Diskusija:Globālā sasilšana

message: Sadaļā "kritika" gandrīz nevienam apgalvojumam nav atsauce uz informācijas avotu. Apgalvojumi arī nenorāda nekādu kontekstu šai informācijai. Piemēram, minējums, ka laika gaitā ir mainījušās temperatūras mērīšanas metodes - pats par sevi šis apgalvojums neko nenozīmē, jo tas neparāda, ne to, vai šī atšķirība vērā ņemami ietekmē rezultātu interpretāciju, ne vai mūsdienu zinātnieki savos pētījumos ņem šo atšķirību verā. 
Vēlos piebilst, ka personīgie blogi un mājas lapas no "ekspertiem", kas nestrādā nevienā institūtā vai universitātē, nav recenzētas publikācijas akadēmiskos žurnālos un tādēļ nav adekvāti zinātnes avoti. Šādi blogi vai mājas lapas bieži tiek izmantoti, kā avoti klimatu pārmaiņu kritiķu vidū.
replies: text: Jāpiebilst, ka apmēram tikpat daudz ņemami par pilnu angažēti institūtu un universitāšu pētījumi, kuru finansējums atkarīgs no šo pētījumu rezultātiem.--Egilus (diskusija) 2020. gada 27. septembris, plkst. 20.47 (EEST)
Lūdzu, pierādījumus un kritiku par metodologiju, nevis nepamatotas sazvērestības teorijas. Šāda apsūdzība ir ļoti nopietna un tai nepieciešami nopietni pierādījumi. Piedevām, tā ir tukša runāšana - teikt, ka  esot tādi institūti un pētījumi, nenosaucot nevienu un specifiski neveicot kritiku par metodologiju vai rezultātu interpretāciju).91.155.237.99 2020. gada 1. oktobris, plkst. 14.00 (EEST)VS
thread_title: Kritika

message: Rakstā šobrīd ir minēts:
replies: text: Kā var secināt no Austrumangijas universitātes Klimata pētījumu centra iekšējā apritē esošajiem e-pastiem un dokumentācijas, kas nonākuši sabiedrības rīcībā pēc hakeru ielaušanās iestādes informācijas sistēmās, šajā pētniecības institūtā ir mērķtiecīgi sagrozīti dati, lai radītu nepareizu priekšstatu par temperatūras izmaiņām uz zemeslodes, nevēlamā informācija iznīcināta un vispār kopumā — organizēta globālās sasilšanas datu falsificēšana.
Kā avoti šiem apgalvojumiem ir ievietoti veci blogi, savukārt en:Climategate var atrast ievērojami uzticamākus avotus, kas saka pretējo:

text: Six committees investigated the allegations and published reports, finding no evidence of fraud or scientific misconduct. The six major investigations covered by secondary sources include:  House of Commons Science and Technology Committee (UK); Independent Climate Change Review (UK); International Science Assessment Panel (UK); Pennsylvania State University (US);  United States Environmental Protection Agency (US); Department of Commerce (US).
Līdzīgi, kāda ir atšķirība, ko par klimatu domā Indriķis Muižnieks? Viņam nav nevienas zinātniskas publikācijas klimatoloģijas jomā. Būt par LU profesoru nenozīmē, ka var autoritatīvi izteikties par jebkuru zinātni.
Pārējā kritikas sadaļa arī ir savārstījums no neadekvātiem avotiem vai bez avotiem, un es iesaku lielāko daļu vai visu no tās ņemt laukā. Reinisrunāt 20:51, 5 oktobrī, 2011 (UTC)

text: Droši vien, ka jāpārstrādā, tomēr ne viss tur izskatās pilnīgi nepatiess. Te jāķeras klāt kādam speciālistam. --ScAvenger 04:17, 6 oktobrī, 2011 (UTC)
thread_title: Nepareiza informācija

message: Sadaļā "kritika" gandrīz nevienam apgalvojumam nav atsauce uz informācijas avotu. Apgalvojumi arī nenorāda nekādu kontekstu šai informācijai. Apgalvojumi, kuriem ir avoti, ved uz 1. skeptiķu personīgajiem blogiem/mājas lapām, 2. intervijām Latvijas ziņu saitos ar cilvēķiem, kas nav jomas eksperti, 3. beigtiem linkiem.
Nav atsauces uz akadēmiskiem pētījumiem vai pārskata rakstiem akadēmiskos žurnālos. Gandrīz visiem apgalvojumiem ir iespējams atrast pret-argumentus zinātniskājā literatūrā (kā pāris lietām esmu veicis).
Ņemot vērā, ka angļu wikipēdijas lapā šādas sadaļas nav un šeit tā ir nezinātniski un wikipēdijas standartiem neatbilstoši uzrakstīta, vēlos piedāvāt šīs sadaļas izdzēšanu. Pētījumi parāda, ka dezinformācija, pat, ja tā tiek atspēkota, kaitē sabiedrības informētībai, tādēļ šīs sadaļas atstāšana, manuprāt, ir lieka 91.155.237.99 2020. gada 1. oktobris, plkst. 14.00 (EEST)VS
replies: text: Vispārīgi piekrītu, ka šie apgalvojumi bez atsaucēm nav saglabājami.  jūsu domas par darāmo? --Papuass (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 14.16 (EEST)
replies: text: :Es teiktu, ka viss raksts, ieskaitot kritikas sadaļu, ir vienpusēja komerciāla propaganda un uzrakstīta ar mērķi pārliecināt, nevis informēt (pie tam, otra puse arī neizskatās daudz labāk). Un ciparu anonīms diskusijā arī neslēpj, ka viņa mērķis ir sabiedrības viedokļa ietekmēšana un nepareizo viedokļu iznīdēšana no publiskās telpas, ja reiz nav izdevies tos iznīdēt no zinātnes (pēc viņa paša skaitļiem). Bet ja mēs atstājam tādu absurdu frāzi, ka "Akadēmiski pētījumi"(...) norāda, ka 84% līdz 99% procentu dabas zinātnieku uzskata..." (kas par precizitāti "akadēmiskos pētījumos"! - un ar klimata pētīšanu viņiem iet apmēram tāpat), tad kritikas sadaļa uz tāda fona šķiet loģiska un pamatota. Nemaz jau nerunājot par to, ka šī frāze runā pretī apgalvojumam par "zinātnisku konsensusu" - 84% nav konsensuss un 93%, ja ticam rakstam, attiecas tikai uz pašu klimata pārmaiņu faktu. Vispār steigties ņemt par pilnu angļu versiju ne vienmēr vajag, kā mēs par to esam nereti pārliecinājušies. Parādījušies tekstam neadekvāti teikumi rakstā (kā par Tralli, par kuru runa tekstā nekur neiet) ir vai nu pārpratums vai teksta vandalizācija, kura vai nu jāpārraksta normāli vai jāaizvāc.

text: :Diemžēl, man pašam nesanāks laika ar to ņemties, vismaz tuvākajās pāris nedēļās noteikti ne, jo tas ir nopietns darbs uz vairāk kā nedēļu. Pirmām kārtām jau rakstā kritikas sadaļā ir ievietota informācija, kas vispār nav kritika, bet attiecas neitrāli uz lietu - kā, piemēram, analoģiskas iepriekšējās sasilšanas. Tas, ka viņu pieminēšana ir neizdevīga vienai strīdnieku pusei, neattiecas uz tēmu, raksta nosaukums ir veltīts globālajai sasilšanai, nevis ķeskām un korupcijai ap viņu.--Egilus (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 15.39 (EEST)
replies: text: ::jo šis raksts būtu precīzāka raksta en.wiki kopija, jo labāk mums visiem būtu... bet tā kā tas tā nav: es noteikti piekrtītu, ka kritikas daļa ir vismaz ļoti samazināma, atstājot pašu mazumu vienas rindkopas apjomā, ka vispār šāda kritika eksistē, un kādus argumentus tā parasti izvirza. --Biafra (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 16.47 (EEST)
replies: text: :::Tā kā raksts ir gana skatīts un vispār karsts temats, es būtu par jebkuras puses nepārliecinošu argumentu izņemšanu. Lai cik mums sēņu, riteņbraukšanas un Rīgas ielu aprakstīšanas entuziastiem šī tēma personīgi nešķistu neinteresējoša, tā veido kopējo viedokli par Vikipēdiju. Labāk īss raksts nekā šāds.  --Papuass (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 17.19 (EEST)

text: :::Precizēsim, ka angļu versijā ir nevis vienkārši sadaļa par kritiku (jo tāda arī viņu rakstā ir, lai arī "neenciklopēdiskā stilā", precīzāk, kara laika propagandas stilā), bet speciāli šai kritikai veltīti raksti un tur tā tiek izklāstīta krietni sīkāk kā pie mums. Protams, tai pašā neenciklopēdiskajā stilā un, kā mūsdienās pieņemts pie jebkuras radikāli kreisās propagandas, vainojot nepareizā viedokļa izplatīšanā "galēji labējos" (kā :en:Climate change denial).

text: :::Man šķiet, ka objektīva raksta nebūs nekad, jo tāpat kā daudzās krustakaru tēmās, viņa interesanta tikai vienas puses fanātiķiem. Tāpēc mums nesen parādījās liels daudzums visai neadekvātu slavinošu rakstu no studentiem par mūsdienu birokrātiskajiem izgudrojumiem, piemēram.--Egilus (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 17.31 (EEST)
Konsenss jeb vienprātība ir veids, kā mērīt zinātnieku  viedokli par noteiktu tēmu. Ja 84% piekrīt kādam apgalvojumam, tad zinātnieku konsens par šo apgalvojumu ir 84%. Teikums par konsensu nekādā veidā nav "absurds". Atsaucēs ir norādīti vairāki pētijumi. Intervāls 84% līdz 99% norāda šo pētījumu rezultātu diapozonu (vienā 84%, citā 99%, un pārējos starp šiem skaitļiem). Varbūt esmu uzrakstījis nesaprotamā veidā.
Es saprotu, ka teikumi, kā "Trallis nav klimata zinātnieks" nav enciklopēdiski. Tomēr manuprāt, neinformētiem lasītājiem ir svarīģi redzēt, cik neadekvātus avotus izmantojis kritikas sadaļas autors. Es teikumu pierakstīju, jo uzskatiju, ka neesmu pietiekama autoritāte (vikipēdijas moderātors), lai izlemtu izdzēst daļas no kritikas sadaļas, pat ja to pamatojums un avoti ir komiski (Apollo.lv intervijas ar sinoptiķi). Manuprāt, ja atstāj kritikas sadaļā minētos argumentus, tiem ir vismaz nepieciešams norādīt, to pretrunas ar zinātnisko literatūru.
Šī ir strīdīģa politiski tēma tādēļ, manuprāt, to vajadzētu aprakstīt, balstoties uz akadēmiskiem petījumiem un zinātnisko literatūru. Blogi un intervijas, kas izmantoti kritikas sadaļā - tas lūk ir "absurdi". Chuubii (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 19.00 (EEST)

text: Latvijas sinoptiķis ir adekvāts avots šādā tēmā (šeit ir Vikipēdija latviešu valodā), un Apollo ir Latvijā autoritatīvs portāls neatkarīgi no tā, ko viņi saka un raksta. Bet mana pretenzija bija par stilu - tur tekstā pirms tam nebija ne vārda par Tralli un lasītāji nelasa Vikipēdijas rakstus Vikikodā, lai uzminētu, kāpēc šis cilvēks tiek ne no šā, ne no tā pieminēts un apstrīdēts.

text: Kritikas sadaļā jāsniedz informācija par kritiku, balstoties uz tiem avotiem, kādi ir. Un labi, ka jūs atzīstat, ka tā ir strīdīga politiska tēma - strīdīgas politiskas tēmas Vikipēdijā nepieciešams apgaismot no visu pušu viedokļiem, nevis tikai no vienas puses. Pat ja paša rakstītāja viedoklis ir pretējs.--Egilus (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 19.13 (EEST)
Tas, ka latviski ir pieejams maz kvalitatīvas informācijas, manuprāt, nav iemesls aizstāt kvalitatīvu, akadēmiskos žurnālos publicētu informāciju ar ziņu portāla interviju, kur sinoptiķis stāsta savu personīgo viedokli. Protams, vajag norādīt abu pušu argumentus. Šajā gadījumā, "otra puse" jeb kritikas sadaļas autors neizmanto recenzētus akadēmiskus pētījumus savu apgalvojumu pamatošanai. Visa kritikas sadaļa ir "rogue" zinātnieku blogi, intervijas, vai vispār bez atsaucēm. Ja kritikas sadaļa būtu pilna ar apgalvojumiem, kas nāk no recenzētiem petījumiem vai pārskata rakstiem akadēmiskos žurnālos, es neko neteiktu (pat ja nepiekristu šo pētījumu metodoloģijai). Chuubii (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 19.23 (EEST)

text: Es īsti neiztēlojos akadēmisku žurnālu, kurš ietu pret pasludinātu "vienprātību" vienalga kādā jautājumā (pat ja šādas vienprātības praksē nav - jocīgi izskatās vienprātība, kurai nepiekrīt liela daļa vienprātīgo, eksistē vai nu 100% vienprātība, vai divi viedokļi ar 84% un 16% un 84% sauc par vairākuma viedokli). Laiki, kad zinātnieki savā sfērā uzdrīkstējās nostāties pret politisko atmosfēru, sen garām. Bet tam nav nozīmes, jo ja tie 16% vai 7% netiek publicēti akadēmiskajā presē, bet viņu viedoklis vienalga jāapgaismo, tad tiek lietoti tie avoti, kādi ir. Avotu autoritāte ir svarīga, bet vēl svarīgāk ir sniegt informāciju vispār. Tāpat kā, sniedzot informāciju par kritiķu viedokli, būtu jānorāda, ka tas netiek publicēts autoritatīvos avotos un to atbalsta tikai tie nosacītie 16 vai 7 procenti speciālistu. Šādas sadaļas uzdevums atbilstoši tās nosaukumam ir informēt par kritiku, nevis uzņemties spriedēju lomu.--Egilus (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 19.44 (EEST)
Es laikam nesaprotami izteicos. Vienprātība šeit netiek lietota, kā to dara sadzīvē. Vienprātība nav domāta, kā spriedums (jo nav zinātniski atzīta robeža, kur tā sākas), bet aprakstoši - cik jomas ekspertu ir vienprātis par noteiktu tēmu. Vairāki pētījumi norāda, ka 99% līdz 100% klimata pētnieki uzskata, ka antropogēnās klimata pārmaiņas notiek. Citi saka, ka tā domā 84%. Nav tā, ka šie skaitļi ir pretrunā, jo katram pētījumam ir sava metodoloģija - informācijas ieguves veids (aptaujas, zinātnisko pētījumu analīze, zinātnieku izteikumi medijos, u.c.), kā arī pētamo loks un skaits.
Ideja, ka akadēmiski žurnāli nepublicē vispārpieņemtajam pretējus viedokļus, ir abdurda. Daudziem prominentiem klimata pārmaiņu skeptiķiem par šo tēmu ir publikācijas akadēmiskos žurnālos. Bez pamatojuma apgalvojums "Laiki, kad zinātnieki savā sfērā uzdrīkstējās nostāties pret politisko atmosfēru, sen garām" ir ļoti kliedzošs. Recenzēšana (peer-review) nenozīmē, ka recenzenti var kaut ko noraidīt tikai tādēļ, ka tas nesakrīt ar viņu viedokli. Recenzēšanā izvērtē metodes, datu analīzi, adekvātu datu interpretāciju, kā arī rezultātu novitāti. Pat pretēji - spiediens uz novitāti un kliedzošiem rezultātiem ir nopietna problēma zinātnē. Ir ļoti daudz zemas kvalitātes žurnālu, kas aktīvi cenšas publicēt pretrunīgus rakstus un dažkārt arī atzīti akadēmiskie žurnāli veic kļūdas pētījumu novitātes dēļ.
Es piekrītu, ka kritikas sadaļai kā idejai būtu jābūt. Šī mirkļa variantā ir vienkārši izmesti nesaistīti apgalvojumi un "skaitļi". Nav arī tavs ieteikums norādīt, ka informācija nenāk no akadēmiskiem petījumiem. Nav pat norādīts, no kurienes šī informācija nāk. Ja kāds uzrakstītu šo sadaļu, skaidri norādot avotus un paskaidrojot kritiku parējās akadēmiskās literatūras kontekstā, es neko neteiktu. Man ir grūti saskatīt šī mirkļa kritikas sadaļas versijas vērtību.Chuubii (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 20.29 (EEST)

text: Man gan tas izskatās pēc nepārtrauktas pozīcijas maiņas, nevis neprecīzas izteikšanās, bet var jau būt, ka nepareizi saprotu. OK. Tātad atmetam iepriekšējo, ņemam pēc pēdējās versijas: sasilšanas kritika, tāpat kā vairākuma pozīcija, ir zinātniski pamatota un publicēta, atsaukties uz pētījumiem, kuri dod dažādus rezultātus pie vienkārša jautājuma, neprecizējot, uz ko tie attiecas, ir normāli, vienprātība nav domāta latviešu valodas nozīmē, ka cilvēki domā vai vismaz izsakās vienādi, bet kaut kādā citādā, nekādas viedokļu apspiešanas zinātnē nav (diez vai ir jēga pēdējo komentēt).

text: Tādā gadījumā, pašlaik ir pareizais variants: sadaļā ielikti aicinājumi ielikt attiecīgās atsauces, ja reiz pat oponenti saka, ka tādas ir. Un labākais, ko te var izdarīt - nevis kritizēt sadaļu, bet ielikt viņā šīs saites, uzlabojot to.

text: Jāpiebilst gan, ka truli pārtulkojot angļu versijas testu, var sarakstīt kaudzi muļķību. Kā tas mums gadās bioloģijā un konkrēti mikoloģijā (pateicoties kam es arī neņemu arī angļu versiju īsti par pilnu). Arī ar akadēmiskajiem avotiem ir nepilnības, lai neteiktu vairāk (vēl piemērs no jūsu bioloģijas - kas grib, var painteresēties, kā cūceni pirms pusgadsimta ar pasludināja par bīstami kancerogēnu vai bisītēm izgudroja speciālu indīgu helvelskābi... un viss stingri zinātniski).--Egilus (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 21.07 (EEST)
Ielikt aicinājumi pievienot attiecīgās atsauces ir labi, bet kas zina, no kurienes ir izvilkti kritikas sadaļas pašreizējie apgalvojumi. Ja vien anonīmie oriģinālie autori no 2010. un 2013. gada pēkšņi neparādīsies, sadaļa pilnībā jāpārraksta.Chuubii (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 21.29 (EEST)

text: Neviens jau neliedz pārrakstīt - taču esošais variants man šķiet visumā labs, tikai par garu (apmēram divkārt). Nu un sadaļa "Latvijas zinātnieku viedoklis" arī man šķiet viduslaiku polemisks sacerējums pret sātana aģentiem, nevis enciklopēdisks vai vismaz objektīvs raksts, turklāt vārdus "vienprātība" un "konsensuss" tomēr jālieto latviešu valodas nozīmēs vai vismaz jāizskaidro, kāpēc šeit tas nav tā. Manuprāt, bāzt te iekšā valodnieciskas problēmas ir lieki.--Egilus (diskusija) 2020. gada 1. oktobris, plkst. 22.26 (EEST)
Vienprātība jeb konseness ir zinātnisks termins Latviešu valodā, bet es piekrītu, ka vārda sadzīviskais lietojums var radīt apjukumu, tādēļ to labāk nelietot.Chuubii (diskusija) 2020. gada 2. oktobris, plkst. 00.41 (EEST)
thread_title:  Kritikas sadaļas nepieciešamība 

message: Hello Latvia,
We would be happy if you would like to join in this review
Chidgk1 (diskusija) 2021. gada 17. decembris, plkst. 16.37 (EET)
replies: text: I see a rough consensus on this talk page to delete at least some of uncited climate denial or "criticism".  indicated they wanted expert input to decide if all of the criticism should be deleted, or whether some still has some scientific credibility. I hope I can provide this expert input. I've been published in various peer-reviewed journals, and have been cited by people that would call themselves climate skeptics, as well as by mainstream scientists. I would delete all the criticism. The arguments are either false (Pēdējo 15 gadu laikā nav novērota globālā sasilšana, kaut arī CO2 ir pieaudzis par 10%.[nepieciešama atsauce]), or semi-false and not that relevant (cooling between 1940-1970). I'll start deleting the most obvious falsehoods. Femkemilene (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 12.50 (EET)

text: We have enough own civil wars without outer invasion.--Egilus (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 12.55 (EET)
replies: text: :I'm not looking to start a war at all. Does the Latvian Wikipedia have a :en:WP:Request for Comment method to make decisions and see what the consensus is? Femkemilene (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 12.59 (EET)
replies: text: ::We no have consensus even about the warming (especially at this winter :) ) - we have consensus only about a bad style. I can write the article more seriously, but it demands too much time and my critics will be stronger than present. BTW, even the English version - which is well-known as biased in topical popular issues - is changed "global warming" to "climate changes", so we still have an overly primitively alarm version. --Egilus (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 13.08 (EET)
thread_title:  Meta wiki review of climate change denial 

message: Lai nu ko te nemēģinātu sastrādāt fanātiķi, taisnība ir agrāk izlemtajam - raksts un īpaši (bet ne tikai) kritikas sadaļa ir jāpārtaisa. Un, manuprāt, arī pārvietojams analoģiski angļu versijai, no "globālās sasilšanas" uz "klimata izmaiņām", jo tas process nav tik viennozīmīgi primitīvs, kā mums pamatdaļā aprakstīts. Bez tam, trūkst tehniskās sadaļas par to, kā mēģinājumi mainīt klimatu pretējā virzienā noveduši pie pasaules enerģētiskās krīzes, kā arī nav minēts kopējais pozitīvais efekts cilvēcei un dabai no sasilšanas daļā no tiem reģioniem, kur tāda novērojama. Un, kā jau minēts, divas trešdaļas kritikas sadaļas ir nez kur sagrābstīta... teiksim delikāti, pļāpāšana.
Nezinu, vai kāds var to izdarīt ātrāk, bet man pilnvērtīga (manā izpratnē) sataisīšana neaizņemtu mazāk par nedēļu, ja ne divas. Es ne visai gribu to darīt ne tikai tādēļ, ka tas ir ķēpīgi, bet arī tādēļ, ka šajā jautājumā (atšķirībā no gandrīz visiem citiem) esmu redzami vienā pusē, un manis rakstītais var izrādīties neobjektīvs un vienalga būs jāpārbauda kādam no citiem adminiem. (Nevis kaut kādiem demonstratīvi angažētiem pašpasludinātiem speciālistiem no vienas vai otras puses, kādi mums te regulāri uzrodas.) Bet šķiet, ka neviens cits tā arī ar nopietnu labošanu šeit neņemsies.
Ja neviens no neitrālajiem nevēlas darīt pats un tauta neiebildīs, tad pēc pāris dienām es uzlikšu savu inuse un sākšu ilgstoši ķimerēt. --Egilus (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 13.52 (EET)
replies: text: Good to see you are taking a close look at this article. I hope you can cite a lot to https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/ as the most authoritative recent source - also that includes a bit of regional info. I see  you have translated one diagram already. As the diagrams in :en:Climate change are mostly svg nowadays I hope they will be easy to translate if you need them. I am not an expert or professional myself but as well as Femkemilene there are many experts (unlike her probably mostly not professionals) at the link mentioned above and https://meta.wikimedia.org/wiki/Talk:Wikimedians_for_Sustainable_Development/Climate_translation_project and https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:WikiProject_Climate_change Also perhaps you can let us know when you start and finish so we don't interfere while your edits are in progress. Yes we would like to check what you have written for bias when you have finished but I don't understand why the person checking needs to  be a Wikipedia admin. And does the person have to be an admin on this language or would user Sadads on English Wikipedia be OK if he has time? Are there not enough non-admin editors on this Wikipedia who are interested in the subject and who could also check it together with us? Also you are right that consumer energy prices are important - but there are some other reasons besides the EU ETS why they increased - if you want we can continue to discuss energy at :en:Energy in Latvia and update that article together. Chidgk1 (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 16.55 (EET)
replies: text: : If seriously, I regard the global warming more as an actual politically economical theory, than as climatic issue. I will not say anything about your project yet, because it requires a longer study. But in any case, our Wikipedia will not write much articles about this. Moreover, the majority of the inhabitants of Latvia consider global warming to be desirable (I am not one of them). And I do not think that the intervention of people who do not understand either the language or the local situation will benefit their position. Until now, such colonialism usually ended sadly.

text: : Of course, we have not enough people, interested in this issue. You can see it from level of this article. As any Wiki with 20-30 really active users, everybody from which have own interests. And I myself am an admin :) Therefore I know, who is objective here and who - a propagandist from one from sides. We are not interested in opinions of second category but the first are needed always. The knowledge of language is needed, of course. --Egilus (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 17.40 (EET)
replies: text: ::Egilus is right that climate change is considered to be less of a problem in Latvia compared to the EU average. Still, 59% consider it a 'very serious problem' and an additional 24% consider it a 'fairly serious problem'. Special Eurobarometer 513, page 12. Google Translate works well for Latvian, so I'm not too worried about the language barrier. For the local situation, we'll of course have to rely completely on the local community. Femkemilene (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 19.21 (EET)
replies: text: ::: I must say that people may regard warming as very serious trouble for other countries but not for own, where they pay for heating :) About Google and other machine translations - one from our main work here in LvWiki is deleting of articles, translated with it without serious correcting. Often it is better to write from zero than use the translation. But for understanding of main theme it works good, yes. --Egilus (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 20.08 (EET)
I did a bit of a nuclear action and deleted whole "Kritķu argumenti" (arguments of critics) section — almost entirety of it was unsourced (and any sources haven't been appeared in years), some of it was clearly false and consisted of conspiracies (like accusations of academic falsifications, again, without any sources). Article still needs heavy editing, possibly translation from English article (which I'm going to be honest, I'm too lazy and busy to do), but getting rid of clear misinformation is probably a good first step.--DJ EV (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 21.07 (EET)

text: Gribi pats darīt? Atlikušajā tekstā netrūkst visai interesantu manipulāciju (domāju, tu pats tās uzķersi), man nav nekas pretī, ja to darīs kāds cits. Es pat īpaši nesmiešos par rezultātu, pats esmu aizņemts ar man interesantāku afēru (100wikidays esperanto versijā).--Egilus (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 21.21 (EET)
replies: text: : Nē, pārtaisīt atlikušo rakstu galīgi neesmu gatavs (gan slinkums (un man ir raksti, kuru sakārtošanu es baigi atlieku, piemēram, par F1 pilotiem (daudzi ir super novecojuši)), gan tas, ka eksāmeni universitātē tuvojas)...--DJ EV (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 21.28 (EET)
replies: text: :: Nu tad ievērosim, ka te svaigi ievietotais attēls par sasilšanu pēdējos 140 gados, piemēram, apstiprina tevis dzēsto Traļļa piezīmi par ilgstošo globālo atdzišanu pēc 1940. gadiem. Nezinu, kā tu, bet es vecuma dēļ vēl labi atceros, kā viss tas zinātnieku konsensuss mūs manā jaunībā baidīja ar neizbēgamo globālo sasalšanu cilvēces darbības rezultātā. Pēc tā grūti ņemt par pilnu tās pašas autoritatīvās organizācijas, kad viņas met spalvu, bet ne tikumu, un sāk atklāt agrāk nezināmu īpašu vulkānismu šai periodā, Saules starojuma neprognozējamas izmaiņas, kas vispār izslēdz jebkādas prognozes par nākotni, un apstrīd mērījumu pareizību, kad tie negrib atbilst viņu jaunajām teorijām.--Egilus (diskusija) 2021. gada 31. decembris, plkst. 21.50 (EET)
thread_title:  Raksta uzlabošana