lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:Sinders

message: Etter det jeg kjenner til har vi en policy om å droppe referanser til betalingstjenester på nettet. Jeg fjernet derfor henvisningen til SNL i artikkelen. Jeg lurer også på om det skal være så omfattende henvisninger som den som står igjen (med adresser osv.) i våre referanser. Egentlig mener jeg at for denne artikkelen trenger det ikke være referanser i det hele tatt, ordet finnes i [Bokmålsordboka] med en kort definisjon. Hos oss er det greit med litt mer kjøtt på beina, men er det nødvendig med så store og kompliserte referanser? Harald Haugland 18. des 2006 kl. 18:03 (CET)
replies: text: Hei, jeg er helt ny på Wikipedia og sinders og pyrolyse er mine to første artikler jeg starter opp fra bunnen. Jeg setter derfor stor pris på tilbakemelding. Kanskje du har lyst å ta en titt på pyrolyseartikkelen også? Ellers så lurer jeg på om du har en peker til den policyen om betaltjenester? --Tunheim 18. des 2006 kl. 22:55 (CET)
replies: text: :Jeg spurte på Tinget, og da fikk jeg denne siden: Wikipedia:Retningslinjer for eksterne lenker. Helt nederst på siden står det jeg syntes å huske. Men så kommer et forbehold: «Innholdet er av så mye høyere kvalitet enn åpne ressursene at det likevel kan rettferdiggjøres». Jeg synes den er litt vanskelig, for den vurderingen vil ofte gå i favør av betalingstjenesten, idet du setter den på, jeg tror at den da er av stor kvalitet og betaler, og så var det ikke av stor kvalitet. Ofte er det heller slik at bidragsytere skriver seg inn i wikipedia på en måte som gjør det de skriver troverdig, og da trengs ikke all verdens referanser, tenker jeg. Vi får se om det kommer noe ut av mitt spørsmål på tinget, eller om andre hiver seg på her. Harald Haugland 19. des 2006 kl. 00:01 (CET)
replies: text: ::Jeg må innrømme at jo mer jeg tenker på denne saken, jo lengre føler jeg at jeg er fra et godt svar. Vi bør kanskje skille mellom eksterne pekere og referanser. De førstnevnte er jo for at brukeren skal kunne lese mer om emnet, og bør være lett tilgjengelig. Det er vel dette Wikipedia:Retningslinjer for eksterne lenker omhandler. For den sistnevnte er vitenskapelig nivå og mulighet for å ettersjekke kildene viktigere. Når man begrunner en påstand skal man jo helst referere primærkilden, og disse er jo ofte artikler i peer-reviewed (alternativt godt norsk ord?) journaler. Av disse er så og si alle betaltjenester. --Tunheim 19. des 2006 kl. 10:00 (CET)

text: ::Bare for å ha det klart: Jeg er helt enig i at det var tullete av meg å lenke til snl.no i denne artikkelen, da det tross alt bare er et leksikon og ikke noen primærkilde. Det jeg har skrevet i forrige avsnitt er om emnet referanser generelt. :) --Tunheim 19. des 2006 kl. 10:04 (CET)
thread_title:  Referanser
Diskusjon:Artur Jussupow

message: Så vidt jeg forstår er denne mannen naturalisert tysk statsborger. Artikkelen burde vel nå stå under hans tyske navn? Altså Artur Jussupow. Noen innsigelser?--Barend 18. des 2006 kl. 18:10 (CET)
replies: text: Den engelske artikkelen følger ikke dette prinsippet. Her er den tyske skrivemåten gitt i parantes. Standard norsk transkripsjon fra russisk er ...pov, men jeg er enig i at det med statsborgerskap kanskje er viktigst her.--Event 3. jan 2007 kl. 17:19 (CET)
thread_title: Foreslår flytting
Diskusjon:Fjellhvitkurle

message: Det ligger ingen bilder ute av fjellhvitkurle på Commons. Har skaffet meg et digitalt speilreflekskamera, og har tenkt å få tak i bilder av planta til sommeren. Det er imidlertid dårlig med vekstsesong nå, så hvis ikke noen andre wikipedianere har bilder av planta liggende kommer artikkelen til å være litt stusselig en stund. Alternativet er å bruke bilder av lavlandshvitkurle, men personlig synes jeg det ville blitt fryktelig feil. --Botanikeren 18. des 2006 kl. 21:45 (CET)
thread_title: Bilder
Diskusjon:Blodbryllupet i Nidaros

message: I følge kilden står «Sagaen om baglere og birkebeiner» - har aldri hørt om den sagaen og tipper det er en oppdiktet tittel av den første artikkelforfatteren. --Finn Bjørklid 19. des 2006 kl. 02:19 (CET)
replies: text: ISBN-nr viste til det tredje bindet av
replies: text: :Norges kongesagaer . - Jubileumsutgaven 1979 / redaktører: Finn Hødnebø og Hallvard Magerøy. - Oslo : Gyldendal , 1979 - 4 bd. : ill. - (S 839.6)
replies: text: ::3 : Sverres saga ; Sagaen om baglere og birkebeiner / oversettere: Dag Gundersen og Finn Hødnebø ; [billedredaktør: Torill Thorstad Hauger]. - 364 s.,[1] bl.

text: Kan  «Sagaen om baglere og birkebeiner» være en undertittel på Sverresoga? Nei, det er et semikolon der, noe som tyder på ei sjølvstendig tekst.  --MHaugen 19. des 2006 kl. 08:27 (CET)
replies: text: :Jeg kunne skryte på meg at jeg for en gangs skyld tar feil, men riktigere er det vel bare å krype til korset og innrømme uvitenhet. Fant dette:

text: :Finn Hødnebø & Hallvard Magerøy (red..); oversetter Gunnar Pedersen; (1979): «Soga om baglarar og birkebeinar» i Noregs kongesoger 3. Det Norske Samlaget, Oslo. ISBN 82-521-0891-1

text: :Ser også at Morten også har sett det samme. Akk ja. --Finn Bjørklid 21. des 2006 kl. 01:28 (CET)

message: Jeg har korrekturlest, men mye av teksten var uklar, og da det måtte ganske store omskrivninger til noen steder, bør teksten sjekkes for nøyaktighet.
Inkuria
thread_title:  Bør sjekkes for nøyaktighet 

message: Jeg har fikset på ingressen så det faktisk forteller hvorfor dette kalles "blodbryllupet" - det stod jo ingenting om noe bryllup, noe som virker forvirrende for leseren. Teksten trenger imidlertid en opprydning. Det er altfor mye irrelevant bakgrunnsinformasjon, og hendelsen fremstilles som et slag, mens det i virkeligheten var et overfall/ran. I det hele tatt svært dårlig forklart. Mvh --IdaScott (diskusjon) 30. sep. 2016 kl. 11:34 (CEST)
thread_title:  Trenger opprydning
Diskusjon:Norsk historie fra reformasjon til enevelde

message: Jeg driver å skriver på denne artikkelen. Den er en utdyping.

message: I min historiebok står det at han døde under angrep på Halden, men det var kanskje karl XII? Svensk wikipedia har had død av sykdom i gøteborg. Boka er Cappelens historieverk for den videregående skolen: NORGE 1
replies: text: Karl X døde under angrepet på Halden, og derfor stoppet det opp. Men han døde av sykdom i Gøteborg; det var ikke som med Karl XII at han falt i strid, problemet var at øverstkommanderende plutselig døde mens de var i krig. Cnyborg 28. mai 2007 kl. 17:59 (CEST)
thread_title:  Karl X Gustav 

message: «Norsk historie fra reformasjon til enevelde» bør være en passende tittel, jfr Norsk historie fra enevelde til Kielfreden, som er neste epoke på lista. Mvh --IdaScott (diskusjon) 2. des. 2016 kl. 11:30 (CET)
replies: text: Ser ut som Orland har flyttet. Skal se hva jeg får til med alle lenkene som går til den gamle tittelen.--Telaneo (Diskusjonsside) 2. des. 2016 kl. 11:37 (CET)
replies: text: :Nyttig initiativ av Ida. Jeg har rettet lenker i malene. Mvh --M O Haugen (diskusjon) 2. des. 2016 kl. 11:38 (CET)
replies: text: ::Var vist der nesten alle lenkene kom fra. Looks good!--Telaneo (Diskusjonsside) 2. des. 2016 kl. 11:40 (CET)
thread_title:  Flytting
Diskusjon:Liste over ICD-10-koder

message: Punktliste eller innrykk? -- Olve 19. des 2006 kl. 12:28 (CET)
thread_title:  Listeformat 
Diskusjon:Volkspartij voor Vrijheid en Democratie

message: Omhandler samme tema som Folkepartiet for frihet og demokrati. De toi sidene bør flettes. Oddeivind 19. des 2006 kl. 12:47 (CET)
replies: text: Flettet. C 19. des 2006 kl. 12:59 (CET)
Diskusjon:Rektor

message: * Interwikihenvinsningen her er problematisk. En:Rector er feil, selv om begrepene klinger likt. Både en:Head teacher og en: principal (School) definerer det vi på norsk forstår som rektor.
replies: text: Det var snarere innholdet i artikkelen som var problematisk. Head teacher og Principal definerer ikke «det vi på norsk forstår som rektor» og det er selvsagt helt feil å ha interwiki til Head teacher fra rektorartikkelen. Rektor i grunnskolen er ikke den eneste betydningen av ordet rektor på norsk. BrunoBarn 21. okt 2008 kl. 01:19 (CEST)
replies: text: :Det er mulig du har rett i det, men i følge GSI  sysselsatte grunnskolene i Norge 2600 rektorårsverk i 2007. Hvem «vi» er som forstår at rektorer primært er noe annet enn ansatte i skolene får du stå inne for selv. Det å underslå at grunnskolene utgjør den største arenaen for rektorers virke synes underlig. Nå mener jeg ikke at denne artikkelen fremstod som veldig ryddig tidligere, men de øksingene du har foretatt nå gir artikkelen et temmelig skjevt preg. 84.215.107.203 21. okt 2008 kl. 15:45 (CEST)
replies: text: ::Artikkelen om et så generelt begrep med så mange anvendelser som rektor-tittelen kan ikke handle utelukkende om norsk offentlig grunnskole. Det blir feil både å overfokusere på grunnskolen og det blir feil at hele fokuset er på norske forhold. Rektortittelen er i bruk i det meste av verden. Hvor mange som er ansatt som rektor i grunnskolen i Norge er vel helt uinteressant i diskusjonen. Landets universiteter har også rektorer, og det er noe helt annet og langt viktigere/mer profilerte stillinger. Forhold som er spesifikke kun for skolevesenet i et bestemt land er det lite hensiktsmessig å behandle i denne artikkelen slik den står nå, og er derfor flyttet til en egen artikkel. BrunoBarn 21. okt 2008 kl. 21:35 (CEST)
Hjelpdiskusjon:Helse

message: Ser at det i en del av sykdomsartiklene brukes 2. person, for eksempel som her fra Mononukleose:
I begynnelsen vil du sannsynligvis bare føle deg slappere og trettere enn vanlig, og kanskje ha hodepine og litt feber. I løpet av en uke får du sår hals, svelgvansker og dårlig ånde.
I utgangspunktet er jo dette både populariserende og lettfattelig, men kanskje ikke helt encyklopedisk?  Bør det være en anbefaling i stilmanualen om at teksten bør skrives i 3. person?
--Guttorm Raknes 19. des 2006 kl. 22:54 (CET)

message: Er det noen politikk på om man skal ha behandlingsråd i artikler om sykdommer. I artikkelen om munnsår står det f eks «Ta kontakt med lege om såret ikke blir borte etter få dager, eller det er mistanke om mer alvorlige årsaker.» --Mollerup 4. apr 2008 kl. 19:13 (CEST)
thread_title:  Behandlingsråd
Diskusjon:Johannes Ockeghem

message: Jeg ser at det er oversatt fra den engelske versjonen, men er det ikke merkelig å si at fødselsåret (i den engelske versjonen står det birth date) blir antydet (inferred) av Crétin? Crétin sier jo bare at det er en skam at han døde før han fylte 100. Det sier jo absolutt ingenting om en persons alder, eftersom nesten ingen mennesker blir 100 år, enda færre på den tiden Ockeghem levde. Jeg synes kanskje setningen burde strykes, eller skrivesom til at man ikke vet noe sikkert om fødselsåret overhodet. Jeg ser ingen grunn til å ha med sitatet fra Crétin heller. Kenneth Holter 19. des 2006 kl. 23:40 (CET)
Diskusjon:Bot (andre betydninger)

message: Med så forskjellige betydninger som ordet bot har, bør vel den sida gjøres om til en pekerside som forklarer bruken av ordet og fører videre til bot (pengestraff), bot (religiøs soning) og bot (dataverktøy) eller noe liknende? Wolfmann 20. des 2006 kl. 01:16 (CET)
replies: text: Helt enig. Jeg skal splitte den opp nå og gjøre om til pekerside. Mvh. --Kjetil_r 15. mar 2011 kl. 18:45 (CET)
replies: text: :Etter å ha sett på internlenkene inn til Bot lar jeg pengestraff-betydningen få hovedoppslagsordet, og flytter pekersiden til «andre betydninger». Mvh. --Kjetil_r 15. mar 2011 kl. 19:10 (CET)
thread_title:  Pekerside?
Diskusjon:Heckler & Koch MP5

message: Brukes ikke MP5en av politiet også? Det burde kanskje komme frem i artikkelen.
Djupi 20. des 2006 kl. 03:45 (CET)
replies: text: Jeg la til noe; dersom du har mer informasjon er det bare å skrive. Cnyborg 20. des 2006 kl. 05:17 (CET)
thread_title:  Politiet 
Diskusjon:Glade jul

message: Her gjengis det sangtekster som er copyright-beskyttet. --MHaugen 20. des 2006 kl. 13:02 (CET)
replies: text: For de fleste er opphavsretten utgått for mange år siden, men for Hilledstads er den ikke. –Peter J. Acklam 20. des 2006 kl. 15:33 (CET)
thread_title:  Opphavsrett til teksten 

message: Hvorfor i alle dager står det om Øystein Sunde sin versjon her? Det kan da vel på ingen måte være en så viktig innspilling?
--2A02:2121:340:DFEE:CC47:7B3E:DA81:2F3A 22. feb. 2019 kl. 06:12 (CET)
thread_title:  Øystein Sunde sin versjon
Diskusjon:Proporsjon

message: Størreler i forhold til relativ? Dette må omformuleres. __meco 20. des 2006 kl. 13:13 (CET)
thread_title:  Behov for klarere formulering 

message: Jeg har tatt bort «Hvis den euklidske matematikken var iboende i naturen, burde det ha blitt påvist en universell lengdeenhet.» Uten ytterligere utdyping og referanse blir dette postulatet å regne som et malapropos. __meco 20. des 2006 kl. 13:21 (CET)
thread_title:  Løsrevet setning
Kategoridiskusjon:Sykepleiediagnoser

message: Som sykepleier selv er jeg om ikke ukjent, så ihvertfall ikke komfortabel med dette begrepet. At vi ikke har noen artikkel om det og så få artikler til å plassere i denne kategorien gjør meg usikker på om den har sin eksistensberettigelse (ihvertfall på det nåværende tidspunkt). Jeg ser også at engelsk Wikipedia har en stubbartikkel om nursing diagnosis som umiddelbart syntes å gå noe på tvers av den linjen som synes etterfulgt i det utvalget av artikler som er plassert her så langt. __meco 20. des 2006 kl. 14:19 (CET)
replies: text: Sykepleiediagnoser er et relativt nytt begrep (kategorisering av sykepleiediagnoser begynte først på 1970-tallet og har først blitt tatt i bruk i utdannelsene i Norge de siste 10 årene eller så), men det er et begrep forankret i (minst) to forskjellige klassifikasjonssystemer (NANDA og ICNP). Hovedartikkel og flere diagnoseartikler kommer. -- SLB (diskusjon) 20. des 2006 kl. 15:52 (CET)
replies: text: :Da slapper jeg av i mellomtiden. __meco 21. des 2006 kl. 17:20 (CET)
thread_title:  Usikkert grunnlag for kategori
Diskusjon:Sølvguttene

message: Denne artikkelen har flere ganger fått lagt inn tekst fra Sølvguttenes hjemmeside samtidig som den teksten som er der er blitt tatt vekk. Muligens bør den beskyttes fra redigeringer av ikke registrerte brukere. --Nina 20. des 2006 kl. 16:18 (CET)
replies: text: Nå har det blitt lagt inn tekst derifra igjen. Oppdaget det ikke før etter at jeg la inn et par lenker, men enten må det fjernes eller så må noen skrive om artikkelen slik at det ikke blir copyvio. Mvh. Marius2 28. aug 2009 kl. 18:37 (CEST)
Diskusjon:Christer Fuglesang

message: Tider på 3.15 til 3.16 plasserer ham ikke i eliteklassen i Marathon. Spørsmålet er om det er 2.15-2.16. I såfall er det meget bra.
replies: text: Det är 3.15. Det svenska ordet "elitmotionär" har felöversatts. Enligt diskussioner på http://www.puls.se om vad en elitmotionär är så är nog 3.15 inte ens det, utan snarare vältränad vanlig människa. BIL 20. des 2006 kl. 20:01 (CET)
replies: text: :Det er nå endra.
Er det ikke på tide å fjerne "pågående hendelse"-merkingen nå? Den "pågående hendelsen" har vært over i en måned nå, og artikkelen i sin nåværende form påstår da heller ikke noe annet. Et rent teknisk poeng (som antakelig egentlig hører hjemme et annet sted): "Innholdet kan bli endret og/eller inneholde feil"-delen gjelder vel stengt talt for hele Wikipedia? "Bør oppdateres fortløpende" hadde kanskje vært en bedre formulering?--AT 25. jan 2007 kl. 10:19 (CET)
Diskusjon:Kjell (bokstav)

message: I boka Mål i Østfold, red. Kristian Strømshaug, brukes bokstaven kjell for kj-lyden (dog som lydtegn). Boka er fra 1995, så bokstaven kan altså ikke ha kommet fra Typisk norsk, men bare blitt popularisert der… Jeg tror den er del av Norvegia-alfabetet. Jon Harald Søby 20. des 2006 kl. 16:38 (CET)
replies: text: Fonetiske lydrepresentasjoner er ikke det samme som bokstaver. En bokstav har et grafisk uttrykk, og dersom den først fikk dette etter at nevnte reklamebyrå utformet et forslag til grafisk form så er det korrekt slik det fremstilles i artikkelen nå. Jeg bladde litt i boka til strømshaug uten å finne noen referanser til «kjell»-bokstaven. Jeg fant imidlertid en drøfting av lyden der lydskrifttegnet var benyttet. Norvegia-alfabetet har jeg fått hjelp av bibliotekarene på hoved-Deichman til å lete etter informasjon om, men de kunne ikke finne noe som biblioteket hadde i sin samling. __meco 20. des 2006 kl. 17:55 (CET)
replies: text: :(redigeringskonflikt) Da jeg i sin tid så programmet, antok jeg at nyheten var forslaget om å inkorporere den eksisterende språklyden (kj) i alfabetet, dvs. å utvide alfabetet fra 29 til 30 bokstaver, samt å gi «det nyeste alfabetmedlemmet» navnet «kjell». Guaca 20. des 2006 kl. 18:01 (CET)
replies: text: ::Like etter at jeg skrev ovenstående, fant jeg noe informasjon om Norvegia på denne siden. Jeg lagde en mikroartikkel av det. Guaca 20. des 2006 kl. 18:20 (CET)
Er det riktig at kjell er foreslått mellom L og M? Det ville være mye mer naturlig å plassere den rett etter K. Arj 19. apr 2007 kl. 22:05 (CEST)

text: Dette er ren spekulasjon fra min side, men jeg vil tro det er lettere å si «kå ell kjell em enn» enn «kå kjell ell em enn». Jon Harald Søby 19. apr 2007 kl. 23:33 (CEST)
replies: text: :Er spekulasjon encyklopedisk? V85 6. aug 2008 kl. 12:49 (CEST)
replies: text: ::Den aktuelle setningen er nå fjernet. Mvh Mollerup 6. aug 2008 kl. 15:01 (CEST)
replies: text: :::Bare så det er sagt så var det ikke jeg som la inn setnigna om plassering; min spekulasjon var bare som en mulig forkalring for hvorfor det ville være sånn. Men det var nok best å fjerne den, ja. Jon Harald Søby 6. aug 2008 kl. 18:49 (CEST)

message: Det at ç er i ferd med å forsvinne, var noe jeg husker at folk snakka om da jeg gikk på barneskolen på åttitallet. Hadde det vært tilfelle på den tida, hadde nok lyden dødd ut for lengst. Det er sant at det i enkelte miljøer er blitt vanlig å uttale ʃ framfor ç, på samme måte som tynn "østfold-l" har blitt mer vanlig, kanskje spesielt i miljøer med få norskfødte. At disse lydene "er i ferd med å dø ut", er imidlertid en sterk overdrivelse. Rkarlsba (diskusjon) 6. sep 2013 kl. 11:50 (CEST)
thread_title:  Forsvinner virkelig ç?
Diskusjon:Mongolenes hemmelige historie

message: Fjernet «Lingvistisk er mongolsk språk i slekt med koreansk og japansk» og erstattet den med at mongolsk er i slekt med tyrkisk. I følge «Alle Jordens språk» av Alf Lombard, finnes det teorier på et slektskap med Koreansk og japansk, men dette er uansett mindre klart enn slektskapet til tyrkisk. --Jivestgarden 20. des 2006 kl. 21:27 (CET)
thread_title:  Mongolsk språk 
Diskusjon:Øresundsforbindelsen

message: Dette er et slags eksperiment. Etter min mening bør artikkelen om Øresundsbroen flettes inn i denne (er utført). Artikkelen om Øresundsbroen bør endres med en redirect til denne artikkelen, sammen med redirect fra Øresundstunnelen, Drogdentunnelen o.l. Noen synspunkter før jeg gjør dette? --Friman 20. des 2006 kl. 22:40 (CET)
replies: text: Jeg er enig. Haros 20. des 2006 kl. 22:45 (CET)
Diskusjon:Colombo-familien

message: Har rettet opp en del skrivefeil, men har sikkert gått glipp av noen. Enkelte setninger bør skrives om, og flere linker bør legges til/fjernes.--Fovhanse 21. des 2006 kl. 00:02 (CET)
thread_title:  Rettet en del
Diskusjon:Tallteori

message: Dette er ikke noen utfyllende artikkel om tallteori enda, men en start er det i alle fall. Kommer til å utvide artikkelen etter hvert. --Remo 21. des 2006 kl. 13:25 (CET)
Diskusjon:Iddefjordsflotiljen

message: Interessant tema, men det er mer eller mindre uforståelig skrevet med slike enorme setninger. Jeg trodde jeg skjønte noe av dette, men jeg gir opp. C 21. des 2006 kl. 15:05 (CET)
Jeg har gjort så godt jeg kan. Varulv2468 21. des 2006 kl. 23:16 (CET)
replies: text: Det tviler jeg ikke på, men tror du trenger hjelp for å komme i mål med artikkelen. Hjelp jeg ikke har kunnskap til å gi. Derfor skrev jeg innlegget på Tinget. Så at du har fått svar på diskusjonssiden, rådet om kortere setninger virker godt. Ikke la deg jage, arbeid med andre! C 22. des 2006 kl. 09:43 (CET)

text: Jeg er takknemlig for hjelpen, men vennlige ikke forgripe innholdet dersom sjøkrigen med kampene vil ble presentert i den forekommende artikkelen sjøkrigen i Iddefjorden. Cnyborg var i det minst på rette vei. Vil trolig går over til enkle setninger og minimal endring i overførsel fra skrevende kilder i fremtiden. Varulv2468 22. des 2006 kl. 21:18 (CET)
replies: text: :Jeg kommer til å forsøke å jobbe litt mer med denne, tror den kan bli bra, og interessant for de som er interessert i store nordiske krig og i områdets historie. Når det gjelder den egne artikkelen om sjøkrigen i Iddefjorden blir det vel antagelig noe overlapping mellom de to, og kanskje behov for litt etterredigering (hvilket er helt vanlig når det opprettes nye artikler som til del omfatter det samme som eksisterende). Cnyborg 22. des 2006 kl. 22:05 (CET)

text: :Da jeg begynte arbeidet med denne artikkelen var jeg ganske forsiktig med å trekke inn de sjømilitære begivenhetene. Denne artikkelen er om Iddefjordsflotiljen og dens historie, men ikke hva som hendt mot svenskene. Den nye artikkelen som jeg håpet å få ferdig før julen, vil først og fremst konsentrert seg omkring de sjømilitære sammenstøtene og oppbyggingen. Artikkelen Galärvägen vil ha stoff om den svenske flotiljen.Varulv2468 22. des 2006 kl. 22:39 (CET)
replies: text: ::Skjønner; jeg gjorde om litt på innledningen for å reflektere dette. Cnyborg 23. des 2006 kl. 00:41 (CET)
thread_title: Hjelp!
Diskusjon:Internasjonal privatrett

message: Mulig jeg ikke husker helt riktig her, men gjelder ikke ordre public regel der hvor resultatet av at man bruker rettsregelen vil være i strid med etiske og moralske grunnoppfatninger? Reinhardheydt 21. des 2006 kl. 22:10 (CET)
replies: text: Regelen i seg selv og resultatet av regelen vil jo i praksis bli det samme. Ser ikke helt motsetningen her. --Gobiman 21. des 2006 kl. 22:44 (CET)
replies: text: :Skal sjekke det grundigere når jeg får tid, men for meg virker det som om engelsk wikipedia legger til grunn at resultatet er avgjørende. Mener det sto noe i "Thue: Internasjonal privatrett" om dette, tror han brukte et bigami eksempel, men det er et vagt minne. Poenget var at man kunne ha en regel som i seg selv stred mot etiske grunnoppfatninger, men at resultatet av at man brukte den i en konkret sak ikke var i strid med dette. Som sagt kommer tilbake med mer når jeg har fått sett nærmere på det. Reinhardheydt 21. des 2006 kl. 23:31 (CET)
replies: text: ::Det kan se ut som om du har rett, så jeg la til en liten ekstra passus for å rette på det. Det jeg har skrevet her er i hovedsak basert på kapittelet om temaet i Knophs oversikt over Norges rett. --Gobiman 22. des 2006 kl. 03:11 (CET)

message: Det er nok resultatet som teller, da det er det at retten setter sin makt bak dette resultatet som ikke kan godtas. Et ordre public forbehold mot utenlanske regler i seg selv ville undergrave en grunnleggende forutsetning i IPR. 
Forøvrig vil nok reglene om valget av domstolsland kalles internasjonal sivilprosessrett. Dett blir tradisjonelt sett ikke regnet som en del av IPR.
Utover dette en fin og informativ artikkel. Skulle du ville utvide den, ville vel noen ord om Rom konvensjonen og den kommende Rom I forordningen være interessant, da disse er av vesentlig betydning for EU-landenes IPR (med unntak av Danmark som bevisst står utenfor dette samarbeidet).
thread_title:  noen kommentarer
Diskusjon:Ekstraterritoriell status

message: Jeg ser ikke at det er hold i påstandene i denne artikkelen. At en ambassade er underlagt hjemlandets jurisdiksjon betyr ikke at området ambassaden ligger på "tilhører" dette landet. Ambassader tilhører og er underlagt suvereniteten til det landet de ligger i. --Gobiman 22. des 2006 kl. 04:40 (CET)
replies: text: Jeg har endret formuleringen noe slik at dette må å tilhøre forsvinner, ettersom det ikke er relevant uansett; det er reglene for hvordan diplomatiet fungerer som regulerer dette, og ikke eierskapet. Cnyborg 22. des 2006 kl. 04:57 (CET)

message: Finnes det noen kilder? mistenker dette for å være feil. "En ambassade er underlagt vertsstatens lovgivning"
Stemmer det, vil feks Vaktene i USA ambasade i oslo ikke ha tilatelse til å bære 2håndsautomat våpen. I Norge er det vel Politiet som skal sikre sikkerheten, også til utenriksstasjoner.
thread_title:  Kilder? 