lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:Det endokrine system

message: Haha, å, var det en til? Klikket bare på en på ønskelisten og satte i gang. Men ja, ser ut som dette trenger fletting, ja :o) --KEBman 16. okt 2006 kl. 17:02 (UTC)
replies: text: Det gikk jo bra det! __meco 16. okt 2006 kl. 23:26 (UTC)

message: Burde ikke denne artikkelen også kategoriseres under fysiologi? __meco 16. okt 2006 kl. 23:26 (UTC)
replies: text: Jup (jfr. Wikipedia: Fysiologi). --KEBman 16. okt 2006 kl. 23:37 (UTC)
thread_title: Fysiologi
Diskusjon:Studentsamfunnet Driv

message: by:Larm ble vel strengt tatt arrangert i Tromsø, og ikke bare på dette ene utestedet - selv om driv dog er en av byens viktigste konsertscener. --KEBman 16. okt 2006 kl. 18:45 (UTC)
Diskusjon:Operasjon Dagsverk

message: Setningen nedenfor er slettet fordi den ikke er dokumentert:"Dessverre har OD de siste årene fått hard medvind etter at lederen ble tatt i å underslå flere titallsmillioner kroner." 
replies: text: Den er grei ! ϑ Marcus (Simpsons) 16. okt 2006 kl. 20:12 (UTC)

message: Det burde legges inn en rubrikk med tidligere prosjekter, gjerne med liker til od.no.
Matthrim 21. feb 2008 kl. 08:45 (CET)
thread_title:  tidligere prosjekter 

message: Kritikk av OD: "frivillig tvang", ikke politisk nøytrale, mer fokus på pengeinnkreving enn arbeide
Mange rapporterer på forum om at deltakelse i OD ikke er frivillig i realiteten, at det ikke gis tilbud om undervisning til de som ikke vil delta (slik OD lover på sine hjemmesider), men trussel om å måtte skrive stil, som det gis karakter på, som varer en hel skoledag, og om hvorfor man ikke vil delta (altså en form for påføring av skam) - at de blir presset og straffet dersom de ikke deltar, f.eks. med en dags fravær, og at OD bruker drøye metoder for å få inn minimumsbeløpet (inkasso), og at de er veldig lite opptatt om man faktisk har utført et dagsverk eller ikke. Mange rapporterer på nett at de bare betaler for å få en fridag, eller at foreldre føler seg presset til å finne på et såkalt dagsverk for sine barn og gi dem minimumsbeløpet denne dagen.
I tillegg er mange kritiske til at OD fremstår politisk som en organisasjon på ytterste venstre, og at båndene mellom LO og OD er tette. I tillegg kan det stilles spørsmål ved om prosjektet i realiteten er ungdomsstyrt, da sekretariatet består av voksne.
Noen som har noen andre kilder enn nettdiskusjoner på dette, slik at vi kan gjøre denne kritikken til en del av artikkelen? Det må da være skrevet noe om dette i norske medier, eller er det ingen av dem som har våget å kritisere noe så "flott" som OD?
Se forumdiskusjon her:
http://freak.no/forum/showthread.php?t=73210 
Artikkel: https://www.dagen.no/dagensdebatt/samfunn/Israelskommentar/Operasjon-Dagsverk-blir-verre-enn-du-forestiller-deg-646307
thread_title:  Kritikk 
Diskusjon:Elektrisk batteri

message: Burde noen lagt til en oppdatering på "Lithium Ion"-sekjsonen?
Det hadde også vært fint med noe informasjon om når er alkalisk batteri per definisjon er "tomt".
Et 1.5v-batteri som har drevet en discman er f.eks. fullt brukbart, kanskje i flere år, i en klokke.
Når havner så dette batteriet i kategorien tomt/ubrukelig? Er det i det hele tatt mulig å si noe om dette? 
KjellElec Eh, dette er et leksikon, ikke en bruksanvisning eller hobbymanual
@KjellElec; Dette er faktisk ikke et leksikon. Folk kan redigere hva de vil på wikipedia... 
replies: text: ...dersom innholdet er leksikalsk (så det er kanskje et leksikon allikevel), se forøvrig hva Wikipedia ikke er. BjørnN 24. mai 2011 kl. 21:47 (CEST)
Har en intensjon om å få denne artikkelen litt mer oppdatert, det var imidlertid dette med tid...--Steinar Mathiesen 28. aug 2011 kl. 22:33 (CEST)
Har rettet litt på LiIon delen--Steinar Mathiesen 28. aug 2011 kl. 23:08 (CEST)
thread_title: Oppdatering

message: Det mangler helt en seksjon om primærbatterier/celler. Alkaliske batterier er ikke en gang nevn i artikkelen. Her er en grei oversikt. -PeterFisk 26. okt 2009 kl. 11:23 (CET)
thread_title: Primærbatterier

message: Hvor mye utnyttelse er det egentlig av et batteri? hvor av det som kommer inn kommer utigjen?
replies: text: All energi som går inn i et batteri vil bli lagret eller komme ut igjen. Noe annet ville brutt med grunnleggende fysiske lover. Se energiprinsippet. Den lille delen som ikke frigjøres som elektrisk energi vil slippe ut som termisk energi eller bli brukt i uønskede kjemiske reaksjoner i batteriet. Jeg har ikke sjekket dette noe sted, men jeg vil anta at et moderne mobilbatteri har en utnyttelsesgrad på langt over 90%.--Kristoffer hh (diskusjon) 9. feb. 2015 kl. 23:02 (CET)
thread_title:  Utnytelse av batteri 

message: Utviklingen av store batteristasjoner til utjevning av energiforsyning er veldig relevant, men avsnittet om megabatteriet i Australia er utdatert og upresist, og har lite tilgjengelige og lite seriøse kilder. Kan man eventuelt vise til den engelske artikkelen om Tesla Megapack herfra? Ehasl (diskusjon) 11. jan. 2022 kl. 12:21 (CET)
thread_title:  Tesla Megapack mm. 
Maldiskusjon:Mistenkelig endring

message: Når jeg legger inn en kommentar til innleggingen av malen på Diskusjon:Lillehammer-saken#Mistenkelig endring så blir kommentaren lagt i malen. Her må det fikses kode. __meco 6. nov 2006 kl. 17:06 (CET)
thread_title: Hva er dette for en «skummel» malkode?
Diskusjon:Bob Haley

message: Denne artikkelen ble foreslått slettet men etter noen seriøse innvendinger mot dette ble artikkelen beholdt. Sjakkalle 17. okt 2006 kl. 10:30 (UTC)
Diskusjon:Kangxi-keiseren

message: Kangxi-keiseren (Kāngxī, født Xuanye, 玄燁, 1654 i Den forbudte by i Beijing, død 1722 i Det gamle sommerpalass i Beijing) var den fjerde keiseren av Qing-dynastiet, men bare den andre Qing-keiseren som hersket over hele Kina, fra 1661 til 1722. 
Han er kjent som en av den kinesiske histories største keisere. Hans regjeringstid på 61 år gjør ham til den lengstregjerende av alle de kinesiske keisere, skjønt man må da være klar over at han ble keiser i en alder av åtte år og at de første årene var styringsansvaret utøvd av fire regenter og hans bestemor enkekeiserinnen Xiaozhuang. Under hans regjeringstid ble Qing-Kinas territorium utvidet og sikret, og landet opplevde så stabilitet og velstandsvekst. Selv om Kangxi må regnes som mandsju, var han av mindre enn halvt mandsjuisk avstamning - han hadde også kinesiske og mongolske forfedre. Kangxi-keiseren var seg dette bevisst. Og han la stor vekt på at mandsjuer og kinesere skulle behandles likt, og sørget for at kineserne ble likt representert i alle avdelinger av det keiserlige styringsapparat.
Han døde som en desillusjonert mann. Likevel ble hans ettermæle et svært positivt, han regnes som en av Kinas mest fremragende keisere. Noe som kan anføres for dett, er hans samvittighetsfulle styre, hans anstrengelser for å være upartisk mellom mandsjuer og kinesere og hans anstrengelser for å leve opp til konfucianismens keiserideal. Les mer
thread_title:  Kortversjonen
Diskusjon:Berlin/arkiv 1

message: rikshovedstad? Jeg synes hovedstad er bedre. Rikshovedstad mimrer altfor mye paa begrepet "Reichshauptstadt" som ble misbrukt under NS. Eller er det vanlig?
replies: text: Les artiklen vår om hva som menes med en rikshovedstad på norsk. "Riks-" er et svært vanlig norsk uttrykk, og benyttes for å markere nasjonalt (i motsetning til lokalt eller regionalt) nivå, som i "riksadvokat", "riksantikvar", "Rikshospitalet", "Rikskringkasting" etc. Siden alle tyske delstater har sin egen hovedstad, er rikshovedstad det korrekte norske ordet her. Det samme gjelder andre land med en tilsvarende føderal struktur. Wolfram 17. aug 2004 kl.00:27 (UTC)
Ok. Derfor har jeg spört. Da er det ja naturlig i orden, men paa tysk hörte seg det virkelig darlig ut, men hvis det er ok paa norsk, skal vi ta det videre.

text: Hei. Jeg har nettopp endret "rikshovedstad" til "hovedstad", men ser at dette har blitt diskutert før. Jeg må si at jeg ikke helt kjøper argumentasjonen. At Norge bruker "riks-" i forbindelser som "riksplan", "riksdekkende", "riksadvokat" osv, er jo naturlig i og med at Norge (a) er et rike og (b) ikke er noen forbundsstat. Jeg vet ikke om statsvitere bruker rikshovedstad slik som du har definert det, men det mest intuitivt innlysende ville i hvert fall ha vært å bruke "rikshovedstad" om et rikes hovedstat og "forbundshovedstad" om en forbundsstats hovedstad. Det er forresten også slik Det store norske leksikon bruker ordene: forbundshovedstad om Bern, Victoria, Praha, Washington DC og Brasília, og rikshovedstad om Mesopotamia, det gamle Egypt, Bysants og Assyria. Ikke at vi nødvendigvis trenger å bry oss om hva konkurrenten gjør, men hvis det i tillegg virker rett, er det kanskje bedre å følge etablert språkbruk enn å finne opp nye betydninger? Men - som sagt - hvis statsvitere bruker rikshovedstat som fagord med den betydningen du angir, burde kanskje det ha større betydning enn "intuitiv riktighet". Hanno 30. des 2004 kl.11:43 (UTC)

text: En liten sak, jeg synes bolken "Historie" blir stor og tung å lese. Hva med å kappe den opp i mindre avsnitt? --Finn Bjørklid 16. okt 2005 kl.23:39 (UTC)
replies: text: :Helt enig, et alternativ kan jo være å sette opp underoverskrifter og dele opp i forskjellige tidsperioder. Profoss 16. okt 2005 kl.23:47 (UTC)

message: Some of us English-speaking Wikipedians from Berlin are going to meet up in August. If you'd like to join us, sign up at en:Wikipedia:Meetup/Berlin. Would be great to see you there en:user:Lear 21 25 Jul 2006
thread_title:  Second Berlin Wikipedia Meetup
Diskusjon:Ølkasse

message: Men... hva med den blå melkekassen? Kan jo ikke bare utelate den! Da blir den jo ensom... --KEBman 17. okt 2006 kl. 18:22 (UTC)
En viktig del av min oppvekst: Hvor mange måtte vi være på en kassespleis?Bjørn som tegner 18. okt 2006 kl. 08:53 (UTC)
thread_title: Melkekassen
Diskusjon:Palais-Royal

message: jeg siterer: 
"Ludvig Philip II åpna under revolusjonen slottshagen for publikum, og fikk dermed kallenavnet «Philippe-Egalité». Han fikk også regulert kvartalene rundt hagen med «gallerier», der butikker og casinoer etter hvert flyttet inn og prostitusjonen blomstret. Ved hver ende av galleriene var det et teater; her oppførte bl.a. Molière sine stykker og Jean-Baptiste Lully sine operaer. I det ene teatret holder i dag det franske nasjonalteatret, Comédie-Française, til.
Under februarrevolusjonen i 1848 inntok folkemassene slottet og plyndret det."
Dette medfører neppe stor grad av riktighet, OG lenkene det vises til, finnes ikke.
Ludvig Philip 2 , hertug av orleans , var SØNN av philip-egalité. Sistnevnte ble henrettet i forsøket på å stoppe blodsutgytelsene under revolusjonen, trolig i 1793, samt å gjeninnføre monarki, konstitusjonelt sådant.
Ludvig Philip 2 måtte da flykte, via østerrike, til eurpoa og amerika. Han var "på farten" frem til 1817.   
vet ikke om jeg våger å opplyse om kildene, jfr advarsel mht opphavsrett..
thread_title:  Ludvig Philip 2 
Diskusjon:Last Train

message: Jeg ser ikke helt behovet for eksterne lenker her. Last Train er en udiskutabel insititusjon i Oslos rockemiljø. Selvfølgeligheter bør ikke dokumenteres. T.B.Hansen 18. okt 2006 kl. 10:41 (UTC)
replies: text: Kan sikkert ryddes opp. Jeg tok nok litt av. Men en referanse eller to skader vel aldri? Nå er kanskje ingen av disse gode nok (beskriver stedet med dets historie o.a.)? nsaa 18. okt 2006 kl. 19:57 (UTC)
replies: text: :Selv søker jeg sjelden direkte i Wikipedia. Vet et Google-søk vil en Wikipedia-side ofte komme opp øverst på listen. Dermed får man både en informativ, oppsummerende artikkel (målet for mine Wikipedia-bidrag) og referanser i ett søk.Når det gjelder referanser direkte i Wikipedia-artikler, synes jeg personlig at disse bør begrenses til det nødvendige: når en påstand er kontroversiell og/eller knyttet direkte til én forfatter/kilde. Referanser som hvem som helst kan finne ved et kjapt Google-søk synes jeg man kan la leseren finne frem til selv... T.B.Hansen 19. okt 2006 kl. 08:21 (UTC)
Diskusjon:Drikkekultur

message: Innspill og kommentarer,please Bjørn som tegner 18. okt 2006 kl. 15:58 (UTC)
replies: text: Dette var ihvertfall en svært original måte å prøve å få istand en artikkel på. __meco 18. okt 2006 kl. 16:54 (UTC)
replies: text: :Når en artikkel ikke kan stå på egne bein, bør den slettes. Denne artikkelen er for svak slik den står nå. - Soulkeeper 18. okt 2006 kl. 17:00 (UTC)
replies: text: ::Det går da klart fram av det Bjørn som tegner har skrevet at den ikke skal regnes som en artikkel (ennå) men en invitasjon til at andre skal komme med flere idéer. Men om dette er en tillatelig arbeidsform er uklart. Jeg syns ihvertfall metoden var litt interessant og kunne tenke meg å se an utviklingen en (kort) tid før jeg ihvertfall vil nominere den for sletting. __meco 18. okt 2006 kl. 17:04 (UTC)
replies: text: :::Jeg ville heller ikke bare slette den etter skyt-først-og-spør-etterpå-metoden, det var derfor jeg nevnte det her. Nå som artikkelen har blitt en artikkel, er min kommentar uansett gått ut på dato. - Soulkeeper 18. okt 2006 kl. 18:10 (UTC)
Beklager forsinkelsen - jeg hadde litt ugjort husarbeide som kona ville ha orden på. Nå er disposisjonsforslaget på plass slik jeg tenkte det. Det er åpent for innspill.Bjørn som tegner 18. okt 2006 kl. 17:24 (UTC)

text: Jeg syns også det overordnede perspektivet «ruskultur» bør nevnes og vårt samfunns forhold til alkohol drøftes i dette utvidede perspektiv. __meco 18. okt 2006 kl. 17:28 (UTC)

text: Nordmenns drikkekultur i Syden, «fest på lokkale» med hjemmebrent og slåsskamper. Påstander om at nordmenns drikkekultur er ukultur (drikke for å bli dritings) i motsetning til «kontinentale drikkevaner». «Rødvin og stearinlys». __meco 18. okt 2006 kl. 22:13 (UTC)
Fortsett! der er egen kladdeside nå: Bidrag til drikkekultur, så du kan trygt utdype - alt er lov så lenge vi gjør det leksikalt. Men jeg vil gjerne prøve meg som redaktør av dette Mvh Bjørn som tegner 19. okt 2006 kl. 08:42 (UTC)

text: Bjørn: Det står ingen steder at det er lov til å gjøre sånt, men kanskje et sted der det står det ikke er lov. Jeg vil ikke slette den, men ikke gjør dette flere ganger uten å spørre. Se endringen min. Men det er jo en grei måte å gjrøe det på, men langt fra en leksikonartikkel. Lykke til! ϑ Marcus (Simpsons) 19. okt 2006 kl. 09:51 (UTC)

message: ;Dagsaktuell! Ikke glem Jacob Sande: Ny bioigrafi er kommet i dag - trur eg:. Husk på hans:I morgon  skal eg byrje på eit nytt og betre liv  - trur eg.!
Lykke til med redigeringenF.bendik 19. okt 2006 kl. 09:52 (UTC)
thread_title:  Dagen derpå
Diskusjon:Utedass

message: Jeg finner ikke at denne artikkelen dekker mitt behov. Jeg ville ha vekk redirecten til utedo, slik at der ble plass til utedoen på bygda som egen artikkel gjerne med link til dette.Bjørn som tegner 18. okt 2006 kl. 19:27 (UTC)
replies: text: Utedo og utedass er da vel det samme? --Odd Eivind 6. mai 2008 kl. 21:00 (CEST)

text: Utedo er nå en pekerside. Jeg tror begge begrepene bør omtales i en felles artikkel. Hva denne bør hete kan diskuteres… — Jeblad 18. okt 2006 kl. 19:36 (UTC)
replies: text: :De to fenomenene er for mange identiske og uansett overlappende. Skulle den imidlertid utvikle seg slik at det blir åpenbart at den omhandler flere distinkte fenomener kan den jo på et senere tidspunkt  splittes. __meco 18. okt 2006 kl. 21:12 (UTC)
replies: text: ::Når man tenker, så---? Jeg får prøve å flette den sterkt Oslo-relaterte delen - mañana.
Slik den nå blir, ser det ut til å holde med ett oppslag - og peker fra forsøk på søk:gammaldass og Gammaldassens venner

text: ::Jeg kan ikke forstå at det skal være nødvendig med to artikler. Utedo og utedass må da kunne kombineres i en artikkel. --Finn Bjørklid 5. des 2006 kl. 03:14 (CET)

text: :Enig - nå, men artikkelen hadde ikke med ordet utedo før jeg satte det inn nå. --Bjørn som tegner 5. des 2006 kl. 10:55 (CET)
replies: text: ::Dette er helt klart norsk Wikipedias mest viktige artikkel, eller i alle fall den mest ufrivillig morsomme ;-) For øvrig ble det nylig skrevet en artikkel i Aftenposten som går inn på betydningen av forskjellen mellom dass og do. –KEBman 6. des 2006 kl. 02:06 (CET)
replies: text: :::Joda- det går da framover. Jeg husker ennå at det ble litt oppstyr rundt «Gammeldassens venner» (oppe fra dalom?) som ble presentert i NRK dampradioen et stykke bak i tid - det var noe med vulgærspråk/ufint sprog det gikk mest i. Men jeg la merke til at undersøkelsen i A-potten var basert på OSchlo- sproget. Vel sogner en høy % av landet til Staden, men vi er også noen fra andre kanter. Vi får vel bare ønske Tante Aftenland velkommen etter.--Bjørn som tegner 6. des 2006 kl. 09:36 (CET)

text: Illustrasjonene på denne siden ble vel litt romantiske, utedoer ute i naturen. De gamle utedoene i bybakgårdene var ikke like hyggelige. Har vi bilde som kan illustrere? krg 15. okt 2009 kl. 23:45 (CEST)
Diskusjon:Koranen

message: Copy of my answer to your email dated today:
Hei,
Dette var helt usaklig av noen i din posisjon. Jeg «liker ikke dem»? Hva vet du om meg?
You accuse me of not liking Sjia and Bahai in your email! How is that relevant, and on what basis do you say that even? Do you even know anything about me so that you take this down to Aurora personal level?
 You do not see the point obviously! I have suggested many times in my previous messages that this should be web page about Quran and only Quran!
You not only block me from editing without any resson, but you also take out what my corrections and keep the wrong info that was and still is written om the page. When you put again «Bahai» in the first line in the article in what is supposed to be the introduction to Quran then it is you that is favoring someone over all others, and consequently building up and facilitating grudges on Wikipedia.
 Whetherthis is intended from your side or not that is besides the point! What is important is that this is what you do. And using a conservative christian newspaper «vårt land»as a reference in an article about Quran is not the most no unbiesed thing anyone would say!   Was this a good example since you asked for examples?
How about that «last versionof Quran came in 1924» how is this right info? How about many other wrong pieces of info about how Quran without any reference in the article? How about the way Quran is read as the article goes? 
The main thing i my correction was to verses from Quran, about Quran. This was of course deleted by you. What more reference is needed?
I think it would be wise of you to di the right thing and unblock me and put my corrections online.
I can really go in detail here, nonetheless, I suggest that we do the wright thing here.
I wrote this in English on purpose så that other unbiased parts get an idea of what is happening here.
Looking forward to you taking the right choices according to Wikipedias guide lines! And to the Norwegian Constitution nonetheless!
Best regards
Adam Olabi Adamolabi (diskusjon) 19. apr. 2020 kl. 12:49 (CEST)
thread_title:  Answer to your email. 
Diskusjon:Arameisk

message: Bibelen; NT er skrevet på gresk. GT er hovedsaklig skrevet på hebraisk, med mindre innskudd på arameisk.
---
Viser bildet egentlig arameisk språk? Det står "Syriac Sertâ book" under, uten at jeg skal gi meg ut for å være noen ekspert så trodde jeg det var engelsk for syrisk i motsetning til aramaic som er arameisk? Jeg ville trodd at muligens arameisk var skrevet med hebraiske bokstaver, mens de på bildet ser mer arabisk ut, men det er jo ei språksuppe uten like der nede så det er ikke godt å si :-)HEH 6. feb 2008 kl. 14:47 (CET)
Hoppas det är okej att jag skriver lite på svenska, men för att ge dig lite insikt i ämnet. Syriska är ett Araméeiskt språk som idag talas av syrianer (Syriacs på engelska eller Aramean-Syriacs). Bokstäverna är varken arabiska eller Hebréeiska utan det är alltså Syriskan (Araméeiskan) som ser ut sådär. Araméeiskan har alltså sin egna skrift och skrivs absolut inte i arabiska eller hebréeiska. 81.231.169.154 15. mai 2008 kl. 17:30 (CEST)
Diskusjon:Modulus

message: Jeg tror denne operatoren heter modulus eller modulus-operator. Det er riktignok vanlig å si f.eks. 77 modulo 13, men jeg tror modulo da er en bøyning av modulus. I alle tilfeller er nok mod bare en forkortelse for modulus/modulo. Jeg har ikke funnet så mange kilder, men denne ordlisten oppgir bare modulus. –Peter J. Acklam 19. okt 2006 kl. 06:01 (UTC)
thread_title:  mod/modulo/modulus
Diskusjon:Svein Tjugeskjegg

message: "han var med på å lokke norskekongen Olav Tryggvason i en felle og drepe ham i raseri over at kong Olav hadde gått til sengs med hans søster Tyra Haraldsdatter." Så det er _raseri_ som er det opplagt fremste motivet for at Svein ville ha Olav T fjerna?
--T a ydersbond (diskusjon) 12. okt. 2017 kl. 08:18 (CEST)
replies: text: Tipper at kildene spriker i alle retninger. Hvis du vil omformulere eller nyansere artikkelen, er det fritt fram. «Wikipedia; den frie encyklopedi som du kan forbedre.» ;) - Soulkeeper (diskusjon) 12. okt. 2017 kl. 10:32 (CEST)
replies: text: :Jeg har endret det; lenger ned i artikkelen blir «raseriet» uansett nyansert og oppfattet som en litterær konstruksjon. Sannsynligvis var han en realpolitiker. Mvh --M O Haugen (diskusjon) 12. okt. 2017 kl. 11:00 (CEST)
thread_title:  Sveins raseri 
Kategoridiskusjon:Formering

message: Jeg har fjernet Kategori:Formering som en forelderkategori til Kategori:Seksualitet ettersom formering kun er relatert til de biologiske sidene ved seksualitet. Forbindelsen er opprettholdt ved at begge kategoriene har Kategori:Kjønnsorganer under seg, og jeg mener dette er tilstrekkelig. __meco 19. okt 2006 kl. 12:45 (UTC)
thread_title: Kategori Seksualitet ikke lenger under Formering
Diskusjon:KV «Nordkapp» (1980)

message: Dersom bildet på lenke nr. 4 er lovlig å laste opp til Commons, burde det bli gjort, det er eg godt bilde som viser skipet i sitt rette element. Harald Haugland 19. okt 2006 kl. 13:04 (UTC)
replies: text: Dette var fine bilder, men jeg gjorde om lenkene, det regnes som ufint å lenke direkte til bilder.

text: Jeg skulle gjerne ha skrevet til Andersen og bedt om tillatelse til bruk under en Creative Commons-lisens, men siden oppgir dessverre ikke noen kontaktinformasjon. --Kjetil Ree 19. okt 2006 kl. 15:37 (UTC)
thread_title:  Bilder
Diskusjon:AC Schnitzer

message: Slettingskandidat.
Artikkel med reklame for et obskurt tysk firma.
Hva har dette i et norsk leksikon å gjøre?
replies: text: Uenig. AC Schnitzer er svært kjent, selger biler over hele verden, og såvidt jeg kan se er det ikke spor av reklame i artikkelen? --Espsko 20. okt 2006 kl. 07:06 (UTC)
Diskusjon:Henrik Ibsens gate (Oslo)

message: Såvidt meg bekjent var det bare gatenavnet som ble flyttet. Gaten(e) ser ut til å ligge akkurat som før... T.B.Hansen 20. okt 2006 kl. 08:41 (UTC)
replies: text: :Forøvrig er denne flyttingen kontroversiell. Drammensveien er et av Oslos eldre, «selvgrodde» gatenavn, og naneskiftet har neppe stor støtte blant innfldte og bypartioter. T.B.Hansen 20. okt 2006 kl. 08:44 (UTC)

message: Henrik Ibsens gate bør nok være en pekerside. Gatenavnet finnes også i: Drammen, Grimstad, Skien - og muligens i andre byer. --Friman 13. jan 2007 kl. 22:53 (CET)
replies: text: Signerer den.--Harry Wad (HTM) 4. mar 2008 kl. 09:16 (CET)
replies: text: :Dette gjelder veldig mange gater. Det er forsøkt innført en retningslinje om gatenavn (sted) for alle gateartikler. Se WP:gate#Like_gatenavn. nsaa 4. mar 2008 kl. 20:42 (CET)

text: Henrik Ibsens gate finnes i
replies: text: :*Drammen

text: :*Grimstad

text: :*Hamar

text: :*Haugesund

text: :*Horten

text: :*Kongsberg

text: :*Notodden

text: :*Oslo

text: :*Sandnes

text: :*Skien

text: :*Stavanger

text: ifølge www.gulesider.no BjørnN 5. mar 2008 kl. 10:28 (CET)
thread_title:  Pekerside 

message: Den kontroversielle navneendringen tatt i betrakting, bør opplysingen om at navnet inntil nylig var knyttet til et annet sted flyttes opp til innledningsavsnittet. (En praksis som forsåvidt burde følges i alle tilfeller der gatenavn tidligere er brukt om andre gater i samme by.) - Lucidor 10. jul 2008 kl. 00:14 (CEST)
thread_title:  Før og nå
Diskusjon:Sebastian Schindzielorz

message: He is a pole and a german. He has the two citizenships (Polish and German). Can someone change this in this article, please.