Diskusjon:Elektrisk effekt

message: ;Trigonometriske funksjoner
Hei  Et spørsmål til deg – i innledningen skriver du at vekselspenning er gitt ved sinusfunksjoner. Hvis jeg går til artikkelen vekselspenning er de to første funksjonene jeg ser cosinusfunksjoner. Er det alltid sinusfunksjoner som gjelder eller er det mer generelt ved hjelp av trigonometriske funksjoner (som inkluderer både sinus og cosinus)? Mewasul (diskusjon) 24. jan. 2019 kl. 23:55 (CET)
replies: text: Hei , helt typisk i alle lærebøker jeg har sett at en sier at vekselspenning beskrives av en sinusfunksjon, men at en setter opp en cosinusfunksjon med en forskyvning når en begynner med den matematiske utledingen. Da jeg selv drev og plyndret med denne artikkelen fant jeg ut at noen av utledningene ble enklere med dette «trikset», men husker ikke helt hva det var. Se ellers note b) som forteller noe helt generelt om dette. Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 25. jan. 2019 kl. 20:55 (CET)
replies: text: :Ja men da holder vi oss til det begrepet. :) Fotnoten er jeg imidlertid litt usikker på – y(t) og omskrivningen som følger er grei, men hva uttrykker x(t) utover å være en cosinusfunksjon? Mewasul (diskusjon) 26. jan. 2019 kl. 00:13 (CET)
replies: text: ::Tror ikke hverken x(t) og y(t) uttrykker noe annet enn henholdsvis en cosinus- og sinusfunksjon, og at disse egentlig kan bli helt identiske med visse verdier for konstantene. Men for gymnasiaster i alle fall, faller en del brikker på plass om de ser en funksjon med t (=tid) som variabel. Eller burde vi skrive f(t) og g(t) istedenfor? Kanskje forvirrende med x og y siden noen kan assosiere dette med henholdsvis x- og y-aksen? Hilsen --Frankemann (diskusjon) 28. jan. 2019 kl. 20:10 (CET)
replies: text: :::Jeg endret teksten litt, se om du er enig :) Ellers tror jeg det er forvirrende dersom man bruker både x og y, men at y alene ikke er så uvanlig. f og g er selvsagt også gode alternativer. Mewasul (diskusjon) 29. jan. 2019 kl. 01:44 (CET)
;Referanser til definisjoner

text: Hei , tok noen dager før jeg kom tilbake, men det er godt skiføre i marka nå, så da blir det litt forsinkelse. Jeg har funnet referanser til de definisjonene du mente trengte kildehenvisning. Når det gjelder den kjekke påstanden at arbeid er lik energi, er jeg ganske sikker, men fant ikke noen rask svar i bøkene mine. Derimot fant jeg denne fine artikkelen Work and energy, så da ser jeg at arbeid er noe som har med krefter og legemer å gjøre, ikke med varme, og neppe med elektrisk energi. Så da fjernet jeg dette utsagnet. Artikkelen dreier seg jo heller ikke mye om arbeid og energi, så dette trenger vi neppe komme inn på. Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 28. jan. 2019 kl. 20:10 (CET)
replies: text: :Den er grei, takk for oppfølging. Ikke noe stress, ta det når det passer. Å gå på ski når man kan er viktig. :) Mewasul (diskusjon) 29. jan. 2019 kl. 01:44 (CET)
replies: text: :::Hei igjen , tror du at artikkelen nå kan nomineres til AA, eller kanskje rett og slett UA? Nå har jeg en artikkel på kandidat-siden til AA, så det må i så fall vente litt. Likte forresten endringene din av den fotnoten vi diskuterte over. Takker! Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 29. jan. 2019 kl. 18:56 (CET)
replies: text: ::::Jeg tror egentlig at den godt kan bli en UA. Men det passer helt fint å vente litt, jeg har ikke fått lest igjennom hele enda og har helt sikkert flere kommentarer som vi kanskje like gjerne kan ta før nominasjon? Trenger å sette av noen timer og gjøre det ordentlig. Det er ikke noe særlig med skiføre her jeg er for øyeblikket, men det kan være vanskelig å sette av tid uansett. :) Mewasul (diskusjon) 30. jan. 2019 kl. 11:10 (CET)
replies: text: :::::Hei igjen Ja, la oss være optimistisk og ha troen på UA. Ikke noe problem å vente til kanskje litt ut i februar. Forresten oppdaget jeg at veldig mange leser effekt, men det er jo slettes ikke en artikkel å skryte av. Her må nok Frnankemann ta affære.
replies: text: :::::Men tror du virkelig at det trengs en referanse til at kWh og MWh brukes for elektrisk energi og ved kjøp og salg? Alle har vel sett en strømregning, tenker jeg. Det er jo en regel på WP som sier informasjon som er lett og finne og som de fleste kjenner til ikke trenger referanse. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 31. jan. 2019 kl. 18:07 (CET)
replies: text: ::::::Kanskje ikke :) Jeg hadde ikke hatt anelse, men kunne nok klart å finne det ut om jeg ville.

text: ::::::Derimot ønsker jeg meg en setning som sier noe slikt som For effekt brukes gjerne bokstaven P dersom den er tidsuavhengig, og ved liten bokstav p dersom den er tidsavhengig. Skillet mellom små og store bokstaver følger av konvensjoner brukt innen elektronikk. i Notasjon-avsnittet, med referanse. Jeg prøvde å søke og jeg ser det brukes slik, men jeg fant ikke noen som uttrykker eksplisitt at dette er konvensjon. Har du noe på dette? Mewasul (diskusjon) 6. feb. 2019 kl. 09:47 (CET)
replies: text: ::::::: Har endret noe på teksten. Ikke bare lett å holde rede på gjennomsnittlig- og momentan effekt, tidsvariabel- og konstant effekt. Fysikere må være svært mye mer strukturert i hodet sitt enn det jeg er. Mulig jeg må se enda mer på dette. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 7. feb. 2019 kl. 21:26 (CET)
;Bilder med tekst
Det er en del figurer med tekst, som ofte er på engelsk og i et tilfelle svensk. Det er litt jobb (jeg kan se om jeg får det til), men disse kan vi godt oversette til norsk synes jeg. Eller? Mewasul (diskusjon) 30. jan. 2019 kl. 11:25 (CET)

text: Ja, jeg er enig i at det er fint med norske tekster i figurene med ofte er det en del arbeid. I denne artikkelen er det spesielt sirkelen med alle formlene for effekt som vil være arbeidskrevende. De andre tror jeg er nokså enkel, bare de lastes opp i riktig format og god oppløsning. Min erfaring er at meget enkle gratisprogrammer kan brukes. Godt mulig du vil synes at det er morsomt å teste ut. --Frankemann (diskusjon) 31. jan. 2019 kl. 18:07 (CET)
replies: text: :Jeg skal se på det - til slutt kanskje. Mewasul (diskusjon) 12. feb. 2019 kl. 19:42 (CET)
replies: text: ::Hei igjen, :Bruker:Frankemann. Jeg prøvde meg på en ny versjon av :Fil:ACPower02CJC.png, se :Fil:ACPower-en.svg, istedenfor å endre eksisterende fil. Jeg tror skulle være lettere å gjenprodusere denne hvis man trenger det (ved hjelp av koden, som f.eks. for norsk tekst) og svg er bedre enn png her. De ble ikke helt like, jeg kan gjøre endringer, men er usikker på hva som bør endres på eventuelt? Alle forslag velkomne (men det å endre labels til å peke kan være litt vanskelig). For de andre lignende filene forsøkte jeg meg litt frem, men kan ikke helt se hva som skal til. Kunne du hjelpe meg med å definere de relevante matematiske formlene for samtlige av :Fil:ACPower01CJC.png, :Fil:ACPower02CJC.png (dvs. korrigere), :Fil:ACPower03CJC.png, altså for både spenning, strøm og effekt? Mewasul (diskusjon) 30. mar. 2019 kl. 18:30 (CET)
replies: text: :::God søndag ettrmiddag Mewasul! Ser på de nye versjonene du har laget og det er åpenbart at svg-formatet gir de peneste/klareste/tydeligste figurene. Tre kommentarer til :Fil:ACPower-en.svg: Det er litt viktig at det ikke bare står «Average», det bør skrives fult ut «Average power». For det andre mener jeg at tallene med fordel kan droppes. Leseren må gjerne få lov til å forestille seg hva som helst av enheter. Tredje moment: prøv å gjør tegningen såpass stor at tegnforklaringen ikke overlapper med kurvene. På den annen side tror jeg ikke det andre momentet er veldig viktige. Veldig bra at du har satt på enheter på aksene, det var ikke med opprinnelig og er selvsakt en svakhet.

text: :::Når det gjelder formler så er det vel de helt generelle uttrykkene
replies: text: ::::p = P + P \cos 2 \omega t - Q \sin 2 \omega t

text: ::::P = \frac {\hat u \hat \imath}{2} \cos(\theta_u - \theta_i)

text: ::::Q = \frac {\hat u \hat \imath}{2} \sin(\theta_u - \theta_i)

text: :::som gjelder. Forstår at du har studert mattematikk når du finner glede med å pusle med dette. En annen ting å pusle med; kan ikke du bruke ørneblikket ditt på denne artikkelen Den varme perioden i middelalderen? Den er nominert til AA. Tipper du vil finne temaet meget interessant. Jeg hadde i alle fall stor glede av å oversette den. Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 31. mar. 2019 kl. 18:03 (CEST)
;Spenning
Spenning er definert matematisk som dw / dq. Hva representerer w og q her? Potensiale og punktladning? + Videre i teksten står det

text: p = \frac{\mathrm{d}w}{\mathrm{d}q} \frac{\mathrm{d}q}{\mathrm{d}t} = ui \,
... som hopper over et par linjer i utledningen (jeg kan ihvertfall ikke se hvordan vi kom til ui fra den nest siste). Er det mulig å legge til mellomregning her? Mewasul (diskusjon) 30. jan. 2019 kl. 11:40 (CET)

text: Altså James W. Nilsson utleder dette slik, ikke noe mer. Meningen er at en først godtar at spenning er dw/dq og strøm er dq/dt. Så må en godta at dw/dt multipliseres med brøken dq/dq, og at størrelsene ommøbleres litt og da dukker igjen brøkene dw/dq og dq/dt opp. Nilsson er sikkert professor i elektroteknikk, så mulig at en fysikker synes dette er litt vel enkelt. Den fantastiske boken University physics gjør det noe anderledes, men jeg vet ikke om dens fremstilling er så mye lettere å forstå. Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 31. jan. 2019 kl. 18:07 (CET)
replies: text: :Å definere bokstavene hjalp :) Mewasul (diskusjon) 6. feb. 2019 kl. 09:47 (CET)
;Bruk av grader og radianer
Her og der i ligningene brukes grader fremfor radianer (90^\circ istedenfor \frac{\pi}{2} f.eks.), andre steder brukes radianer implisitt (f.eks. der en periode defineres til å være \frac{T}{2 \pi}, som ville vært \frac{T}{360^\circ} med gradkonvensjon. Jeg ser argumentet med at flere vil forstå konseptet med grader enn med radianer, ettersom man lærer grader før man lærer radianer. Men pr. konvensjon brukes alltid radianer i slike utledninger, ihvertfall hvis de er fra et matematisk perspektiv, og jeg tror nesten man må forstå dette i en viss grad for å kunne følge utledningene uansett? Her vil jeg foreslå å bruke radianer konsekvent, men før hver utledning si at ... dette tilsvarer 90^\circ i grader ... eller lignende. Men om det virker for teoretisk, er det jo også et alternativ å bruke grader overalt? Ihvertfall synes jeg det er fint å bruke én konvensjon. Mewasul (diskusjon) 12. feb. 2019 kl. 19:42 (CET)

text: Hei Mewasul, du må gjerne endre det slik, det høres fornuftig ut. Mange vil kanskje si at dette uasett er for teoretisk, men jeg tror at det vi skal gjøre er å sette inn en funksjon som «kollapser» utlednignene, slik at de spesielt interesserte kan trykke på en knapp som får det hele frem. Husker at jeg så den funksjonen på en aller annen siden, men husker ikke lenger hvor. Takker for ditt engasjement! Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 12. feb. 2019 kl. 22:41 (CET)
==== Cirkumfleks med eller uten prikk over i ====
Hei Mewasul, ser at du har endret slik at i med cirkumfleks ikke har prikk over seg, men at du lurer på om det skal være slik. Snedig problemstilling, skal se om jeg kan finne noe litteratur som gjør bruk av tegnet i utledninger. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 19. feb. 2019 kl. 20:21 (CET)

text: Det er ingen stor sak, og vi er vel litt frie til å velge variabler selv. Er bare slik jeg er vant til det – at man ikke skriver både prikk og hatt på i og j – men ja, om du ser det ene eller andre brukt i dine bøker kan vi gå for det. Mewasul (diskusjon) 20. feb. 2019 kl. 00:32 (CET)
replies: text: :... det er vel forøvrig noe som ikke bare er matematisk; man ser det f.eks. også i franske ord som crème fraîche. Mewasul (diskusjon) 20. feb. 2019 kl. 00:34 (CET)
;Elektriske kraftsystem
Med tanke på «I et elektrisk kraftsystem er lav effektfaktor, altså \cos \phi mindre enn 1, en uønsket egenskap.» – er det her ment mye mindre enn 1̈́, eller er 1 det eneste som anses som høyt og alt annet lavt? Mewasul (diskusjon) 5. mar. 2019 kl. 22:32 (CET)

text: Hei Mewasul, vel ideelt bør \cos \phi være 1, og bare litt mindre betyr mye reaktiv effekt. F.eks. vil 0,5 være helt elendig, og 0,8 er nok også ikke så bra det heler. Men jeg er på usikker grunn om jeg skal uttale meg for sikkert om dette. Tror imidlertid det er vanlig å oppgi denne med to desimaler, og det sier jo sitt. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 7. mar. 2019 kl. 18:48 (CET)

text: Da står det vel fint som det står. :) Mewasul (diskusjon) 10. mar. 2019 kl. 20:18 (CET)
;Sluttkommentar
Sånn litt etter litt kom jeg meg igjennom hele, jeg tror det matematiske skal være greit nå, så får du fremme forslag om nominasjon når du vil :) En ting jeg tror det er lurt å være bevisst på er at det ikke er så mange referanser, så det kan godt være avsnitt som trenger litt bedre grunnlag. Her er det ikke først og fremst fordi det er noe særlig kontroversielt, men fordi det er fint å kunne henvise en leser videre i en bok.
Bildene må fortsatt få norsk tekst, jeg skal se hva jeg får til neste uke. Mewasul (diskusjon) 10. mar. 2019 kl. 20:18 (CET)

text: Takker for gjennomgangen Mewasul! Jeg får sette meg ned og finne frem flere referanser ved anledning. Snakkes, hilsen --Frankemann (diskusjon) 12. mar. 2019 kl. 21:54 (CET)
thread_title: Gjennomlesning

message: Hei Mewasul, ser at du har endret slik at i med cirkumfleks ikke har prikk over seg, men at du lurer på om det skal være slik. Snedig problemstilling, skal se om jeg kan finne noe litteratur som gjør bruk av tegnet i utledninger. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 19. feb. 2019 kl. 20:21 (CET)
replies: text: Det er ingen stor sak, og vi er vel litt frie til å velge variabler selv. Er bare slik jeg er vant til det – at man ikke skriver både prikk og hatt på i og j – men ja, om du ser det ene eller andre brukt i dine bøker kan vi gå for det. Mewasul (diskusjon) 20. feb. 2019 kl. 00:32 (CET)
replies: text: :... det er vel forøvrig noe som ikke bare er matematisk; man ser det f.eks. også i franske ord som crème fraîche. Mewasul (diskusjon) 20. feb. 2019 kl. 00:34 (CET)
;Elektriske kraftsystem
Med tanke på «I et elektrisk kraftsystem er lav effektfaktor, altså \cos \phi mindre enn 1, en uønsket egenskap.» – er det her ment mye mindre enn 1̈́, eller er 1 det eneste som anses som høyt og alt annet lavt? Mewasul (diskusjon) 5. mar. 2019 kl. 22:32 (CET)

text: Hei Mewasul, vel ideelt bør \cos \phi være 1, og bare litt mindre betyr mye reaktiv effekt. F.eks. vil 0,5 være helt elendig, og 0,8 er nok også ikke så bra det heler. Men jeg er på usikker grunn om jeg skal uttale meg for sikkert om dette. Tror imidlertid det er vanlig å oppgi denne med to desimaler, og det sier jo sitt. Hilsen --Frankemann (diskusjon) 7. mar. 2019 kl. 18:48 (CET)

text: Da står det vel fint som det står. :) Mewasul (diskusjon) 10. mar. 2019 kl. 20:18 (CET)
;Sluttkommentar
Sånn litt etter litt kom jeg meg igjennom hele, jeg tror det matematiske skal være greit nå, så får du fremme forslag om nominasjon når du vil :) En ting jeg tror det er lurt å være bevisst på er at det ikke er så mange referanser, så det kan godt være avsnitt som trenger litt bedre grunnlag. Her er det ikke først og fremst fordi det er noe særlig kontroversielt, men fordi det er fint å kunne henvise en leser videre i en bok.
Bildene må fortsatt få norsk tekst, jeg skal se hva jeg får til neste uke. Mewasul (diskusjon) 10. mar. 2019 kl. 20:18 (CET)

text: Takker for gjennomgangen Mewasul! Jeg får sette meg ned og finne frem flere referanser ved anledning. Snakkes, hilsen --Frankemann (diskusjon) 12. mar. 2019 kl. 21:54 (CET)
thread_title:  Cirkumfleks med eller uten prikk over i 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Elektrisk effekt. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20160304133449/http://www.nexans.no/eservice/Norway-no_NO/fileLibrary/Download_540200470/Norway/files/Nexans_Kabelboka_e-verk_2014.pdf til http://www.nexans.no/eservice/Norway-no_NO/fileLibrary/Download_540200470/Norway/files/Nexans_Kabelboka_e-verk_2014.pdf
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 13. apr. 2019 kl. 20:04 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker 

message: I teksten dukker begge begrepene (middelverdi og effektivverdi) opp på forskjellige steder, men det gjøres ikke noen forsøk på å holde dem klart fra hverandre eller å definere hva de brukes til hver for seg. Noen steder kan det virke som om de settes likt. Det kan være uheldig, da verdiene deres er 1:1.11 ganger forskjellig for et sinussignal.
replies: text: Hei KjellElec, pinlig sak du påpeker her! Jeg kan ikke tro at det skal være annet enn effektivverdier som menes gjennom hele artikkelen. Har derfor endret slik at bare effektivverdi er benyttet nå. Vennlig hilsen --Frankemann (diskusjon) 9. jul. 2020 kl. 20:16 (CEST)

text: Flott! Jeg har ikke vært her på lenge og har glemt hvordan en signerer. KjellElec
thread_title:  Middelverdi og effektivverdi 

message: Jeg har nettopp endret 1 ekstern(e) lenke(r) i artikkelen Elektrisk effekt. Sjekk gjerne at endringen min er OK. Hvis du ønsker at jeg skal ignorere disse lenkene eller hele siden, eller hvis du har andre spørsmål, se denne spørsmålssiden. Jeg har gjort følgende endringer:
*La til arkivet https://web.archive.org/web/20170814094625/http://www.bipm.org/utils/common/pdf/si_brochure_8_en.pdf til https://www.bipm.org/utils/common/pdf/si_brochure_8_en.pdf
Med hilsen—InternetArchiveBot (Rapporter feil) 17. mai 2021 kl. 09:44 (CEST)
thread_title:  Endret eksterne lenker