Diskusjon:Byplanlegging

message: Nina.
Takk for de presiserende tilføyelsene i "Bygningsmiljø".

message: Innledningen i stubben om byplanlegging "Byplanlegging er menneskers forsøk på å ordne sine fysiske omgivelser bevisst" er svært generell og passer på mange aktiviteter.
Hva med noe i retning av:
Byplanlegging er en prosess som søker å styre den fysiske utviklingen av byens vekst. 
Prosessen forutsetter en besluttende myndighet som  fatter vedtak på et politisk og teknisk grunnlag av antatte vekstbehov, økonomiske beregninger og til dels kulturelle og filosofiske betraktninger. Man tar hensyn til faktisk befolkningsutvikling og bosettingsmønster. Planeggingmyndighetene bestemmer lokalisering av boligområder, industri og næringsbygg, behov for infrastruktur som kommunikasjonsveier, tilførsel av rent vann og energi samt sanitærbehov som avløp og behandling av spillvann og kloakk.
Selv det enkleste og minste og minste samfunn i vekst bygges ut etter mer eller mindre organisert planlegging. Men med byplanlegging forutsetter vi et bysamfunn av en størrelse som kan oppebære organer for forslagsstilling og  beslutninger.
Plan- og bygningsloven pålegger kommunene å utarbeide arealplaner og reguleringsplaner. Disse er grove oversikter som er styrende for utarbeidelse v reuleringsplaner. Reuleringsplaner utarbeides vanligvis av planavdelingen på teknisk etat i kommunen. Men man kan også engasjere utenforstående til å utføre slike planer på oppdrag.
Det er bystyret som eventuelt godkjenner de fremlagte reguleringsplaner. Dersom der reises innvendinger fra en statlig myndighet må departemente bestemme om planen kan undergå mindre endringer eller forkastes i sin helhet. En reguleringsplan som i en slik prosess godkjennes av departementet får status som en stadfetset reguleringsplan.
Hvem som helst har rett til å utarbeide forslag til regulering - også på annen manns eiendom. Men det er kommunestyret som bestemmer om planen skal komme til utførelse. Dersom grunneiere nekter å avgi areal til planens gjennomføring kan kommunen gå til ekspropriasjon etter oreigningsloven dersom nektelsen kan sies å hindre gjennomføringen av viktige samfunnsinteresser. Grunneier må da akseptere økonomisk kompensasjon etter de satser kommunen selv finner rimelige. --FIH 10. mar 2006 kl.18:33 (UTC)
Frode Inge Helland
replies: text: Det er bra skrevet~. Jeg ville satt det fra avsnitt 4 og utover under overskriften "Byplan i Norge", fordi det blir veldig spesifikt for våre forhold. Cnyborg 10. mar 2006 kl.19:59 (UTC)
===Bare planlegging for vekst?===
Er det gitt at all byplanlegging er planlegging for vekst? Selv om stadig flere bor i byer, avtar folketallet i en del byer. Jeg mener byplanlegging også kan omfatte f.eks. gjenoppbygging etter en brann, uten at en nødvendigvis forutsetter vekst. Og menes med "vekst" økende folketall, økende arealforbruk, større forbruk, flere biler, bedre utnyttelse av arealene...? Pål Jensen (diskusjon) 5. mai 2012 kl. 11:21 (CEST)
thread_title:  Byplanlegging 

message: Er det gitt at all byplanlegging er planlegging for vekst? Selv om stadig flere bor i byer, avtar folketallet i en del byer. Jeg mener byplanlegging også kan omfatte f.eks. gjenoppbygging etter en brann, uten at en nødvendigvis forutsetter vekst. Og menes med "vekst" økende folketall, økende arealforbruk, større forbruk, flere biler, bedre utnyttelse av arealene...? Pål Jensen (diskusjon) 5. mai 2012 kl. 11:21 (CEST)
thread_title: Bare planlegging for vekst?

message: Hei,
en del av det du skriver er ok, men du virker litt usikker i fremstillingen. For eksempel: Hva med private reguleringsplanforslag? Kommunen er for eksempel ikke pålagt å utarbeide reguleringsplaner, men gjør det der den selv finner det nødvendig. Du kan også presisere at arealplanen det er snakk om er kommuneplanens arealdel. Du har heller ikke sagt noe om kommunedelplaner, som kan utarbeides ved behov, og som i dag fungerer som et viktig instrument for transformasjonsområder i byene. 
Anslagsvis 60 % av alle reguleringsplaner utarbeides av private (på landsbasis, over 90% i de store byene), ikke av kommunen. Kommunestyret er planmyndighet og vedtar planen og gjør den til sin dersom planforslaget er godt, men da bærer de private en vesentlig del av byrden å utarbeide planen. Private reguleringsplaner forholder seg i mange tilfeller kun til egen eiendom, og derfor blir helhetsperspektivet noe tapt. Kommunen overtar planarbeidet etter førstegangsbehandlingen.
Kilde: Kap.3 i Fimreite og Medalen (2005): Governance i norske storbyer. Mellom offentlig styrning og privat initiativ. Oslo: Scandinavian academic press.
thread_title:  korreksjoner 

message: I artikkelen om Erling Okkenhaug brukes ovennevnte begrep. Skal det begrepet stå i herværende artikkel? 89.8.15.71 21. mai 2016 kl. 17:21 (CEST)
thread_title:  Human byutvikling 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Byplanlegging. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20141011091305/http://www.umb.no/studier-ilp/artikkel/master-i-by-og-regionplanlegging til http://www.umb.no/studier-ilp/artikkel/master-i-by-og-regionplanlegging
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 12. nov. 2017 kl. 02:25 (CET)
thread_title:  Endret eksterne lenker