lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:Universitet

message: Jeg la til universitetet på Svalbard og skrev "ble" i stedet for "blir" på universitetet i agder. Samtidig opprettet jeg en kort artikkel om universitetet på Svalbard. 
replies: text: Takk for det. Flott at noen utfyller bildet her. Jeg fant en interwiki-lenke til Universitetet på Svalbard. --Harald Haugland 15. okt 2007 kl. 10:27 (CEST)
replies: text: : Det finnes vel ikke noe som heter Universitetet på Svalbard. Navnet er Universitetssenteret på Svalbard. Dette er et aksjeselskap eid av Kunnskapsdepartementet. Det styres dermed ikke etter universitetsloven, og jeg er i tvil om det kan klassifiseres som et universitet. Hilsen GAD 25. apr 2008 kl. 12:26 (CEST)
replies: text: ::Ikke iflg NOKUT, jfr http://www.nokut.no/sw1416.asp. Jeg sletter. Mvh --MHaugen 25. apr 2008 kl. 16:01 (CEST)
replies: text: :::Ser du på artikkelen om UNIS også?  hilsen GAD 25. apr 2008 kl. 17:00 (CEST)
Diskusjon:Litteraturteori

message: Foreslår at denne flyttes til Litteraturteori, som er et vanligere begrep. Guaca 16. okt 2007 kl. 09:31 (CEST)
Diskusjon:Krakking

message: Har aldri hørt fornorskning på den måten før... --SOA 16. okt 2007 kl. 16:52 (CEST)
replies: text: Clue 7.2 oversetter "Cracking" med "fraksjonert destillasjon" eller "trykkdestillasjon". "Cracking plant" derimot oversettes til "krakker, krakking- el. spaltingsanlegg". Andre emner med "Cracking" innenfor petro blir oversatt med spalting. Broboman 8. sep 2008 kl. 09:45 (CEST)
replies: text: :Begreper fra petroleumsvirksomheten er ofte amerikanske, og det er ofte vanskelig å finne tilsvarende uttrykk på andre språk. I Norge har vi hatt en policy med fornoskning hvis mulig, og det oppstår da mange ord som i dette tilfellet. Fraksjonert destillasjon kan du jo forsøke deg med til elever i ungdomsskolen eller videregående. Eldre mennesker vet ikke mye om kjemiske analysemetoder utover hjemmebrenning. Men begrepet krakking finnes også i faglitteraturen. SOA 8. sep 2008 kl. 09:54 (CEST)

text: :For øvrig synes jeg vi skal omdirigere til det amerikanske cracking. SOA 8. sep 2008 kl. 09:56 (CEST)
replies: text: ::«Krakking» gir ganske mange treff når man googler, og er i bruk i Norge både innen faglitteratur og i oljebransjen. Jeg foreslår at vi har artikkelen under det norske navnet. ImanI 8. sep 2008 kl. 22:21 (CEST)
replies: text: :::Ordet «Krakking» er det som ble brukt i mine lærebøker i kjemi på vgs. Proteus 8. sep 2008 kl. 22:26 (CEST)
Diskusjon:Nedbryter

message: Finnes det eksempler på nedbrytere i fjøresteinene ?
replies: text: Både blåskjell, hjerteskjell og rur er filterspisere. De filtrerer småpartikler fra sjøvannet. Disse småpartiklene kan være planteplankton, dyreplankton og dødt organisk materiale. De er derfor både primærkonsumenter, sekundærkonsumenter og nedbrytere samtidig.

text: Men er ikke enig i at soppen på bildet til denne artikkelen er en nedbryter. Slik det ser ut til, er treet i levende live. Da kan ikke soppen være en nedbryter, ettersom den lever av uorganisk materiale. Alle sopp er ikke nedbrytere!
Tusen ben og meite mark er eksempler på nedbrytere.
Diskusjon:Ustemt palatal og velar frikativ

message: Lyden forekommer i verdalsk fikk jeg opplyst av en verdaling, men den er muligens på veg ut av dialekten. Noen skriftlige kilder fikk jeg ikke, men i bl.a. Høstvise om våren av Lasse Aarstadvoll (opptak ligger på YouTube) er den gjennomført konsekvent i ord som sjå, skin, såmmårskjort’. Hått (diskusjon) 13. nov. 2018 kl. 05:38 (CET)
thread_title:  Forekomst i verdalsk
Diskusjon:Evinrude Outboard Motors

message: Sikker på at denne er uencyklopedisk og ikke bare trenger en seirøs opprydning? Notabiliteten skulle være i orden i alle fall. Har ikke ork til å rydde opp selv, dessverre. Mvh - Ehjort 17. okt 2007 kl. 00:12 (CEST)
replies: text: Hvis du leser teksten i uencyklopedisk-boksen i artikkelen, så står det (omtrent) at artikkelen trenger en grundig opprydning etter våre regler og retningslinjer. Artikkelen må omstruktureres og korrekturleses, i tillegg må det inn kategorier og interne/eksterne lenker. Jeg skal angi det som grunn for merkingen. Guaca 17. okt 2007 kl. 00:15 (CEST)
replies: text: :Syns uencyklopedisk høres så strengt ut. Men jeg skjønner. God natt! Ehjort 17. okt 2007 kl. 00:17 (CEST)
Diskusjon:Chiang Kai-shek

message: Skrev en annen artikell om Chaing Kai Check, men glemte bindestrek. (trodde navnet hans var uten bindestrek. artikelen ny-fascisme refererer til Chiang Kai Check uten bindestrek, der var det tomt, så jeg skrev en liten snutt, og nå finnes det plutselig både Chiang Kai Check og Chiang Kai-Check to forskjellige artikeler)
Uansett: Nå er teksten fra Chiang Kai Check uten bindestrek lagt hit (og kan dermed slettes, eller linkes hit - dersom da Chiang Kai-Checks riktige navn faktisk er med bindestrek), så da kan de som føler seg innspirert flette og lime inn info herfra til artikelen på siden:
----
Bakgrunn Generalen Chiang Kai Check (1887 - 1975) var et tidligere medlem av det kinesiske kommunistpartiet som forlot bevegelsen etter i en lengre tid å ha vært en ledende figur på høyresiden av partiet.
Bruddet med kommunismen Da Chiang Kai Check gikk over i nasjonalistenes rekker tok han med seg troppene fra artelleriskolen han drev, og ble senere lederen for nasjonalistbevegelsen. Under borgerkrigen fikk nasjonalistene våpenleveranser fra Nazi-Tyskland, men disse stoppet opp da Japan angrep Kina. I begynnelsen av borgerkrigen stod nasjonalistene sterkest, og kommunistene ble fordrevet fra Janxi provinsen til Shaanxi provinsen under stadige angrep fra nasjonalistene. Mao beskrev dette som "den lange marsjen"
Andre verdenskrig Japan var også en alliert av Tyskland, og Tyskland kunne ikke støtte to sider i samme konflikt med våpen. Dermed mistet de kinesiske nasjonalistene Tysklands militære støtte, og deretter slo de seg sammen med kommunistene for å drive ut de japanske imperialistene.
Nederlaget Etter andre verdenskrig fikk kommunistene våpenleveranser fra Sovjet-unionen, mens nasjonalistene stod uten allierte. Dette var hovedårsaken til at nasjonalistene etter hvert ble fordrevet til Taiwan, der Chaing Kai Check og nasjonalistenes parti - Kuomintang - ble sittende med makta fram til begynnelsen av 1990-tallet.
Chiang Kai Checks politikk: Chiang Kai Check var innspirert av fascismen, og etablerte en Taiwanesisk form for korporatisme. I tillegg var regimet innspirert av filosofen Confucius, en filosof som ble sett på som kontrarevolusjonær i Mao`s Kina. Kuomintang fortsatte å styre Taiwan en stund etter at Chiang Kai Check døde. Under periden med ettpartistat hadde Taiwan god økonomisk vekst, og er i dag mye rikere enn Kina. Under Kuomintang var det religionsfrihet, noe som førte til at mange buddistiske munkeordener flyktet fra Kina til Taiwan
----
thread_title:  Annen artikkel 
Diskusjon:Mina Hadjian

message: Jeg mener det er nokså udiskutabelt at programmet var av kanalens mest populære programmer, og jeg tror ikke det er nødvendig å kildebelegge dette. Videre er det satt tilbake en referanse på en nokså visuell uttalelse. Enten må hele utsagnet bort eller så må konteksten for uttalelsen gis og det må oppgis referanser. — Jeblad 11. des 2007 kl. 12:23 (CET)
thread_title:  Programmets popularitet 
Diskusjon:Partisipp

message: Hvorfor skulle perfektum partisipp være adjektiv? Det måtte vel i så fall være adverb?? --Odd Eivind 21. jun 2008 kl. 16:24 (CEST)
replies: text: Tja, det fungerer vel i praksis som begge deler? Han var en lyttende type og det gikk strykende ... eller? --Eivind (d) 21. jun 2008 kl. 16:27 (CEST)
replies: text: :Jo, men det er vel så vidt jeg har forstått det som her omtales som presens partisipp. Perfektum partisipp er vel f.eks. "løpt", som i "har løpt". Jeg kan ikke skjønne at dette kan settes sammen med et substantiv? Forøvrig, angående det som her kalles presens partisipp, så trodde jeg dette var adjektiver?? --Odd Eivind 21. jun 2008 kl. 16:32 (CEST)
Diskusjon:Nydalen stasjon

message: Burde det ikke være plass for arkitekt i infoboksen på T-baner?  Det er en rekke (ikke helt inntil hverandre, men likevel) stasjoner hvor betydningsfulle norske arkitekter har vært involvert. Mjelva, Jensen&Skodvin, Arne Eggen, Kristin Jarmund m.fl.Olah 17. okt 2007 kl. 17:53 (CEST)
replies: text: Ikke et dumt forslag. Jeg har lagt til arkitekt i malen nå, og den kan påføres i artikkelen på samme måte som med de andre parametrene: | arkitekt = navn på arkitekt. Mvh Beagle84 17. okt 2007 kl. 17:59 (CEST)
Det var så kjapt ordnet at jeg lurte på om det var jeg som hadde blingsetOlah 17. okt 2007 kl. 18:05 (CEST)
thread_title: Arkitekt
Diskusjon:Stortinget stasjon

message: Jeg mener å huske at Håkon Mjelva opprinnelig tegnet denne stasjonen, finner desverre ikke opplysninger om det her og nå. Olah 17. okt 2007 kl. 18:33 (CEST)
thread_title: arkitekt

message: Jeg lurer på en ting når det gjelder sporplanen, det kommer ikke helt frem om loopen er Vestgående->Østgående eller motsatt. 
 NR 1:
 
        /--<-====--\
    <--+-======--<--\-----
 VEST  |                        ØST
    >--+-======-->--/----->
        \-->-====--/
eller 
 NR 2:
 
  LOOP /-<--====---\
    <-/-<-======---+-----<
 VEST              |            ØST
     -\---======---+----->
 LOOP  \->--====---/
..hvis dere skjønner. Kan sikkert lage en sånn fancy rutekartsak (se f.eks Bergensbanen#Linjekart).
Eirikho 22. apr 2009 kl. 22:15 (CEST)
thread_title: Sporplan
Diskusjon:Equus (skuespill)

message: Oppsetningen på Det Norske Teateret i Oslo var også en flott forestilling, med Pål Skjønberg som psykologen og Are Storstein som
gutten.
Diskusjon:Røyskatt

message: RØYSKATT
                                      beskrivelse
høyde:5-10.  lengde:26-29.   vekt ca 250g.   den har en brun farge oppå og en hvit gul buk
jegere tar ofte feil og tror de har sett røyskatt onger nor de har sett snømus
spesiele tilpasninger:dener ikke så bra synelig
hud/pels:den har en glat pels
forskjel melom hun og han:hannen er lengere en hunen
Diskusjon:Jessheim stasjon

message: Nå er det en indisk restaurant, noen må utbedre dette.
thread_title: Det nåværende bruket
Diskusjon:NOU 2000: 14, Mjøs-utvalget

message: Noen andre opprettet artikkelen mens jeg skrev på den. Under kommer det jeg hadde, i tilfelle noe av det kan brukes:
Utvalget for høgre utdanning (vanligvis omtalt som Mjøsutvalget) var et utvalg som utredet høyere utdanning i Norge etter år 2000. Utvalget ble ledet av professor Ole Danbolt Mjøs, med Tora Aasland som nestleder. Mjøsutvalget la frem sin innstilling til Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet den 8. mai 2000.
Det kom flere endringer i universitetsstrukturen som en følge av Mjøsutvalgets anbefalinger. For studentene ble den største endringen at de gamle gradene Cand. mag og hovedfag forsvant. Disse ble erstattet av en bachelorgrad på tre år og en mastergrad på to. Samtidig forsvant det gamle karaktersystemet til fordel for et nytt bokstavbasert system, det såkalte ECTS-systemet.
For universitetene og høyskolene førte Mjøsutvalgets arbeid til at det ble innført en ny finansieringsmodell. Utdanningsinstitusjoner fikk nå deler av de offentlige tilskuddene knyttet opp imot produksjon av studiepoeng. Tanken bak dette var at universitetene og høyskolene nå måtte konkurrere om å tiltrekke seg studenter, og samtidig følge opp studentene bedre slik at de kom seg igjennom studiene.
Mjøsutvalget kom også med flere anbefalinger for forskning. De foreslo blant annet at bevilgningene til grunnforskning skulle økes til et nivå som minst tilsvarte gjennomsnittlig OECD-standard i løpet av en femårsperiode.
En annen konsekvens av Mjøsutvalgets innstilling var at det ble lettere for høyskoler å bli omgjort til universiteter. Dette skjedde senere med Universitetet i Agder og Universitetet for miljø- og biovitenskap
thread_title: Her ble jeg slått

message: *NOU 2000: 14. Frihet med ansvar - Om høgre utdanning og forskning i Norge - Mjøsutvalgets innstilling
*Mjøsutvalget vil ha studenter i fokus i Universitas
thread_title:  Eksterne lenker 

message: Bør kvalitetsreformen omdirigere til denne artikkelen eller bør den ha en egen artikkel? --Odd Eivind 25. jan 2008 kl. 12:39 (CET)
replies: text: Litt hipp som happ synes jeg. --Kjetil_r 18. mai 2008 kl. 16:52 (CEST)
thread_title:  Kvalitetsreformen 
Diskusjon:Liste over hav

message: Er ikke dette innsjøer? På artikkelen om hav er dette definert som de sammenhengende vannmassene, og dermed eksluderes vel disse som er omsluttet av land? Jeg vil foreslå å ta dem ut av listen over hav. 
replies: text: Dette er nok innsjøer og hører ikke hjemme her. Dessuten er både Dødehavet og Great Salt Lake mindre enn for eksempel Vänern, som ikke er med på lista. BjørnN 19. okt 2007 kl. 17:55 (CEST)
thread_title:  Hav som er helt omsluttet av land
Diskusjon:Persepsjon

message: Jeg er ikke overbevist om at "inkluderer" er riktig ordvalg i setningen "Persepsjon inkluderer ervervelse, tolkning, utvelgelse og organisering av sanseinformasjon innen psykologi og kognitiv vitenskap."
Underforstått mener jeg ervervelse er sansing, tolking er tenking (hvordan jeg enn skal uttrykke hva detver), utvelgelse er bevissthet i betydningen av oppmerksomhet og organisering av sanseinformasjon er neuro eller biofysiologi.
Derfor foretrekker jeg at at teksten blir rettet til "Persepsjon er en følge av sansing (ervervelse) og fører til tenking (tolking), og organisering av sanseinformasjon. Persepsjonen kan være både bevisst og underbevisst.
Hvis jeg skulle rettet denne omtalen av Persepsjon, ville jeg uttrykt meg i følgende retning.
Persepsjon er et nervesignal eller en matrise av nervesignal som forteller oss om den aktuelle status til det objekt eller den situasjon en persiperer. Uttrykt på en annen måte er en persepsjon en representasjon av et objekt eller en situasjon i omgivelsene (hjernens omgivelser).
Videre ville jeg ha uttrykt at levende organismer kontrollerer sine persepsjone, og det er det de gjør.
Andre steder i Wikipedia er det rimelig å forklare sansing, tenking og bevissthet.
Boden Rodenberger 19. okt 2007 kl. 20:47 (CEST)
replies: text: Du har en riktig faglig forklaring - men jeg synes den må komme som tillegg til et hverdagsbegrep (eller omvendt), som jeg husker vi slet med allerede i 1960-årene. Svenskene oversatte da «perseption set» med varseblivningsförmåga, der vi etter mye grubling kom fram til at det hadde noe med att bliva varse, altså «å bli var» å gjøre. Artikkelen ellers har vekstpotensiale, så bare utvid! Hvis du klarer både å holde et godt faglig nivå, og samtidig gi oss menige noe forståelse av et fascinerende emne, så ære være deg. --Bjørn som tegner 19. okt 2007 kl. 21:43 (CEST)
thread_title: Persepsjon

message: "Den eldste kvantitative lov i psykologi er Weber-Fechners lov som kvantifiserer relasjonen mellom fysiske stimulis intensitet og deres perseptuelle virkninger. "
Kan vi prøve å skrive denne artikkelen på norsk? Pleeeeeeeeease? Jeg vedder på at dette er skrevet av en som vil at andre skal synes det er umulig å forstå, slik at vedkommede virker smartere. SKRIV FORSTÅELIG!--DnivyØ 25. mar 2011 kl. 12:59 (CET)
thread_title:  Skriv skikkelig! 
Diskusjon:Ikkepedia

message: Seriøst, Ikkepedia serveren har desverre vært utilgjengelig de siste dagene, er det noen som vet noe mer om dette? --85.167.69.137 19. okt 2007 kl. 21:32 (CEST) aka bruker Mizar, Ikkepedia
replies: text: Nei det vet jeg ikke noe om. Wikipedia er så vidt jeg vet ikke knyttet til Ikkepedia på noen måte. — H92 OOOO (d/t · b/c · @) 20. okt 2007 kl. 00:37 (CEST)
replies: text: :Dessuten skal diskusjonssider brukes til å diskutere artikkelen, ikke emnet generelt. — H92 OOOO (d/t · b/c · @) 20. okt 2007 kl. 00:40 (CEST)
replies: text: ::Greit, ville bare stille dette ene spørsmålet. Hvis noen føler for det, så kan dere bare slette denne tråden, hvis dette går for langt.  --85.167.69.137 20. okt 2007 kl. 00:52 (CEST) aka Mizar, Ikkepedia.
replies: text: :::Neida, det er ikke så farlig; vi har ubegrenset med plass!  — H92 OOOO (d/t · b/c · @) 20. okt 2007 kl. 00:53 (CEST)

message: Vi hadde en slettedebatt om denne. Konklusjonen ble at den norske utgaven ikke var relevant, mens noen (ikke alle) mente at det engelskspråklige paraplyprosjektet Uncyclopedia var det. Kph 18. jan 2008 kl. 01:22 (CET)
Det er tydelig at ikke alt som står i denne artikkelen, er korrekt. Reagerer spesielt på setninga «Det er opprettet to uavhengige prosjekter. Hovedsiden for den ene er Uncyclomedia. Hovedsiden for den andre er Uncyclopedia. Versjoner for ulike språk, finnes også på hver av disse. For noen språk er Uncyclopedia opprettet på andre steder.» Uncyclomedia tilsvarer WikiMedia, og er en paraplyorganisasjon for wikiene i prosjektet. I Uncyclomedia, har man valgt å ta med både wikiene som ligger under Wikia, og de selvstendige som kun hostes av Uncyclomedia. Også de to uncyclopediene i Nederland og Sør-Korea som hostes av andre servere enn Wikia og Uncyclomedia, er en del av Uncyclomediaprosjektet. Uncyclopedia derimot, er kun den engelske språkutgaven av prosjektet som tilsvarer engelsk Wikipedia i denne sammenhengen på lik linje med at Ikkepedia tilsvarer med norsk Wikipedia. Howie! 3. mar 2010 kl. 17:08 (CET)
thread_title: Relevans

message: Kan vi ikke bare beholde overskriften og lenke til Uncyclopedia.info? Der er en komplett liste over alle *pediene. Ellers pleier vi å oppdatere denne siden hver eneste måned. Hilsen fra en av Uncyclomedias og Ikkepedias administratorene | CartoonistHenning 3. apr 2010 kl. 20:18 (CEST)
replies: text: Det virker fornuftig (ser du gjorde det nå). Finn Rindahl 30. nov 2010 kl. 23:22 (CET)
thread_title:  Ulike språk? 

message: Infoen om paraplyprosjekter ser ikke ut til å ha vært oppdatert på lenge. Wikia eier ikke lenger noen versjoner av Uncyclopedia, og det er to paraplyprosjekter som nå heter Uncyclomedia. I tillegg er det en god del av prosjektene som er uavhengige fra begge disse to. Hele greia er et stort rot, sånn egentlig. Har noen mulighet som er bedre på å skrive enn meg muligheten til å omskrive den delen? Takk. 2001:4651:EC4A:0:E4C4:CBC0:D2A4:BA15 18. okt. 2022 kl. 20:58 (CEST)
thread_title:  Paraplyprosjekter
Diskusjon:Knut Torbjørn Eggen

message: Her trengs det en liten gjennomgang. Knut Torbjørn Eggen rykket aldri ned med Moss slik det står i denne artikkelen, han holdt faktisk laget oppe på utrolig vis. Da han forsvant til storebror i Østfold derimot, så rykket laget ned med først Brakstad som trener, og deretter Rune Tangen som ledet laget i de siste kampene.
thread_title: Gjennomgang

message: *Eggen fortsatt sykemeldt:
thread_title:  Linker 
Maldiskusjon:Infoboks start

message: Denne ser ikke ut til å funke helt 100%.. jeg får konsekvent opp alle infobokser på venstre side når jeg kjører Firefox 2.0.0.6 under Ubuntu 7.10 (gutsy).. det var det samme under feisty... --Stigmj 20. okt 2007 kl. 17:54 (CEST)
replies: text: Kan ikke  Legges inn i malen? Så slipper man å legge dette inn i samtlige maler? (bare 
replies: text: :Det ligger i en del maler for å unngå at det genereres en ekstra paragraftag (). Spesielt ved omfattende maler vil det genereres så mange slike paragraftager at teksten på siden vil skyves et betydelig stykke nedover siden. Dette løses ikke ved å legge inn kommetarer i de enkelte delmalene. Det er mulig å droppe kommentarene og legge hele malen som en lang streng på en linje, men dette blir noe uleselig. — Jeblad 24. nov 2007 kl. 21:12 (CET)
replies: text: ::Joda, jeg vet årsaken til at de er der, men er det ikke mulig å sette disse inn i selve malene? Det går alltids an å bruke det samme  når man legger inn kommentarer ellers også.

text: :: Altså, --> settes inn i starten av alle de nevnte malene (utenom infoboks start), og  

message: Jeg skriver --> her kun for å unngå å få feilrapport på Wikipedia:WikiProject_Check_Wikipedia#Comment_not_currect_end. Mvh Mollerup 23. sep 2008 kl. 18:53 (CEST)
thread_title: Ignorer dette

message: Kan vi skille ut dokumentasjonen med , slik at det går an å redigere dokumentasjonen selv om selve malen er låst? – Danmichaelo 11. nov 2011 kl. 17:25 (CET)
replies: text: Done. Stigmj 11. nov 2011 kl. 21:57 (CET)
thread_title:  Skille ut dokumentasjonen
Diskusjon:Digibok

message: Det trengs et bilde av avspilleren. Kjekt om noen kan stikke innom en bokhandler å skyte et illustrasjonsbildet. Husk å fokusere på spilleren og ikke omslaget!
Diskusjon:LaSalle County (Illinois)

message: Please move this article to LaSalle County i Illinois (references: http://www.lasallecounty.org/, http://illinoisgis.ito.state.il.us/communities/). --84.155.98.51 21. okt 2007 kl. 14:02 (CEST)
replies: text: Done. — H92 OOOO (d/t · b/c · @) 21. okt 2007 kl. 14:06 (CEST)
Diskusjon:Novus Homo

message: Jeg har alltid lært at det heter homo novus i mine år to år med latin; et googlesøk gir omtrent like mange treff, og enwiki sorterer det primært under novus homo. Men, latinsk syntaks plasserer adjektivet etter det det står til i de aller fleste tilfeller, såvidt meg bekjent, i hvertfall når det står attributivt. Tar jeg feil? -- Ehjort 21. okt 2007 kl. 17:26 (CEST)
replies: text: Jeg tror ikke du tar feil. Jeg har ikke hatt latin, men etter det jeg har lest, er nok homo novus den riktige måten å skrive det på. I bøker skrevet av filologer, er rekkefølgen av ordene slik du beskriver, mens i bøker skrevet av historikere, særlig engelskspråklig, er rekkefølgen snudd andre veien. Hvorfor det er slik, vet jeg ikke. Et annet eksempel er tribunicia potestas, som jeg tror korrekt skal skrives potestas tribunicia, eller? -- Marius 22. okt 2007 kl. 12:32 (CEST)
replies: text: :Cnyborg har minnet oss på noe viktig: i et språk som latin kan man flytte om på ordene for å legge ekstra vekt på noen ord ved å stille dem først; det er nok forklaringene på historikernes skrivemåte: man understreker at det er her snakk om en nykomling, en jypling. novus homo er på ingen måte en feil ordstilling, men det endrer meningen. Den som klarer å vise til kilder fra antikken skal få skryt. i mellomtiden skal jeg spørre latinlæreren min. -- Ehjort 24. okt 2007 kl. 23:47 (CEST)
thread_title: Ordstilling
Diskusjon:Muggsopp

message: Har muggsoppen(e) noe latinsk navn?
Diskusjon:Salmebok

message: Jeg mener rekkefølgen på salmebøkene bør lages slik at de eldste kommer først, og de nyeste sist. Kommentarer?
KolbjornA
replies: text: Sen respons, men enig i det.

text: Forøvrig har jeg laget en ny overskrift fra før Reformasjonen. For det er jo litt tilslørende å kalle salmebøkene fra før Danmark-Norge ble reformert for "salmebøker i Den norske kirke". Eller hur?--gisle 26. mai 2008 kl. 02:09 (CEST)
Diskusjon:Rasjonalisme

message: Skal vi ikke legge til Sokrates og Platon her? De var tross alt de første rasjonalistene.

message: Rasjonalisme er en filosofisk strømning som anser fornuften (latin ratio) og tenkningen som grunnlaget og hovedforutsetning for all erkjennelse
Kan endres til
Rasjonalisme er en filosofisk tankemåte hvor fornuften og tenkningen er grunnlaget for all kunnskap
Filosofi er et tema mange sliter med å forstå, og enklere setninger er ofte enklere å fordøye. Men mulig jeg ikke har nok innsikt i dette, og at det fjerner relevant informasjon.
Noen som er enig eller uenig?
thread_title:  Gjøre start-setningen lettere å forstå
Diskusjon:Drafnkollen

message: Skisprungschanzen.com oppgir bakkerekorden til å være 104,5 meter, satt av Torgeir Brantzæg i 1964. Vet noen om dette kan stemme? Blue Elf 22. okt 2007 kl. 21:56 (CEST)
thread_title: Bakkerekorden
Diskusjon:Cornelius Cruys

message: Er "krøys" korrekt uttale av navnet? På moderne nederlandsk uttales "uy"/"uij" nærmest som norsk "au". "Øy"-lyden er tysk uttale. 
replies: text: Jeg uttaler det som «krøys», men om det er den riktige uttalen skal jeg ikke ha sagt. Reinhard Heydt 22. des 2007 kl. 23:29 (CET)
thread_title:  Uttale 

message: :Under overskriften `Familie` står det skrevet at C.Cruys ikke har etterkommere. Det er feil. Han har mange etterkommere etter sine tre barn, barnebarn og oldebarn.
replies: text: For mer info kontakt Admiral Cornelius Cruys laug 89.8.177.118 13. feb. 2022 kl. 23:13 (CET)
replies: text: :Jeg har slettet opplysningen, da jeg ikke kan finne kilde for at han ikke hadde etterkommere. - 4ing (diskusjon) 14. feb. 2022 kl. 09:51 (CET)
thread_title:  Familie