Aptarimas:Vengrų kalba

message: Manau, kad kilmininkas (genitivus) čia yra visiškai ne vietoje, nes ši kalba tokio linksnio neturi, o nuosavybę reiškia specialiomis priesagomis. „-nak a/-nek a“ yra nelabai aiškus ir klaidinantis, nes kilmininką lietuviška prasme vengrai reiškia vardininku (a barát, draugas) + posesyvinėmis formomis (könyv + e = könyve). "Draugo knyga" = "A barát könyve", t. y. draugas jo knyga. Manau, kad kilmininką čia reikia mesti lauk, galbūt prirašyti lentelės apačioje, kad „kai kurie specialistai laiko, kad kilmininkas yra“ ir pridėti posesyvinių formų, apie kurias čia kol kas nekalbama, lentelę.--Ąžuolas (aptarimas) 11:51, 20 liepos 2016 (EEST)
replies: text: Nuosavybės reiškimas įvardinėmis priesagomis niekuo nesusijęs su kilmininko buvimu ar nebuvimu: tai būdinga daugumai Uralo kalbų, nepaisant kilmininko jose turėjimo - tai paveldėta iš Uralo prokalbės. Kilmininkas vng. k. yra ar ne, ilgai diskutuojama, nes jis sutampa su naudininku, tik pridedamas polinksnis a. Kadangi naudininkas iš senų senovės Uralo kalboms nebūdingas, jo nebūta nė Uralo prokalbėje, manytina, kad kilmininkas imtas vartoti naudininko reikšme, ir ši ankstesniąją nustelbė.--Ed1974LT (aptarimas) 23:33, 24 rugpjūčio 2016 (EEST)
replies: text: :ilgai diskutuojama – jei ilgai diskutuojama, žinoma, straipsnyje šios diskusijos tikrai turi atsispindėti.

text: :tik pridedamas polinksnis a – vengriškai "mano draugo knygos" (dgs. vardininkas) būtų "a barátom könyvei", aš, kaip ne vengras, čia nematau polinksnio "a" (šiuo atveju yra net du polinksniai – "e" ir "i"), vadinasi, reikėtų kažkaip kitaip suformuluoti šį teiginį. Manau, kad šiuo atveju nuoroda į savybines formas puikiai tinka, nes tai būtent tai ir yra – trečiojo asmens dgs. savybinė forma.

text: :Kitas aspektas: ar tai reiškia, kad vengriškai tą patį dalyką galima pasakyti ir konstrukcija "a barátomnak könyvei"? --Ąžuolas (aptarimas) 13:55, 25 rugpjūčio 2016 (EEST)
replies: text: :: Kodėl taip siejate šios kalbos pažyminį su kilmininku?.. Neverta lietuviškos kilmininko (ir kitų linksnių) vartosenos tempti ant vengrų k. kurpaliaus ir stengtis pagal analogijas jį ten  įžiūrėti: Uralo kalbose savybinės priesagos prie daiktavardžių nurodo, kieno tas daiktas, to gali pakakti, o tam tikrais atvejais pažyminys gali būti absoliučiai nederinamas su daiktavardžiu nei linksniais, nei skaičiais (plg. piros almak 'raudoni obuoliai'; ar vienaskaitoje, ar daugiskaitoje bus tik niekaip nekaitomas piros, nesvarbu, koks būtų daiktavardžio linksnis).

text: ::Sprendžiant pagal internete randamus városomnak 'mano miestui', városomat 'mano miestą' , városomnak a környékéről'(nuo/iš) mano miesto apylinkių';  városomnak a - kilmininkas/naudininkas, környékéről - delatyvas', po savybinių gali būti dedamos linksnių priesagos, o daiktavardžių skaičių nurodo savybinės priesagos pagal asmens skaičių (mano -mūsų, tavo -jūsų, jo-jų).Galima pasižiūrėti ir čia: ("Egy barátunkhoz megyünk" 'einame pas mūsų draugą' ir kt,). Apie abejones dėl kilminiko buvimo vengrų kalboje: --Ed1974LT (aptarimas) 15:17, 25 rugpjūčio 2016 (EEST)

text: ::P. S. A ir e yra ne du skirtingi dalykai (kaip ir linksnių priesagų dubletai), o tik tos pačios fonemos variantas, nes balsiai derinami prie ankstesnio skiemens: po priešakinės eilės balsių eina priešakiniai, po užpakalinės eilės- užpakaliniai balsiai. Tai vadinama balsių harmonija arba sinharmonizmu (str. apie tai rašyta). Be to, pavyzdyje "a barátom könyvei" "a" čia yra "baratom" artikelis. Iš tiesų reik sakyti, kad naudininkas su po jo einančiu  "a" išreiškia kilmininką, pvz.,  "Milyen ajándékot adjak a barátomnak a szülinapjára aki most lesz 30éves?" 'Kokią padovanoti dovaną mano draugo 30-o gimt. proga?'. Vokiečių Vikipedijoje (straipsnyje "Vengrų k. gramatika") rašoma, kad:
replies: text: ::: "Da es keinen Genitiv im eigentlichen Sinne gibt, wird das Besitzverhältnis durch Suffixe ausgedrückt, die dem Besitz und manchmal auch dem Besitzer angehängt werden. Dafür gibt es im Ungarischen zwei Konstruktionen: a tanító autója („der Lehrer sein Auto“ – hier bekommt nur der Besitz ein Suffix) oder a tanítónak az autója („dem Lehrer sein Auto“ – eine Formulierung, die auch in deutschen Dialekten vorhanden ist, sowohl der Besitzer als auch der Besitz bekommen ein Suffix). (Kilminiko nėra, vietoj jo vartojama arba tiktai savybinė priesaga "a tanító autója" 'mokytojo automobilis', arba "tanítónak az autója" - 'mokytojui  (yra) jo automonilis')--Ed1974LT (aptarimas) 20:25, 25 rugpjūčio 2016 (EEST)
thread_title: Kilmininkas