Diskusjon:Jul

message: Denne artikkelen har blitt rotete og trenger en bearbeiding. Her er mange gjentakelser. Artikkelen trenger også en bedre innledning. Bakgrunnen for mye strid omkring jula, er at en framstiller jula som én høytid og én fest. Etter min mening er begrepet ’jul’ flertydig. Dels refererer det til den norrøne midtvintersfeiringa, dels til den kristne jula og dels til en sekulær feiring. Jeg vil derfor foreslå følgende innledning: 
replies: text: Jul er en årlig høytid. Begrepet er flertydig. Dels kan det referere til den norrøne midtvintersfeiringa, dels kan det referere til den kristne feiringa av Jesu fødsel, og dels kan det referere til en sekulær feiring, med bakgrunn i den kristne jula. 
''
Og så må artikkelen omarbeides med i alle fall tre hovedpunkt: 1) Norrøn jul, 2) kristen jul og 3) sekulær jul. I tillegg kan artikkelen ha med andre punkt som ’etymologi’, ’tradisjoner’ etc. 
Mitt hovedpoeng er at jul er intet entydig begrep. Det er en grunn til stridigheter omkring jula i tillegg til at en fest midt på svarteste vinteren er viktig for de fleste. --HP Stette (diskusjon) 22. mar. 2021 kl. 08:47 (CET)
thread_title: Endring av struktur og innledning

message: Det er ikke nok å hevde at noe stammer fra noe hvis man ikke kan vise til denne kilden. Ikke er det godt nok å si at man har lest det et sted. Hvilke norrøne kilder henvises det til (det er masse materiale, men vær spesifikk: finn kilder!), hvilke lover vises det til, hvor er kildene for ords opphav og for de førkristne tradisjoner? Hvor mange ganger forekommer f.eks ordet 'jól' i skriftlige kilder før år 1000? Hvor pålitelige er kildene?
thread_title: Følg protokoll: vis til Kilder når noe hevdes

message: Jeg vil protestere mot at julen kalles en kristen høytid. Jul var en høytid før kristendommen kapret den, og den feires av mange ikke-kristne i våre dager, også.
replies: text: Vel, julen i dagens form er klart en kristen høytid. Det kommer kanskje bedre frem av høytidens engelske navn. Men samtidig er det ingen tvil om at det ble feiret en høytid på omtrent samme tid av året også i førkristen tid. Det er ingenting i veien for å nevne dette i artiklen. Wolfram 31. des 2004 kl.23:44 (UTC)
replies: text: :Det er mer riktig å si at den lenge var en kristen høytid. De fleste er i dag ikke lenger kristne, men feirer dagen rett og slett på grunn av tradisjon.
thread_title:  Protest I 

message: Interwikien til denne artikkelen er bare rot. Jeg foreslår at den deles opp i en åsetru- og en kristendomsversjon. Jon Harald Søby 20. sep 2005 kl.13:40 (UTC)
replies: text: På norsk er det en og samme tingen, så vidt meg bekjent. Eller altså, det er en høytid som noen ser en kristen mening i mens andre ser en ikke-religiøs fest/høytid/ferie i. Vi bør ikke dele opp artiklen bare fordi det er rot i interwiki. Thor-Rune Hansen 20. sep 2005 kl.16:29 (UTC)
replies: text: :Jeg er enig at ertikkelen er noe ensidig slik den står nå. Det er fullt mulig å balansere den noe mer. I steden for å si at "julen er en kristen høtidig" kan det stå at "julen er en høytid med lange tradisjoner" og derfra komme inn på den før-kristne tradisjonen, den kristne tradisjonen og opp til våre dager hvor julen etter min mening ikke har særlig stor religiøs posisjon hos de fleste. I tillegg er det faktisk en del kristne og ikke-kristne religiøse grupper som slett ikke ferier jul som kunne nevnes. Kort sagt er artikkelen ikke feilaktig som sådan slik den står, men den virker historieløs. --Finn Bjørklid 20. sep 2005 kl.16:41 (UTC)
replies: text: ::Enig! Jul oppleves som ett begrep på norsk og de forskjellige tradisjonene og tolkningene bør kunne samles under samme oppslagsord. Det er ikke det minste vanskelig, bare en stor jobb. Jeg prøvde litt på det under JulenissenWolfmann 12. des 2005 kl.11:33 (UTC)
replies: text: ::::Objektiviteten er ikke helt opptimal, det står f.eks. "grovt regnet sammen", det er jo ikke grovt engang. Titt i ethvert leksikon eller historiebok og se selv. Og innledningen får det til å virke som om det bare er et lite fåtall som ikke feirer julen som noe kristent, riktignok så regnes julen fra det offentlige som noe kristent, men det er feil hvis ordleggingen er ment slik at det er en meget liten andel som feirer den som en vinterfest. Jul for en kristen og jul for en som ikke er kristen er omtrent identiske, alt fra julenek til juletre er ikke religiøst - ei heller julemat og de flere andre tradisjoner. Det som egentlig er mest religiøst ved julen er selve julenissen, men her i de nordiske land var heller ikke den helt kristen da det var en sammenblanding av den katolske helgenen St. Nikolaus og folketroens gardvord. Slik den står nå er den litt for enstydig, etter min mening.--Helon 3. mar 2006 kl.08:33 (UTC)
Jeg siterer i oversettelse fra Nynorsk Wikipedia:

text: Jul, også skrevet jol på nynorsk, er opprinnelig navnet på den norrøne midtvinterfesten, men blir i dag særlig brukt om den kristne høytiden til minne om Jesu fødsel. Julen slik den blir feiret i Norge og ellers i Skandinavia i dag er en synkretistisk høytid som hovedsaklig inkluderer trekk fra den kristne kristmessen, den romerske saturnalia-festen og den norrøne jól – i tillegg til enkelte trekk fra bl.a. den jødiske lysfesten hanukká.

text: I Norge blir julen feiret med julemat, levende lys og musikk; en gir hverandre gaver, de fleste pynter juletre, i mange familier leser en juleevangeliet, mange går til julegudstjenester i kirken. Det er vanlig å holde juletrefest på samfunnshuset (eller ungdomshuset, grendahuset) i romjulen.
Sån som jeg har hørt fra mange historie oppsøkere så var julen opprinnelig en fest for den lengste natten i året og man feiret sammen fra en uke før til en uke etter. men da jesus kom til væren så var de smarte nokk til å legge jula på den høytids dagen og gjøre den om til religiøst.. jeg er Iraner og er rligion løs så jeg tror nokk på den forklaringen for i iran fester vi også på juletida og det er overhodet ikke religiøst.
Kan dette være utgangspunkt for innledningen her også? -- Olve 17. des 2005 kl.21:29 (UTC)
thread_title:  IW 

message: Jeg har en liste over denne frasen på veldig mange språk, og var i ferd med å legge den inn. Imidlertid stoppet jeg da jeg så at listen ble veldig lang, på over 100 språk, noe jeg syntes ville bli litt overkill. Hvis noe har lyst å gjøre et utvalg fra språkene under så værsågo'. En del pekerfix må påregnes. -mats 12. des 2005 kl.11:18 (UTC)
*Afrikaans - Een Plesierige Kerfees
*Amharisk - Melkam Yelidet Beaal
*Arabisk - I'd Miilad Said ous Sana Saida
*Arameisk - Edo bri'cho o rish d'shato brich'to
*Azeri - Tezze Iliniz Yahsi Olsun
*Baskisk - Zorionak eta Urte Berri On
*Bengali - Shuvo Baro Din - Shuvo Nabo Barsho
*Brasil - Boas Festas
*Bretonsk - Nedeleg laouen na bloavezh mat
*Bulgaria - Tchestita Koleda
*Cebuano - Maayong Pasko
*Choctaw - Yukpa, Nitak Hollo Chito
*Cornish - Nadelik looan na looan blethen noweth
*Cree - Mitho Makosi Kesikansi
*Creek - Afvcke Nettvcakorakko
*Estland - Rõõmsaid Jõulupühi Head uut aastat
*Farsi - Cristmas-e-shoma mobarak bashad
*Frisisk - Noflike Krystdagen en in protte Lok en Seine yn it Nije Jier
*Friuli - Bon Nadâl e Bon An Gnûf
*Færøyene - Gledhilig jól og eydnurikt nýggjár
*Gaelisk - Nollaig chridheil agus Bliadhna mhath ur
*Galisisk - Bon Nadal
*Gassisk - Arahaba tratrin'i Noely
*Grønland - Juullimi Ukiortaassamilu Pilluarit
*Haussa - Barka da Kirsimatikuma Barka da Sabuwar Shekara
*Hawaii - Mele Kalikimaka
*Hebraisk - Mo'adim Lesimkha. Chena tova
*Hindi - Shub Naya Baras
*Hviterussland - Viasiòlych kalàdnych Sviàtaû
*Indonesia - Selamat Hari Natal
*Irland - Nollaig Shona Dhuit
*Island - Gledileg Jol
*Italia - Buone Feste Natalizie
*Japan - Meri-kurisumasu. Kyouka Shinnen
*Jiddisch - Gute Vaynakhtn un a Gut Nay Yor
*Kina - Gun Tso Sun Tan'Gung Haw Sun
*Karelsk - Rastawanke Sinun, Uvven Vuvenke Sinun
*Katalansk - Bon nadal i feliç any nou
*Kirundi og kinyarwanda - Gumya umutima mu mahoro Noeli nziza
*Kiswahili - ºKrismas Njema Na Heri Za Mwaka Mpyaº
*Korea - Sung Tan Chuk Ha
*Korsika - Bon Natale e Bon capu d' annu
*Kroatia - Sretan Bozic
*Kurdistan - "Sali nwetan le piroz"Seva piroz sahibe u sersala te piroz be
*Ladino - Bon Nadel y Bon Ann Nuef
*Latin - Christus natus est, Allelúia
*Latvia - Prieci'gus Ziemsve'tkus un Laimi'gu Jauno Gadu
*Lausitzisk - Wjesole hody a strowe nowe leto
*Litauien - Linksmu Kaledu
*Livonia - Riiemlizi Talspividi ja pagin vonno udaigastos
*Luganda - Amazalibwa Agesanyu N'Omwaka Omujaa Ogwemirembe
*Luxemburg - Schéi Krëschtdeeg an e Schéint Néi Joer
*Makedonia - Srekni Kolede
*Malayalam - Puthuvalsara Aashamsakal
*Malaysia - Selamat Hari Natal
*Malta - Nixtieklek Milied tajjeb u is-sena t-tabja
*Kina - Shengdan Kuaile. Gongxi Xinnian
*Manx - Nollick ghennal as blein vie noa
*Maori - Meri Kirihimete
*Marathi - Shub Naya Varsh
*Mongolia - Zul saryn bolon shine ony mend devshuulye
*Monaco - Festusu Natale e Bona ana noeva
*Navajo - Merry Keshmish
*Nederland - Prettig Kerstfeest
*Oriya - Sukhamaya christmass ebang khusibhara naba barsa
*Papua New Guinea - Bikpela hamamas blong dispela Krismas na Nupela yia i go long yu
*Pashto - De Christmas akhtar de bakhtawar au newai kal de mubarak sha
*Pennsylvania Tysk - En frehlicher Grischtdaag un en hallich Nei Yaahr
*Polen - Wesolych Swiat Bozego Narodzenia
*Portugal - Feliz Natal
*Punjabi - Nave sal di mubaraka
*Rapa-Nui - Mata-Ki-Te-Rangi. Te-Pito-O-Te-Henua
*Rhätisk - Bellas festas da nadal e bun onn
*Romania - Sarbatori fericite
*Russland - Pozdrevlyayu s prazdnikom Rozhdestva is Novim Godom
*Samisk - Buorrit Juovllat
*Samoa - La Maunia Le Kilisimasi Ma Le Tausaga Fou
*Sardisk - Felize Nadale e Bonu Cabuannu
*Scots Gaelic - Nollaig chridheil huibh
*Serbia - Hristos se rodi
*Singhalesisk - Subha nath thalak Vewa. Subha Aluth Awrudhak Vewa
*Slovakia - Vesele Vianoce. A stastlivy Novy Rok
*Slovenia - Vesele Bozicne. Screcno Novo Leto
*Sorbisk - Wjesole hody a strowe Nowe leto
*Somalia - Ciid wanaagsan iyo sanad cusub oo fiican
*Tagalog - Maligayang Pasko
*Tamilsk - Nathar Puthu Varuda Valthukkal
*Thailand - Sawadee Pee Mai
*Tonga - Kilisimasi Fiefia
*Trukesisk - Neekirissimas annim oo iyer seefe feyiyeech
*Tsjekkia - Prejeme Vam Vesele Vanoce a stastny Novy Rok
*Tyrkia - Noeliniz Ve Yeni Yiliniz Kutlu Olsun
*Ukrainsk - Srozhdestvom Kristovym
*Ungarn - Kellemes Karacsonyi unnepeket
*Urdu - Naya Saal Mubarak Ho
*Vietnam - Chung Mung Giang Sinh
*Wales - Nadolig Llawen
*Xhosa - Siniqwenelela Ikrisimesi EmnandI Nonyaka Omtsha Ozele Iintsikelelo Namathamsanqa
*Yoruba - E ku odun, e hu iye' dun
*Zulu - Ngiyakufisela uKhisimusi omuhle
replies: text: Fin oversikt! Men pass på å skrive riktig norsk. Det skrives fremdeles «God jul og godt nytt år» uten store bokstaver. Det samme gjelder nok enkelte andre språk også. ;)Wolfmann 12. des 2005 kl.11:33 (UTC)
replies: text: :Jeg endret den japanske frasen "Shinnen omdedeto", fordi så vidt jeg vet betyr den "Grattis på nyttårsaften", og ikke "God jul", der japanerne isteden har lånt in den engelske frasen "Merry Christmas" (Merii Kurisumas) direkt. "Merii" betyr ikke noe direkte annet på japansk, men er benyttet i denne faste frasen. 85.226.122.237 16. des 2005 kl.16:41 (UTC)

text: «God jul» på forskjellige språk vises ikke i det hele tatt hos meg. Det må være noe galt med formateringen? 88.91.103.183 5. aug 2007 kl. 10:19 (CEST)

text: «Mele Kalikimaka» er ikke hawaiisk språk, men hawaiisk transkripsjon av den engelske frasen «merry Christmas» (lenke). – Hattrem 6. jan 2009 kl. 11:59 (CET)
===Encyklopedisk?===
Over halve artikkelen om jul, består nå av en liste over hva en jule-relatert frase heter på alskens språk. Er dette så verdifull informasjon at det kan forsvare en slik vektlegging? Er det encyklopedisk? - Soulkeeper 16. apr 2010 kl. 09:20 (CEST)

text: Nei. Listen er fortsatt tilgjengelig over hvis noen skulle trenge å bruke informasjonen på en annen måte. Btd 16. apr 2010 kl. 11:11 (CEST)
thread_title:  God Jul og Godt Nytt År på mange språk 

message: Over halve artikkelen om jul, består nå av en liste over hva en jule-relatert frase heter på alskens språk. Er dette så verdifull informasjon at det kan forsvare en slik vektlegging? Er det encyklopedisk? - Soulkeeper 16. apr 2010 kl. 09:20 (CEST)
replies: text: Nei. Listen er fortsatt tilgjengelig over hvis noen skulle trenge å bruke informasjonen på en annen måte. Btd 16. apr 2010 kl. 11:11 (CEST)
thread_title: Encyklopedisk?

message: Jeg synes den danske juleartikkelen har en ok inndeling av artikkelstoffet etter juledager osv. Vi trenger en god og enkel struktur der det er lett å få oversikt over juletradisjonene, adventstida osv. Wolfmann 11. nov 2006 kl. 13:10 (CET)
replies: text: Ja, også den svenske wikipediaartikkelen om jul ordner stoffet ok - og ikke minst den den nynorske (selv om alle farger og overskrifter gjør den nokså rotete). Disse kan oversettes og redigeres sammen til en fyldigere bokmålsartikkel. Er det noen som påtar seg jobben før jul? Wolfmann 11. nov 2006 kl. 13:13 (CET)
thread_title: Artikkelstruktur

message: Jeg ønsker bare å bemerke at på "andre språk" blir man henvist til "Christmas" på engelsk, mens det egentlig skulle vært en henvisning til "Yule" på engelsk. Jul er ikke kristmesse.
thread_title: Andre språk

message: Etter min mening er det tre av lenkene til artikkelen som ikke tilfører den noe som helst og jeg fjerner dem.  
Det er:
*  Grundig om europeiske juletradisjoner (på engelsk) Lenken er død
* Oversikt over gratis julekalendere
* Nordiske julesanger
Det er også en lenke som peker til feil sted, den skal jeg rette. Mvh.Anne-Sophie Ofrim 17. nov 2009 kl. 22:58 (CET)
thread_title:  Eksterne lenker 

message: Julen i Norge er en germansk-paganistisk feiring rituellt sett. Dette var nesten bare kristen-propaganda. At Norge er offisielt kristent vet alle. Det betyr ikke derimot at jul er utelukkende en kristen feiring, og tradisjonene har SLETT IKKE kristent utspring. Det er helt feil og akademisk ukorrekt. 
replies: text: Artikkelen er nå blitt kraftig omarbeidet, nytt stoff er lagt til og en del tekst som allerede finnes i andre artikler (juletre og julenisse) er skåret ned. Jul er en samlingspunkt for mange kulturer og mange religioner, også hedenske som kristne. Jeg vil tro at julens førkristne opphav er godt dekket i artikkel slik at overstående «protest» ikke lenger trenger å gå på veggen. God jul. --Finn Bjørklid 15. des 2010 kl. 00:03 (CET)
thread_title:  Protest II 

message: Hei! Hvor lenge kan en påstand stå merket med "Trenger referanse" før det er greit å fjerne den? http://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Jul&action=historysubmit&diff=6384630&oldid=6384610 Det er jo f.eks. ganske spesielt å påstå at juletreet har utspring i "kristen tradisjon" når dette tidligere i historien ble avvist av katolikkene som hedensk avgudsdyrkelse... (Det gjorde selvsagt trærne mer populære hos protestantene, men det er noe annet.) 85.196.64.146 15. des 2009 kl. 15:15 (CET)
thread_title:  Juletre m.v. 

message: Under "Norrønt perspektiv" står det sitert fra Snorres kongesagaer (kilde nr 14) utgitt i 2003 at "... Før hadde juleholdet tatt til ved hokunatt («hoggenatten»), det var midtvintersnatt (12. desember), og så holdt de jul i tre netter". I vår Snorres kongesagaer utgitt i 1981 så står det at midtvintersnatt er på 12. januar. Det står også at 12. januar er midtvintersnatt på Wikipedia hvis man søker etter 12. januar, og mange andre steder på Internett. Har derimot problemer med å finne noen som påstår at midtvintersnatt er på 12. desember.
Jeg antar at 12. desember er en feil som har kommet inn når sitatet ble laget, samt antar at det står 12. januar i boka som er sitert. Derfor retter jeg 12. desember til 12. januar.
--Zauroman 21. des 2010 kl. 01:11 (CET)
thread_title:  Datofeil for midtvintersnatt 

message: Sit: "Julen slik som den ble feiret i Norge og eller i Norden i dag er en synkretistisk høytid som hovedsakelig inkluderer trekk fra den kristne kristenmessen, den romerske saturnaliafesten og den norrøne julen, i tillegg til enkelte trekk fra blant annet den jødiske lysfesten hanukká." Det er veldig lite sannsynlig at hanukka har bidratt til julefeiringen. Som fest var hanukka aldri spesielt viktig før den i moderne tid ble sett på som en slags "jødisk julefeiring". Selv i dag er det stort sett i USA at man feirer hanukka, og hanukka har antakelig tatt opp i seg langt flere elementer fra den kristne julefeiringen enn motsatt.
--Hbvinje (diskusjon) 13. des 2012 kl. 18:54 (CET)
thread_title:  Hanukka 

message: Historien for denne artikkelen er tildels en krig mellom de som mener det er kristen høytid og de som mener det er en hedensk høytid, pluss en del andre meninger. Den innledningen som er nå, dekker de fleste syn. Det er den versjonen som ble stemt over i en felles prosess. Ikke start redigeringskriger for å pusje en bestemt religiøs agenda. --Finn Bjørklid (diskusjon) 23. des 2012 kl. 14:32 (CET)
thread_title:  Fortsatt god jul 

message: Det står: «Når den i gammel tid kunne bli kalt «Trettendedagen gamle juledagen», skyldes det kalenderreformen - innføringen av den gregorianske kalender i 1700. Da ble tolv dager fjernet i kalenderen, slik at gamle 1. juledag falt på den 6. januar.» Dette er ikke riktig. Kalenderreformen i 1700 fjernet 11 dager.
thread_title:  Trettendedagen gamle juledagen 

message: https://www.nrk.no/nordland/hva-ordet-jul-betyr-er-fortsatt-en-gate-for-sprakforskerne-1.13255645
--Mvh Erik d.y. 25. des. 2016 kl. 01:14 (CET)
thread_title:  Navn 

message: Jeg har nettopp endret 4 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Jul. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til -tagg til http://nordnorsk.uit.no/ordlister/nordnorsk/?ord=ordliste_k
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20110716060220/http://www.dagsavisen.no/innenriks/article328469.ece til http://www.dagsavisen.no/innenriks/article328469.ece
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20091001060850/http://www.schulze.no/juletradisjoner/jul.html til http://www.schulze.no/juletradisjoner/jul.html
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20081207143440/http://www.aktivioslo.no/juleguide/julesiden.php til http://www.aktivioslo.no/juleguide/julesiden.php
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20100512072353/http://julesanger.com/ til http://julesanger.com/
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 31. jul. 2017 kl. 13:25 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: Jeg har nettopp endret 2 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Jul. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til -tagg til http://www.forskning.no/Artikler/2006/juni/1151662338.87
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20110812132352/http://www.forskning.no/Artikler/2003/desember/1072097727.3 til http://www.forskning.no/Artikler/2003/desember/1072097727.3
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20110518044529/http://www.forskning.no/artikler/2010/desember/273845 til http://www.forskning.no/artikler/2010/desember/273845
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 7. jul. 2018 kl. 09:55 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: «Jul er den tidligere norrøne feiringen av midtvinterdagen 12. januar, 28 dager etter vintersolverv.» Dette er jo en viktig og interessant historisk bakgrunn, men ikke en beskrivelse av hva jul faktisk er (nå). --Vennlig hilsen Erik d.y. 18. des. 2018 kl. 15:32 (CET)
thread_title:  Merkelig ingress 

message: Jeg har nettopp endret 2 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Jul. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20110812132454/http://www.forskning.no/Artikler/2006/juni/1151662338.87 til http://www.forskning.no/Artikler/2006/juni/1151662338.87
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20090621232927/http://nordnorsk.uit.no/ordlister/nordnorsk/?ord=ordliste_k til http://nordnorsk.uit.no/ordlister/nordnorsk/?ord=ordliste_k
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 7. apr. 2019 kl. 07:55 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Jul. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20121126073518/http://europe.chinadaily.com.cn/epaper/2012-10/12/content_15813204.htm til http://europe.chinadaily.com.cn/epaper/2012-10/12/content_15813204.htm
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 15. apr. 2019 kl. 17:11 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: Hei, ang. ingressen: 
Jeg kunne tenke meg å endre "Jul er en årlig høytid som feires til minne om Jesu fødsel. Den feires over store deler av verden 25. desember. I Norge er julaften (kvelden 24. desember) høydepunktet for julefeiringen. Julen feires også kulturelt eller ikke-religiøst, og utbredte juletradisjoner som juletre, julegaver og spesielle matretter er ikke-religiøse deler av julefeiringen" til "Jul er en årlig høytid som NÅ (/I DAG/ I VÅRE DAGER) feires til minne om Jesu fødsel. Den feires over store deler av verden 25. desember. I Norge er julaften (kvelden 24. desember) høydepunktet for julefeiringen. Julen feires også kulturelt eller ikke-religiøst, og utbredte juletradisjoner som juletre, julegaver og spesielle matretter er innslag i julefeiringen som stammer fra andre religioner eller er ikke-religiøse"; eler iallfall noe liknende, for å få frem at det er en "gjenbruksfest".
"På dette tidspunktet i norrøn tid gikk man etter måneåret, og ordet måne betyr egentlig måler av tid" er flinkt, men hører det hjemme her?
Ang. feiringstidspunktet ... der har jeg dessverre ingen bedre kilde enn "lest et sted", men jeg mener altså å ha lest et sted at de gamle germanere regnet dagene fra kveld/natt til kveld/natt (jfr. "fortnight"). slik at fx. Jonsok og Olsok begynte kvelden før, noe som ble videreført ved innføringen av kveldsmesser før helligdager. Dermed begynte også ikke bare julen, men også selve juledagen, med "vaka" etter kveldsmessa kvelden før. Utbredelsen av hvilke land som feirer "julaften" kontra "juledagen" skal visstnok dekke ganske bra. 
Ang. Romerriket, så er det vel kanskje ikke romernes egen gudeverden som har inspirert julen, men heller Mithras-kulten. Og påstanden om "utpregede og fremtredende romerske innslag som gambling, stripping og gruppeorgier" hadde det vært kjekt med kildebelegg på.
"I Norge, der solen blir borte under horisonten eller bak høye fjell, har det vært en enkel sak å regne ut når solen snur." At et himmellegeme letter astronomisk beregning når det er og fordi det er skjult, virker litt kontraintuitivt.
"Juleblotet besto av et stort, felles måltid som besto av innviet kjøtt fra offerdyrene" ... mon tro hva offerdyrkjøtt kan bli innviet i ... hva med "vigslet"?
Førjulstiden rommet forresten også en nå glemt juleskikk, nemlig Skittensøndag - en søndag der det var lov å arbeide, f.eks. å vaske hus, for å bli ferdig med julestria i tide. 
Artikkelen beskriver flere steder et enkelt aspekt ved julematen, nemlig at den er "fet". Makan til kroppshysteri. I julen skulle man sette på bordet den beste maten huset kunne by på (mer om det senere), og under trangere kår enn våre var nok fet mat det aller beste. Men poenget var at den var best, ikke fetest. 
Julekvelden: "Det er vanlig å spise til man blir mer enn mett" ...? Grete Roede slår til igjen? Kilde hadde vært fint.
"Mange steder må man vente på julenissen, – som regel en utkledd person fra selskapet, eller en venn av familien fra nabolaget" - altså ikke selve den ekte Julenissen? Sjokk.
"hele juletiden er preget av åpenhet og gjestmildhet "...? Julen er preget av stressa mødre som skal rekke julestellet. Kilde?
"Juledagen, eller første juledag, /.../ blir i Norge som regel feiret med juledagsmiddag". Tradisjonelt ble det feiret med første juledags frokost, som ble inntatt når man kom hjem fra julemesse i kirken. Her ble all den beste maten satt frem, alle sju slaga av fisk, kjøtt, ost, syltetøy, kaker ... Julebordet er sluttproduktet av den lange førjulsstria, det var her sylta aog rullen osv. endte. Eliminer julebordet, og 90 % av julestria faller bort. Og det er det som har skjedd: julebordet blir i dag outsourcet til nærmeste restaurant eller hotell, gjerne betalt av jobben. Og ikke alltid en ren familiefest ...
Ang. romjul/kjekt å vite, så er det fortsatt jaktforbud/julefredning av dyr fra 24.12 til 31.12 (samt langfredag, påskeaften og påskedagen): https://www.miljodirektoratet.no/globalassets/bilder/temabilder/jakt-og-fangst/jakttider2017-2022.pdf . 
Videre kan det se ut som om Kina eksporterer 3/4 av juleproduktene sine til Norge, noe jeg tviler på - men man må lese litt iherdig for at ikke teksten skal fremstå som tvetydig. T 85.166.160.249 23. sep. 2019 kl. 17:01 (CEST)
thread_title:  Et par småting 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Jul. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20110721214724/http://gamle.levanger.kommune.no/festiviteten/diverse/ali/lussinatta.pdf til http://gamle.levanger.kommune.no/festiviteten/diverse/ali/lussinatta.pdf
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 23. feb. 2023 kl. 06:20 (CET)
thread_title:  Endret eksterne lenker