lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:Johan Bernhard Hjort

message: En uregistrert bidragsyter har endret teksten i innledningen, blant annet om utmeldelse av NS:
«selv om ting tyder på at han i realiteten ble ekskludert.»
Det er ukjent for min del, jeg skrev artikkelen opprinnelig, etter de Figueiredos bok. Påstanden må enten belegges eller så bør den fjernes. Ulf Larsen 18. jul 2008 kl. 20:07 (CEST)
replies: text: Jeg fjernet den. PaulVIF 18. jul 2008 kl. 23:01 (CEST)
thread_title:  Endring av uregistrert bidragsyter
Diskusjon:Brønnøy

message: Kommunenavnet burde vert endret til Brønnøysund for lenge siden. Brønnøy er ukjent for de fleste rundt i landet. Brønnøysund er meget godt kjent grunnet Brønnøysundregistrene. Er det noen her som mener det samme så start en underskriftskampanje for å forlange en folkeavstemning om kommunenavnet.

message: Brønnøysund har vært en egen kommune, men ble fusjonert med Brønnøy, Sømna og Veljord under navnet Brønnøy. Sømna ble igjenn en egen kommune på slutten på 70-tallet.
thread_title:  Brønnøysund som kommune 
Diskusjon:Pingviner

message: Pingviner som gruppe kan ikke uten videre tillegges Antarktis, siden ikke alle er hjemmehørende der. Bare to arter hekker i Antarktika. Jer har derfor fjernet kategorien Antarktis' fauna. Den må legges til de artene som den svarer til. Tbjornstad 15. jul 2012 kl. 14:25 (CEST)

message: Det latinske navnet er Sphenischiformes.
Dette er en fugleorden med 17 arter på den sørile halvkule, og man finner de fleste omkring selve Antarktis. De er de eneste fuglene som har brystkam i skjelettet, men likevel ikke kan bruke vingene til å fly med. Brystkammen gir feste for vingemuskulaturen, og fuglene bruker de smale, årebladlignende vingene som effektive svømmeredskaper. Bena brukes til styring under vann, som svømmeføtter i overvannsstilling. Fuglene kan oppnå en undervannshastighet på 30-40 km/t, og kan være under vann i inntil ca 18 minutt. De største arten kan dykke ned til 265 meter.
Fuglenes fjær sitter som et tettpakket lag av stive, rette fjærbørster. Halen er svært kort, og bena sitter langt bak, så de beveger seg i oppreist stilling på land. På is kan de skyve seg fremover på magen. 
Disse fuglene hekker i store kolonier og foretar langer vandrende og svømmende trekk som ennå er lite kjente. 
Den tette fjærdrakten gjør dem godt tilpasset i livet i vann og i ekstrem kulde. 
Vinger og ryggsiden er som regel mørke av farge, mens buksiden er grå eller gulhvit. 
Ordet "pingvin" kommer av det engelske "penguin", og dette stammer fra walisisk, og betyr "hvitt hode".
Nypeblom 28. feb 2006 kl.10:40 (UTC)
thread_title:  Tilleggsinformasjon: 

message: Jeg ser at hvitvingepingvin ikke er med i listen. Hvorfor ikke? Regnes den ikke som egen art? –Peter J. Acklam 28. feb 2006 kl.11:58 (UTC)
replies: text: Jeg vet ikke hvorfor hvitvingepingvinen ikke er med i listen. Og som pingvinfananatiker må jeg innrømme at det er et nederlag, da jeg tror jeg ikke har hørt om denne arten før... Det ringer en bjelle, men kanskje fordi navnet minner om hvitkinnpingvinen. Men dersom du har informasjon, bilder etc, er det bare å sette igang med å skrive. Dette synes jeg er spennende! Nypeblom 1. mar 2006 kl.10:00 (UTC)
thread_title:  Hvitvingepingvin
Diskusjon:Idefagskolen

message: Hei, 193.90.235.149! Jeg ser at du til legger inn kritikk av idefagskolen i artikkelteksten med en peker til en kritisk hjemmeside. Jeg regner med at du på en eller annen måte er personlig berørt, og at dette er svært viktig for deg, men det passer ikke med private meninger i en objektiv leksikonartikkel. Jeg har derfor ført opp sida til kritikerne under Eksterne lenker. Det blir ryddigere, synes jeg. Hvis du så på død og liv er ute etter å advare mot idefagskolen, som du kanskje kan ha rett i, hva veit jeg, foreslår jeg at du isteden etter historikk skriver en relativt nøytral linje, for eksempel slik: Høsten 2005 ble skolen kritisert av tidligere lydfagelever for angivelig mangelende undervisning. Det ser bedre ut,  kan kanskje få lov å stå - og har dessuten mye større slagkraft enn personlige ytringer. Det er jo ålreit at artiklene er ganske nøytrale, ikke sant? Så det gjelder å formulere seg riktig... Wolfmann 28. feb 2006 kl.13:41 (UTC)
thread_title:  Nøytralitet 

message: OK, dum som jeg var, hoppet jeg løs på en del "rettinger" av språket her, men jammen meg viser det seg at disse "språkfeilene" jeg fant, var faktiske navn. Jeg tenker da for eksempel på navnene på de forskjellige studiene til Idéfagskolen som "3D animasjon", "3D design" osv. (Uten bindestrek, altzå.) Og er det egentlig Idéfagskolen eller er det Idefagskolen? Ettersom de i logoen bruker en accent aigu, hvilket jeg personlig ser som riktig, blir jeg fristet til å ukritisk ta frem rettepennen og flytte hele artikkelen!
...men...
På hjemmesiden deres ellers bruker de konsekvent Idefagskolen uten accent aigu. Jeg antar dette rett og slett skyldes at selv disse designerspirene ikke vet hvordan man finner accent aigu på tastaturet... Irriterende, altså. Men det kan også skyldes at dette faktisk er deres registrerte navn, hva vet vel jeg? Det jeg har gjort, er å sende en epost til dem for å få orden på det. Men det kan ta tid nå i jula, så er det noen som har noen formeninger? --Axel 26. des 2006 kl. 16:16 (CET)
thread_title:  Språkfeil... eller ikke?
Diskusjon:Hamburger SV

message: HSV har spilt i Bundesliga siden 1. verdenskrig? Bundesliga ble opprettet i 1962, dette kan umulig stemme. Kjetil Ree 28. feb 2006 kl.18:53 (UTC)
Diskusjon:Kalium-argondatering

message: Er kalium-argon datering riktig navn (på norsk)? Det burde vel vært binding mellom de «to» ordene, slik at det enten hadde vært kalium/argon-datering eller kalium-argon-datering? Jeg bare spør... :) – Toreau 28. feb 2006 kl.19:15 (UTC)
replies: text: :Helt enig. Tror kanskje jeg foretrekker kalium/argon-datering. Synes det blir litt for mange bindestreker i kalium-argon-datering. Hva med kalium-argondatering? Eller blir det helt feil? --Grumpy444grumpy 28. feb 2006 kl.19:33 (UTC)

text: Jeg stemmer for kalium-argondatering.  Meco 28. feb 2006 kl.20:14 (UTC)
replies: text: :Herved flyttet! --Grumpy444grumpy 1. mar 2006 kl.18:37 (UTC)
thread_title:  Navnet 
Maldiskusjon:Objektivitet

message: Denne artikkelens objektivitet er omstridt.Redigeringer uten referanser og/eller redigeringer som påvirker artikkelens objektivitet i negativ retning vil sannsynligvis bli fjernet.
For utfyllende informasjon, se diskusjonssiden.
Kategori:Objektivitet
replies: text: ZorroIII 28. feb 2006 kl.20:58 (UTC)
replies: text: :Foreslår å modifisere den midterste setningen slik:

text: :Redigeringer som mangler referanser og/eller avviker fra en objektiv fremstilling, vil sannsynligvis bli fjernet.

text: :--Eddi (Snakk) 1. mar 2006 kl.16:36 (UTC)
thread_title: Forslag til ekstra tekst

message: Dette er for testeks.
thread_title: Dette er en ny testoverskrift
Diskusjon:Den spanske borgerkrig

message: Det blir sjelden borgerkrig av en enkel problemstilling og det var åpenbart mange motiver som lå bak. Samtidig er det viktig å huske på at målgruppen er de som ikke allerede har full oversikt over temaet. Det refereres til "nasjonalister" og "republikanere" som kjemper mot hverandre, mens det er "venstresiden" som til slutt måtte gi tapt for "falangistene". Synes det vil være klarere å holde seg til begrepene "nasjonalister" og "republikanere" i starten av artikkelen og deretter utdype hvem disse gruppene bestod av etter at hovedforløpet av konflikten var klargjort. 
"Sosialistenes og anarkistens mange og voldelige angrep på prester og kirkelig eiendom fikk høyresiden og særlig kirken til å kalle krigen et moderne korstog."
Fremstår som en skeiv fremstilling av hvordan den blodige krigen virkelig var. Fra bla. A. Beevors - Kampen om Spania går det tydelig frem at disse angrepene på geistelige var færre og mindre blodige enn det nasjonalistenes propagandaapparat påsto for å legitimere egen sak. Langt viktigere var den enorme nedslaktingen av Republikanere gjennomført av Nasjonalistene i løpet av, og etter krigen. Bare etter overgivelsen av Malaga dreide dette seg om henrettelse av 20.000 mennesker. Det totale antallet var mer enn 200.000 antatte Republikanere.

message: Jeg foretar nå en fullstendig omskrivning av artikkelen, det er fritt fram for andre å bidra. Skal prøve å ta hensyn til kommentarene på denne siden. Lener meg på de og en + ikke minst Beevor. En forstandig framstilling av partene blir vanskelig uten å gå igjennom Den andre spanske republikk og håper det holder med en tydelig henvisning til denne, som jeg har prøvd i artikkelen. PaulVIF 29. jul 2009 kl. 16:56 (CEST)
thread_title:  Ny omskrivning 

message: Litt mange detaljer i infoboksen? Infoboksen bør vil gi en rask oversik over hovedpunkter. Kanskje flytte noen av detaljene om kommandanter etc til brødteksten. --Vennlig hilsen Erik d.y. 5. aug. 2017 kl. 01:07 (CEST)
thread_title:  Infoboksen igjen
Diskusjon:Dioritt

message: Beklager at jeg laget siden med stavefeil. Da jeg nå skulle rette opp feilen var det allerede gjort, bra. Her i mine oppslagsverk står det DIORIT med en T. Nå, litt senere på kvelden, og annet sted i oppslagsverkene kommer jeg over dioritt med to TT'er. Slik er det. Det hører med til historien at jeg skrev siden (redigerte) under Dioritt, og at jeg så klipte dette ut, avbrøt redigeringen, og limte det inn på siden Diorit. Et uvesentlig diskusjonsinnlegg ble det iallefall ut av det. --Halvard 28. feb 2006 kl.23:22 (UTC)
Diskusjon:Birkedal Hartmann

message: «Birkedal Hartmann CognacMens de andre "norske" cognachusene i dag bestyres av franskmenn med norske aner, har huset Birkedal Hartmann aldri skiftet ut det norske passet. I 1887 etablerte den første Birkedal Hartmann seg i Cognac, men det er først i høst at huset er representert her hjemme.» Altså ikke noe om norsk satsborgerskap.--Harry Wad (HTM) 26. des 2007 kl. 02:16 (CET)
thread_title:  Fra aperitif.no
Diskusjon:Fallosstein

message: Jeg har en litt artig historie om en fallosstein. Wencke Slomann arbeidet ved Bergens museum etter krigen en gang. En gang var hun i Sogn på et oppdrag, og skulle da også hente en fallosstein inn til museet. Hun fikk etter en del mas fått steinen om bord i båten til Bergen, og så kom styrmannen og skulle ha penger for frakten. Men han lurte fælt på hva dette var, han klarte ikke kategorisere denne gjenstanden. De hadde forskjellig pris på forskjellige varer, må vite. Wencke satte i gang en lengre kulturhistorisk utredning, og styrmannen fikk rundere og rundere øyne. Da hun stoppet for å trekke pusten, skrev han ut en billett i full fart. Hva som sto på billetten? Jo: «1 avgud - kr. 2,50».
Diskusjon:Fylkesvei 255

message: Veiarbeidet i 2013 og stengingen som det medførte, er vel over nå, eller? Vinguru (diskusjon) 27. jul. 2015 kl. 09:53 (CEST)
replies: text: Når en klikker på Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv255 blir bare en hastighetsbegrensning vist, ingen stengning, så jeg fjerner den. Mvh BjørnN (diskusjon) 27. jul. 2015 kl. 10:21 (CEST)
thread_title: Veiarbeid
Diskusjon:Eikesdalsvatnet landskapsvernområde

message: La inn et bilde, selv om jeg var litt usikker på hvor godt det var i forhold til tema. Etterhvert kan det byttes til et bedre. --Halvard 31. mai 2008 kl. 11:30 (CEST)
Diskusjon:Taj Mahal

message: Er visst ikke så flink i redigering, prøvde å få til noen linjeskift, slik at det bildet som står for seg selv til høyre, ikke flyter over i bildegalleriet under, som det gjør nå i nettleseren Firefox. Den beste løsningen er selvsagt å skrive mer, men den enkle er å flytte bildegalleriet litt ned på sidne. Anyone fix?

message: Jeg tilføyde setningen om hva kasnkje Taj Mahal betyr.
thread_title:  Jeg tilføyde en ekstra setning. 
Diskusjon:Liechtenstein

message: En meningsløs absurditet.
Hvis Benes dekretene var folkeretslig ugyldige, slik artikkel hevder, ville ikke Liechtenstein trengt å hevde at konfiskeringen var ugyldig, da ville den automatisk vært ugyldig.
thread_title:  Innlegg 
Diskusjon:Ringerikes Museum

message: Det omtalte sagnet må forklares bedre, eventuelt så må det skrives en artikkel om Anna Colbjørnsdatter. Det bør også sjekkes om påstanden om ikonsamlingen er korrekt da det er minst ett annet museum med en betydelig ikonsamling, Bergen Museum. Bergen Museum fikk en gave som bestod av i alt 45 russiske ikoner, alle fra tidsrommet 1750 til 1900. De 18 ikonene Ringerikes Museum har er russiske og syd-østeuropesike. De fleste er fra 17- og 1800-tallet, men enkelte er datert til 1400-tallet. — Jeblad 1. mar 2006 kl.16:23 (UTC)
replies: text: Ja, jeg håper virkelig noen kan sette seg ned og skrive en god artikkel om Anna Colbjørnsdatter, kanskje Norges viktigste nasjonalheltinne? Tbjornstad 2. mar 2006 kl.19:30 (UTC)
Diskusjon:6. divisjon (Norge)

message: Siste setning henger ikke på greip. «I 1996 ble 6. divisjon på ny avdelingens navn.» Utfra slik artikkelen står nå var det navnet også gjeldende før 1996, så noe er vel galt her, men hva?   Meco 1. mar 2006 kl.17:44 (UTC)
thread_title: Tåkete navnebytte i 1996
Diskusjon:Noregs Kommunistiske Studentforbund

message: Logoen på slutten av 70-tallet var fantastisk. Hammer, sigd og kalashnikov. Ble den brukt andre steder enn her i Trondheim?
replies: text: Detta var logoen til NKS i hele landet. Jeg tror den opprinnelig kom fra KPD(m-l) (alias Roter Morgen - leder Ernst Aust) men det er mulig de fant den et anna sted. Den var ute fra Den Store Væla etsteds, opprinnelig.

text: Bestehexer Tøgrim 2006-03-03
thread_title:  Logoen
Diskusjon:Christian H. Grosch

message: Det er mulig lista over byggverk kan bli så lang at det er greiere å vise til en kategori. — Jeblad 2. mar 2006 kl.10:41 (UTC)
Diskusjon:The Matrix

message: Så vidt jeg vet så er «The» sløyfet i de norske titlene i Matrix-serien. Jeg foreslår alle 4 filmene får en fellesartikkel. Svart --Svart 2. mar 2006 kl.11:28 (UTC)
replies: text: Ikke i følge Filmfront: The Matrix, The Matrix Reloaded, The Matrix Revolutions og The Matrix Resurrections. Hva man sier i dagligtale gjenspeiler ikke offisielt navn. Det er ikke praksis for å ha fellesartikler på filmserier, bl.a. pga. infobokser og Wikidata-oppføringer. ///Mvh. 1000mm (diskusjon) 24. apr. 2023 kl. 19:17 (CEST)
thread_title:  Fellesartikkel
Diskusjon:Vesterlen krets av Norges speiderforbund

message: Dersom den skal beholdes, må den flyttes til Vesterlen krets av Norges speiderforbund Shauni 2. mar 2006 kl.12:18 (UTC)
Portaldiskusjon:Vitenskap

message: Hvem var det som på død og liv måtte ha ny utvalgt artikkel, utvalgt biografi og utvalgt bilde hver måned? Hadde de opprinnelige bare fått stå i noen måneder til noen gadd å skifte de ut hadde ikke portalen sett så uferdig ut... Hvis man absolutt skal ha nye utvalgte artikler hver måned må man nesten ta ansvar for at det blir laget utvalgte artikler hver måned også... OPus- (Disk.|Bidrag) 2. mar 2006 kl.12:37 (UTC)
replies: text: Det var meg. Utvalgte artikler trenger ikke nødvendigvis være utmerkede eller anbefalte artikkel, det holder så lenge de er av noenlunde god kvalitet. Jon Harald Søby 2. mar 2006 kl.20:10 (UTC)
replies: text: :Jojo, men det var ikke det som var poenget mitt, poenget var at hvis de skal byttes ut hver måned må noen ta ansvar for det. Jeg hadde aldri tenkt å ta det ansvaret, derfor laga jeg heller ikke et system som automatisk bytta ut artikler ved månedsskiftet. Nå har du tatt ansvaret, og vi er alle blide og fornøyde, stråler faktisk av oss:) OPus- (Disk.|Bidrag) 2. mar 2006 kl.20:22 (UTC)
thread_title: Utvalgt artikkel ++

message: Denne portalen er et begredelig syn. Vesentlige elementer har ikke blitt oppdatert siden sommeren 2006, til tross for at det finnes en rekke flotte artikler å ta av. Tbjornstad 24. mai 2007 kl. 14:44 (CEST)
replies: text: Nå har jeg oppdatert de tre bolkene som trenger oppdatering. Jeg kan oppdatere den omtrent annenhver uke. (Svarte jeg etter fire år ) --Berntisso 16. aug 2011 kl. 14:57 (CEST)
replies: text: : Hehe, tiden går fort… skal se om jeg også kan bidra litt her etterhvert. – Danmichaelo 4. okt 2011 kl. 08:14 (CEST)
thread_title:  Portal uten mål og mening? 

message: Bør ikke matematikk heller ha en egen portal, som er så forskjellig fra naturvitenskap? --Berntisso 14. aug 2011 kl. 01:10 (CEST)
replies: text: Jeg tenkte akkurat: Burde vi ikke egentlig ha en portal for fysikk? :) Men så kom jeg på at det kanskje ikke er så veldig realistisk med den dekningen vi har av emnet i dag… På sikt ja, men vi trenger sårt flere bidragsytere innen både fysikk, kjemi og matematikk. – Danmichaelo 4. okt 2011 kl. 08:22 (CEST)
thread_title: Matematikk
Diskusjon:Stein (andre betydninger)

message: Må si at jeg ikke er helt fornøyd med kvaliteten på denne artikkelen. Noen som har noe imot at den redigeres nokså kraftig (a la den engelske versjonen)?--Grumpy444grumpy 2. mar 2006 kl.14:03 (UTC)
thread_title:  Omskrivning av artikkel
Diskusjon:Coldplay

message: Denne artikkelen er ryddet opp. Meldingen øverst om at den trenger en språkvask kan fjernes.
thread_title: Språkvask
Diskusjon:Nils Klims reise til den underjordiske verden

message: Hvis romanen var skrevet på latin hadde den kanskje også en latinsk tittel? --Finn Bjørklid 2. mar 2006 kl.18:28 (UTC)
replies: text: Ja, det stemmer. Men den finner du i infoboksen under den norske tittelen. --Basto 4. mar 2006 kl.21:08 (UTC)
thread_title: Tittel

message: Hvorfor kalle det en science-fiction roman. Dette er jo en utopisk roman. Det finnes svært lite eller nesten ingen teknologielementer i denne romanen. Se selv på Wikipedias egen definisjon av Science-Fiction. Sjangerplasseringen er derfor feil.
Jarle Sandanger 
replies: text: Tja. Holberg brukte nok mange færre teknologiske elementer enn f.eks. Verne gjorde, men husk at vitenskap er mye mer enn teknologi. «Klim» er naturhistoriker og gjør en speleologisk ekskursjon som «går bananas». Jeg kan derfor ikke uforbeholdent være med på at dette ikke er sci-fi, skjønt i en noe vid forstand. - Soulkeeper 12. jan 2012 kl. 12:37 (CET)
replies: text: :Den er «av mange regnet som» er en grei beskrivelse, men boken er vel i like stor grad en samling satiriske utopier, og må gjerne kategoriseres også som slike. En del av de beste scifi-romanene har sterke elementer av sosilalpsykologiske analyser fremfor hi-tech-beskrivelser, noe som gjør dem til større litteratur - og noen forfattere balanserer i grenselandet mellom sjangrene til stor fortrydelse for senere systempuritanere. Både «Brave new World» og «1984» har teknologiske fremtidselementer nok til en dobbeltkategorisering, f.eks. Scifi-dystopier er heller ingen mangelvare. --Bjørn som tegner 12. jan 2012 kl. 13:04 (CET)
thread_title: Sjanger
Diskusjon:Brødrene Marx

message: Her er noen setninger jeg reagerte på, og som jeg syns bør skrives om for å gjøre de litt mer enkle/forståelige:
*Deres to første filmer som ble utgitt – de hadde faktisk laget en film tidligere, men aldri utgitt, en kort stumfilm kalt «Humor Risk» – var tilpasninger av deres Broadway-forestillinger:
*Den fjerde, «Horse Feathers» (1932) lagde brødrene satire om det amerikanske gymnassystemet, og ble deres mest populære film til da, og den ga dem omslaget på Time Magazine. 
*De jobbet fortsatt sammen, men ikke i samme scener, i filmen «The Story of Mankind» (1957). 
--Torstein 2. mar 2006 kl.22:33 (UTC)
Siden jeg skrev den opprinnelige artikkelen har jeg reformulert de overstående setningene. --Finn Bjørklid 2. mar 2006 kl.23:00 (UTC)
thread_title: Setning

message: Jeg reagerte på denne setningen (Og så var de tre):
*Kun de første fem filmene betraktes som deres genialitet kommer fram i sin reneste form.
Jeg tror den bør omformuleres.
replies: text: Kanskje noe pretensiøs setning - jeg har gjort den enklere. --Finn Bjørklid 22. aug 2006 kl. 11:17 (UTC)
thread_title: Setning 2
Diskusjon:Timeglass (bumerke)

message: Et timeglass er vel først og fremst et instrument, snarere enn en figur?  – Jonas Riise Hamre (Diskusjon|Bidrag|E-post) 2. mar 2006 kl.22:04 (UTC)
thread_title: En figur?
Maldiskusjon:Infoboks band

message: Gidder noen å hjelpe meg med denne? Se hvordan malen ser ut i artikkelen om Of Montreal sammenliknet med den i den engelske. Hvordan får jeg f.eks. Medlemmer og Tidl. medlemmer til å stå i toppen av sine rader, slik at det ser en liten smule mer ryddig ut? Jeg vet ikke om jeg tuklet med noe underveis, men  i utgangspunktet oversatte jeg bare denne fra den engelske, så for meg er det rart at den er forskjellig på den måten. Håper noen klarer å fikse det. :) På forhånd takk.  – Jonas Riise Hamre (Diskusjon|Bidrag|E-post) 3. mar 2006 kl.19:57 (UTC)
replies: text: Forskjellen skyldes forskjeller i CSS, jeg sjekker dette nå. ZorroIII 3. mar 2006 kl.20:12 (UTC)
replies: text: :Der er Common.css oppdatert, gå til http://no.wikipedia.org/w/index.php?title=MediaWiki:Common.css&action=raw&ctype=text/css&smaxage=892800 og reload/refresh. ZorroIII 3. mar 2006 kl.20:17 (UTC)
replies: text: ::Hjertelig takk!  – Jonas Riise Hamre (Diskusjon|Bidrag|E-post) 3. mar 2006 kl.20:22 (UTC)
thread_title: Hjelp

message: «This template is superseded by {{Infobox musical artist}}, which should be used in all instances to replace this template.» står det på den engelske malsiden. Dermed bør vel også vi heller bruke :Mal:Infoboks musiker? nsaa 18. jun 2007 kl. 21:42 (CEST)
thread_title:  Heller bruke Mal:Infoboks musiker som på en:WP?
Diskusjon:Fiskerlivets farer

message: Hvorfor står det varighet 6 min i artikkelen, og 4 min i infoboksen? OPus- (Disk.|Bidrag) 4. mar 2006 kl.13:24 (UTC)
replies: text: Det stod 6 min fra før jeg la til boksen, og som jeg kommenterte i historikken, hentet jeg informasjonen fra imdb som sier 4 min...Shauni 4. mar 2006 kl.13:33 (UTC)
thread_title: Varighet

message: På bokmålsnorska och nynorska wikipedia står det att ff regisserades av Julius Jaenzon, men på imdb står det Hugo Hermansen. Vilken uppgift stämmer? Madfan87 10 sep. 2007 kl.21:24
thread_title: Jaenzon eller Hermansen?
Diskusjon:Norderhov kirke

message: I artikkelen om Norderhov kirke står det at altertavlen antakelig er fra 1682. Artikkelen har gode referanser, men jeg skulle gjerne sett referansen for dette årstallet. Hans-Jacob Dahl
thread_title:  Årstall altertavle 
Diskusjon:Otto von Habsburg

message: Flere steder i teksten, refereres han til simpelthen som «Otto».
Bør dette endres på?--Putersmens 11. jul 2011 kl. 13:41 (CEST)
thread_title:  Simpelthen «Otto» 
Diskusjon:Snørr

message: Jeg rettet en:snot til en:phlegm. Mulig at phlegm er feil, men snot havner på en pekerside. (Beklager at jeg gjeninnførte Kategori:Kroppen. Det var ikke meningen)/--Tor Stein 5. mar 2006 kl.16:54 (UTC)
replies: text: «Phlegm» er ifølge engelsk Wikipedia slim fra åndedrettssystemet, minus snørr og spytt. Jeg tror derfor at pekersiden er det beste å vise til, da heller ikke «mucus» er nøyaktig det samme som snørr. - Soulkeeper 5. mar 2006 kl.17:19 (UTC)
thread_title: Phlegm

message: Takk for oppklarende referanse til "neseplukkerlegen". Du skriver "... Hvis dette stemmer, forklarer det hvorfor så mange barn (og voksne) spiser snørr." Dersom dette er riktig må jo disse barna (eller deres foresatte) ha lest "neserplukkerlegens" artikkel. Det kan være at det er lurt å spise snørr, men dette er vel høyst ukjent for de fleste og kan vel neppe være forklaringsmodell på neseplukkingen?/--Tor Stein 5. mar 2006 kl.17:10 (UTC)
replies: text: (Referansen er ikke av de beste, men det er en plausibel påstand.) Barns spising av snørr er neppe tillært, men instinkter pleier å ha en grunn. I dette tilfellet ser det ut til at grunnen er styrking av immunforsvaret. Her er forresten en artikkel om mucofagi på engelsk Wikipedia - Soulkeeper 5. mar 2006 kl.17:18 (UTC)
thread_title: Spise snørr

message: Sammenlignet med den tilsvarende engelskspråklige artikkelen, er denne av svært dårlig kvalitet. Det hadde vært en fordel om noen med helsefaglig kompetanse hadde sett på den.85.164.84.14 5. jun 2011 kl. 17:24 (CEST)
thread_title: Kvalitet