Wikipedia-diskusjon:Valg til kommunestyrer og fylkesting

message: Hei, Jeblad. Noen raske kommentarer sia du pinga meg. (Skjønt pingen kom aldri fram; er kanskje noe feil med det nye varslingssystemet?) Jeg skjønner lite av Wikidata – har ikke tatt meg tid til å sette meg inn i dette, men jeg forstår jo at det kan være nyttig særlig i en del tilfeller som dette. Skriver her om litt av hvert – ikke sikkert at alt er relevant for databasen.
1) Det er ingen grunn til å skille mellom kommunestyrer og bystyrer, i alle fall ikke i nyere tid. Det er mulig det finnes en grunn til å skille mellom herredstyrer og bystyrer i forna da'r, men veit ikke noe konkret om dette. Kommunestyre er uansett en samlekategori for de to.
2) For fylkestinget kan det være greitt å huske at direkte valg starta først midt på 1970-tallet. Før det bestod fylkestinget av et utvalg av fylkets kommunestyrerepresentanter. Veit ikke om det er relevant her.
3) Ved kommunesammenslutninger hender det at valgperioden blir kortere enn fire år. Jeg mener også at da Harstad og Bjarkøy blei slått sammen, blei kommunestyret i den nye Harstad kommune bestående av det gamle kommunestyret i Harstad med tillegg av noen få fra Bjarkøy. Altså uten nytt valg.
4) Det må vel tas høyde for at før og etter kommunesammenslåinger (og faktisk -splittinger) vil det være kommuner med samme navn, men ulik geografi. I de fleste tilfeller vil nok kommunenummeret vise dette, men jeg veit ikke om det er generelt. 
5) Representanter kan velges inn for et parti uten å være medlem av partiet. Representanter kan også skifte parti i perioden, eller de kan gå over til å være uavhengige.
6) Mange vararepresentanter kan møte svært ofte. Det kan være fordi partigruppa er stor, slik at første vara møter nesten bestandig, eller det kan være permisjoner. Noen partier bruker også varaene aktivt for å sikre bredden. Viss en representant flytter ut av kommunen, vil vedkommende miste plassen og en vararepresentant trer inn. HUsker ikke om dette skjer administrativt, eller om det må formelt vedtak til. Kan være komplisert å datofeste slike ting.
7) Ordfører må ikke blandes med rådmann. Den første er politisk leder av kommunen, den andre er administrativ leder. (Merk at en del kommuner tidligere opererte med mange rådmenn med ulike fagområder – finansrådmann, teknisk rådmann, kulturrådmann osv. Finansrådmannen var nok ofte sjef.)
8) Størrelsen på kommunestyret endres over tid. Loven angir maks og min basert på folketall. Det er en tendens til å gå ned mot minimum tillatte.
9) Det er relativt få kommuner/fylker som har parlamentarisk styreform. Dette har formelt ingenting å si for registrering av kommunestyre/fylkesting. Det opprettes imidlertid et byråd/fylkesråd som erstatter rådmannen som administrativ leder av kommunen. Det varierer fra kommune til kommune om rådet må hentes fra de valgte kommunestyrerepresentantene (og ersattes av varaer) eller om de kan hentes fritt. 
10) Byråd/fylkesråd kan få mistillit og skiftes ut når som helst, både enkeltvis og samla. Antall medlemmer og ansvarsområder har en tendens til å skifte ofte.
11) Særlig i parlamentarisk styrte kommuner er det politiske rådgivere og mer eller mindre lønna komiteledere og partigruppeledere.
Hilsen GAD (diskusjon) 12. sep. 2015 kl. 23:37 (CEST)
replies: text: # Utover navngiving i Wikipedia så tror jeg ikke det blir noen vesentlig forskjell. På Wikidata er dette kommunestyrer, med unntak i signaturdelen (etiketten og beskrivelsen).

text: # Tror dette først blir et problem når vi setter opp elementer for fylkesting på 70-tallet. Er nok en stund til det problemet oppstår.

text: # Ved kommunesammenslåinger lager vi nye elementer for kommunestyrene og de gamle avsluttes. Dette vil fremgå av «neste» og «forrige».

text: # Litt usikker på kontinuitet i beskrivelse av de gamle kommunene. Lurer på om vi bør splitte kommunene i administrasjon og geografi, men det er en annen debatt.

text: # Partimedlemskap kan gis fra-til-merking som kvalifikatorer, men jeg vet ikke om jeg legger dette inn o modulen for å lage tabell over kommunestyret. Gjør førsteutgaven litt enkel.

text: # Dette er et problem, muligens må vi ha en måte å merke noen kommunestyrerepresentanter som vara. Det finnes ikke noe slikt per i dag. Jeg tror vi kan liste dem som en vanlig kommunestyrerepresentant, og så sette på en kvalifikator «vara», men det er ikke helt klart hvordan vi gjøre det i dette tilfellet. Vi vil da liste flere representanter enn antallet i kommunestyret, fordi noen er vara. Virker det som en løsning?

text: # Dette er et salig rot nå. Kan vi si at ordføreren er leder av kommunestyret og at rådmannen er leder av kommunens administrasjon?

text: # Vi kan sette på fra-til på antall medlemmer, mens vi antar at antallet er konstant gjennom perioden hvis det ikke er oppgitt.

text: # Har utsatt dette problemet, men lurer på om vi lager egne elementer for hvert kommuneråd/byråd/fylkesråd uten at det lages tilsvarende artikler på Wikipedia.

text: # Det gjør at jeg tror vi trenger egne elementer for disse rådene.

text: # Tror vi vet for lite om hvordan akkurat den biten skal ordnes, og vet heller ikke om vi trenger å løse den nå.

text: Virker som dette kan fungere, men det blir nok en del justeringer underveis. — Jeblad 13. sep. 2015 kl. 00:03 (CEST)
replies: text: : Antall medlemmer av kommunestyret vil ikke endre seg midt i en valgperiode. Det forrige kommunestyret vil endre hvor mange kommunestyrerepresentanter som blir valgt ved neste valg. Lars Åge (diskusjon) 13. sep. 2015 kl. 00:12 (CEST)
thread_title:  Noen kommentarer 

message: «Personer som er valgt inn som representanter kan gis elementer på Wikidata uavhengig av om de har en selvstendig artikkel på Wikipedia.»
Mener du her at vi kan/bør lage elementer av alle representantene på Wikidata? Hva med å lage et eget formannskaps- og byrådselement for hver periode også? --Torstein (diskusjon) 13. sep. 2015 kl. 20:36 (CEST)
replies: text: Ja skal en knytte info til personer på Wikidata så må det finnes elementer for personene. Det sagt så ser det ikke ut som det finnes entydige oversikter over hvem som sitter i kommunestyrene. Element for formannskap- og byråd er lengre frem, for kommunestyrene må konstituere seg og de må velge disse rådene. — Jeblad 13. sep. 2015 kl. 23:38 (CEST)
thread_title:  Spørsmål 

message: Jeg har tidvis prøvde å holde lista vår over ordførere og varaordførere ajour. Det er ikke enkelt. Nettsidene til norske kommuner er til dels nokså håpløse. På de fleste (men ikke alle) er det mulig ved et par tastetrykk å finne navnet på ordføreren, men mange synes ikke det er noe poeng å fortelle hvem som er varaordfører. Lister over kommunestyrerepresentanter er nok mulig å finne hos alle, men plassering og format er høyst variabelt.
For de fleste kommuner med en avisredaksjon i nærheta vil kommunestyrets sammensetning komme på trykk relativt fort. Men nettopp det at det skjer fort, er en feilkilde. For personstemmene skal telles og kontrolltelles, og da kan det komme endringer de neste dagene. Det er valgstyret i kommunen (eller fylkeskommunen) som foretar den endelige kandidatkåringa, som det heter. Protokollen fra deres arbeid vil finnes på nettet i mange kommuner, men igjen uten noen felles formatering. Endelig godkjenning av valgresultatet skjer i det første møtet i det nye kommunestyret, vanligvis i siste halvdel av oktober. Først når det er gjort, er lista endelig. (Det er også noen klagemuligheter, men de brukes sjelden og gir endra resultat enda sjeldnere.) 
Det er, etter det jeg veit, ikke noe sentralt offentlig register over kommunestyremedlemmer, men det er mulig at KS har noe slikt.
Så kommer problemet med å holde lista oppdatert. Det er en god del utskiftinger i løpet av en periode på grunn av flyttinger, permisjoner osv.
Hilsen GAD (diskusjon) 14. sep. 2015 kl. 21:54 (CEST)
thread_title:  Litt om kilde