante? Jeg tenker f.eks. på Berges Bokhandel (nå egentlig under Norli, men driftes privat(?) med samme eiere, etter januar i år), som har vært i gang siden 1860. Jeg klarte ikke i skrivende stund å se dette i kriteriene, men kanskje jeg bare er litt blind i dag. 😅 EdoAug (diskusjon) 21. des. 2023 kl. 13:34 (CET)
replies: text: Hei @EdoAug. For foreninger har vi sagt at alder alene ikke er tilstrekkelig (da kan, for å si det vulgært, en hvilkensom helst lokal eller "privat" klubb bli relevant). Alder har såvidt jeg husker blitt brukt som argument for bedrifter. Selv er jeg skeptisk til at alder alene skal være avgjørende eller tungtveiende (da kan en hvilken som helst kiosk eller snekkerbedrift bli relevante), men enig i at det i kombinasjon med andre faktorer, som særskilt omtale i bøker eller mediedekning over tid, kan alder være et moment.

text: Hovedregelen er uansett at WP ikke er en bedriftskatalog så det skal være en klar grunn til å inkludere bedriften utover at den eksisterer/har eksistert. Hilsen Erik d.y. 21. des. 2023 kl. 13:58 (CET)
replies: text: :Takk for svar! Da er jeg tilbakeholden med å selv bruke alder som relevans, selv for bedrifter. Tror du det muligens da er relevant at det er Kristiansands (iflg. noen raske søk i aviser; selv-reklamert som Sørlandets, har ikke faktasjekket dette) eldste bokforhandler, selv om den har vært under Libris og nå Norli? EdoAug (diskusjon) 21. des. 2023 kl. 14:02 (CET)
thread_title:  Bedrifter, eldre