Diskusjon:Fjord

message: Jeg lurer på om ikke selve definisjonen er for smal, hva gjør vi da med "sjøarmer" som er for lange og smale til å være bukt, og som ikke er elv? De er også avgrenset på to sider, og ellers en "blindtarm", men passer like dårlig i definisjonen fra artikkelen, "Fjord er ei dyp, smal og langstrakt hav- eller innsjørenne med bratt land på tre kanter. " som Oslofjorden gjør... Noorse 4. jan 2007 kl. 21:55 (CET)
replies: text: :Enig med Noorse. Vårt problem er at våre aner ga blaffen i definisjonene, Derfor har vi Hafrsfjord, som er en morenesjø som har fritt inn- og utløp til havet, Ryfylkefjorden som ender i et antall «definitive» fjorder, men som selv bare merkes på at en er innafor enkelte øyer. Nordåsvannet er en fjord som for sikkerhets skyld ikke kalles det og flere eksempler finnes. Jeg har aldri forstått hvorfor vi ikke har vært sjåvinistiske nok til å døpe om «Bristol-fjorden» og «St Lawrencefjorden» til nettopp det - de oppfører seg som ekte fjorder etter min opplevelse. lykke til!--Bjørn som tegner 7. jan 2007 kl. 21:08 (CET)
Tja. Jeg mener at det er TO ulike definisjoner på fjorder:
A: Den skandinaviske: Enhver lang og smal havbukt, enten det er de brede, grunne i Finnmark, de bratte vestlandsfjordene, Roskildefjorden eller Dragsfjärd i Finland. Eller Kieler Förde, for den del (Förde må jo være samme ordet?). Teoretisk også Bristolfjorden, Saint-Laurent-fjorden eller Gironde-fjorden. Denne bruken av ordet er urgammel, og selvsagt ikke feil. Men den duger helst når vi snakker norsk. 
B. Den internasjonale, geologiske definisjonen: Lange, smale daler uthult av isbreene under istida som så ble oversvømt av havet da isen smeltet. Dermed er Sognefjorden, Hardanger, Lyngen og Tysfjord typiske fjorder, mens Oslofjorden ikke er det. Eller Roskildefjorden. Derimot altså mange i Alaska, Chile, på Grønland og på Ny-Zealand. Når man bruker ordet internasjonalt, mener man dette.
Så her gjelder det å holde tunga i rett munn. Bruker: Osopolar
replies: text: :Takk, du sa det forløsende om fagspråk og dagligspråk - men når geologer snakker internasjonalt er det ikke helt som når jeg er ute og snakker fjord med en fra Kitimat BC,Can. som bor inne i en lavere kopi av Sognefjorden og lager aluminium ved hjelp av vannkraft. Men han bor i enden av Douglas Channel som slutter i Kitimat River en drøy times rask kjøretur fra Alaskagrensen. Jeg har forsøkt å legge det inn i definisjonen, men ser gjerne forbedringer av andre.

text: :«Geo» - ene er svært flinke til å redefinere navn «etter grundig faglig vurdering», har jeg observert. Vi har hatt en del fram og tilbake-eksempler med kartverk og veivesen her hjemme og. --Bjørn som tegner 29. jan 2007 kl. 10:24 (CET)
Jeg syns rett og slett det står for mye språklig tull under etymologi-delen. Artikkelen burde først og fremst handle om fjorder etter den geologiske definisjonen, det er jo det som er interessant. Alle fjorder som ikke er fjorder geologisk sett er egentlig bare verdt en liten passus nederst. Det samme gjelder fjorder i Alaska, Canada og New Zealand som kalles sounds eller inlets (ikke fjordene selv, men navnebruken). Men jeg vet ikke åssen jeg skal få redigert det. Osopolar

text: Hva som er interessant er subjektivt, og hvis du savner utdypning på enkelte områder står du fri til øke den delen. Etymologi er interessant for enkelte og er således ikke tull.
replies: text: :Sitat-Mye tyder på at våre forfedre ikke har hatt definisjoner med seg når de navnsatte sjøveiene-. Dette taler vel for seg?
replies: text: ::Den formuleringen skal jeg med glede ta skylden for. Jeg finner den like fornøyelig som det at man geografisk/geologisk ikke vet om man har en «ekte» fjord før etter at siste dybdemåling der en regner fjordmunningen er, er tatt, og bunnprøvene viser morenesand. Det er for meg like absurd som den trolig sanne historien om den sveitsiske biologen som tok med seg litt lav fra fjellene i Norge og dro hjem og patenterte den. I tillegg får vi: hvorfor har en lang fjord flere fjordnavn langs seg. Geologien kan kanskje forklare det?

text: ::Dersom man godtar akademeias patent på «fedrenearven» blir vi andre straks svar skyldig på hva Ryfylkefjorden, Oslofjorden, Limfjorden, Listerfjorden og Kieler Förde «egentlig» er - og forklaringen ligger i så fall ganske opp i dagen: «Patentrett» til ennå en interessegruppe, har snevret inn fenomenet som kan fanges opp innenfor en artikkel som i prinsippet og ut fra navnet skulle kunne inneholde «alt» om fjord.

text: ::Hvis dette med flere «rette» svar på spørsmålet «hva er en fjord?» er så forargelig, er det kanskje like greit med to artikler: «Fjord (folkelig)» og «Fjord (faglig)» ? Bjørn som tegner 2. feb 2009 kl. 14:26 (CET)
replies: text: :::Faglig? Hvilket fag?  I geologien har de sin definisjon, men sjømannsfaget kan bruke en annen.  Å påstå at en fjord som har vært regna som en fjord siden vikingtida ikke er er ordentlig fjord, og grunngi det med en geologisk definisjon fra 1900-tallet, det holder ikke.

text: :::Når det er sagt, så synes jeg innledninga på nynorskartikkelen er strammere og bedre enn innledninga her. --Knut 2. feb 2009 kl. 14:58 (CET)
thread_title: Definisjonen

message: Hallo and merry christmas to all!Has anybody amendments for the correction or suggestions for the improvement of the map Norge Fjorder1.png? 2007-12-25 Ulamm (discu)
replies: text: I miss Reisafjorden (:de:Reisafjord) on the map, but I'm biased. ;) It's situated between Kvænangen and Lyngen. By the way, Lyngenfjorden or Lyngenfj. as on your map is not totally correct; the correct name is just Lyngen, although Lyngenfjorden is often used for clarity. - Soulkeeper 25. des 2007 kl. 17:29 (CET)
thread_title:  Map 

message: «På norsk er en kanal kun en kunstig gravrenne med vann i»?? Hva med den engelske kanal? --Tannkrem 1. mar 2008 kl. 22:42 (CET)
replies: text: På norsk i betydningen norske kanaler. Den engelske kanal er ikke norsk, men engelsk, men det vil sikkert de på fransk side bestride. :-) --Finn Bjørklid 1. mar 2008 kl. 22:52 (CET)

text: Franskmennene kaller den for «La Manche», et begrep vi finner igjen i «mansjett». De engelske skiller forøvrig mellom canal som i Canal Street (der har du det kunstig lagete løpet) og channel som i The Bristol Channel som jeg ergrer meg over at ikke vikingene rakk å døpe til fjord - den er svært så lik. Når vi kun har ett norsk ord, får vi bare finne oss i dobbeltbetydninger.--Bjørn som tegner 2. mar 2008 kl. 00:26 (CET)
replies: text: :Bokmålsordboka sier at det også kan være et sund, og bruker nettopp Den engelske kanal som eksempel. - Soulkeeper 3. mar 2008 kl. 23:01 (CET)
Dobbelttyding er greit. Men dobbelttydinga kommer ikke fram i setninga slik ho står nå. --Tannkrem 5. mar 2008 kl. 21:29 (CET)
replies: text: ::Trippel eller kvadruppel er vel rettere, når jeg tenker meg om. Vi har jo tarmkanal og rotkanal (der nerven i en tann går, og som rotfylles). Og da hadde jeg nesten glemt radio- og TV-kanaler. Der har du et ord som trenger pekerside. - Åsså kunstig gravrenne med vann i - det er vanligvis både og - med naturlige løp og vann der det sparer graving. Men jeg tror ikke det er min tur til å skrive om. (;---D !--Bjørn som tegner 5. mar 2008 kl. 22:26 (CET)
Artikkelen kunne vært noe mer kortfattet på dette punktet. Dette også. Osopolar
thread_title: Kanal

message: Jeg har nettopp endret 3 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Fjord. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20070124114656/http://www.fjords.com/index1.htm til http://www.fjords.com/index1.htm
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20060622191221/http://www.fjords.com/sognefjord1.htm til http://www.fjords.com/sognefjord1.htm
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20040822132518/http://www.nittedal.kommune.no/bergarter/Holtrel9.htm til http://www.nittedal.kommune.no/bergarter/Holtrel9.htm
*La til -tagg til http://www.wnfc.no/index.php?page=filmlocations%2Ffjord
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 29. jul. 2017 kl. 17:55 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Fjord. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20160203130343/http://www.artsdatabanken.no/NiN/Naturtype/6 til http://www.artsdatabanken.no/NiN/Naturtype/6
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 16. jul. 2018 kl. 09:21 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Fjord. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20160203130343/http://www.artsdatabanken.no/NiN/Naturtype/6 til http://www.artsdatabanken.no/NiN/Naturtype/6
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 17. feb. 2021 kl. 04:26 (CET)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Fjord. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20090317032239/http://www.miljostatus.no/Tema/Kulturminner/Verdensarven/Vestnorsk-fjordlandskap/ til http://www.miljostatus.no/Tema/Kulturminner/Verdensarven/Vestnorsk-fjordlandskap/
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 10. feb. 2023 kl. 19:23 (CET)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: Jeg har nettopp endret 2 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Fjord. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*Rettet formatering/bruk for http://www.artsdatabanken.no/NiN/Naturtype/6
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20180818150629/http://www.ngu.no/nyheter/hvorfor-fins-det-ikke-marine-avsetninger-oppover-langs-mj%C3%B8sa til http://www.ngu.no/nyheter/hvorfor-fins-det-ikke-marine-avsetninger-oppover-langs-mj%C3%B8sa
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 10. jun. 2023 kl. 13:40 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker