Diskusjon:El 1

message: Burde ikke E70 også vært nevnt? Bakgrunn: Dette loket er en norsktilpasset utgave av EG 511 (++) (senere E71) Preußische EG 511 bis EG 537. E71 besto av tre deler. Siden EL 1 består en en hel ramme med to boggier er det nok også inspirert av EG 2 (senere E70) Bayerische EG 2? E71 ble bygd av AEG mens E70 ble bygd av Krauss & Co., Mechanik/BBC, Elektrik. (Dette er videre diskutert i det neste kapittelet) Aclassifier (diskusjon) 23. apr. 2023 kl. 09:49 (CEST)
thread_title: Opphav

message: Jeg følger opp kommentaren ovenfor fra 2022 med et mer fyldig kapittel.
Jeg er litt opptatt av hvordan overdelene, rammene og boggiene fortoner seg på de fire loktypene 
# EL 1 (24 norske, 1922)
# Oc (2 svenske, 1920)
# EG 511 (27 prøyssiske, 1914) (E 71)
# EG 2 (2 bayerske, 1920) (E 70)
Vi har hatt en diskusjonstråd om dette på det svenske Järnvägshistoriskt forum [1].
Der henvises det også til flere wikipediartikler [2]-[4].
Hypotesen i denne kommentaren er at EL 1 på disse punktene nok er mer i slekt med EG 2 (E 70) enn E 71, som det står i artikkelen. 
Slik jeg oppfatter det overensstemmer dette med med [4] om EG 2 (E 70) hvor det står "Der Hauptrahmen war ein Profilstahlrahmen zur Übertragung der Zug- und Stoßkräfte." -> "Hovedrammen var en stålramme for å overføre strekk- og slagkreftene." Og i [3.3] om EL 1 "Die Lokomotive ist im Aufbau vergleichbar mit der Bayerischen EG 2, weist aber auch Merkmale von Brückenrahmenlokomotiven wie die Preußische EG 511 bis EG 537 auf. Sie besitzt einen durchgehenden Hauptrahmen und zwei gekuppelte, zweiachsige Drehgestelle,.." -> "Utformingen av lokomotivet er sammenlignbar med den bayerske EG 2, men den har også funksjoner til brorammelokomotiver som de prøyssiske EG 511 til EG 537. Den har en kontinuerlig hovedramme og to sammenkoblede, to-akslede boggier,..." (Google translate)
Med EG 511 (E 71) konstruerte de alt i 1914 et lok hvor motorkassene var hengslet til en midtkasse og dermed kunne vris i forhold til den. På hver motorkasse var det festet en boggi, og de to var holdt sammen med en fjærende arm midt under loket. På den måten kunne de langsgående kreftene stort sett holdes utenfor de tre kassene på toppen. Dette gjorde at EG 511 (E 71) ga inntrykk av å vri seg gjennom kurver, slik et "krokodille"-lokomotiv gjør (som SBB Ce 6/8 II og III). Man trengte da en tetting mellom motorkassene og midtkassen. 
På EG 2 (E 70) gikk de bort fra denne vridningen og festet boggiene til en stiv ramme som var så lang som hele loket. Dermed ble det ingen "krokodille", og man slapp tetningen. Det var antagelig slik de resonnerte da EL 1 ble konstruert på den samme måten. Mens Oc-lokene ser ut til å ha vært utført som EG 511 (E 71).
Jeg foreslår at teksten i denne wikipediartikkelen modifiseres til å beskrive at EL 1 slekter mer på EG 2 (E 70) enn EG 511 (E 71) og nevne at det dermed ikke kan vri seg slik som EG 511 (E 71). Jeg har ikke noe forslag ennå, for jeg ønsker å diskutere det først, og bruke noen mer lokomotivtekniske termer. Men aller først må jeg vite om resonnementene ovenfor holder.
* [1] https://www.jvmv2.se/forum/index.php?id=274843 Hadde Oc-loket stiv ramme som EL1 eller leddet som E71?
* [2] https://sv.wikipedia.org/wiki/Oc_(lok)
* [3.1] https://no.wikipedia.org/wiki/El_1
* [3.2] https://en.wikipedia.org/wiki/NSB_El_1
* [3.3] https://de.wikipedia.org/wiki/NSB_El_1
* [4] https://de.wikipedia.org/wiki/Bayerische_EG_2
~~~~ Aclassifier (diskusjon) 21. apr. 2023 kl. 21:18 (CEST)
thread_title:  EL 1, Oc, EG 511 og EG 2