Vita:Madéfalvi vérengzés

message: *madéfalvi vérengzés: 60
*mádéfalvi vérengzés: 12
*madéfalvi veszedelem: 730
*mádéfalvi veszedelem: 147
Fogalmam sincs, hogy a vérengzés vagy a veszedelem kifejezés pontosabb-e  az eseményre, mindenesetre a veszedelem elterjedtebb (nem néztem volna utána, ha nem motoszkál bennem is). 
Érdemes-e ilyen esetekben redirekteket csinálni? Vagy jobb inkább átírni a "kívül" legelterjedtebbre a szócikkcímeket és hivatkozásokat? (Most még csak három hivatkozás mutat ide...) 
Gátolja-e valami, hogy minden hasonló esetben akár három-négy redirekt is készüljön?--Godson 2006. május 31., 18:01 (CEST)
Szép a googlefight, de a 730 találatból legalább 600 valószínűen a könyvről szól (az első 2-3 lap alapján becsült arány). ♥♥♥: Gubb   ✍    2006. május 31., 18:04 (CEST)
Akkor már csak azt kéne eldönteni, hogy Nyírő József az első szótagra tett-e ékezetet, mert a könyvről is mindkét változatban van találat. Amúgy a könyv ismertsége egyben a kifejezés ismertsége is (sőt: valószínűleg a könyv terjesztette el!), úgyhogy azért utolsó szálig nem vonnám ki az össztalálatból.--Godson 2006. május 31., 18:21 (CEST)
láttam az emlékművét, és az idegenvezető azt mondta, a latinosan írt SICVLICIDIVM felirat betűiben a római számok összeadva a vérengzés évét adják. nem tudom, ez enciklopédikus-e, de most utánaszámoltam és tényleg. – Alensha (írjá má • műveim) 2006. május 31., 18:58 (CEST)
replies: text: A "SICVLICIDIVM" kronogramm gróf Lázár János (a sorozóbizottság egy tagja) találmánya és nem má(a)défalvi veszedelmet/vérengzést jelent, – mint ahogy most a cikk állítja, – hanem székelyöldöklést. Bocs, de lenne még két megjegyzésem:

text: * Adolf Bucow tábornok nem arra kapott parancsot, hogy két székely határezred „közreműködésével” szervezzen határvédelmet, hanem arra, hogy szervezzen két székely határőrezredet (meg egy huszárezredet), tehát addig nem volt székely ezred, a vérengzés után lett.

text: * a vérengzés nem „az árulásnak számító, magyarellenes tevékenységre való kényszerítés miatt”i elégedetlenség miatt történt, hanem mert a székelyek meg akarták őrizni évszázados katonáskodási hagyományukat (kiváltságaikat) és ellenáltak a székely ezredek erőszakos felállításának (ami megszüntette a székelyek különállását) --Csanády 2006. május 31., 21:12 (CEST)
thread_title: Google-teszt

message: Ráádásul pontatlan az is, hogy Siskovics József adott parancsot a támadásra. Ha a szerkesztő elolvassa Nyirő József könyvét, abban nem talál erre bizonyitékot.
Ha mégis van bizonyiték arra, hogy Siskovics adott parancsot a tüzelésre, azt nagyon szeretném látni!
A  Források [szerkesztés]
* Új Szó, 2000. január 19. nem találhatók
– Petrity üzenőlapja  2009. szeptember 20., 12:46‎  (CEST) (A hozzászóló azonosítóját és a megjegyzés időbélyegét egy másik szerkesztő pótolta. Lásd: Wikipédia:Aláírás)
Szépirodalmi mű nem forrás; valami ennél megbízhatóbb kellene. Hkoala  2014. január 5., 13:32 (CET)
thread_title: Pontatlanság

message: A Következmények fejezetben az alábbi volt:
„Ezt követően elfogták a székelyek vezetőit és bűnvizsgáló bizottságot hoztak létre. A mészárlás és az erőszakos katonasorozás következtében kezdődött meg a székelyek kivándorlása Bukovinába, ahol elrejtőzve megélhetést találtak a már évszázadok óta ott élő csángómagyarok  falvaiban. 1774-ben Bukovina a török fennhatóság alól osztrák kéz alá került, Hadik András gróf közbenjárására megkegyelmeztek a székelyeknek, és behívták őket az újonnan megszervezett, elnéptelenedett tartományba, ahol 1786-ig megalapították falvaikat.”
Véleményem szerint, és a téma ismeretében állítom, hogy zavaros a leírás.
1. A csángók nem Bukovinában, hanem Moldvában éltek.
2. Ha a székelyek a mészárlás után Bukovinába vándoroltak ki, akkor Hadiknak miért kellett behívni őket Bukovinába, azaz ugyanoda?
– Porrima vita 2010. március 25., 23:48 (CET)
thread_title:  Moldva vagy Bukovina? 

thread_title:  Az áldozatok száma és a források