lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:Båtskalle

message: Når jeg så denne artikkelen hadde jeg tenkt til å slette den, men så er det denne dokumentaren som går på TV Norge i dag (om den da ikke gikk i går), om babyen med kjeglehodet. Det kan hende denne artikkelen har noe for seg, selv om den kan virke som tull…? Jon Harald Søby 19. mai 2005 kl.18:17 (UTC)
replies: text: Båtskalle er en reell diagnose/sykdom/syndrom. Men artikkelen kan godt slettes, bedre er den ikke. Jorunn 19. mai 2005 kl.18:31 (UTC)
replies: text: :Eller så kan vi oversette litt fra en: eller lignende… Du (eller andre) vet vel ikke hva «båtskalle» er på engelsk? Jon Harald Søby 19. mai 2005 kl.18:35 (UTC)
replies: text: ::Den eneste grunnen til at jeg vet Båtskalle er en diagnose er at jeg har søkt på Google og funnet ordet nevnt på steder som Sosial- og helsedirektoratet http://www.shdir.no/ og DoktorOnline http://www.doktoronline.no/section/nosection/?action=showArticle&url_topic=0&DocumentId=300165 I følge TV Norge er det engelske navnet på tilstanden Cone Head. Det finnes ingen artikkel på Wikipedia en: med det navnet. (Filmen/tv-sketsjen en:Coneheads bør nok ikke blandes inn her...) Jeg tror det er best å overlate artikler om såpass avanserte emner til folk som virkelig kan det. Selv legeutdannede personer vil måtte lese spesiallitteratur for å kunne skrive en bra Wikipediaartikkel om slike sjeldne diagnoser. Jorunn 19. mai 2005 kl.19:36 (UTC)

text: Så vidt jeg vet er det Arvid Heiberg ved Rikshospitalet som er «guruen» på sjeldne syndromer i Norge. Uansett er båtskalle noe høyst reelt, men det er verken en diagnose eller en sykdom – det er et symptom på en genetisk feil. –Peter J. Acklam 20. mai 2005 kl.09:27 (UTC)
replies: text: :Et eksempel på båtskalle: «Levde av villsvin og torsk for 7500 år siden», Aftenposten --Finn Bjørklid 3. okt 2011 kl. 02:30 (CEST)
Diskusjon:Uendelig

message: Hvis du vil lage en artikkel om "uendelighet", kan du se på den engelske "Infinity" og bruke den som mønster. Det hadde vært fint. Mahlum 19. mai 2005 kl.21:00 (UTC)
Jeg foreslår at hele artikkelen fjernes og skrives på nytt. I mellomtiden mener jeg at innholdet i artikkelen bør fjernes, fordi den er så full av feil, at det ikke har noen mening å la teksten bli stående. Bedre med ingen informasjon enn med så mye feil. Neox 21. mai 2005 kl.12:18 (UTC)
replies: text: Synsing er ikke feil, men subjektive fantasier. Men disse hører heller ikke hjemme i Wikipedia, så artikkelen bør skrives på nytt. BjørnN 21. mai 2005 kl.17:04 (UTC)
replies: text: :Tror den er bedre nå. Thor-Rune Hansen 8. jun 2005 kl.21:06 (UTC)
replies: text: ::Jo, men du har skrevet «før man går ut av resurser», jeg tror ikke at dette bildet er egnet til å illustrere noen form for uendelighet. Resurser som tar slutt er i høyeste grad endelig, vi bør prøve å finne et annet bilde. BjørnN 8. jun 2005 kl.23:10 (UTC)
replies: text: :::Dessuten heter det vel «å gå tom for resursser» på norsk.
replies: text: ::::Det jeg mener med det jeg skriver (Må omskrives med det at dere ikke skjønner det sånn) er at noe er teoretisk uendelig (Men kan alltids sette en null til for å få et større tall), men ikke praktisk uenderlig for en gang er det ikke noe igjenn å sette nuller med.  Thor-Rune Hansen 9. jun 2005 kl.06:52 (UTC)
replies: text: :::::Hvordan kan et menneske si hva som er eller ikke er utenfor menneskets forståelse? Artikkelen er da ikke skrevet av et utenomjordisk vesen som faktisk forstår begrepet uendelig på en slik måte at vesenet kan konkludere med at dette er umulige koblinger for en menneskehjerne.

message: Sitater uten opphav er som kjærlighetsbrev uten avsender. BjørnN 8. jun 2005 kl.23:27 (UTC)
replies: text: Sant nok, det var bare noen som sto der før jeg rydda/omskrev. Jeg syntes de var så bra at de ikke kunne fjernes. Man kunne eventuelt ha en boks e/l  som sa at vi ønsket å vite hvem sitatene komer fra? Thor-Rune Hansen 9. jun 2005 kl.06:50 (UTC)
thread_title:  Sitater
Diskusjon:Gunnar Wærness

message: Skal han hete Gunnar Wærness (slik som i artikkelnavnet) eller Gunnar Værness (slik som det blir skrevet overalt bortsett fra i artikkelnavnet)? Virket litt forvirrende dette her, men siden jeg ikke vet noe som helst om ham, tenkte jeg kanskje noen andre visste litt og kunne forandre det slik at det ble rett?  OPus- 20. mai 2005 kl.07:14 (UTC)
Han heter Wærness med W. Rettet.
LassiS 20. mai 2005 kl.08:52 (UTC)
thread_title: Enkel eller dobbel-V?
Wikipedia-diskusjon:Ukens artikkel/Uke 23, 2005

message: I uke 23 passer det vel bra med Unionsoppløsningen som ukens artikkel. Den er imidlertid ennå litt kort og ufullstendig, så hvis noen av oss kan bidra med utfyllende informasjon hadde det vært flott. Her kan vel :en:Norway in 1905 være et bra sted å begynne. Jeg skal se om jeg får tid til å oversette den. --Beavis 20. mai 2005 kl.11:58 (UTC)
replies: text: Da burde den utvides litt fort… Hvis den ikke blir det, stemmer jeg for Napoleon Bonaparte. Jon Harald Søby 27. mai 2005 kl.18:53 (UTC)
replies: text: :Napoleonsartikkelen har nå (mandag) 56 røde pekere (obs flere hundre blå!). Hadde vært kjekt å få blåfarget minst 36 av dem først... Ctande 30. mai 2005 kl.10:21 (UTC)
Kaffe er en bra artikkel. Thor-Rune Hansen 31. mai 2005 kl.11:42 (UTC)

text: Enig, men den ser ut til (orket ikke å telle) å ha flere røde enn blå pekere. Cnyborg 31. mai 2005 kl.11:47 (UTC)
Jeg satt opp Napoleon som ukas artikkel. Det er relativt få røde lenker i den, og den er ellers meget forseggjort. Jon Harald Søby 3. jun 2005 kl.14:12 (UTC)

text: Den er bra den og, men man kan jo ikke ha en rød lenke på kortversjonen av ukens artikkel? Thor-Rune Hansen 3. jun 2005 kl.21:04 (UTC)

message: Synes hovedbilde burde skiftes med dette. Det er det mest kjente bildet av mannen, og folk vil forbinne ddet med ham, noe de ikke vil med det minred kjente fotografiet. Forøvrig er dette mer forklarende over hva slags kar han var. Jeg skifter det nå, får bare skifte tilbake om noen er udnig... Thor-Rune Hansen 6. jun 2005 kl.09:29 (UTC)
thread_title:  Bilde
Diskusjon:Utmark

message: Denne artikkelen ser mer ut som en ordbokforklaring. Mulig kandidat til Wiktionary. Bengt Olav Olsen 20. mai 2005 kl.12:55 (UTC)
replies: text: Jeg synes vi bør ha en artikkel om det, så jeg mener stubbmerking hadde vært mer riktig. Det er mange spesielle ting omkring utmark, f.eks. eierforhold, bruksrett (herunder beiterettigheter og rett til å ta ut skog), allemannsretten osv. Cnyborg 20. mai 2005 kl.14:08 (UTC)
Diskusjon:Mohammed Atta

message: Navnet Mohammed Atta har flere betydninger. Det finnes en afghansk krigsherre som også heter Mohammed Atta. Bør ikke det komme frem, evt lage en side om flertydigheten? Jeg vet ikke hvordan dette bør gjøres...--Shauni  22. mai 2005 kl.19:10 (UTC)
thread_title:  Artikkelnavn 

message: Jeg forstår ikke denne setningen: «... død 11. september 2001 i New York) beskyldes for å være en islamistisk terrorist. Det er imidlertid ikke bevist.» - betyr det at vi erkjenner at han var med i et at flyene som ble krasjet inn i World Trade Center, men at vi ikke vet om han var en tilfeldig passasjer eller med på å utføre terrorhandlingen?Svart  5. apr 2006 kl.11:00
replies: text: Slik jeg forstår setning, ja. – Wintermute 5. apr 2006 kl.11:04 (UTC)
thread_title:  Terrorist?
Diskusjon:Saft

message: Denne definisjonen av saft er litt merkelig. Hva med råsaft som ikke trenger å blandes ut med vann for å bli drikkeferdig. Er ikke det også saft?
Erilar 24. mai 2005 kl.11:55 (UTC)
replies: text: Jeg mener definisjonen som fremdeles står her er feil. Jeg har inntrykk av at mange mener at saft blir til "juice" så snart noen heller den på kartonger. Men det er neppe noen vits i å prøve å rette det opp. Noen ganger må feil bare få lov til å forbli feil. Blue Elf 15. feb 2012 kl. 19:15 (CET)

message: Hva heter saft på engelsk egentlig?
replies: text: Det brukes forskjellige ord. Juice kan vise til både ren fruktjuice, og konsentrerte former. Syrup kan generelt brukes om konsentrert saft, mens squash eller cordial fortrinnsvis brukes om søt, konsentrert saft. Ellers er det også vanlig å omtale det med produktnavnet, f.eks. Ribena i Storbritannia som har holdt på såpass lenge at enkelte kaller all solbærsaft for Ribena (omtrent som Zalo i Norge, mange sier det uansett hva slags oppvaskmiddel man egentlig bruker (uten sammenligning forøvring, Ribena smaker langt bedre enn Zalo)). Cnyborg 2. apr 2007 kl. 22:25 (CEST)
replies: text: :Jeg drikker ikke Zalo, så jeg vet ikke. :) Vennlig hilsen --Jarvin 2. apr 2007 kl. 22:49 (CEST)
Den er god Jarvin Pusur1234 (diskusjon) 24. feb. 2021 kl. 13:54 (CET)
thread_title: Saft på engelsk

message: Er det ikke bedre å utvikle én artikkel om saft, og heller splitte den i to om det skulle oppstå behov for det i framtiden. Det er vel naturlig å behandle framstilling av saft under «saft»? – Mvh. Abuluntu ( prate? :-) 4. feb. 2021 kl. 11:56 (CET)
replies: text: Råsaft er vel også saft. Tenker det er bedre med én ordentlig artikkel om saft, i stedet for mange mindre unøyaktige artikler? – Mvh. Abuluntu ( prate? :-) 4. feb. 2021 kl. 11:59 (CET)

text: Most er vel råsaft, og råsaft er saft. Er noen enige i at disse egentlig hører sammen i én artikkel? Mulig «Most» er den rette artikkelen, men det kan en eventuell diskusjon vise. – Mvh. Abuluntu ( prate? :-) 4. feb. 2021 kl. 12:05 (CET)
thread_title: Fletteforslag
Diskusjon:De tre vise menn

message: Ser at artikkelen er blitt omdirigert til de tre vise menn.  De eldste skriftlige kildene sier ikke noe om hvor mange de var, det er tolkninger som er kommet senere. Det var grunnen til at artikkelnavnet ikke angav antallet. -Nina- 24. mai 2005 kl.12:00 (UTC)
replies: text: Men artikkelnavnet må være gjenkjennelig. Dessuten er kravet at det skal være det (tradisjonelt) mest brukte. Få vil vel søke på «De vise menn»? jakro64 25. mai 2005 kl.06:29 (UTC)
replies: text: :Helt greit det. Ville bare forklare hvorfor artikkelen hadde navnet De vise menn og ikke De tre vise menn-Nina- 25. mai 2005 kl.08:15 (UTC)
replies: text: ::Fint at dette fremkommer i artikkelen som jeg synes er godt skrevet! jakro64 25. mai 2005 kl.16:10 (UTC)

message: Ettersom denne artikkelen langt på vei dekker samme tema som artikkelen Helligtrekongersdag synes jeg at man burde tenke på å slå sammen de to artiklene. leifbk 26. des 2009 kl. 14:28 (CET)
thread_title:  Sammenslåing med «Helligtrekongersdag»? 
Diskusjon:Lydighet (hundesport)

message: Denne artikkelen handler utelukkende om hunder og bør derfor vurderes flyttet til lydighetstrening (jf. engelsk obedience training), hundedressur eller noe tilsvarende. Lydighet som sådan er ikke relatert til hunder spesielt. –Peter J. Acklam 25. mai 2005 kl.12:57 (UTC)
replies: text: Tja, det er jo ikke trening, men snarere en konkurranseform der trening selvsagt inngår. Ei heller er det hundedressur, som er et mer vidtfavnende begrep. Fenomenet heter faktisk lydighet, selv om jeg selvsagt ser problemet. Det store spørsmålet blir vel snarere om begrepet lydighet vil bli benyttet i særlig grad til annet enn nettopp hund? Evt. om det da er mer praktisk å flytte artikkelen eller subsidiært legge en lenke i toppen av den til eventuelle andre forklaringer?  Mvh. Tbjornstad 26. mai 2005 kl.21:50 (UTC)
replies: text: :Jeg har nå gjort Lydighet til en pekerside. - Soulkeeper 21. okt 2010 kl. 10:14 (CEST)
thread_title:  Uheldig tittel 
Diskusjon:Playboy

message: Hadde vært fancy med et bilde eller 3 i denne artikkelen. Hvis det er noen som har noe, eller finner noe, så legg det ut! OPus- 26. mai 2005 kl.12:10 (UTC)
thread_title: Bilder
Diskusjon:Frodo Lommelun

message: Nå er jeg ingen Ringenes Herre-ekspert, men det må da være bedre om man omtaler samtlige personer enten på engelsk eller norsk, ikke en fin mikstur? Feks kalles merry munti på norsk. Som sagt er jeg ingen ekspert, og vet ikke det fulle navnet hans. Jeg skal derfor ikke begi meg inn på å rette opp noe som helst i denne artikkelen (kanskje med unntak av «hundreogelefte» eller hva det sto). Tenkte bare å gjøre oppmerksom...? OPus- 29. mai 2005 kl.10:26 (UTC)
replies: text: Siden dette er den norske versjonen, skal de norske navnene brukes, ja. En liten navneopprydning må til en gang… Jon Harald Søby 29. mai 2005 kl.10:28 (UTC)
replies: text: :Ser at dette er en diskusjon mellom Jon Harald Søby og meg som tok sted for flere måneder siden. Dette er jo en relativt enkel liten sak for de som kan litt om den norske oversettelsen av Ringenes Herre, og tenkte egentlig bare å rette oppmerksomheten mot diskusjonen en gang til :) OPus- 19. aug 2005 kl.12:39 (UTC)
replies: text: ::Jeg hadde tenkt til å ta en oppshining av alle Midgard-artiklene en gang, men jeg vet ikke når det skjer. Men ett er sikkert: det vil skje, spørsmålet er når. Jon Harald Søby 19. aug 2005 kl.14:08 (UTC)
thread_title: Navn
Diskusjon:Skotthyll

message: Lenker til de som kunne tenke seg å utvide denne artikkelen:
* http://www.skotthyll.no/orkla/arkiv/2000/regler.htm
* http://home.tiscali.no/khavstei/skotthyll.htm
Arj 29. mai 2005 kl.20:39 (UTC)
Diskusjon:Bjarne Lindstrøm

message: er han også politiker? Wolfram 30. mai 2005 kl.06:09 (UTC)
Diskusjon:Geocaching

message: Jeg er aktiv innen denne sporten og har aldri hørt eller sett begrepene satellittgjemsel, naturgjemsel eller haiker. I praksis brukes geocaching og travel bug på norsk. –Peter J. Acklam 30. mai 2005 kl.08:34 (UTC)
Jeg har sett mange kreative forslag til å fornorske terminologien i geocaching men i praksis er det "Geocaching" og "Travel bug" som gjelder. "Haiker" er i hvertfall ikke dagligdags. - gekoh
replies: text: Enig - jeg har ikke hørt disse termene før. Jeg lurer på om det finnes referanser til dem noe sted? Sindre Skrede 22. feb 2009 kl. 17:15 (CET)
replies: text: :17 treff på google, de fleste på wikipedia-siden her eller sider som har tatt tekst fra denne artikkelen... Sindre Skrede 22. feb 2009 kl. 17:17 (CET)
replies: text: ::Jeg kjenner ikke fenomenet eller termene, men på generell basis bruker vi etablerte fremmedsprålige termer der hvor det ikke er innarbeidet norske termer. Vi er et norskspråklig oppslagsverk, men vi skal ikke lage nye norske ord, og slike nyoversatte begrep bør derfor fjernes fra artikkelen. Finn Rindahl disk. 22. feb 2009 kl. 17:43 (CET)
replies: text: :::Ting skjer – heldigvis. Begrepet «reisevenn» har etterhvert blitt godtatt som et norsk ord for «trackable» en samlebetegnelse for travelbug og geocoin. Artikkelen bør vel avspeile dette. Ole Arntzen 12. jun 2012 kl. 08:40 (UTC)
replies: text: ::::Jepp, det er et utrykk som blir brukt mer og mer. Jeg skal legge det til i artikkelen. --KEN (diskusjon) 12. jun 2012 kl. 11:29 (CEST)
thread_title:  Satellittgjemsel eller geocaching 

message: Når du velger norsk språk på geocaching.com er det "geocache" og "cache" som benyttes, ikke turboks. Alle andre nettsider benytter geocaching, geocache, cache, så da bør det benyttes her også. --Thomfre (diskusjon) 21. nov. 2013 kl. 08:38 (CET)
"turboks" er gjerne ordet som brukes om bokser med en loggbok som man finner på nesten alle fjelltopper i Norge, og som ikke har noe med geocaching å gjøre --Thomfre (diskusjon) 21. nov. 2013 kl. 08:53 (CET)
thread_title:  Geocache/Turboks 
Diskusjon:Julius (sjimpanse)

message: Jeg foreslår at denne flyttes til f.eks. Julius (ape), og at siden Julius brukes til artikkel om navnet med pekere til kjente personer (som tre paver og Julius Cæsar). Cnyborg 31. mai 2005 kl.14:10 (UTC)
replies: text: God idé, jeg stiller meg også bak denne idéen. Profoss 31. mai 2005 kl.14:21 (UTC)

text: Enig, bortsett fra at Julius (sjimpanse) er et bedre navn, siden Cæsar og pavene formelt også er aper (i likhet med deg og meg). --–Duffman 31. mai 2005 kl.14:25 (UTC)
replies: text: :Hehe. Jeg tenkte bare at ape var kortere og greier, og det blir vel knapt noen misforståelser. Cnyborg 31. mai 2005 kl.14:48 (UTC)
Er det virkelig nødvendig å «sitere» navnet til «Julius» hele tiden? Det er jo navnet hans, eller? Haakon 26. nov 2005 kl.22:02 (UTC)
Enig med at det ref. til Julius ( sjimpanse ). Ang. benevnelse på pave og keiser som ape, bør vel dette spesifiseres til Homo Sapien Sapiens, siden ape er et gansek stort begrep, sett i forhold til Primatologi. Carl Chr. Glad
Hvorfor omtales ikke konspirasjonsteorien om at Julius har vært død i mange år og at det er en stand-in ape som i dag har plassen hans i dyreparken ?
Diskusjon:Danmark (øy)

message: Kan noen virkelig bekrefte at danskene feirer sin nasjonaldag på denne holmen? Dette er et luftfoto av den, og jeg har sterke tvil på at dansker faktisk feirer nasjonaldagen sin på den. Jeg har lett og lett med google etter bekreftelse på dette og finner det ikke. På den engelske utgaven har jeg faktisk foreslått tilsvarende artikkel slettet. Sjakkalle 1. jun 2005 kl.13:35 (UTC)
replies: text: Jeg fant det på nettet: Dansk Samfund i Oslo annonserer feiringen på sine nettsider. Cnyborg 1. jun 2005 kl.13:54 (UTC)

text: Jeg la inn referanse i artikkelen nå, dette var omtalt i VG den 19. april 2006.  –Kjetil_r 20. des. 2016 kl. 20:37 (CET)
thread_title:  Nasjonaldag
Diskusjon:3G

message: Denne er vel egentlig hentet fra et annet nettsted, men på grunn av at artikkelen er skrevet av undertegnende vil jeg også dele den med WikiPedia-brukere :)
Diskusjon:Barsebäck kjernekraftverk

message: Selv om reaktorene er stengt er ikke kraftverket stengt og forlatt...! Dette er som når folk sier "flyplassen er stengt" kun fordi fly ikke kan ta av eller lande av en eller annen grunn. jakro64 2. jun 2005 kl.10:42 (UTC)
thread_title: Stengt?
Diskusjon:Antikominternpakten

message: Hva i all verden menes med setningen: "Etter annen verdenskrig ble den vestlige forsvarsalliansen NATO stiftet med et tilsvarende antikommunistisk formål"?
NATO ble opprettet i 1949 som en forsvarsallianse og var et direkte svar på den Sovjet støttede kommunistiske kuppovertakelsen i Tsjekkoslovakia og Sovjetunionens blokade av Berlin.
Dermed mener jeg at NATO og anti-komitern-pakten på ingen måte kan sammenliknes. NATO ble opprettet som motsvar på den tiltakende Sovjetiske maktbruken i Europa, mens anti-kommitern-pakten var en agresiv konstruksjon konstruert som en angrep på kommunismen.
Etter min mening bør sammenlikningen med NATO strykes da sammenlikningen ikke er relevant pga de to ulike alliansenes natur.
replies: text: Anti-Komintern-pakten var offisielt en forsvarspakt og sovjetisk maktbruk mot andre land var høyst reell også før 1949. Både Anti-Komintern-pakten og NATO hadde kommunismen generelt og Sovjet spesielt som fiende, og det er på sin plass å nevne. Hvem som var agressoren under den kalde krigen, NATO eller Sovjet, er det vel også delte meninger om.  Wolfram 3. jun 2005 kl.12:01 (UTC)
replies: text: :Enig med Wolfram. Dersom man ser på litteratur og nyheter fra begynnelsen av kalde krigen var det en meget krass antikommunistisk tone fra Vesten, noe som spilte en stor rolle i forbindelse med stiftelsen av NATO.  Cnyborg 3. jun 2005 kl.13:53 (UTC)

message: Jeg mener vi bør adskille de okkuperte landene og de selvstendige landene i pakten, gjennom en seksjon eller på annen måte klart vise hvilke land som signerte etter tyske, japanske og italienske invasjoner, og hvilke som signerte uten noen "aksisk" militær intervensjon. Hva syns dere? A young communist 3. aug 2011 kl. 01:12 (CEST)
thread_title:  Okkuperte områder
Diskusjon:Ørneredet (supporterklubb)

message: Det bør kanskje opprettes en kategori for fotballsupporterklubber; vi har flere inne allerede. Men jeg aner ikke hva en slik kategori skal hete, så jeg gjør det ikke nå; har noen idéer? Cnyborg 3. jun 2005 kl.14:09 (UTC)

message: Supporterklubber er vel et godt navn?
Da er det ikke "kun" for fotballsupportere, men feks. hockeysupportere også?
Klanen er jo supportere for mange forskjellige idrettsgrener, det hadde vært en fordel om de slapp å måtte lage hver sin side..
Enig?
replies: text: Ja, hvorfor ikke. Forresten, du kan signere innlegg ved å skrive fire tilder (~~~~. Cnyborg 3. jun 2005 kl.14:31 (UTC)
Flott :)
3. jun 2005 kl.15:53 (UTC)

text: Da er Kategori:Supporterklubber opprettet. Cnyborg 3. jun 2005 kl.17:25 (UTC)
thread_title:  Tja
Diskusjon:Brigadegeneral

message: Brigadegeneral eksisterer ikke som egen grad i det Norske forsvaret.  Tittelen som benyttes er Brigader (hær/luft) og Flaggkommandør (sjø).
Helt enig, denne bør flyttes. Profoss 4. jun 2005 kl.19:10 (UTC)
replies: text: Brigadegeneral benyttes om utenlandske generaler, så jeg synes godt vi kan ha en artikkel om denne graden. Wolfram 5. jun 2005 kl.00:57 (UTC)

text: Enig med Wolfram, dette er en grad, selv om den ikke eksisterer akkurat i Norge. Wikipedia skal ikke fokuseres på Norge. --–Duffman 5. jun 2005 kl.08:49 (UTC)
thread_title:  Eldre innlegg 
Diskusjon:Nyrealismen

message: hei. jeg  heter  anna og lurer på hvordan folk hadde sex i nyrealismen. du skjønner. vi har om sexens histtorie. tusen takk
replies: text: Kanskje ikke det rett stedet å spørre om hjelp til skolefag, spørsmålet er dessuten noe upresist. Folk hadde selvsagt sex på samme måte i denne epoken som i andre historiske epoker. Spørsmålet er sannsynligvis «hvordan ble sex beskrevet i nyrealistisk litteratur?» men det er for langt til å dekkes her.

message: Artikkelen er veldig pedagogisk skrevet, nesten i meste laget, slik at det er vanskelig å få sammenhengen. Jeg savner større avgrensning og større presisjon. Som denne setningen: «Faktisk har folk begynt å lese enda mer». Jasså, hvordan da? Flere bokutgivelser pr. år? Pr. mann/kvinne? Eller fordi at utdannelsen er bedre og mengden lesende mennesker er større? --Finn Bjørklid 4. des 2005 kl.23:07 (UTC)
replies: text: Merkelig bruk av ordet «pedagogisk»... Pedagogikk er faktisk nettopp å gjøre kunnskap forståelig og tilgjengelig. Uansett: At folk har begynt å lese mer, har en opplagt mening for meg: «Gjennomsnittsforbruket» av litteratur ble høyere; hver person leste flere bøker/fortellinger enn før, og flere leste. Hverken antallet utgitte bøker eller antall solgte eksemplarer har nødvendigvis noe med dette å gjøre. All litteratur er ikke bøker (langt ut på 1900-tallet var føljetonger og bilag til aviser og magasiner den viktigste distribusjonsformen for romaner, og magasiner/ukeblader for noveller), alle solgte bøker blir ikke lest, og antallet solgte bøker står ikke i noe fast forhold til antallet lesere. Videre: Hva eller hvor mye folk leser har definitivt mindre å gjøre med graden av utdannelse, enn med de økonomiske, sosiale og kulturelle forholdene de lever under. Nyere forskning tyder på at leseferdighetene blant vanlige folk i Norge har vært gode mye lengre tilbake i tiden enn man tidligere mente. At folk virkelig «leser» forutsetter imidlertid tilgang på litteratur til en overkommelig pris, tid til å lese, belysning – og ikke minst en forestilling om at det er verdt å lese for lesningens egen skyld. Det er allmenn enighet om at disse forutsetningene først utviklet seg i løpet av 1800-tallet: billig, cellulosebasert papir, dampdrevne trykkpresser; det borgerlige familiemønsteret med hjemmeværende kvinner; parafinlampen; det borgerlige dannelsesidealet. Dette skjøt ytterligere fart på 1900-tallet, med 8-timersdagen (også menn fikk fritid!), elektrisk lys o.s.v. Setningen som siteres ovenfor slår altså kort fast noe som må betraktes som «allmenn bakgrunnskunnskap». Hvorvidt slik kunnskap må utdypes i ethvert tilfelle, avhenger naturligvis av den forventede leserens kunnskaper. En litteraturintessert leser burde vel forventes å ha elementære kunnskaper her? --T.B.Hansen 13. sep 2006 kl. 09:48 (UTC)
thread_title:  Nyrealismen 

message: Blir ikke dette i 1907, da Undset og Falkberg debuterte? Eller kanskje litt senere?
thread_title:  Genrasjonskifte i litteraturen
Diskusjon:Ludvig XVI av Frankrike

message: Er det ikke så at monarker skal ha oppslag på navn + romertall + "av" (rike)? Mahlum 6. jun 2005 kl.20:08 (UTC)
Monarkiet ble ikke avskaffet for godt, det bør tas med i boksen. Jeg er litt usikker på hvem som bør stå som etterfølger. Noen som kan rette? SommerSang 25. jun 2006 kl.16:20 (UTC)

message: hvor kommer "Ludvig" fra? Divinity76 (diskusjon) 31. aug. 2016 kl. 01:24 (CEST)
replies: text: Norsk måte å skrive navnet på. 193.90.152.210 31. aug. 2016 kl. 05:48 (CEST)
thread_title:  hvorfor står det "Ludvig" når han heter "Louis"?