Diskusija:Latvieši

message: Apšaubu, ka 1939. gadā Pleskavas vai Novgorodas apgabalā nebija neviena latvieša (tā sanāk pēc tabulas). Tiesa, toreiz nebija paša Pleskavas un Novgorodas apgabala (tas bija pie Ļeņingradas apgabala). Varbūt tā arī rakstīt  -c skat. Ļeņingradas apgabals--Feens 20:01, 5 februārī, 2009 (UTC)
replies: text: Atvainojos, rakstu vēl pārstrādā, par agru iejaucos. :) --Feens 20:05, 5 februārī, 2009 (UTC)
replies: text: :Atvaino, bet tās garās tabulas acīs cērt!--Veļas pulveris 20:13, 5 februārī, 2009 (UTC)

message: Vairākas atsauces dotas uz lietuviešu Vikipēdiju. Ieteiktu noņemt. --GreenZeb (diskusija) 10:23, 26 augustā, 2010 (UTC)
replies: text: Kāpēc pats nenoņem? Bail? --Krishjaanis 11:19, 26 augustā, 2010 (UTC)
thread_title:  Lietuviešu Vikipēdija 

message: Gribēju infokastē salikt slavenāko latviešu bildes (līdzīgi kā tas ir, piemēram, krievi vai lietuvieši), jo pašreizējais attēls kaut kā neiet pie sirds. Tagad tikai rodas jautājumi kurus likt un kurus nē? Pats domāju, ka jāliek Zigfrīds Anna Meierovics, Jānis Čakste, Krišjānis Barons, Rainis, Kārlis Ulmanis. Kā jums šķiet? --Geimeris 10:42, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: Palasi vēl šo — .--FRK (runas/darbi) 10:44, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: :Tur tā runāšana tā arī apstājās. Labi, tātad augšējā rindā liekam Jānis Čakste, Oskars Kalpaks, Krišjānis Barons, Rainis un otrajā rindā Juris Hartmanis, Vaira Vīķe-Freiberga. Jautājums ir par to, ko liekam apakšā divās brīvajā vietās. Attēla diskusijā tika minēti divi aktieri, no kuriem vienam bildes nebija un otram to nevarēja lietot autortiesību dēļ. Man liekas, ka varētu likt Viju Artmani, varbūt kādu mūziķi, Renārs Kaupers, vai sportistu Sandis Ozoliņš. Ko tagad sakāt? -- Geimeris 15:39, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: ::Artmanei arī nav brīva attēla. --ScAvenger 15:42, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: :::ScAvenger, kuriem tavuprāt vēl būtu tur jābūt? --Geimeris 15:47, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: ::::Pārāk smags un subjektīvi atbildams jautājums :) Derētu akadēmiķis Jānis Stradiņš, bet nav bildes. Bet vai vispār šādā kolāžā ir jābūt dzīviem cilvēkiem? Cik cilvēks ir slavens, to tā īsti izvērtē tikai nākamās paaudzes... --ScAvenger 16:00, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: :::::Manuprāt tur būtu jābūt kam visiem latviešiem raksturīgam (tipa gan jau kādam antropologam ir grāmatiņa par tēmu kāds ir pareizais attālums starp īsta latvja priekšzobiem un degunu), attiecīgi jāizpēta šo indivīdu asins tīrība. Vai Rainis, teiksim, nebija pusigaunis? ~~ (saruna) 17:15, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: ::::::Nu nezinu vai citu tautu slavenāko cilvēku attēlu kolāžu veidotāji aizgāja tik tālu un sāka skatīties kurš īstāks tautietis. :D --Geimeris 17:45, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: :::::::Nu nē, es tikai izteicu viedokli :D man tas neliekas īsti enciklopēdiski - iebāzt viduslaiku zīmējumu ar kādu puslīdz saistītu purnu pēc principa jo slavenāks jo labāk. Ko tas cilvēkiem pasaka par šo tautu kā tādu? ~~ (saruna) 18:04, 21 martā, 2011 (UTC)
replies: text: ::::::::Tad jau no tāda skata punkta arī pašreizējā kolāža nav diez ko jēdzīga. :/ --Geimeris 18:22, 21 martā, 2011 (UTC)
Atbildot uz ScAvenger komentu — nu jā, slavenumu daudzreiz "piešķir" pēc nāves, bet cik manīts citu tautu attēlos en wiki, tad liek arī dzīvas personas. Ja paliek runa par tiem 2 attēliem, tad (latvieši — dziedātāju/mūziķu tauta, kur nu bez mūzikas) no mūzikas varētu iet Raimonds Pauls (kaut arī Renārs Kaupers arī der) un doma forša (un man patīkama) par sportiestiem — Sandis Ozoliņš, manuprāt, ir tīri sakarīga kandidatūra (ir daži vēl, bet tiem nav bilžu un/vai arī ir tādi bišk nelatviskāki), vismaz uz acu sitienu nevaru iedomāties labāku kandidatūrtu, kas tiešām ir kaut ko dzīvē sasniedzis un pašlaik ir daudz maz populārs.--FRK (runas/darbi) 19:22, 21 martā, 2011 (UTC)
thread_title:  Slavenāko latviešu bildes infokastē 

message: Iepostoju par rakstu draugos, varbūt kāds "eksperts" atsauksies un kaut ko pateiks labu :) --FRK (runas/darbi) 11:45, 5 jūlijā, 2011 (UTC)
replies: text: Ņirgājies? Šis raksts taču ir daudz par īsu. --GreenZeb — 2011. gada 5. jūlijā, plkst. 14.52 (UTC +3)

text: Ui, nepaskatījos, ka jau kāds ir paspējis šo te nominēt. :) Sliktāku tekstu, kā Tu ierakstīji draugos, grūti iedomāties uzrakstām. It īpaši sākotnēji Tu saki, ka nominēts raksts "Latviešu valoda", tad beigās jau Tev ir runa par rakstu "Latvieši"? Es pats nesapratu. :) --GreenZeb — 2011. gada 5. jūlijā, plkst. 14.53 (UTC +3)

text: Un tipogrāfiski errori latviešu valodā saucas drukas kļūdas. --GreenZeb — 2011. gada 5. jūlijā, plkst. 15.03 (UTC +3)
replies: text: :Ak jā, paldies. Situācija bija tāda, ka es nevarēju atcerēties vai izvirzīts bija "Latvieši" vai "Latviešu valoda" un es automātiski rakstīja latv.val. diskusijā par valodu, tikai pēc tam apjautu, ka izvirzīta bija "tauta" un nenomainīju tekstā. :D--FRK (runas/darbi) 12:05, 5 jūlijā, 2011 (UTC)
----
=== GreenZeb komentāri ===
Neredzu iemeslu piesieties valodai. Šeit drīzāk jādomā par nopietniem informācijas papildinājumiem un faktu atlasi. Raksts ir šādā veidā jālabo un jāpapildina. Daudz kas ir aptuvens un vispārīgs, ļoti daudz ko vajadzētu izvērst. Kaut vai, piemēram, pieminēts: Latviešu politiskās nācijas tapšanu ļoti ietekmēja 1905. gada revolūcija un tai sekojošie ekonomiskā uzplaukuma gadi, kad latvieši, līdztekus baltvāciešiem un krieviem, dalīja ekonomisko un politisko varu Vidzemes un Kurzemes guberņās. — tad nākošais teikums jau par 1. pasaules karu — vajag rakstīt plašāk un dziļāk. Un jo īpaši par 19. gadsimtu, kas, iespējams, ir vissvarīgākais latviešu vēsturē (rakstā pat nav minēti jaunlatvieši). --GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 19.13 (UTC +3)

text: Uzrakstīju savas plašākas pārdomas par rakstu recenzijas veidā:
--GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 19.49 (UTC +3)
----
Paldies, GreenZeb, par atsauksmēm, mēģināšu tās ņemt vērā, papildināt un uzlabot rakstu! Par labo valodu laikam jāsaka paldies Piragam, jo viņš ir autors lielai daļai teksta! :) --Geimeris 17:59, 7 jūlijā, 2011 (UTC)

text: Es ceru, ka tas nebija pārāk kritiski. :) Manuprāt, raksts ir ļoti labs, tomēr līdz labam un vērtīgam tam vēl tālu. Nevajadzētu arī "vēstures" sadaļu izplēst pa visu rakstu. Citu sadaļu veidošana būtu ļoti vēlama. Kaut vai sadaļu "Latviešu skaits ārpus Latvijas" pārveidot, ka tur būtu aprakstītas lielākās mūsdienu latviešu kopienas ārpus Latvijas, piemēram, Īrijā, Sibīrijā, Brazīlijā, kā tās veidojās utt. Jāskatās, kas veido "latvietību". Tā droši vien ir ne tikai vēsture un ģenētika, bet arī valoda, kultūra un tradīcijas. Iedvesmai jau var apskatīties citu tautu rakstus citās Vikipēdijās, piemēram, :en:Lithuanian people, :en:Poles, :en:Swedes. --GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 22.34 (UTC +3)
replies: text: :Nu sākumā tiešām gribēju iebilst par informācijas daudzumu, taču tad pārliecinājos, ka rakstā tik tiešām nav (nu jau pagātnē - nebija :)) minēts kaut vai par tādu latviešu nācijas attīstībai svarīgu kustību kā jaunlatvieši. Būs vien vēl rakstā jāuzraksta par latviešu kultūru, reliģiju, tradīcijām, kā arī jāpapilda jau esošā informācija un tad jau skatīšos kās beigās būs. :) --Geimeris 19:50, 7 jūlijā, 2011 (UTC)
replies: text: ::Ja tas ir tik nopietni, es ieteiktu sakontaktēties par šo rakstu ar zemessargs.lv foruma dalībniekiem. Es domāju, ka viņi arī varētu izrādīt interesi par šī raksta uzlabošanu un/vai papildināšanu. --GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 22.58 (UTC +3)
replies: text: :::Nu cik nu nopietni, vienkārši gribas rakstus par latviešiem un latviešu valoda savest kārtībā. :) Un zemessargs.lv nezin kāpēc neizdevās reģistrēties. Sistēma man mēģināja ieskaidrot, ka lietotājvārdā "Geimeris" ir neatļautas rakstzīmes... :/ --Geimeris 13:59, 12 jūlijā, 2011 (UTC)
thread_title:  Laba raksta statuss 

message: Neredzu iemeslu piesieties valodai. Šeit drīzāk jādomā par nopietniem informācijas papildinājumiem un faktu atlasi. Raksts ir šādā veidā jālabo un jāpapildina. Daudz kas ir aptuvens un vispārīgs, ļoti daudz ko vajadzētu izvērst. Kaut vai, piemēram, pieminēts: Latviešu politiskās nācijas tapšanu ļoti ietekmēja 1905. gada revolūcija un tai sekojošie ekonomiskā uzplaukuma gadi, kad latvieši, līdztekus baltvāciešiem un krieviem, dalīja ekonomisko un politisko varu Vidzemes un Kurzemes guberņās. — tad nākošais teikums jau par 1. pasaules karu — vajag rakstīt plašāk un dziļāk. Un jo īpaši par 19. gadsimtu, kas, iespējams, ir vissvarīgākais latviešu vēsturē (rakstā pat nav minēti jaunlatvieši). --GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 19.13 (UTC +3)
replies: text: Uzrakstīju savas plašākas pārdomas par rakstu recenzijas veidā:
--GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 19.49 (UTC +3)
----
Paldies, GreenZeb, par atsauksmēm, mēģināšu tās ņemt vērā, papildināt un uzlabot rakstu! Par labo valodu laikam jāsaka paldies Piragam, jo viņš ir autors lielai daļai teksta! :) --Geimeris 17:59, 7 jūlijā, 2011 (UTC)

text: Es ceru, ka tas nebija pārāk kritiski. :) Manuprāt, raksts ir ļoti labs, tomēr līdz labam un vērtīgam tam vēl tālu. Nevajadzētu arī "vēstures" sadaļu izplēst pa visu rakstu. Citu sadaļu veidošana būtu ļoti vēlama. Kaut vai sadaļu "Latviešu skaits ārpus Latvijas" pārveidot, ka tur būtu aprakstītas lielākās mūsdienu latviešu kopienas ārpus Latvijas, piemēram, Īrijā, Sibīrijā, Brazīlijā, kā tās veidojās utt. Jāskatās, kas veido "latvietību". Tā droši vien ir ne tikai vēsture un ģenētika, bet arī valoda, kultūra un tradīcijas. Iedvesmai jau var apskatīties citu tautu rakstus citās Vikipēdijās, piemēram, :en:Lithuanian people, :en:Poles, :en:Swedes. --GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 22.34 (UTC +3)
replies: text: :Nu sākumā tiešām gribēju iebilst par informācijas daudzumu, taču tad pārliecinājos, ka rakstā tik tiešām nav (nu jau pagātnē - nebija :)) minēts kaut vai par tādu latviešu nācijas attīstībai svarīgu kustību kā jaunlatvieši. Būs vien vēl rakstā jāuzraksta par latviešu kultūru, reliģiju, tradīcijām, kā arī jāpapilda jau esošā informācija un tad jau skatīšos kās beigās būs. :) --Geimeris 19:50, 7 jūlijā, 2011 (UTC)
replies: text: ::Ja tas ir tik nopietni, es ieteiktu sakontaktēties par šo rakstu ar zemessargs.lv foruma dalībniekiem. Es domāju, ka viņi arī varētu izrādīt interesi par šī raksta uzlabošanu un/vai papildināšanu. --GreenZeb — 2011. gada 7. jūlijā, plkst. 22.58 (UTC +3)
replies: text: :::Nu cik nu nopietni, vienkārši gribas rakstus par latviešiem un latviešu valoda savest kārtībā. :) Un zemessargs.lv nezin kāpēc neizdevās reģistrēties. Sistēma man mēģināja ieskaidrot, ka lietotājvārdā "Geimeris" ir neatļautas rakstzīmes... :/ --Geimeris 13:59, 12 jūlijā, 2011 (UTC)
thread_title:  GreenZeb komentāri 

message: Tur tās rindiņas par "baltu gēnu", ko jūs bāžat tik cītīgi, varat bazt kaut kur citur. Kaut vai kadā blogā kā savu IMHO. Tā neies cauri. Lai liktu Wikipedia savu IMHO par molekularo geneologiju, vajag kaut vai vismaz parbaudit to ar pētijumiem un pašam no tā sajēgt. Kādam tā nešķiet? Tās kakas nevar tur atstāt, ja ar galvu viss kārtībā. 
replies: text: Bet normālā valodā padiskutēt Jūs neprotat? Bez tizleņiem, kakām un kaut kur citur bāšanas? Ļoti "izglītota" cilvēka iespaidu atstājat. Te nav Delfu komentāru sadaļa. Pašlaik Jūsu izdarības ir tīrākais vandalisms. Es to informāciju neesmu licis, taču atsauces ir. Droši vien, ka tā nav nekāda absolūtā patiesība, bet mēs šeit neko nepētām — mēs apkopojam esošo informāciju. Ja Jūsu rīcībā ir citi dati, kas apgāž esošos, tad neturiet sveci zem pūra, lieciet iekšā un neaizmirstiet atsauces. --ScAvenger 05:46, 28 augustā, 2011 (UTC)
Nevar rakstit ko gribas wikipedija. Kur ir atsauces un uz kādiem pētijumiem? Un kads vispar rakstitajam sakars ar gēniem? Kaut kads izbakstijums no deguna. Raksti,bet tikai pamato, jeb ja nezini neraksti šeit, bet raksti citur.

text: Pilnmēness jau uzlecis? --Zemgalietis 06:42, 28 augustā, 2011 (UTC)
Es jus bridinaju, ka informacija ir nepatiesa, un vervelejums par "baltu genu". Kauns lasit. Domās ka idioti. Deretu vispirms izglitoties šaja jautajuma. Rakstiet labak par kaut ko citu.
Piezīme!!!!!!: Jūsu rakstā tiek apkopota informācija kas ir izlasīta interneta vietnēs un forumos, tāpēc tā varbūt nemaz nesakrīt ar zinātnē valdošajiem uzskatiem un pētījumiem un apgalvotais ir izdomājums.
Vai Igauņi ir balti? Un kāpēc r1a1 nav baltu, bet N1c1 ir? Patiesiba latviesiem n1c1 ir stipri mazak. Un leisu mutacijai n1c1 nav radnieciska sakara ar igauņiem un somiem. Un cilveka haplogrupas nekādā gadījumā netiek jauktas ar gēniem vienā čupā.

text: Joprojām redzu rakstā no Jūsu puses tikai bezjēgas kasīšanos, nevis pamatotus apgalvojumus. Nenovēroju arī NEVIENU atsauci augstāk teiktajam. Jā, man arī tā lieta izskatās drusku aiz matiem pievilkta, bet tad vajag ņemt un normāli uzrakstīt. --ScAvenger 11:09, 28 augustā, 2011 (UTC)
Domāju, ka palīgteikumu «kas ir iesaukts arī par "baltu gēnu"» var droši dzēst arī bez  veidnes ievietošanas. Šī ir acīmredzami kļūdaina informācija, turklāt haplogrupa jau nav nekāds gēns. --Glebb 11:11, 28 augustā, 2011 (UTC)

text: Man arī tā šķiet. Tomēr tas nelaimīgais "baltu gēns" daudz kur ir pieminēts (droši vien ne bez politikas apakšā) un, ja jau tā ir nepatiesība, tad derētu paskaidrot, kāpēc (nez kuro reizi atgādinu, ka ar atsaucēm). Tā, lai arī nespeciālisti saprastu. Nevis kā cienījamais molekulārģenētiķis — nosaukt visus par tizleņiem un idiotiem un lepni paceltu galvu aiziet. Šis tas ir šeit (protams, avots ne tuvu nav zinātnisks), savukārt šeit un šeit droši vien izsakās nespeciālisti. --ScAvenger 12:03, 28 augustā, 2011 (UTC)
replies: text: :Tur par «baltu gēnu» tiek saukta nevis N1c1 haplogrupa, bet gan LWb antigēns. --Glebb 12:40, 28 augustā, 2011 (UTC)
replies: text: ::Būtu patiešām labi, ja kāds speciālists to visu saliktu "pa plauktiņiem". Diemžēl manā rīcībā piemērotu literatūras avotu nav. --ScAvenger 13:03, 28 augustā, 2011 (UTC)
Hallo! Tas autors mani nedzird: es palūdzu uzrakstīt pareizus precīzus datus, kā arī atsauces uz pētijumiem, lai nerastos nepareiza bilde. Vai tad kadam citam par to jaatbild? Ne jau man ir japierada.
Wikipedia nav IMHO tusiņš. Tā ka šeit nav īstā vieta  žurnalistu vai patriotu interpretacijām.
Gaidu! Un bez popģenētikas un igauņu politikas
--ScAvenger: "Šis tas ir šeit (protams, avots ne tuvu nav zinātnisks), savukārt šeit un šeit droši vien izsakās nespeciālisti." 
Tu laikam trollis esi. Prasiju vairak tiešus faktus, nevis ko kads izsakas.
Tatad, ja tika pateikts: "Pēc dažiem pētījumiem, visbiežāk (45%) latviešiem ir sastopama haplogrupa N1c1 (Y-DNS)", tad kas ir par "dažiem pētijumiem", lai es viņus redzu.
Saprotams? Neesmu manijis nevienā dokumenta ka ir 45% n1c1. Otrkart, mani neinterese tavas velmes uzdot ka igauņi un somi ir "tuvi radi", bet vairak faktu "ģenetikā" kas par to liecina. Ļoti atbildigs darbs kuru kartīgi NAV NEVIENS Latvijā vel veicis. Redzu tu pat to nezini.
Izlasi https://luis.lanet.lv/pls/pub/luj.fprnt?l=1&fn=F7930/Liana%20Pliss%202007.pdf
Kas tas ir? Tas nav nekas!
Un noraksti pareizi: 
A high-resolution pylogenetic analysis of Latvian population was undertaken in a comprehensive context, through use of maternally (mtDNA) and paternally (Y chromosome) inherited variation. mtDNA variation was investigated in a sample of 299 Latvians by analysing HVS-I and HVS-II regions and restriction polymorphisms in coding region, meanwhile Y chromosome analysis was performed in a sample of 140 males by analysing 10 biallelic markers. 113 mitochondrial haplotypes that belonged to 10 major haplogroups (H, HV, V, J, T, U, W, X, M, and I) were observed. However, haplogroup U4 that is particularly frequent in Volga-Uralic populations and Western Siberia is well present as well as diverse among Latvians (9.7%). A phylogeographic analysis of one of the predominant Latvian mtDNA haplogroups, H, covering almost half (44.5%) of the mtDNA variants, was undertaken by use of 12 mtDNA coding region markers. The vast majority of haplogroup H genomes belonged to H*, H1, and H5 that altogether encompassed 80% of haplogroup H haplotypes. The analysis of Y-chromosomal polymorphisms revealed the presence of two major (N3 and R1a, ~80%) and five minor haplogroups (K*, I, R1b3, E3b, and G). The high frequency of haplogroup R1a (40.3%) was also observed among Eastern and Northern European populations. In contrast, the high frequency of haplogroup N3 (39.7%) with its considerable diversity has been found among Finno-Ugric-speaking populations (20–50%). Interestingly, the proportion of this variant of Y chromosome dropped drastically in the geographic neighbours of Latvians and Lithuanians – among Poles (2%), Russians (11%) and in Northern Scandinavia (8%). Maternally inherited genes showed evidence of genetic homogeneity between Latvians and other neighbouring Indo-European populations, however, nearly half of their Y chromosomes (haplogroup N3) shared with most Finno-Ugric and Siberian populations.

text: Ļoti labi, beidzot vismaz kaut kas (mitohondriālā DNS gan ir atkal atsevišķa tēma). Tomēr, vai tiešām nevar šo milzu enerģiju likt lietā rakstā, lai vienreiz būtu miers? Protams, vieglāk ir kritizēt, nevis darīt. Man te nav nekādu vēlmju kaut ko uzdot, ne es to nelaimīgo tekstu esmu sacerējis (vai tulkojis no angļu viki, kur ir praktiski tas pats) un ne man te kādam te par kaut ko būtu jāatbild (sk. apakšā saistību atrunas). Kādēļ no paša sākuma tāda agresija pret cilvēkiem, ko Jūs nemaz nepazīstat un kam nav nekādu ļaunu nolūku?  Kāpēc nevarēja normāli pateikt — tas un tas nav pareizi, pareizi ir tā un tā, tas ņemts no turienes un turienes? --ScAvenger 02:56, 29 augustā, 2011 (UTC)
Kadi apstakļi spiež rakstit par genetiku? Pilnas malas ar tusiņiem kur parunat. Un kads vispar sakars identitei un kulturai ar geniem, kuri nav konstanta.
--ScAvenger: "Kādēļ no paša sākuma tāda agresija pret cilvēkiem, ko Jūs nemaz nepazīstat un kam nav nekādu ļaunu nolūku?  Kāpēc nevarēja normāli pateikt — tas un tas nav pareizi, pareizi ir tā un tā, tas ņemts no turienes un turienes?"
Tadeļ ka jūs neprot rakstit vikipedijā, diskreditejat zinatni, radat nevelamus mītus un sterotipus par latviesiem, un vel zogat citiem cilvekiem laiku.
Iemācies vienu lietu - ka atbildiba par kartibu un pieradujumiem gulstas uz apgalvotaju. Te nav tusiņš.

text: OK, par diskusiju kultūru es ar Jums strīdēties netaisos (katram savs līmenis). n-to reizi atgādināt, ka personīgi man uzbrukt nav vērts, jo tas nebija mans sākotnējais teksts un es nerakstu par lietām, ko nepārzinu — arī netaisos. Vienīgi daru zināmu, ka Vikipēdijā jebkuram ir tiesības rakstīt par jebko un bez komentāriem ņemt un izdzēst atsaucēta teksta gabalu, kā tas sākumā tika darīts, šeit nav pieņemts un tādas izdarības tiek atceltas uzreiz, būtībā īpaši neiedziļinoties. Citādi katrs te varētu izdzēst to, kas viņam kaut kāda iemesla dēļ nepatīk. Jūsu laiku te neviens nezog — gribat brīvprātīgi palīdzēt ar speciālista padomu — ļoti labi, paldies par to; negribat — nelasiet šo, jūsuprāt, diletantisko rakstu. Starp citu, par to N1c1 haplogrupu — tur bija arī atsauces uz zinātniskiem darbiem no angļu vikipēdijas — kas tām bija vainas? Pašlaik sadaļā ir palikusi viena visai dīvaina atsauce (no tās pašas angļu vikipēdijas), varbūt var atrast kādu plašām tautas masām pieejamu publikāciju? Citādi es arī varu uzbrēkt, ka neredzu pierādījumus :) --ScAvenger 04:45, 29 augustā, 2011 (UTC)

text: Domājams, angļu vikipēdijā Jums to pašu paskaidros. Jo atsaucētu tekstu Jūs tur nomainījāt pret citu bez atsauces (cerams, vismaz precīzi neiekopējāt no citurienes, jo tad tas būtu autortiesību pārkāpums). --ScAvenger 05:00, 29 augustā, 2011 (UTC)
Ko tu sauc par zinātnisku rakstu? Es tev parādiju konkretus petijumu, tas tev ari ir jazin un jadara. Tur ir zinatnieku uzvardi un visi rezultati tā kā tas ir - n1c1 39.7%%. A tu atļauj vandālam ierakstīt N1c1 - 45%! Kas tu tads esi? Autortiesiba, uzrādi man savu dokumentu un pasi. 
Kāds sakarā ar angļu vikipediju? Autoritāte? Tādi paši vandali to arī tur ielikuši.

text: Tev spīd cauri :) --Zemgalietis 06:25, 29 augustā, 2011 (UTC)
Ja gribi darit pa savam, tad pildi atbildigi un ar sirdsapziņu, kā nakās, nevis ka gribās. Citādi man ar sagribesies...

text: Tad būs atsauce vai nebūs? Vai arī nāksies skaidrot, kas ir atsauce? Kur īsti var palasīt par n1c1 39.7% (tajā disertācijā par to nekā nav)? Neko vairāk jau no Jums negrib. Kas es esmu, var apskatīt manā lietotāja lapā un, pirms prasīt pasi citiem, būtu labi pašam vismaz savu vārdu vispirms darīt zināmu :) --ScAvenger 07:03, 29 augustā, 2011 (UTC)
1 Pirms sac runat par autortiesibam piestadi man tos pieradijumus ko es prasiju un savu pasi ar vardu un uzvardu.
2 Gribas strīdēties - lūdzu. Zinatniska materiala autori kuru es uzradiju ir Liana Pliss un Astrīda Krūmiņa. Ar viņiem negribat pastrideties?

text: Ja tas nav skaidrs — Vikipēdijā nedrīkst bez atļaujas kopēt tekstus. Jāraksta saviem vārdiem, protams, nesagrozot faktus. Tādi ir noteikumi un viss. Kāds te sakars ar manu pasi? Jūs vispār zināt, kurš un kādos gadījumos drīkst pieprasīt uzrādīt pasi? Labi, darba autori ir skaidri, bet kur ir darba nosaukums un kur ar to var iepazīties? --ScAvenger 07:20, 29 augustā, 2011 (UTC)

text: Jau mazliet konstruktīvāk :) Strīdēties negribu, bet kur zinātniskā darba nosaukums un lpp., kur ir tie nelaimīgie 39,7%? --Feens 07:23, 29 augustā, 2011 (UTC)
Man prieks ka jus sapratat. 
1 Analītisks raksts prasa pārak daudz cilveka laika. 
2 VILTUS informacijai te vispār nav jabut.
3 Priekš IMHO ir forumi.

text: Kur atsauce par 39,7%?! :) Atsauce neprasa pārāk daudz laika. Pretējā gadījumā Jūsu teiktais tāpat ir IMHO ar vietu forumos. --Feens 07:43, 29 augustā, 2011 (UTC)
Ko nozīmē neprasa daudz laika? Tas ko es iedevu ir atsauce un no viena petijuma ņemts, kuru es nosaucu. Vajag interseties. Iespejams ka interneta visa nemaz nav. Bet ta tacu nav mana problema. =)) Meklejiet!!! Un es  ari gaidu informāciju par tiem 45% tat c, kuri tika izbakstīti no zila gaisa. 
Tapec domaju jums naksies to sadalu aizvakt pirms tā nav
gatava.

text: Atkārtoju vēlreiz — nosauktajā disertācijā tādu datu nav. Atsauce ir, kā minimums, darba nosaukums un autors. Šeit 9. lpp. ir minēti N1c 33% :) Cerams, European Journal of Human Genetics ir pietiekami autoritatīvs avots? --ScAvenger 08:02, 29 augustā, 2011 (UTC)

text: Jā, 45% nekur nav atrodami, ir "apmēram 40%", noteikti angļu vikipēdijā bijusi kļūda (iespējams, apzināta), bet ļoti derētu pirmavots. Un nevis histērija viena cipara dēļ :) --ScAvenger 08:18, 29 augustā, 2011 (UTC)
ScAvenger]:"ir minēti N1c 33% :) Cerams, European Journal of Human Genetics ir pietiekami autoritatīvs avots?"
Man tas neko neizsaka. Ja pratis, tad lai raksta. Bet ir jaskatas kura gada informacija un no kurienes ņemta, viss japarbauda. Nepieciešami daudz sīkaki un dziļāki pētijumi ar mutācijām. Un es gribu lai man kāds beidzot pamatoto un izskaidro - kam šaja raksta tika piemineti geni. Un kapec tie n1c1 bija domati "baltu geni", bet r1a1 nē?
ScAvenger]:":Un nevis histērija viena cipara dēļ" :)
Ļoti kļūdies

text: Vai nu labojiet rakstu vai būsiet "persona non grata". Nevienam šeit neinteresē kādas pārdomas vai dvēseles sāpes, bet gan pēc iespējas kvalitātīvaki raksti. PAŠI RAKSTI, nevis pārdomas kādiem tiem vajadzētu būt un cik slikti, ka tie nav tādi. Ja "nav laika", netraucējiet to darīt citiem, lūdzu. --Feens 08:44, 29 augustā, 2011 (UTC)
Tapec jau ari negribas iet Wikiapedia, ka taja saliduši brīvdomātaji žurnālisti un atsaldeti patrioti.
Sveiki, es esmu sadaļas autors vai precīzāk šīs informācijas apkopotājs un ievietotājs Vikipēdijā. Ja jums ir zināšanas ģenētikā (kas jums ļauj apšaubīt šīs informācijas patiesību), vēlētos jūs aicināt pārrakstīt/papildināt sadaļu tā, lai tā jūsuprāt atbilstu patiesībai. Ja visiem apgalvojumiem un faktiem būs uzticamu avotu atsauces, neviens pa pirkstiem nesitīs un mēs būsim pateicīgi par jūsu ieguldījumu Vikipēdijā. Kamēr nesankcionēta un nepamatota informācijas dzēšana tik tiešām Vikipēdijā tiek uzskatīta par vandalismu. ;) --Geimeris 11:33, 29 augustā, 2011 (UTC)
Dati, kurus rakstā ievietojis MolGen, ir atrodami šeit, 1. tabulā. Protams, tos nevar lietot, runājot par latviešiem kopumā («Liela daļa latviešu 41% pieder»), bet gan jāpasniedz kā vienu no pētījumiem. Piemēram, šajā darbā jau ir citi dati (sk. 2. tabulu): N1c1 — 42,1 %, R1a1 — 39,5 % … --Glebb 15:46, 2 septembrī, 2011 (UTC)

text: Pirms 10 gadiem tās haplogrupas laikam saucās savādāk. Man kaut kā liekas, ka te vislielākā ietekme ir "analizējamā materiāla" izvēlē — kuri tad būs tie īstie latvieši vairākās paaudzēs :) Svaigi raksti mēdz būt apskatāmi par maksu, vai arī jāiet uz bibliotēku, ja vien negribam pielietot stipri sekundārus informācijas avotus. Šķiet, tu puslīdz orientējies tēmā, varbūt vari sakārtot to nelaimīgo sadaļu? Atsauce Rosser et al. (2000) neliekas diez ko laba. Žēl, ka MolGen nebija adekvātāks. --ScAvenger 17:26, 2 septembrī, 2011 (UTC)
Gļebs  "Protams, tos nevar lietot, runājot par latviešiem kopumā ("Liela daļa latviešu 41% pieder'"...
Latvian population and its Indo-European roots by analyses of mitochondrial DNA (mtDNA) and Y chromosome data
Abstract number: A4-048P
Krumina1 A., Pliss2 L., Puzuka1 A., Timsa2 L., Baumanis2 V., Tambets3 K., Villems3 R.
1Riga Stradins University, Riga, Latvia 2Biomedical Research and Study Centre, Riga, Latvia 3Institute of Molecular and Cell Biology, Tartu, Estonia.
A high-resolution pylogenetic analysis of Latvian population was undertaken in a comprehensive context, through use of maternally (mtDNA) and paternally (Y chromosome) inherited variation. mtDNA variation was investigated in a sample of 299 Latvians by analysing HVS-I and HVS-II regions and restriction polymorphisms in coding region, meanwhile Y chromosome analysis was performed in a sample of 140 males by analysing 10 biallelic markers. 113 mitochondrial haplotypes that belonged to 10 major haplogroups (H, HV, V, J, T, U, W, X, M, and I) were observed. However, haplogroup U4 that is particularly frequent in Volga-Uralic populations and Western Siberia is well present as well as diverse among Latvians (9.7%). A phylogeographic analysis of one of the predominant Latvian mtDNA haplogroups, H, covering almost half (44.5%) of the mtDNA variants, was undertaken by use of 12 mtDNA coding region markers. The vast majority of haplogroup H genomes belonged to H*, H1, and H5 that altogether encompassed 80% of haplogroup H haplotypes. The analysis of Y-chromosomal polymorphisms revealed the presence of two major (N3 and R1a, ~80%) and five minor haplogroups (K*, I, R1b3, E3b, and G). The high frequency of haplogroup R1a (40.3%) was also observed among Eastern and Northern European populations. In contrast, the high frequency of haplogroup N3 (39.7%) with its considerable diversity has been found among Finno-Ugric-speaking populations (20–50%). Interestingly, the proportion of this variant of Y chromosome dropped drastically in the geographic neighbours of Latvians and Lithuanians – among Poles (2%), Russians (11%) and in Northern Scandinavia (8%). Maternally inherited genes showed evidence of genetic homogeneity between Latvians and other neighbouring Indo-European populations, however, nearly half of their Y chromosomes (haplogroup N3) shared with most Finno-Ugric and Siberian populations.
Pasvītroju  - "The analysis of Y-chromosomal polymorphisms revealed the presence of TWO MAJOR N3 and R1a, ~80%, and five minor!" 
Glebb: "Dati, kurus rakstā ievietojis MolGen, ir atrodami šeit, 1. tabulā. Protams, tos nevar lietot, runājot par latviešiem kopumā («Liela daļa latviešu 41% pieder»), bet gan jāpasniedz kā vienu no pētījumiem. Piemēram, šajā darbā jau ir citi dati (sk. 2. tabulu): N1c1 — 42,1 %, R1a1 — 39,5 %"
Es taču biju visu uzrakstījis - tak nē, kādam rokas niez. VISUR visos pētījumos ir apmeram viens un tas pats, bet KOPUMĀ no vairāk 400 latviešiem ir sastopama R1a1 41%, bet N1c 39%. Ar lietuviešiem tas pats. Kurš no jums vēl kaut ko nesaprot? Kurš grib taisīt par katru pētījumu atsevišķi taisīt - taisiet. Bet nerakstiet vairak tādas stulbības kādas tās bija pirms tam, ka n1c ir baltu gēns. Vismaz ne šeit, jo cilvēki domā, ka Wikipedia ir nopietns un vērā ņemams avots. Ir tādi kas to pēc tam turpina un pat ar ļaunu nodomu piedomā klāt. Haplogrupa, nav nekādi gēni! Un baltu haplogrupa ir tieši R1A1, nevis N1c1... N1c latviešiem ir no tā, ka latvieši sajaukušies ar līviem un somiem, bet r1a1 ir PROTOBALTUSLĀVU, šo faktu apstiprina arī lingvistika.

text: 1) Dažādi pētījumi sniedz līdzīgus, taču ne tuvu identiskus rezultātus, tāpēc šos skaitļus nevar nodot par absolūto patiesību. Avota atribūcija ir normāla prakse kā zinātniskajos rakstos, tā arī Vikipēdijā.

text: 2) «r1a1 ir PROTOBALTUSLĀVU» Haplogrupas netiek piedēvētas vienai noteiktai etniskai vai lingvistiskai grupai, kaut arī tas tiesa, ka R1a1 ir visvairāk raksturīga baltiem un ziemeļu slāviem.

text: 3) Ir kļūdaini pieskaitīt krievus pie N1c1 raksturīgām populācijām, jo starp viņiem tā ir izplatīta diezgan reti, salīdzinot ar baltiem un Baltijas somiem. --Glebb 05:42, 24 decembrī, 2011 (UTC)

text: Vai varētu palūgt arī atsauci par haplogrupu sadali starp 400 latviešiem? --Glebb 05:45, 24 decembrī, 2011 (UTC)
Gļebam
Ar kādām tiesībām nelieti tu izdzēsi informāciju par to cik pavisam kopā testēto visos pētījumos(400 cilv.) un ieliki kaut kādu savu T Zerjalas? Vai saproti ka visos pētījumos, tai skaitā Zerjalas, ir viens un tas pats - aptuveni r1a1 40% un n1c1 40%.

text: Sk. iepriekšējo komentāru. --Glebb 07:39, 24 decembrī, 2011 (UTC)
Otrkart - definē kas ir krievi? Kopš kuriem laikiem piemeram N3 izcelsmes krieviski runājošie vairs nav krievi? Tie ir ziemeļslāvi, ja gribi zināt, ka arī, muroma, mokša, erzja, un lielakā daļa Rurika dinastijas....

text: Ja cilvēku ar N1c1 haplogrupu Y hromosomā kopējais īpatsvars būtu lielāks par padsmit procentiem, tad varētu pievienot, taču to liels īpatsvars ir novērots vienīgi pašos Krievijas Eiropas daļas ziemeļos dzīvojošajiem krieviem. Volgas somu tautas muroma, mokša, erzja nav krievi. --Glebb 07:39, 24 decembrī, 2011 (UTC)
Lai arī kā tev nepatiktu, bet r1a1 ir protobaltslavu marķieris un baltu valodās runājosiem tas ir 40%
Kļūda vecīt bija vispar radīt šo sadaļu un jaukt dzimtas ar "gēniem", valodām, kulturam, tautību? Vai tu pats saproti savus penterus ko esi sarakstijis? Tu vēl paņem un uzraksti ka r1a1 ir "krievu gēns"
Un pirms tam es biju tev biju devis petijumu Liana Pliss ar 140 cilvekiem ja nemaldos. Kapec tu tos nepieskaitiji kad ieliki Zerjalu 34 cilvēki?
Izlasi velreiz šo rindiņu ko es tev vēl pirms mēneša pasvītroju - "The analysis of Y-chromosomal polymorphisms revealed the presence of TWO MAJOR N3 and R1a, ~80%, and five minor!" Ceru līdz tavai sajēgai aizies kas taja teikts. Kā lai vēl tādam ka tu iestāsta īsi un abstrakti, ja tu pat nedomā?

text: Par personīgu uzbrukumu neieņemamību jūs jau tikāt brīdināts, tāpēc ceru, ka administratori jums liks kādu laiku atpūsties. Kas attiecas uz Liana Pliss, tad tas jau nav pētījums, bet gan disertācija, kurā ir atsauces uz dažādiem pētījumiem, tostarp arī uz manis pievienoto. "The high frequency of haplogroup R1a (40.3%) was also observed among Eastern and Northern European populations. In contrast, the high frequency of haplogroup N3 (39.7%)..." — šādu tekstu avotā atradis nebiju, tāpēc arī nebiju lietojis šo informāciju, turklāt tur nav norādīts citu Y hromosomas haplogrupu īpatsvars. Jāsaka arī, ka nevienam nav pienākums likt kaut ko rakstos pēc citu instrukcijas, dalība rakstu rediģēšanā ir absolūti brīvprātīga. Ja gribat kaut ko pievienot — uz priekšu, bet tikai bez tekstu vārds vārdā kopēšanas un ar avotiem.

text: "The analysis of Y-chromosomal polymorphisms revealed the presence of TWO MAJOR N3 and R1a, ~80%, and five minor" Neredzu problēmu. Ne es, ne raksts to neapšauba. --Glebb 07:39, 24 decembrī, 2011 (UTC)
Skaidrs. Talāk pa labam es tev neskaidrošu. Būdams šajā lietā nulle tu vēl uzvedies kā vandāls, kas paņem un izdzēš ārā to ko uzraksta citi cilveki pareizi savos pētījumos. Tu mani smagi nokaitināji.

text: Iespējams, Glebb izdarīja nepareizi, bet vai tiešām ir vērts tā stresot? Ir taču Ziemassvētku vakars, lūdzu, nomierinieties. Lai Glebb atvainojas un salīgstiet abi mieru. Labi? :) --GreenZeb — 2011. gada 24. decembrī, plkst. 19.40 (UTC +2)
Brīdinu Gļeb tevi un visos pārējos, ka tas ko un kā jūs te rakstat, atstāj iespaidu. Tieši pēc tam kad jūs izvedojāt šeit "ģenētiku" internetā sāka pardāties ķengas attiecībā uz latviešiem. Tas viss ir jusu rīcības rezultāts un roku darbs... Es mēģināju labot, bet kaut kads psihs paņem dzēš un aizvieto

text: Vai tad jūs šeit neesat vienīgais psihs? --Zemgalietis 17:49, 24 decembrī, 2011 (UTC)
Normāli cilvēki tā nedara. Kaut gan ir jau vēl citi iemesli ar kāpēc lietotājs vārdā Gļebs to varētu darīt
Sadaļa "ģenētika" ir nepamatoti izveidota. Un tas kas to ir izveidojis pats personīgi tajā neko nesaprot, negrib uzņemties atbildību, dzēš arā pareizu labojumu un citu rakstīto. neargumentejot, jo viņa penteri nav nekadi argumenti...

text: Зиемассветкос нав ко дарит? --Zemgalietis 18:10, 24 decembrī, 2011 (UTC)
Āksties vien... Bet baumas ir palaistas pa visu internetu kak raz no šis vietas =)) un tas jau ir nopietni. Nekas tāds nebija gadiem ilgi =)))) Apsveicu
Gļebs: "Ja cilvēku ar N1c1 haplogrupu Y hromosomā kopējais īpatsvars būtu lielāks par padsmit procentiem, tad varētu pievienot, taču to liels īpatsvars ir novērots vienīgi pašos Krievijas Eiropas daļas ziemeļos dzīvojošajiem krieviem. Volgas somu tautas muroma, mokša, erzja nav krievi."
Redz, somiem, krieviem, igauņiem, un leišiem, katram ir savas N mutācijas, kas ne tuvu nav blakus, citiem vārdiem sakot svešas. Tas nozīmē, ka krievu un somu N salīdzinot ar leišu(iespējams arī latviešu) ir pilnīgi sveši. Latviešiem, domāju, pieļauju, ka varētu būt viena vai divas dažādas N.
Krievija ir ļoti milzīga teritorija salīdzinot ar tiem laikiem, kad tikai sāka parādīties pirmās valsts pazīmes un valdošās nācijas etnoģenēze. Neiet runa par tiem kas sevi mūsdienās identificē ar muroma, mokša, erzja u.t.t, bet par tiem kas jau simtiem gadu ir krievi - tātad Petrovi, Ivanovi, Putini, u.t.t. 
Un tā tas arī ir - ka krieviem N lielāks par padsmit, jo tikai ziemeļi 30 - 40%, bet centrs 16 - 20%, jeb pavisam kopā kādi 20 - 25% vismaz. Nemaz nerunājot par krievu sievietēm, kur šis skaits ir jau krietni augstāks. Ja skatīties uz Krievijas toponīmiem, tad ir skaidri redzams, ka tur notika metisācija, sajaukšanās. Tātad rupji sakot, krieviem Krievijā R1a1 = 45.0%, un citas haplogupas, un vismaz N3 20.0%.
Ja runā par gēniem, tad paskaties piemēram uz Puškinu. Lai arī viņš ir r1a1 - bet viņam ir vēl somu un pat nēģeru gēni. Paskaties uz Rurika pēctečiem, kur notiek tieši tas pats un vairākumā ir somiem radniecīgā Y N3.
Uzdošu tev jautājumu: vai tev gēni no tavas mātes ir vai nav gēni? Es protams saprotu, ka jums jaunekļiem "ģenetika" modes lieta, bet derētu vispirms uzmanīgi pamācīties un tikai tad raksīt vikipēdijā rakstus, lai pēc tam internetā nesarastos patvaļīga traktēšana un latviešu tautas ķengāšana. Ja jūs uzņemāties atbildību izveidot rakstu par "ģenētiku", tad arī padariet to godam.

text: Ārprāts, Tev tiešām nebija ko darīt? Visu Ziemassvētku vakaru vairākas stundas pie viena posta nosēdēji. Skumji Tevis. Kāpēc Tev vispār ir tik būtiska tā ģenētikas sadaļa? Tā tomēr nav tik vienkārša nozare, parastie mirstīgie no tās neko daudz nevar izprast un izsecināt, speciālistiem gan jau pašiem būs savs viedoklis, nemācīsies tie no Vikipēdijas. Gribētu arī redzēt reālus pierādījumus par to latviešu Vikipēdijas vai visu latviešu neslavu, kas tagad apkārt klejo (vai kā Tu tur izteicies, laikam jau izdzēsis esi). Bet tā savādāk, nepārdzīvo par to bloķēšanu, neuzskati, ka šeit ir kāda sazvērestība; mēģini vienkārši nomierināties. :) --GreenZeb — 2011. gada 25. decembrī, plkst. 02.06 (UTC +2)

text: "tikai ziemeļi 30 - 40%, bet centrs 16 - 20%, jeb pavisam kopā kādi 20 - 25% vismaz." Diez vai tā būtu pareizi skaitīt, jo netiek ņemts vērā tas, ka ziemeļi ir krieti retāk apdzīvoti nekā centrs un dienvidi. Tur, saskaņā ar šiem datiem, N ir attiecīgi 18,2 un 10 % krievu (N1с — 16 un 9,5 %). Tas ir daudz mazāk nekā starp somiem, igauņiem un baltiem. Bet nu, ja jums liekas svarīgi pieminēt krievus, nebūšu pret, piedāvājot vienkārši pielikt klāt apzīmētāju "ziemeļu".

text: P.S. Man šķiet, ka jūs nedaudz pārprotat manu lomu šīs nodaļas radīšanā. Pirmoreiz tai pieskāros tikai septembrī ar šādu rediģējumu. --Glebb 19:29, 25 decembrī, 2011 (UTC)
replies: text: :Dēļ divām rindiņām pieci ekrāni sakomentēti :) Nebūtu slikti iesākumam vismaz uzrakstīt aizmetnīti, kas īsti ir, teiksim, haplogrupa. Citādi kāds tur brīnums, ka nespeciālisti (teiksim, žurnālisti) par gēniem sauc visu, kas aptuveni uz to pusi attiecas (haplogrupas, imunoloģiskos antigēnus un vēl sazin ko). Gribētos arī zināt, kur ir apskatāma tā latviešu tautas ķengāšana šī Vikipēdijas raksta dēļ. Un atgādināšu, ka visa sāls ir ATSAUCĒS. --ScAvenger 21:51, 26 decembrī, 2011 (UTC)
Glebs "Diez vai tā būtu pareizi skaitīt"
Gleb. Tu vispār zini kā notiek genoģeogrāfiskie pētijumu par aizvēsturi un viduslaikiem? Ne jau no ielas ņem mūsdienās sabraukušos pa visu plašo piedod man impēriju... Izdari vienu labu un derīgu darbu - neņemies kur tev nav sajegas... Vēl sīkāk tālāk neko neskaidrošu.
A ja tu gribi runāt ne par aizvēsturi, bet par visu latviešu mūsdienu populāciju lai zinātu katram "gēnus", tad zini, ka mums Latvijā pagaidām nav aizsākumu tādiem pētījumiem kā tas ir Krievijā.
Nu nav Latvijā neviens tik debīli ķerts uz "gēniem"... 
Kas attiecās uz Latvijas vēsturi - tad ģenētiskais portrets dažados laikos ir mainīgs, bet tam visam nav sakara ar jēdzienu latvietis. Atkartoju, visi pētījumi uzrada apmēram vienu un to pašu. The analysis of Y-chromosomal polymorphisms revealed the presence of TWO MAJOR N3 and R1a, ~80%, and five minor. Šie dati ir pareizi. Vienīgi problēma tāda, ka vēsturei tam ir nulle vertibas, no tiem neko nevar secināt, jo nav tik precīzi veikti lai noteiktu pie kādiem zariem tie pieder. 
ScAvenger "Citādi kāds tur brīnums, ka nespeciālisti (teiksim, žurnālisti) par gēniem sauc visu, kas aptuveni uz to pusi attiecas (haplogrupas, imunoloģiskos antigēnus un vēl sazin ko)"
ScAvenger, tak teicu jau, ja esi iedomājies ka tu esi žurnalists, tad vari rakstīt attiecīgās vietās, lai nav japieņem par patiesību brinumi. Raksti kaut vai savu gramatu un ir daudzas vietas kur interneta var fantazēt cik uziet..
P.S. Pat bez "ģenetikas" visiem ir sen zinams, kadas tautas Latviju apdzīvoja un kādas ne.. Un neapšaubāmi R1a1 ir latviešu.

text: Atkartoju, visi pētījumi uzrada apmēram vienu un to pašu. The analysis of Y-chromosomal polymorphisms revealed the presence of TWO MAJOR N3 and R1a, ~80%, and five minor. Šie dati ir pareizi.  Vienkārši lieliski. Tagad atliek tikai salikt atsauces uz šiem daudzajiem pētījumiem un izbeigt ņemšanos. --ScAvenger 05:05, 27 decembrī, 2011 (UTC)
Kopā ir saskaitījuši vairak kā 400 cilvekus, kaut gan pilnigi pietiek ar tiem 140 ko es iedevu... Es nesaprotu kāpēc tas tiek ignorēts vai dzests? Tu vari man paskaidrot lietotāja vardā Gļebs visparejo uzvedību? Un kapec viņš ar tādam dvēseliskām mokām reaģē uz faktu ka krieviem N3 ir milzīga loma vēsturē un ka tas ir vairak par padsmit.
ScAvenger "atsauces uz šiem daudzajiem pētījumiem" Atraksti cien. LU doktorantei Liānai Pliss, Krūmiņai, Baumanim vēstuli un pasaki ka tu šaubies.

text: Mainīju nosaukumu. Ģenētika nodarbojas ar gēniem, nevis analizē populāciju haplogrupas.85.115.106.145 13:38, 30 martā, 2012 (UTC)
Iesaku sadaļu "YDNS ģenealoģija" dzēst, jo informācija šeit sniegta pārāk skopi. Ģenētiskā ģeneologija neaprobežojas tikai ar paviršu Y-DNS haplogupu pieminēšanu. (Tas it tik pat vispārinati kā vienā rinkopa aprakstīt no kādiem ķieģeļiem Eiropā ceļ mājas.) Nez vai šīs sadaļas autors apzinās, ka divarpus rindiņās nevar izskadrot to kā latvieši cēlušies no pērtiķiem. Jo tieši tā arī ir ģenētiskās ģeneoloģijas būtība ar Y-DNS, mtDNS, etc. Ja evolūcija tiešām ir bijusi, un jūs to saistat ar kādas tautas vai nācijas izvaidošanos, tad šīs teorijas pierādīšana noteikti ir disertācijas vērta. Ja vēlaties pētīt latviešu ģenētiku attiecībā pret citām tautām, ar haplogrupām vien ir par maz. Diemžēl jo tālāk ģenētika it izpētīta, jo vairāk parādās spekukalutīvu rakstu (tai skaitā tādiem uz kuriem še atsauces) kur autori mēģinā par patiesiem izvirzīt paziņojumus, ka "mans bralis nav mans brālis un mans kaimiņš nav mans kaimiņš". Līdzigi, kā savulaik parādījās spekulācijas, kas sekoja atklājot LWb gēnu. Ģenētika ir ārkārtīgi interesanta zinātne, tāpēc tam kuram/kurai ir uzņēmība, novelu arī iespēju šo lietu kārtīgi izpetīt, lai nākotnē šai enciklopēdijā varam ievietot vērtīgus rakstus arī par šo tēmu.4.71.160.190 13:39, 9 jūlijā, 2012 (UTC)
Ģenētika iesācējiem no iesācēja
1. mitohondrija DNA - tiek nodots tikai pa mātes līniju - dažādu iemeslu dēļ(precības, kā arī iekaroto tautu sievietes tika saudzētas vairāk kā vīrieši) kopīgi gēni var būt starp dažādām pat neradniecīgām tautām
2. Y-DNA, kas tiek nodots tikai pa tēva līniju - lūk šeit gan ir novērojama arī etniskā piederība, kur vēsturisku iemeslu cilvēku grupas ne tikai kļuva ģenētiski atšķirīgas, bet arī kļuva kulturāli atšķirīgas.
A un B haplogrupas ir koi, san, pigmejiem un nilotiem
C un D - migrācijas grupa, kas ir plaši sastopama austrālijas aborigēniem un gar visu Āzijas krastu un iestiepjas arī amerikās
E - pārsvarā bantu tautu haplogrupa - pie šās haplogrupas pieder arī mūsdienās semītu un hamītu valodās runājošie Āfrikas iedzīvotāji, bet jāņem vērā to, ka nesenā vēsturē no Arābijas pussalas notika vairākas semīttautu migrācijas
G - gruzīnu un cirkāziešu haplogrupa - kādreiz bija plaši sastopama arī Anatolijā un Eiropā kā arī Irānā. 
H - Dravīdu tautu haplogrupa
I - seno eiropiešu haplogrupa - valodas nav saglabājušās, bet pēc ģenētikas šie bija brāļu etnosi senajiem semītiem(J)
J - divupes haplogrupa: semītu un urartu un viņu pēcteču ziemeļkaukāza tautu nakhu un dagestāņu haplogrupa un pirmsindoeiropeanizēto armēņu haplogrupa
L - Indas ielejas civilizācijas haplogrupa - valoda nav saglabājusies(nav arī liels % starp pārējiem)
T - nav saglabājusies valoda, bet vislielākais % ir Āfrikā
M un S ir Jaungvinejas tautām piederošie cilvēki
N un O 
N ir somugru un jukagiru tautu haplogrupa. Tur kur ir bijuši cieši kontakti ar kaimiņiem tur ir novērojams lielāka haplogrupas N koncentrācija - piemēram čukčiem, kas oriģināli bija haplogrupas C pārstāvji ir ar lielu haplogrupas N īpatsvaru, arī jakuti, kas asimilēja pāris seno ziemeļu tautu pārstāvjus ir ar lielu skaitu šiem gēniem. N haplogrupas pārstāvju ierašanās ziemeļeiropā notika ar haplogrupas I asimilāciju. Vēlākos laikos notika arī haplogrupu R pārstāvošo tautu asimilācija - Baltijā tā plauka pat vāciešu laikā.
O - cilvēki, kas mūsdienās ir ķīnieši un citas DAaziātu valodas: http://en.wikipedia.org/wiki/Haplogroup_O-M175#Languages_families_and_genes
Q un R
Q ir pārsvarā abu ameriku indiāņu pārstāvji - plus vēl jenisejiešu valodas, kas ir lingvistiski līdzīgas ar Na-Dene indiāņu valodām.
R haplogrupas pārstāvjiem(Indoeiropiešu valodās runājošie un basku, kas iespējams ir kāds senāko R haplogrupas cilvēku valodas variants - paradokss, bet R1b ir senāks par R1a - baltu un slāvu ģenētiskā mutācija ir jaunāka par rietumeiropiešu mutāciju) tuvāki ir Q haplogrupas pārstāvji, kas mūsdienās apdzīvo abas amerikas.
Indoeiropiešu(R) nošķiršanās no amerikāņiem(Q) visticamāk ka notika Baikāla ezera apkaimē un mūsdienās ketu valodas ir relikts no tā laika - ketu valodu lietojums ir rakstiski izsekojams, ka viņi bija izplatīti daudz tuvāk Baikālam arī nesenā vēsturē.
Baikāla ezera apkaime bija pirmā vieta(ap to laiku pirms viņiem Somijā dzīvoja sāmi, kas bija haplogrupas I pārstāvji) kur ieradās no dienvidaustrumāziešiem(O) nošķīrušies somugri, kas jau kopš pašiem pirmssākumiem ir bijuši kaimiņos haplogrupai R.
Turpat netālu ganās haplogrupas C nomadi(ir teorija, ka šie sāka klejot ar zirgiem, kad šie iemācījās šo prasmi no indo-eiropiešiem) - mongoļi, tjurki, un tungusi. Jakutu ekspansija uz ziemeļiem notika ļoti vēlu - visticamāk, ka tikai pirms 1000+ gadiem.
Kā noprotams, tad pēc Y-haplogrupas lieliski var noteikt tautas vīrišķo pārstāvju izcelsmi, kas ir sasaistāma arī ar valodu un kultūras izcelsmi. Piemēram armēņu gadījumā R1b indo-eiropieši iebruka urartu pēcnācēju valstī un izmantojot savu augsto stāvokli spēja izplesties, nodrošinot lielāku pēcnācēju skaitu, tāpēc mūsdienu armēņi ģenētiski ir tuvāki indo-eiropiešiem, kaut vēsturiski tie ir senās divupes iedzīvotāji. Līdzīgi ar indo-eiropiešu iebrukumu Indijā mūsdienu Indijā ir liels procents ar R1a gēniem, bet neskatoties uz to, ka senbie indo-eiropieši apdzīvoja mūzdinu Kazahstānu, tur nav nekas daudz saglabājies, jo tur vēsturiski galīgi nesen ieradās mongoļu un tjurku tautas, kad viņi izpletās uz rietumiem. Nemaz nepieminot tās nesenās vēsturiskās ģenētiskās izmaiņas, kas notika koloniālisma laikmetā...
3. Nez kāpēc cilvēki tā koncentrējas tikai uz mthDNA un Y-DNA, bet ir vēl arī X-hromosoma un tā ir daudz interesantāka ar to, ka ģenētiskās izmaiņas nosaka ABI vecāki. Izmaiņas X-hromosomā(kas ir atrodams abos cilvēku dzimumos) notiek ņemot ~50% gēnus no viena vecāka un ~50% no otra vecāka un tad saliekot kopā sanāk tas, kas veido mūsu izskatu un kāpēc mēs tomēr atšķiramies viens no otra. Pēc šīs X-hromosomas kartes skatoties http://www.eupedia.com/europe/autosomal_maps_dodecad.shtml#East_European austrumeiropas autosomālā grupa ir līdzīga ar seno baltu izplatības areālu un baltu hidronīmu karti.
Apkopojot šo visu var teikt tikai to, ka baltu pamatā bija R1a - N1c ir nesenas izcelsmes un radusies diezgan intensīvas somugru migrācijas rezultātā. Vēl senākie haplogrupas I pārstāvji Latvijas teritorijāpalika mazākumā vieni no pirmajiem un daļa no tiem ir ievazāti zviedru laikos. R1b gan visticamāk, ka ir vāciešu mantojums. Kad vācieši pakļāva Livoniju, notika N1c izplešanās - liela daļa zemgaļu devās prom un viņu vietā ienāca līvi, arī vēlāk kad vācieši saņēma gūstā votus, kurus vēl nesen dēvēja par "krieviņiem", tos nometināja Bauskas apkaimē. Tā ka tas ir normāli, ka arī pēc 1000 gadu jaukšanās R1a ir labi ja 50%. No tiem labi ja 10% nāk no 2000 gadus senas vēstures, jo ap to laiku notika vēl latviešu-lietuviešu cilsu ierašanās Latvijā un Lietuvā no mūsdienu Baltkrievijas teritorijas. N1c lielais īpatsvars ir somugru asimilācijas latviešos sekas mūsdienās, bet ja mēs uzskatām, ka senlatviešiem bija baltu seņči, tad tiem tik liels N1c īpatsvars nevarēja būt, tāpēc uzskatīt N1c par baltu gēnu ir dīvaini. Būsim reālisti - pēdējos 2000 gadus balti bija norieta periodā un ja nebūtu notikusi vāciešu ierašanās, mēs būtu slāviskoti, tāpat kā mūsu radinieki - baltkrievi kas ironiskā kārtā mūsdienās arī drīz kļūs rusificēti.
92.22.16.140 00:20, 27 aprīlī, 2014 (EEST)
thread_title:  Eu,lielie "ģenētiķi"  

message: Man šķiet latvieši ir etniskā grupa/tauta, nevis nācija. Nācija ir kādas konkrētas valsts iedzīvotāji, bet šeit runa ir arī par citām grupām. Nācija drīzāk ir Satversmē atrunāta Latvijas tauta t.i. valsts pilsoņu kopums. ~~ (saruna) 19:02, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: Atkarībā, ko definējam par nāciju. Krievu viki par divām nozīmēm - Существует два основных подхода к пониманию нации: как политической общности граждан определенного государства и как этнической общности с единым языком и самосознанием. (mans tulkojums - "eksistē divas pieejas nācijas izpratnē - kā visu valsts pilsoņu kopums vai kā etnisks kopums ar vienotu valodu un pašapziņu). Latvijā, manuprāt, parasti ar nāciju saprot otro gadījumu. --Feens (diskusija) 20:02, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: :Primitīvāk — nācija ir tauta, kas spēju izveidot savu valsti. --Zemgalietis (diskusija) 20:14, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: ::LLVV - Vēsturiski izveidojusies stabila cilvēku kopība, kurai ir raksturīga kopīga valoda un psihiskā struktūra, kopēja teritorija un ekonomiskā dzīve Tauta, kas sasniegusi samērā augstu attīstības pakāpi. Svešvārdu vārdnīcā vēl klāt tam visam pierakstīta kopīga kultūra un tendence veidot valsti. Ja valsts ir nozīmīgs komponents, lai būtu nācija, tad jāņem vērā ka ir latvieši, kuriem ar Latvijas valsti maz sakara - gan tie kas dzīvo ārzemēs un nav pilsoņi, gan tie, kas dzīvojuši pirms valsts dibināšanas. ~~ (saruna) 20:40, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: :::(Komentārs pirms izlasīju Xil variantu). Nobijos teikt Zemgalieša variantu, jo tā man savulaik mācīja PSKP vēsturē :), bet jā, arī tā var definēt.  Vēl viens variants bija, ka nācija ir tauta, kura realizējas visās galvenajās cilvēka darbības sfērās (izglītībā, zinātnē, mākslā, ekonomikā utt.) T.i. nācija var būt bez savas valsts, piemēram, kataloņi vai flāmi. Tā, ka šis jēdziens tāds neviennozīmīgs. --Feens (diskusija) 20:42, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: ::::Par Xil komentāru. Tur nav rakstīts, ka valsts ir nopietns komponents. Tur rakstīts tendence veidot valsti. --Feens (diskusija) 20:44, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: :::::Nē, tā ir svešvārdu vārdnīcā. LLVV ir runa tikai par ekonomisko situāciju un kopēju teritoriju, kas parasti ir valsts pazīmes, var protams būt arī reģiona iedzīvotāju pazīme, bet vēl jo vairāk nav attiecināmas uz cilvēkiem, kas Latvijā nedzīvo. Tāpat nav jābūt tīrasiņu latvietim, lai runātu latviski un uzskatītu sevi par valsts daļu, kas būtu raksturīgs nācijas pārstāvim (tas gan neattiecas uz problēmu ar šī raksta definīciju) ~~ (saruna) 20:51, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: ::::::Nedomāju, ka vajag tik ļoti filozofēt. Paskatamies kaut vai uz norvēģiem vai amerikāņiem — mūsdienās viņu valstīs dzīvo ne tikai viņi un viņi paši arī dzīvo pa visu pasauli. Vienvārdsakot, Tu neatradīsi tādu absolūtu tautu, kas dzīvos tikai savā valstī. Latviešu valsts ir Latvija un es piekrītu Feenam — ar nāciju latviešu valodā vairāk ir saprotama otra nozīme no krievu Vikipēdijas. --GreenZeb — 2012. gada 12. maijā, plkst. 00.17 (UTC +3)
replies: text: ::::::: Ierosinu šajā diskusijā sastopamo informāciju (protams ar atsaucēm) pievienot rakstam nācija. Tas saucas — labāk nediskutējam, bet rakstam rakstus :) Tā kā nejūtos šajos jautājumos spēcīgs, tad atteikšos pats no sava priekšlikuma izpildīšanas :) PS: Manuprāt vajadzētu arī rakstu par tautu (pašlaik tā ir nozīmju atdalīšanas lapa) --Treisijs (diskusija) 21:51, 11 maijā, 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::Pievieno, Treisij, es gribēju, bet daļēji šeit tiek pausti viedokļi, kas nav pierādāmi ar atsaucēm un tajā raksta jau ir minēti galvenie definīciju elementi. GreeZeb un pārējie - amerikāņi nav labs piemērs, jo viņi pārstāv vairākas etniskas grupas un, ja var ticēt en.wiki, identificējas ar pilsonību sk. :en:Americans, savukārt :en:Norwegians ir teikts, ka norvēģi ir gan nācija, gan etniska grupa. Mans piedāvājums gluži vienkārši ir neizmantot definīcijā terminu, kas cieši tiek saistīts ar valsts pastāvēšanu, bet teiksim "tauta" kam nav tādas specifiskas nozīmes nokrāsas (izskatās, ka var būt gan nācija, gan etniska grupa), ja nav kāda būtiska argumenta kapēc tas būtu sliktāks variants. ~~ (saruna) 22:07, 11 maijā, 2012 (UTC)

text: :Etnos ir ļoti sens grieķu nosaukums ar kuru tie apzimeja citas tautas vai ciltis. Laikam latvietis, atbild uz jautājumu no kurienes, atbilde - lat- vietis. Latvijas nosaukums dots no etnosa un pamattautas leti. Leti nebija vienigais etnos vai cilts uz to bridi kad veidojās valsts. Kopa ar tiem livi, kursi, vendi, zemgaļi un citi izveidoja vienu tautu vai naciju - latvieši. Starp citu, ja vardam латвиец pieliek s un is - kas sanak? Tas pats. --87.226.45.80 19:08, 10 jūnijā, 2012 (UTC)
replies: text: ::Ko ar to visu gribējāt pateikt? Kas atkal nav kārtībā? --ScAvenger (diskusija) 19:25, 10 jūnijā, 2012 (UTC)

text: :ScAvenger: "Kas atkal nav kārtībā?"

text: :Obligāti kaut kas nav kartībā? Kas attiecas uz "atkal", tad jāsaka, ka manis te nebija laikam vairākus mēnešus(!!!), bet SCAvenger pielipis ka tāds maniaks. Tas liek aizdomāties! Uzreiz var redzēt nīkulis kuram kasās un grib lai pakasa. Trollis vai? Tā ka nav nemaz brīnums ka tāds arī nemaz nesaprot ko raksta, un kas rakstīts noteikumos, jo nemitīgi tos pārkāpj. Man diemžel nav laika jūs pakasīt, citādi jau sen no šejienes izlidotu. Ticiet man. Domaju ka labak jums kluset, jeb padomat ko pateikt. Nezinu, kas jūsu smadzenei figas lielumā, lika tā domāt ka es gribu teikt ka "kaut kas nav kārtībā". --87.226.45.80 02:52, 11 jūnijā, 2012 (UTC)
replies: text: :: :) --ScAvenger (diskusija) 04:08, 11 jūnijā, 2012 (UTC)

text: Nu un, ka ir citas grupas, kurā valstī tādu nav. Nācija saistās ar pamatnāciju. Turklāt nevajag piemirst, ka tautiskais ir vācu folkišs..vācu izpratne saista nāciju ar etniskumu, nav te ASV ;) --Zemgalietis (diskusija) 02:15, 27 aprīlī, 2014 (EEST)
thread_title:  Nācija?