lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskusjon:Amstrad CPC

message: *Denne versjonen var raskere og kraftigere enn det generiske men vanlige Microsoft Basic brukt av Commodore 64 og MSX blant andre. Det var særlig kjent for å gi enkel tilgang til maskinens video- og lydressurser i motsetning til de mystiske POKE kommandoene som var krevd av Microsoft-implementasjonene.
*Under Alan Sugars bud ble et antall av disse (i tillegg til flere kommende titler) merket med Roland-navnet, i et forsøk på å gi CPCen en gjenkjennelig maskot .
*Imidlertid var diskettstasjonen til C64 notorisk treg, grunnet dårlig OS-programmering av Commodore . Dette ble løst ved å bruke såkalt turbo-programvare eller turbo kassetter, noe som gjorde diskoperasjonene opp til 10 ganger raskere .
*Amstrad hadde bedre grafikk sammenlignet med Spectrum, men mange CPC-spill var direkte portet direkte fra Spectrum, noe som resulterte i flere konverteringer som ikke tok i bruk mulighetene som CPC hadde, og dermed skadet omdømmet til systemet .
*Enkelte ganger har CPC blitt beskrevet som en «forbedret Z80-implementasjon av den (tidligere) BBC Micro-maskinen» på grunn av likheter i firmware og maskinvare.  46.212.18.62 23. nov. 2015 kl. 23:58 (CET)
thread_title: Trenger referanse 
Diskusjon:Ikke-steroide antiinflammatoriske midler

message: Kjapt oppslag i "legemiddellære" (Aschehoug) viser at «Ikke-steroide antiinflammatoriske middel» er vanlig skrivemåte, av og til også med ekstra bindestrek «anti-inflammatorisk». --Mvh Erik d.y. 24. nov. 2015 kl. 17:24 (CET)
thread_title:  Navn/tittel flytte? 
Diskusjon:Mikal Sylten

message: Jeg har fjernet følgende redigering:
https://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Mikal_Sylten&type=revision&diff=14944406&oldid=14930180
Grunnlaget er dels manglende referanse, dels at jeg ved søk ikke finner at Sylten oppgis med disse mellomnavn. I oppslagsverket Norsk krigsleksikon står han også oppført under Mikal Sylten. Dersom denne informasjonen skal inn i artikkelen så må det legges ved referanse til en eller flere gode kilder for den. Mvh - Ulf Larsen (diskusjon) 25. nov. 2015 kl. 17:29 (CET)
thread_title:  Fjernet redigering pga manglende referanse m.m.
Diskusjon:Bispeveien (Vestfold)

message: Er det ikke bedre å ha en artikkel for hele Bispeveien? Den fortsetter vel helt til Kronlia? - 4ing (diskusjon) 26. nov. 2015 kl. 10:46 (CET)
replies: text: Jo, det er det vel. Er Bispeveien (Vestfold) et passende navn på artikkelen? -PeterFisk (diskusjon) 26. nov. 2015 kl. 18:48 (CET)
replies: text: :Ja, det synes jeg er et passende navn (med mindre det finnes flere Bispeveier i Vestfold). - 4ing (diskusjon) 26. nov. 2015 kl. 19:55 (CET)
thread_title:  Utvide nordover?
Diskusjon:360-avtaler

message: Jeg er ikke enig i at avsnittet "Kontrovers"/kritikk skal ut av artikkelen, jf. Orlands redigering. Det er nok for lite å bare vise til episoden med Tokyo, men dette er ingen "enkelt case". Jeg har begrenset med tid akkurat nå, men jeg mener det er godt belegg fra en rekke kilder for at 360-avtaler har vært under kritikk gjennom flere år, fra flere hold. Se bl.a. i den svenske artikkelen om samme tema, der nevnes kritikk av kontraktene til deltakerne i svenske "The Voice". Andre eksempler: 
*  How Young Thug Found Himself In Label Limbo
* What It’s Like When A Label Won’t Release Your Album. 
Poenget er at slike kontrakter, som regulerer artisten som "varemerke", kan begrense artistens kunstneriske kreativitet/frihet, skulle artisten f.eks. ha andre meninger om utviklingen av karrieren enn plateselskapet. Dette bør komme fram i artikkelen, og jeg oppfordrer interesserte til å skrive om dette, evt. gjør jeg det selv seinere. /Bjartewe (diskusjon) 26. nov. 2015 kl. 15:55 (CET)
replies: text: Den teksten jeg tok ut i denne redigeringen inneholdt praktisk talt ingen av de momentene du nevner her, /Bjartewe. Wikipedia har både regler og innarbeidet praksis for at vi ikke vil ha seksjonsoverskrifter med titler som «kontrovers» eller «kritikk». Derimot vil det være svært velkomment med en godt kildebelagt tekst som peker på fordeler og ulemper ved en slik type kontrakt. Mvh --M O Haugen (diskusjon) 26. nov. 2015 kl. 21:09 (CET)
replies: text: :Jeg forstår, da misfortod jeg nok redigeringen din, M O Haugen. Vi er altså begge enige om at et avsnitt om fordeler og ulemper, herunder kritikk, er på sin plass. Når det gjelder Tommy Tokyo har jeg nå funnet en kilde som belegger at bandet var det første til å inngå en slik kontrakt i Norge, og det syns jeg er nevneverdig. Tar derfor dette inn i artikkelen igjen, om enn under en annen vinkling enn sist. /Bjartewe (diskusjon) 26. nov. 2015 kl. 21:42 (CET)
thread_title:  Avsnitt om kritikk/kontroverser 
Diskusjon:Blinddøra

message: Den uformaterte referansen http://read.agane.com/nrom/blinddora.htm er en død lenke. Ettersom halv artikkelen består av denne henvisningen hadde det vært ålreit at enten referansen var formatert slik at visste hva den henviste til, fant en lenke som virket, eller en annen henvisning som fortalte det samme. --Finn Bjørklid (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 00:58 (CET)
Diskusjon:Frá Fornjóti ok hans ættmönnum

message: Så vidt jeg vet er denne kun gjengitt i Hauksbok og ikke i Flatøybok. --IdaLandberg (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 10:06 (CET)
replies: text: Finnur er enig med deg, ser jeg. Bør denne artikkelen omskrives? MVh M O Haugen (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 11:10 (CET)
replies: text: :Kanskje artikkelen bør omskrives til å bli en artikkel om hele bokserien til Guðny Jónsson, Fornaldarsögur Norðurlanda? --IdaLandberg (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 11:33 (CET)
thread_title:  Om Opplendingenes konger 

message: Når jeg leser denne artikkelen om igjen, og ser hvordan begrepet er brukt hos Heimskringla.no, så ser det ut som om «Frá Fornjóti ok hans ættmönnum» bare er en samletittel som Guðni Jónsson brukte for tre sagafragmenter i sin utgave av trebindsverket Fornaldarsögur Norðurlanda. Kanskje artikkelen kan slettes? Mvh M O Haugen (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 11:20 (CET)
replies: text: Jeg vet ikke så mye om akkurat dette verket, men det kan jo kanskje være nyttig med en artikkel dersom noen søker etter tittelen? --IdaLandberg (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 11:29 (CET)
replies: text: :«Frá Fornjóti ok hans ættmönnum» ble brukt allerede av C. C. Rafn i andre bind i hans trebindsutgave fra 1829. Jeg har vel gått ut fra at det var et innarbeidet begrep som kunne stå seg i en egen artikkel - spesielt siden den engelske allerede eksisterte. Men hvis du, Morten, mener det er mer korrekt med egne artikler for de enkelte fragmentene, så er jeg forsåvidt med på det. Andewa (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 17:49 (CET)
replies: text: :: Når begrepet har historie helt tilbake til 1829 så tåler det nok en artikkel. Men kanskje vi skal omarbeide litt, slik at denne artikkelen handler om fellesbegrepet og dets historie, mens teksten om sagafragmentenes innhold og historie flyttes ut til de to-tre andre artiklene!? Det ser forresten ut som om Rafn bruker begrepet bare om de to første tekstene, og at det er Guðni som trekker inn opplandskongene!? Mvh --M O Haugen (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 17:55 (CET)
replies: text: :::Ja, ser ut til at Rafn har tatt med «Hversu Noregr...» og «Fundinn Noregr» under samlebegrepet «Frá Fornjóti ...», men ikke opplandskongene. Skal se på dette hvis tida rekker til ... Andewa (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 18:20 (CET)
replies: text: ::::Strekker til, heter det forøvrig.
thread_title:  Relevans
Diskusjon:Norge under Sommer-OL 1932

message: Tekstsinformasjonen om Norge gir motstridene gull-info under OL -1932. Først om null OL-GULL - og til høyre spalte - om fem OL-GULL. Vil be om ny Wikipedia-vurdering med korrigering. Hilsen en info-søker -
Diskusjon:Fingerspill

message: Uviss på hva dette betyr. Omskrives? "det er viktig å ikke begynne så hurtig at man gjør feil. " Kjersti L. (diskusjon) 27. nov. 2015 kl. 20:22 (CET)
Diskusjon:Indisium

message: - Liten tvil om at indisium/indisiebevis er et juridisk begrep, se f.eks. Johs. Andenæs og myhrers Straffeprosess, 4. utg. 2009 side 167 (finnes også på Bokhylla.no, annen utgave, men teksten er tilnærmet identisk): "Man sondrer ofte mellom direkte bevis og indisiebevis". Begrepet brukes også til tider i Høyesterett, se f.eks. Rt. 2008.657, avs. 40, kst. dommer Kaasen: "Det generelle inntrykk er at lagmannsretten i stor grad ble forelagt indisiebevis [...], og i andre juridiske avgjørelser, se f.eks. en ny avgjørelse fra Gjennopptakelseskomisjonen (GK-2014-121): "Innledningsvis bemerkes at også indisiebevis er å anse som bevis i norsk strafferett." Jeg kan forøvrig ikke forstå hva redigereren mener med at dette skule være et "folkelig begrep". 
- Upresist/direkte feil å hevde at indisiebevis/indirekte bevis er ansett som sikrere på generelt grunnlag, jf. siste avsnitt. Det hører f.eks. til unntaket, ikke regelen, at vitner observerer feil eller lyver. /Bjartewe (diskusjon) 28. nov. 2015 kl. 19:05 (CET)
thread_title:  Begrunnelse for "Nøyaktighetstag
Diskusjon:Ålesund Bilruter

message: Dere glemte at Ellingsøy ruten kom inn i Ålesund bilrurer ilag med landes nsb og Øvrevoll
Diskusjon:Prima Vera

message: Herodes Falsk hevder her http://falsk.no/prima-vera-jahn-teigen-tom-mathisen-og-jeg-alt-du-trenger-a-vite-om-hvorfor-vi-ble-opplost-og-om-vi-er-venner-i-dag/ bl.a. at krangelen ved lansering av "Absolute Prima Vera" var iscenesatt. Dette bør vel nevnes i artikkelen, selv om man kan jo lure på om man skal stole helt på uttalelsene til en som snakker såpass mye om å manipulere media. 81.191.184.223 29. nov. 2015 kl. 11:56 (CET)
replies: text: Partsinnlegg fremsatt på egen nettside synes jeg ikke vi skal sitere. Vi kan godt omtale evt krangel slik den er omtalt i media. --Mvh Erik d.y. 29. nov. 2015 kl. 11:58 (CET)
thread_title:  Angående krangling i media m.m. 
Diskusjon:Børingen

message: Et søk på yr.no gir ingen oppslag på dette navnet. Det står at fjellet kalles Børringen av lokalbefolkningen, men kan det ha et annet "offisielt" navn? Artikkelen bør i såfall flyttes til dette navnet. TorbjørnS (ʦ) 29. nov. 2015 kl. 21:06 (CET)
replies: text: Børingsfjellet? Søre Børingsfjellet? --TorbjørnS (ʦ) 29. nov. 2015 kl. 21:07 (CET)
replies: text: :Kartverkets navneform er Børingen, og artikkelen er flyttet dit. --Geanixx (diskusjon) 29. jan. 2016 kl. 10:49 (CET)
thread_title: Navn
Diskusjon:Nøtterøveien (Tønsberg)

message: Ifølge Kartverket ble navneformen Nøtterøyveien vedtatt i 1961. Veien, eller i hvert fall deler av den, er bedre kjent som Bryggeribakken. Både medier og Statens Vegvesen benytter dettd navnet. 
replies: text: Ja, her er SSR og Norgeskart ikke enige om skrivemåte. Jeg har oppdatert artikkelen med begge skrivemåtene. Bryggeribakken er et uoffisielt navn, så har du kanskje en kilde på at det er "bedre kjent" eller i alle fall kjent? -PeterFisk (diskusjon) 30. nov. 2015 kl. 11:18 (CET)
Diskusjon:(I Can’t Get No) Satisfaction

message: *Denne artikkelen bygger på «(I Can’t Get No) Satisfaction» fra , den 12. juni 2012.
Diskusjon:Haldenreaktoren

message: Hei,
Jeg ser at Wikipedias artikkel om Haldenreaktoren inneholder en viktig feil. Det påstås at reaktoren ligger i Månefjellet. Det gjør den ikke. Den ligger i nabofjellet rett øst for Månefjellet, Høkefjellet. Jeg bodde på Høkefjellet, i nåværende Oskleva 55 i Halden under utbyggingen seint på femtitallet. Vårt hus rista kraftig under sprengningsarbeidet, og jeg selv klatra ned Høkefjellet for å se Kong Olav komme til den offisielle åpningen av reaktoren i 1959.
replies: text: Takk for info. Vet du hvor vi kan finne mer info om dette? Mvh Erik d.y. 1. des. 2015 kl. 00:10 (CET)
thread_title:  Diskusjon: Haldenreaktoren 

message: Reaktoren hadde en varmeeffekt på 2MW, og brukte tungtvann som moderator og kjølemiddel. Kjernebrenselet består av lavanriket uran.. Reaktoren ble operert ved atmosfærisk trykk og en kjølevann/moderatur-temperatur på 55 grader celsius.http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1625_web.pdf
Varmen fra det sekundære kjølevannet ble brukt til oppvarming av Instituttets bygninger.https://web.archive.org/web/20160426062016/https://www.ife.no/no/ife/avdelinger/reaktordrift/reaktordrift/reaktordrift/reaktordrift%7Ctittel%3DReaktordrift — IFE|besøksdato=2016-04-25|verk=www.ife.no|arkiv-url=https://web.archive.org/web/20160426062016/
►en:JEEP II◄ Ponken (diskusjon) 6. apr. 2023 kl. 11:38 (CEST)
thread_title:  Kilder & data for Kjeller-reaktoren
Diskusjon:Lov om Straff

message: I stedet for å drive å tilbakestille hverandre (se historikk), så bør man kanskje diskutere her hvor lenken skal gå?
Jeg synes Bruker:Not That There's Anything Wrong With That har et godt poeng. En typisk norskspråklig leser forventer å komme til Lov om straff når han eller hun søker etter straffeloven, ikke til en generell side om straffelover. Omdirigeringen vår bør derfor være til nettopp Lov om straff. Hilsen Kjetil_r 26. aug. 2017 kl. 11:35 (CEST)
replies: text: Jeg er enig. Not That There's Anything Wrong With That (diskusjon) 26. aug. 2017 kl. 11:37 (CEST)
replies: text: : Se for øvrig debatten dansk Wikipedia, hvor flere gjør et poeng av at på dansk så referer straffeloven til den danske loven, ikke andre lands lover. https://da.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Flytteforslag/Straffeloven Not That There's Anything Wrong With That (diskusjon) 26. aug. 2017 kl. 11:43 (CEST)
Vi har to lover i Norge som heter Straffeloven, korttitlene til den nye er «straffeloven 2005» eller «strl. 2005». Det er viktig å skille mellom den nye og den gamle. Det er fortsatt slik at lovbrudd begått før strl 2005 trådte i kraft vil være straffbare etter bestemmelsene i strl 1902. Foreldelsesfristene gjør imidlertid at etterhvert vil strl 1902 bli stadig sjeldnere komme til anvendelse. --ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post 26. aug. 2017 kl. 11:45 (CEST)

text: Grunnen til at straffeloven 1902 fortsatt kan komme til anvendelse er at lover som generell regel ikke gis tilbakevirkende kraft. Straffbare handlinger begått før straffeloven 2005 trådte i kraft er derfor ikke straffbare etter den nye loven, men etter den gamle. Men det bør kanskje ryddes opp i hva som lenker hit slik at det lenkes til riktig artikkel, dvs riktig lov. --ツツDyveldi ☯ prat  ✉ post 26. aug. 2017 kl. 11:54 (CEST)
replies: text: : Jeg kan ikke se at det du skriver berører det at en person som søker etter straffeloven i dag er ute etter en artikkel om den gjeldende norske straffeloven. Uansett står det i innledningen til artikkelen om den gjeldende straffeloven at den avløste loven fra 1902. Hvordan loven kan forkortes har heller ikke noe med at straffeloven er en gjeldende norsk lov, og det er derfor mest naturlig at denne siden går videre til den gjeldende loven. Not That There's Anything Wrong With That (diskusjon) 28. aug. 2017 kl. 15:07 (CEST)
thread_title:  Hvor skal omdirigeringen gå?
Diskusjon:Audun Kidøy

message: * Artikkelen er oversatt fra Nynorsk Wikipedia, 13. november 2010.
thread_title:  Oversatt 
Diskusjon:Ingeborg Marianne Svabø

message: * Artikkelen er oversatt fra Nynorsk Wikipedia, 12. november 2010.
thread_title:  Oversatt 
Diskusjon:Tomáš Masaryk

message: *Deler av artikkelen er oversatt fra Wikipedia – English
thread_title: Oversatt
Diskusjon:Jæren Avis AS

message: *Denne artikkelen bygger på «Jæren Avis AS» fra Wikipedia - Nynorsk, den 11. mars 2012.
thread_title: Oversatt
Diskusjon:Runer

message: Bildet som brukes understøtter ikke teksten. Det er Skånsk lov, men det er ikke en utgave skrevet med runer. Bildet ble innført i redigeringen  Setter inn bilde fra en utgave skrevet med runer.  — Jeblad 4. des. 2015 kl. 09:05 (CET)
thread_title: Skånsk lov
Diskusjon:Politianmeldelse

message: Følgende to linjer fra artikkel om politianmeldelse kan endres:
replies: text: "Politiet kan bare skrive anmeldelse på forhold som er underlagt offentlig påtale. Ole Thomas Bjerknes og Eldrid Williksen: Politirapport, 3. utgave, 2012. Forlaget Vett og Viten. ISBN 978 82 412 0698 6, sidene 72-74 I saker som ikke krever offentlig påtale og hvor fornærmede ikke fremmer påtalebegjæring, kan ikke politiet skrive anmeldelse." 
Etter at straffeloven 2005 trådte i kraft 01.oktober 2015 finnes det ikke lenger straffebud som ikke er underlagt offentlig påtale.
 
Mvh. påtalejurist 4.des 2015 kl 12:22 (CET)
thread_title:  Alle straffebud er underlagt offentlig påtale 

thread_title:  Referanser
Diskusjon:Erling Bjørnson

message: Jeg tenker ikke på, men lurer på følgende: Kunne hans far blitt nasist? Tysklands argeste allierte i Europa var Ungarn. 30 eller 40 år før Erling kronikerte i noen viktige aviser, drev Bjørnstjerne på med å bremse ner Ungarernes undertrykking av Slovakerne. Det er bissart å tenke på Bjørnstierne ville vært nasist, i og med at han skulle forutsett ungarernes raske begeistring for den nevnte ideologi.  Hvor kunne Erling se sammenhengen jeg spør om andre også kan se? Desutten, hvor er signeringsknappen på en I-pad? Stat-ist-ikk (diskusjon) 5. des. 2015 kl. 02:02 (CET)
thread_title:  Sammenheng nok en gang..... 
Diskusjon:Børning

message: En av politimennene forteller en advokatvits som har med en bilsertifikat å gjøre. Har googlet etter denne for å se om den er like gammel som de andre. Er den gammel, eller har de bare funnet den på? Stat-ist-ikk (diskusjon) 5. des. 2015 kl. 21:16 (CET)
thread_title:  Denne vitsen 
Diskusjon:Heil og sæl!

message: Er dere helt kokos?
Det jeg fjernet er Nazi propaganda, og har ingenting med denne Hel og sæl side å gjøre!
Er Wikipedia for Nazi propaganda ? 
replies: text: Du må nok være mer spesifikk i hva du mener er propaganda her. Det er et leksikons oppgave å beskrive fenomener, men ikke drive propaganda for dem. - 4ing (diskusjon) 5. des. 2015 kl. 23:01 (CET)
replies: text: :Forstår at noen kan oppleve artikkelen som en overdrevent fyldig omtale av et ganske lite fenomen. Ja, artikkellengden i seg sjøl kan kanskje gi inntrykk av at dette er et slags forsvar for Nasjonal Samlings bruk av hilsenen. Artikkelteksten forsøker imidlertid bare å beskrive og forklare fenomenet, det er ikke noe der som forherliger, hyller eller fremmer denne skikken. Personlig mener jeg «norsk hilsen» var et interessant kulturfenomen i en viktig periode i norsk historie. Idéen om å innføre en obligatorisk hilsningsform, og begrunnelsen for tiltaket, er vel også karakteristisk for tenkninga i denne ganske merkelige politiske bevegelsen. Jo, «heil og sæl!» kan godt omtales slik det står nå, synes jeg. Wolfmann (diskusjon) 5. des. 2015 kl. 23:30 (CET)
Diskusjon:Dublin Core

message: Litt usikker på hva som bør gjøres med denne kolonnen. Dette er tillegg utenfor standarden, og det bør dokumenteres hvem som har definert dem. Det bør også skrives noe om problemet med å bruke mer eller mindre ustandard tillegg i samme navnerom. — Jeblad 6. des. 2015 kl. 16:54 (CET)
replies: text: Innhold i «Underelementer i bruk i Norge» er anbefalingene til NORA/CRISTin Håndbok for bruk av metadata i norske forskningsarkiv H@r@ld (diskusjon) 6. des. 2015 kl. 21:21 (CET)
replies: text: : Det er problemet, NORA/CRISTin  redefinerer Dublin Core. — Jeblad 6. des. 2015 kl. 21:28 (CET)
replies: text: :: Kolonna heter verken «Underelementer brukt på feilaktig måte i Norge» eller «Underelementer brukt korrekt i Norge», men bare «...i bruk...» hvorvidt dette er i strid med standarden høres ut som en diskusjon internt i et standardiseringsorgan. H@r@ld (diskusjon) 6. des. 2015 kl. 22:36 (CET)
replies: text: :::Standarden er i bruk, og den lister hva som er del av den. Hvis NORA/CRISTin bruker den på et vis det ikke er dekning for så må deres versjon beskrives på en annen side. Ref for eksempel Groovy/Java ol. — Jeblad 6. des. 2015 kl. 22:50 (CET)
thread_title: Ang. kolonnen «Underelementer i bruk i Norge»
Diskusjon:Knut Steen

message: Artikkelen sier at Steen har skrevet en selvbiografi kalt From Garbage to Marble, en opplysning lagt inn i sept 2011. På Steens hjemmeside står det også at han har skrevet «his autobiographical essay From Garbage to Marble». 
Jeg savner imidlertid opplysninger om hvor dette essayet er publisert; hverken kunsthistorie.com, Norsk kunsthistorisk bibliografi eller Bibsys/Oria kjenner til essayet. Mvh --M O Haugen (diskusjon) 6. des. 2015 kl. 18:23 (CET)
thread_title:  Selvbiografi? 
Diskusjon:Reliktlaks

message: Skal de forskjellige treliktlaksene ha egne taksobokser? Petter Bøckman (diskusjon) 6. des. 2015 kl. 18:40 (CET)
Diskusjon:Be-Bop-a-Lula

message: * Denne artikkelen bygger på «Be-Bop-A-Lula» fra nynorsk Wikipedia.
thread_title:  Oversatt 
Diskusjon:We Love You

message: * Denne artikkelen bygger på «We Love You» fra engelsk Wikipedia
thread_title:  Oversatt 
Diskusjon:Sosial integrasjon

message: Sosial integrasjon er et sentralt sosiologisk begrep og handler blant annet om hva som gjør at samfunnet henger sammen. Integrering av f.eks. innvandrere er bare lite undertema og dels på siden av det generelle begrepet. --Mvh Erik d.y. 7. des. 2015 kl. 10:33 (CET)
thread_title:  Sosiologi
Diskusjon:Overmennesket

message: Hva er viljekvanta?
Viljekvanta er et ord som er oppfunnet av noen skrotinger som ikke har peiling på Übermensch. 
Denne artikkelen er det rene sludder. 
Übermensch er ikke en skikkelse som har rett til å herske over noen verdens ting. 
Übermensch er mennesket som frigjør seg fra troen på Gud. Som erstatter religionens tvangstrøye med en slags kjærlighet til livet. 
"Overmennesket har rett til å herske over alle andre mennesker." 
Absolutt ikke. Übermensch har ingenting å gjøre med dominans over andre mennesker. 
Dette var Nazistenes propaganda om den ariske rase. Nietzsche var en anti-rasist. 
Übermensch har ingenting å gjøre med "troen på det suverene, ufullbarlige og udemokratiske mennesket som skjærer igjennom og tar beslutninger på vegne av en gruppe." 
Hvor tar dere dette fra?
Det eneste rette å gjøre med denne artikkelen er å slette hele greia. Det er ikke mulig å ta mer feil.

message: Hei,
jeg har brukt hekkesaksa på en artikkel med nesten bare villedende vås. Skolestil, "ikke bestått". Se på den tilsvarende artikkelen på tysk Wikipedia. Der kan man lære slikt som at begrepet OM først ble brukt i antikken, og senere av mange andre før FWN. Der står det om målsettingen om å skape et vesen som står høyere enn dagens menneske i ulike henseender, og fint lite om "viljeskvanta", eller at "OM oppsto fordi Gud var død". Tror ikke FWN beskrev noen særlig kausalitet der. EFN var heller ikke søstera til overmennesket. Og hva har emnet undermennesker oppi dette her å gjøre? T 85.166.161.28 2. des. 2019 kl. 22:41 (CET)
thread_title:  Ny artikkel
Diskusjon:BIBSYS

message: Er det en forkortelse? I tilfelle bør hele navnet også skrives i innledninga. I motsatt fall bør vi vel skrive Bibsys? At en organisasjon eller et firma vil «skrike»  navnet ved bruke versaler er kjent, men det er jo ikke korrekt? KIMSAKA (diskusjon) 7. des. 2015 kl. 14:11 (CET)
replies: text: Det var vel en forkortelse, men har gått over til å bli et egennavn – på samme måte som NAV. M O Haugen (diskusjon) 7. des. 2015 kl. 15:08 (CET)
replies: text: :På samme måte som Nav... Altså nok et «offisielt» organ som ikke har respekt for norsk skriftkultur. Sågar bibliotekfolket. - Også du, min sønn Brutus! Sukk! Akk! Kimsaka (diskusjon) 7. des. 2015 kl. 16:29 (CET)
thread_title: BIBSYS eller Bibsys?

message: Min gjetning på hvorfor artikkelen har blitt merket med utdatert er at ved søk på bibsys ender jeg opp hos sikt.no. Forholdet mellom disse fremstår som litt uklart for min del. Mewasul (diskusjon) 8. apr. 2023 kl. 03:46 (CEST)
thread_title:  Utdatert
Diskusjon:King’s Quest: Quest for the Crown

message: : Gwydion er vel hovedperson i "King's Quest III: To Heir Is Human"? Kings Quest I handler om Kong Edward og Sir Graham. Jeg har ikke spilt noen av disse på veldig lenge, men jeg fant en walkthrough på: http://www.gamefaqs.com/pc/565065-kings-quest-quest-for-the-crown/faqs/11058, og Gwyndion er ikke med der Markuswestermoen (diskusjon) 4. feb. 2016 kl. 10:12 (CET)
thread_title: Feil personer
Diskusjon:Liste over olympiske medaljevinnere i tennis

message: M O Haugen (diskusjon) 14. des. 2015 kl. 21:26 (CET)