Aptarimas:Plazminė membrana

message: {{FAil}}

message: Nemanau, kad baltymai į ląstelę patekti gali tik endocitozės būdu, manau jie gali būti pernešami ir kitų  baltyminių nešyklių, todėl šį teiginį pataisiau, tačiau jei turite šaltinių, kurie teigia kitaip, tai pasidalinkite, nes galiu ir klysti.
Be to, nešikliai ir kanalai yra skirtingi dalykai, todėl manau, kad reikėtų juos išskirti į skirtingas transporterių grupes, turiu tam teiginiui šaltinį. O jonai nepraeina ne dėl to, kad hidratuoti yra labai dideli (tas dydis iš esmes nepasikeičia, palyginus su tuo, kokios yra riebalų rūgščių molekulės), o dėl to, kad turi krūvį, o riebalų rūgštys tokių molekulių dėl savo savybiu nepraleidžia --Seplute 15:33, 2008 sausio 10 (EET)
replies: text: Taip, taisydamas, kad baltymai patenka tik endocitoziškai, buvau neteisus. Tikrai yra kiti keliai - pvz., augalinėse ląstelėse per plazmodezmas (en:Plasmodesmata:Transport). Gyvūninėse irgi turėtų būti... Nors gal ir retų.

text: Nešikliai (angl. carriers) yra bet kokios molekulės (tame tarpe ir nepeptidinės, pvz., kai kurie antibiotikai, pvz., en:A23187), kurios perneša molekules, tame tarpe - skersai membraną. Todėl kanalai (angl. ion channels) yra nešiklių klasės poklasis.

text: Jonai dėl to būna hidratuoti, kad jie turi krūvį. „Nuogo“ jono (pvz., protono) skersmuo yra pakankamai mažas, kad pratilptų pro tarpus tarp fosofolipidų, bet ten kažkokios termodinaminės problemos... Bent jau kai kurie kanalai, jonus, kuriuos praleidžia, nurėdo (žr. en:Potassium channel#Selectivity filter ar The K+-Channel: High Selectivity, High Flux and Energy Minimization).  --rencas 19:38, 2008 sausio 10 (EET)
replies: text: :Jei įdomu, plazmodezmos yra analogija gyvūnų ląstelėse esančioms gap junctions, taigi jeigu baltymai pereina per plazmodezmas, manau realu, kad taip pat vyksta ir gyvūnų ląstelėse.

text: :Sutinku, kad nešikliai gali būti bet kokios molekulės, tačiau kai kalbama apskritai apie medžiagas, kurios turi savybę prisikabinti ir pernešti kitas molekules, pavyzdžiui, kraujo plazmoje. Apskritai antibiotikai, kiek žinau, yra hidrofilinės medžiagos ir pačios pereiti per membraną negali. Pavyzdys A23187 pagal sandarą taip pat yra hidrofilinis, todėl manau, kad jo savybė pernešti jonus per membraną pasireikškia tuo, jog jis prisikabindamas tam tikrus jonus, kuriems pritaikytų baltyminių nešiklių membranoje nėra, tiesiog juos perneša per jam pačiam (antibiotikui) pritaikytą nešiklį. Nešikliai, esantys membranose ir pritaikyti medžiagų pernašai, yra baltyminiai ir priklauso baltymų transporterių grupei, kurią sudaro nešikliai ir kanalai (kanalai taip pat vykdo pernašą per membraną)(cit. iš Alberts Molecular biology of the cell: "Carrier proteins and channel proteins are the two major classes of membrane transport proteins").

text: :Žinoma, kad jonai hidratuojami todėl, jog turi krūvį (dėl to juos apspinta vandenilinius ryšius mėgstančios sudaryti vandens molekulės); ir visi neorganiniai jonai yra pakankamai maži, kad pratilptų pro tarpus tarp riebalų rūgščių, tačiau hidratacija nepadaro jų per didelių, skersmuo iš esmės nepasikeičia, todėl negalima teigti, jog jie nepraeina membranos dėl to, kad padidėja po hidratacijos. Dėl termodinaminių jėgų, tai labai gali būti, kad dėl kažko tokio jie ir nepraeina, bet aš fizikos nelabai suprantu ir tiksliai mechanizmo nežinau, tačiau žinau, kad jonai nepraleidžiami pro hidrofobinę membranos dalį dėl to, kad turi krūvį (panašus tirpsta panašiame - hidrofobinės molekulės yra nepolinės, jonai - poliniai; jonai jose netirpsta ir neturi kaip pereiti...). --Seplute 21:45, 2008 sausio 10 (EET)
	
{| class="toccolours collapsible collapsed" width=100%
|-
! colspan="2" | Balsavimas dėl straipsnio priskyrimo pavyzdinių kategorijai
|-
|
{{close|

message: Panašu, kad vis dėlto šis straipsnis atitinka pavyzdinio straipsnio reikalavimus. Snooker (aptar.)
UŽ
#Snooker (aptar.) 16:24, 29 gruodžio 2009 (EET)
#--Petriukas 16:27, 29 gruodžio 2009 (EET)
#--Bearas 18:56, 29 gruodžio 2009 (EET)
#Federeris 16:38, 2 sausio 2010 (EET)
PRIEŠ
# Na atsiprašau, bet su viena išnaša tikrai negali str. tapti pavyzdiniu. Xin chào 23:07, 29 gruodžio 2009 (EET)
# O kas jau čia tokio ypatingo pasikeitė, nuo to momento, kai jis tapo vertingu? žr. Aišku prieš. -- 17:37, 30 gruodžio 2009 (EET)
#Pala, straipsnio dydis išpūstas vien nuotraukomis o šaltinių tik pora (ir tai nei vienas nenurodo į internetinį puslapį). Rokaszil 14:55, 4 sausio 2010 (EET)
#Ta-Ntalas 17:19, 9 sausio 2010 (EET)
#Per trumpa įžanga ir nelabai neaišku, iš kur kokie faktai yra ištraukti--tired time 03:19, 15 sausio 2010 (EET)
Komentarai
Gal ir neblogai, bet nėra net paminėtas toks svarbus dalykas, kaip membranos potencialas ir jo kitimo mechanizmai. Kas žino tai, gal galėtų papildyti. Orionus 19:12, 29 gruodžio 2009 (EET)
* Nagi, straipsnis atitinka visus reikalavimus išskyrus tai, kad kaip minėjo Orionus reikalinga ten paminėti kažką. O šiaip savo kategorijoje tai vienas geriausių straipsnių. Snooker (aptar.) 19:11, 30 gruodžio 2009 (EET)
* Pavyzdinių straipsnių reikalavimuose apie išnašų (šaltinių) kiekį neužsimenama, svarbu, kad jų būtų. O šaltiniai nebūtinai turi būti iš internetinių puslapių, todėl prašom čia nenusišnekėti. Snooker (aptar.) 15:07, 9 sausio 2010 (EET)
replies: text: Faktai grindžiami išnašomis, kur nurodoma iš kur tas faktas paiimtas. Jei nėra išnašų, tai reiškia, kad faktas nepagrįstas. O straipsnis, kur faktai niekuom nepagrįsti pavyzdiniu būti negali. Ta-Ntalas 17:19, 9 sausio 2010 (EET)
Tai čia nėra nuolatos besikeičiančių dalykų, kurios reikėtu pagrįsti išnašomis. Jeigu dabartiniuose šaltiniuose yra pateikta visa informaciją tai ko gali dar reikėti.--Petriukas 18:53, 14 sausio 2010 (EET)
Sprendimas
Straipsnis nėra priskirtas pavyzdinių straipsnių kategorijai. --Federeris 19:31, 20 sausio 2010 (EET)
|}
thread_title:  Balsavimas dėl šio straipsnio priskyrimo pavyzdinių kategorijai '''(4:5)'''