Portálvita:Csillagászat

message: Kérdésem: Csillagászat és kozmológia portált össze lehetne dolgozni? Én megcsinálnám. NCurse 2005. október 31., 08:58 (CET)
 
Csak nekem tetszenek ezek a színek és a felépítés?? NCurse 2005. október 31., 11:01 (CET)
replies: text: A szín tetszik, a felépítés is, a biológiás keretek viszont jobban tetszenek nekem. (Nekem tetszene ilyen színű fejléccel fekete betűkkel.) -- Árpi (Harp) ✎ 2005. november 7., 14:36 (CET)
Jó színek ezek. OsvátA. 2005. október 31., 11:16 (CET)
Áttekintés helyett hírek szekció? Hm? NCurse 2005. november 2., 12:27 (CET)
Napok óta dolgozom vele. Úgy érzem megérett a wiki névtérre. Wikipédia névtér alá mozgathatom?  NCurse 2005. november 3., 19:12 (CET)
Megalakult a hírek és a hét képe szekció. Mostmár tényleg késznek érzem. NCurse 2005. november 4., 06:37 (CET)
Ez így elég jó, csak a Híreknél: Hubble Space Telescope -> Hubble-űrtávcső, és már kész is. lakeof 2005. november 5., 19:16 (CET)
A naprendszert franciából ajánlottátok fordításra. Szerintem a mostani Naprendszer szócikk is rendelkezik értékekkel. Több dolgot leraktam a bolygók szócikkbe, ami a franciában itt található. Logikusabbnak érzem, ha a bolygótáblázat ott van, a Naprendszerben csak a bolygók főbb jellemzői. -- Árpi (Harp) ✎ 2005. november 7., 14:36 (CET)
Azok az ajánlott fordítások, azok azokban a wikikben kiemelt cikkek voltak. Ezzel nem azt mondom, h azokat át kell venni, hanem hogy érdemes beléjüktekinteni, hátha akad még fontos, és kimaradt info. Egyébként nyugodtan javíts bármit. NCurse üzenet 2005. november 7., 17:05 (CET)
Kedves csillagászok! Alenshával megakadtunk egy helyütt korrektúrázgatás közben. A csillagképeknél mélyégi objektumokról avagy mélységi objektumokról van szó? Alensha javította néhány cikknél a mélyégit mélységire, én viszont úgy gondoltam, hogy a mélyég a deep space magyar formája, úgyhogy megállítottam. Csakhogy aztán találtam néhány cikket, ahol kezdettől fogva mélységi objektumok szerepeltek. :S Mi az igazság? – KovacsUr 2006. március 13., 23:36 (CET)

text: Hm, a Gugli a "mélyégi objektumok" keresésre csak huwikis lapokat dob ki, úgyhogy azt hiszem, sejtem a választ. :) – KovacsUr 2006. március 13., 23:40 (CET)

message: Szerintem néhány dolgot változtatni lehetne a szócikkek kategorizálásán (pl. hasonlóan a csillagászati műhelyen való elrendezéshez):
*Naprendszer: ide kéne sorolni a nagybolygókat és a Naprendszerhez tartozó égitesteket további égitesteket (kisbolygó, üstökös, meteor), amelyek kutatása a Naprendszerhez kötődik
*Égitest: egy csillag fejlődésének lehetséges stádiumai és az exobolygók:
**fehér törpe
**neutroncsillag
**magnetár
**szupernóva
**planetáris köd
**pulzár
**fekete lyuk
**vörös törpe
**vörös óriás
**exobolygó
**barna törpe
*Galaktikus csillagászat: a Tejútrendszerben megfigyelhető csillagcsoportosulások:
**gömbhalmaz
**nyílthalmaz
**asszociáció
**(+ Tejút)
*Extragalaktikus csillagászat: a Tejútrendszeren kívüli galaxisok (extragalaxisok) vizsgálata: 
**kvazár
**blazár 
**galaxis (tartalma alapján nem a galaktikus csillagászatba sorolható)
**galaxishalmaz
**(+ extragalaktikus csillagászat)
replies: text: (Az utóbbi 2 kategóriát természetesen még bővíteni kéne) Véleményeket várok: SzDóri  84.0.170.156 2006. április 16., 19:04 (CEST)
Logikus felosztás, támogatom! Peppe83 2006. április 16., 21:56 (CEST)
thread_title: Kategorizálás

message: Ez a lap nem nagyon frissült az utóbbi hónapokban! És be kellene tenni egy kiemelt szócikk részt is. lakeof 2006. június 16., 19:45 (CEST)
thread_title: Régi

message: Idézek az OH-ból:
(„Az égitestnevek alapvető helyesírási kérdései” szakaszból)
Az égitestnevek közül az ún. elsődleges jelnevek és az átvitt tulajdonnevek, amelyek közé túlnyomórészt görög és római mitológiai elnevezések tartoznak, magyarost átírást kapnak akkor, ha görög eredetűek vagy ha ismertebb latin elnevezésekről van szó. Jó példát szolgáltatnak erre a bolygónevek. A kilenc nagybolygó magyarban használt elnevezése között az egyetlen magyar név a Föld, a többi latin eredetű istennév, s mindegyik magyaros átírást kap.
Szeretném megjegyezni, hogy a helyesírás a bolygókat csak példaként hozza fel, de akár ebből indulunk ki (ti. hogy a Plútó bolygó), vagy abból indulunk ki, hogy (törpebolygó ugyan, de) latin istennév, mindenképpen magyaros átírással kell írni. Ahogy a Ceresz, Ganümédész és egyéb neveket is… (ha tartjuk magunkat a magyar helyesíráshoz). 
Csak azért másoltam ide a Plútó vitalapjáról, mert egy anon vitatta a magyaros írásmódot. és ehhez a portálhoz tartozik. misibacsi 2007. október 12., 20:00 (CEST)
Javaslom vegyétek figyelembe:   2010. április 10., 12:49
==
Nincs szakirodalmi használat, amely alátámasztja a vélekedést, hogy a bolygónál kisebb égitestek neveit görög formában kell írni. Minden mérvadó magyar nyelvű forrás (csillagászat tankönyvek, ismeretterjesztő könyvek, periodikák) Io, Europa, Ganymedes, Callisto formában írja a Jupiter holdjait; ráadásul itt évtizedek óta konszenzus van. A leghíresebb törpe bolygó helyes leírása: Pluto.
A konszenzus alapja a Nemzetközi Csillagászati Unió (IAU) döntése, melynek értelmében az égitestek neveit a nemzeti konvenciókon felülemelkedve, az eredeti latin leírás szerint írjuk az összes nyelven. (Kivétel a bolygók neve.) Az 1950-es évektől kezdtek elterjedni a nemzeti átírások (angolos, olaszos, oroszos stb. verziók), ezért 1961-ben ismét megerősítette az IAU, hogy az összes nyelven az eredeti latin formából kell kiindulni. Az IAU szabályozással egyező használat azóta lényegében kizárólagossá vált a külföldi ismeretterjesztő irodalomban is.
Ezen alapszik a fentebb linkelt Javaslat a planetológiai nevezéktan magyar rendszerére című munka is. Ennek szerzői teljes egyetértésben ítélnék el a Ganümédesz és Europé változatokat. A csillagászati nevek magyar helyesírására vonatkozó legbővebb szószedet Kozma Judit doktori disszertációja: , ami teljességre törekvő gyűjtésből származó, ténylegesen használatban lévő korpuszt dolgoz fel. Itt olvashatjuk az OH helyes értelmezését, ami egybevág a latin névhasználat kizárólagosságával: "A  görög–római  mitológiai  eredetű  nevekről  az  OH.  megjegyzi,  hogy  „a  jelnevek  és az átvitt tulajdonnevek magyaros (Titán – az Uránusz holdja), görögből átírt (Phobosz – a Mars holdja) vagy latinos (Ceres – kisbolygó) írásformája keveredést mutathat. Éppen ezért  egy-egy  névvel  kapcsolatban  mindenképpen  egységesen  kell  valamelyik  megol-dást  alkalmazni”  (OH.  212).  A  holdnevek  többségének  írásmódja  valóban  egységes, mégpedig a latinos formában: Amalthea, Calypso, Enceladus, Mimas, Tethys stb. Szin-tén  csak  latinosan  adatolható  (legalábbis  a  jelenlegi  korpuszból)  a  Mars  két  holdjának neve: Deimos és Phobos – ez utóbbi tehát ellentmond az OH. ajánlásainak, de tökélete-sen beleillik a rendszerbe." stb.
A vita eldöntése érdekében a Naprendszer holdjainak (akkor) teljes listáját is közli a szerző, mégpedig a magyar és IAU szabályokkal egyeztetett, a használatban lévő formákon alapuló egyetlen változatban (néhány ingadozástól eltekintve). Itt is olvashatjuk: Io, Europa, Ganymedes, Callisto.
Ha a Wikipédia a komolyság és szakszerűség benyomását akarja kelteni, nagyon gyorsan vissza kell korrigálni a csillagászati tulajdonnevek helyesírását Kozma Judit munkája és útmutatása alapján.
thread_title:  Az égitestnevek alapvető helyesírási kérdései 

message: A Merkúr, Naprendszerünk legbelső bolygója kiemeltszavazáson van,. Kérlek segítsetek, hogy minél előbb megkapja a csillagot. Akkor a Merkúrnak lesz külön csillaga.   2009. január 1., 21:37
thread_title:  Merkúr 

message: Kicsit kavalkád van a Neptunusz holdjai körül: van Despina és Deszpina - előbbi a részletesebb cikk. A Neptunusznál latinos írásmóddal szerepelnek a nevek, a Holdak listáján magyarosan...--Petej vita 2011. szeptember 26., 20:45 (CEST)
thread_title:  Újra a helyesírásról 

message: Phobosz vagy Fobosz? Kellene-e egységesen használni a magyar elnevezést a huwikin?
Ezek miatt kérdezem: Phobosz (hold), Fobosz-program. --Hippokrateszholdacskai vita 2012. január 15., 08:27 (CET)
thread_title:  Phobosz - Fobosz 

message: Gyerekek, volna valaki olyan drága és ellenőrizné a 21. századi napfogyatkozások listáján egy hete tett változtatásokat? Köszi. Dwoothy vita 2015. március 27., 18:34 (CET)
Most csak azokat tudtam ellenőrizni szúrópróbaszerűen, amik az Amatőrcsillagász kézikönyvben benne vannak (2050-ig). Azok jók. Nekem viszont nincs jogom ellenőrzöttre állítani. Valaki állítsa át. -- Horváth Árpád (Harp) ✎ 2015. március 29., 14:46 (CEST)
thread_title:  Járőrözés 

message: A holdfogyatkozás cikkben a 2011-es holdfogyatkozásról van leginkább szó. Vagy az ideiről kellene bele írni, vagy időtől függetleníteni kellene. Lefordítottam egy ábrát, amit használni lehetne: . -- Horváth Árpád (Harp) ✎ 2015. március 29., 14:25 (CEST)
A Szupernóva cikk 2008-as cikke 404-eshibájú, holt link. A vitalapon jeleztem. Valószínüleg a másik (régebbi cikk) is holt link, nem tal áltam. A II típusu szupernóvánál is volt holt link, a vitalapon jeleztem. Partmoso vita 2018. január 21., 21:22 (CET)
Galaxis [halott link] A vitalapon 3 hibás hivatkozást jeleztem. Partmoso vita 2018. január 21., 23:02 (CET)
Holdfogyatkozás cikkbe betettem. Köszi. :)  Vadszederke'''' 2018. augusztus 3., 21:16 (CEST)
thread_title:  Holdfogyatkozás 

message: Javasolnám, hogy az égitestek infoboxaiba sablonszerűen kerüljenek be az IAU ajánlásai szerinti megjelölések. A megnevezéseket a nagyobb hangsúly érdekében lehetne vastag betűkkel írni. Vélemények? – Andreas vita 2020. június 5., 21:53 (CEST)
replies: text: Szerintem mehet, de előtte jó lenne látni egy (akár külföldi) példát, hogy ez hogy nézne ki. A vastag betűket infoboxban nemigen alkalmazzuk, vagy van erre is példa? Ami az infoboxban van, az eleve kiemelésnek számít, hiszen a cikkben is benne lehet ugyanaz az infó. misibacsi*üzenet 2020. június 6., 06:37 (CEST)
replies: text: :Összehasonlítva a magyar Callisto és a német Kallisto (Mond) infoboxát azt tapasztalom, hogy nálunk eggyel több zöld sáv van, mivel valaki úgy vélte, hogy az atmoszféra összetétele is egy kiemeltebb információ. Az angol Wikipédián pedig külön egy ilyen kiemelt sáv van Designations - Megnevezések - címmel, amin belül Kiejtés, Névadó, Más megnevezések és Melléknévi alak is szerepel. Ebből van olyan, amire a magyarban nem lenne szükség. Pl. a Kiejtésre, ha például a szócikk a korábbi magyarul közérthető Kallisztó név alatt szerepelne. A Más megnevezések rész megléte  szükséges, hogy szerepeljen, a Melléknévi alak ismét nem. Lehetne szerepeltetni még hármat: IAU-azonosító, Latin, Görög. Utóbbinál hasonlóan az angol nyelvű szócikkhez meg lehetne adni a görög írásmódot is.– Andreas vita 2020. június 6., 08:29 (CEST)
Azon túl, hogy az infobox bővítése nagyon szimpatikus döntés, esetleg a "vitatottabb" nevű holdaknál is érdemes lehet a kisbolygókhoz (SSSBs, nem is tudom, minek nevezzem őket) hasonlóan a főszöveg első sorában is kitérni a jelentősebb névváltozatokra félkövér formában...
De amit a legszerencsésebbnek tartanék, lényegében minden névvel ellátott égitestnél, az speciális egyért-sablon automatikus használata a cikk legtetején ÉS a névadó mitológiai alak szócikkében is.
illetve
Ezzel egyúttal, ebben a pillanatban részletes indoklás nélkül még (de igyekszem mielőbb megírni, csak az tényleg hosszú) amellett állnék, hogy az égitestek (és minden természetes űrbéli képződmény) a XX. század előtt felfedezettek és közismertté váltak bevett átírását leszámítva egységesen az IAU-néven kapjanak szócikket. Ez még az én fejemben sem egyértelműen lefutott a Galilei-holdak (meg mondjuk a Mars-holdak és a Titan) esetében, épp a "közismertség" meg a "bevett átírás" (ld. ahol minden ütközik: Ganymede vs Ganymedes vs Ganümédész (akár utolsó ékezet nélkül is?!)) baromi ingoványos megítélése miatt -- de a későbbi égitestekre azért gondolnám hasznos iránynak, mert az OH. itt gyakran idézett állásfoglalása a görög eredetű nevek átírásáról nem tűnik szerencsésnek a Naprendszeren belül gombamód "szaporodó" (ld. a görgetősáv állását oldalt... és emellett egyre kevésbé dominánsan görög-római nevet kapó) "kavicsokra".
Néhány ok:
* hamar kisebbségbe szorulhatnak a nemzetközi gyakorlattól jelentősen eltérő módon írtak, felesleges kivételt teremtve;
* a "sokadrangú" görög mitológiai alakokat egyszerűen nem valószínű, hogy olvasók tömegei ismerik, pláne helyes átírással le tudják írni;
* az égitest nevét pedig ha látják ismeretterjesztő (magyar vagy angol) munkában, az jellemzően nem ez (a görögös-magyar) forma lesz, mert csillagász körökből világos ennek az elutasítása.
Igazából az OH. ajánlásnak megfelelő egyértelmű példa nincs is talán a Naprendszerben, mert az Uránusz éppen magasról tesz rá, a fentebb említett hét hold írásképe pedig baromira ingadozó volt eddig is... nem beszélve arról, hogy a Jupiter I-IV talán a XX. század közepéig tartotta magát.
Az IAU nevek mellett szól az én szememben erősen az a földrajzinév-konvenció, (ha már az önálló csillagászati helyesírás megszületését állítólag éppen az késlelteti, hogy azt mondják, ez sima földrajzi kategória) hogy ami latin betűs környezetben keletkezett, azt úgy hagyjuk -- az angol csillagászati szabvány pedig latin betűs környezet.
 – Ptlklszl vita 2020. június 7., 12:10 (CEST)

text: A szócikkek címének meghatározásával, pontosabban azok írásmódjával kapcsolatos véleményeddel nem értek egyet. Az IAU ajánlása nem új dolog, már száz éve létezik. Ennek ellenére egyetlen idegen nyelvű Wikipédia sem alkalmazza. Nyilvánvalóan a Wikipédiáknak nem az a célja, hogy sztenderdizáljon és minden egyes nyelv ugyanazon szócikkénél ugyanaz az írásmód legyen látható, mint ahogy az IAU sem igyekszik befolyásolni a szócikkek címét. De ez egy másik témához tartozó kérdés lenne, nem az infoboxé.

text: Az infobox „Megjelölések” résszel való kibővítését kérelmezni fogom a sablonműhelynél nem korábban mint kedd éjfél, ha nincs ellene kifogás. Lehetnek még más ötletek a bővítésre is.– Andreas vita 2020. június 7., 18:33 (CEST)
thread_title:  Égitest-infobox bővítése IAU ajánlással 

message: Most ugyan a június elején megjelent Index-cikk miatt (kényszerűségből?) átfutott egy egységesítési hullám, de sem , sem , sem  nem úgy zárult le, hogy valami egyértelmű, közösségi "döntésnek" tűnik a mostani állapot -- már amennyire ezt alapvetően külső szemmel megítélni esélyem van.
Ott van a másik dolog, hogy amikor ezek a viták fellángolnak, akkor borzasztó hevesek, majd egy pillanat alatt (mint most, három nappal ezelőtt) kialudni látszanak egy újabb kitörésig. Ha szabad, erősen javasolnám, hogy ennek hosszabb távon érdemes volna elébe menni... úgyhogy ezt a szakaszt mindenképp ideteszem, legfeljebb néhány évig nem éri el az ingerküszöböt :)
Ugyanakkor  kilátásba helyezte az Europa vitalapon, hogy akár még egy WP-MTA kapcsolatfelvételből is lehet valami, hátha...
Ha egy mondatban össze kéne foglalni az eddigi parázs viták alapkonfliktusát, akkor, asszem nem tévedek, ha azt mondom, a gond az, hogy van egy OH-ajánlás, és van egy ezzel (szinte) homlokegyenest ellenkező (tudományos / ismeretterjesztő) gyakorlat.
* Az OH ugyanis azt ajánlja, hogy a görög eredetű égitestneveket a görög személyneveknek megfelelő átírással kellene használni,
* Az angol (nemzetközi: IAU) hatásra a hazai gyakorlat ettől jelentősen eltér (még az "ismertebb" <-- ezzel nehéz érvelni, tudom, de a nyelvhasználat és a szabály csak nem kéne, hogy ellentétes legyen esetekben is)
Az OH ajánlás pontos tartalmával nekem (személy szerint, de hátha elfogadhatók logikus érveknek) a legfőbb problémáim ezek:
replies: text: 1. Az OH nem szabályzat (bár olvastam többektől, és el is fogadom: itt magasra értékelt iránymutatás) -- ráadásul nyelvészeti dilemmákban a nyest.hu környékén szocializálódtam, úgyhogy nehezen betartható ajánlást (akár előírást is) simán elvetésre tudnék javasolni bárhol, ha kínálkozik alkalmasabbnak tűnő helyettesítés

text: 2. Az OH még az eggyel ezelőtti AkH-hoz készült, tehát komolyan foglalkozni lehet és érdemes (vö. Laczkó & Mártonfi, 2019) annak aktualizálásával
(itt jön a képbe, amit Apród írt...)

text: 3. Az OH ajánlása (bár a legteljesebben elismerem a magyarban a kiejtés szerinti írásmódok, ezzel kapcsolatban pl. egy "Ganümédész"-alak értékét) lényegében inkább ellene ment a nyelvhasználatnak, mint megerősített volna egy elterjedt gyakorlatot...
replies: text: :A bolygók névadói ugyebár helyből latin alakok, kivéve (talán) az Uránuszt, de ott sem Uranosz vagy Uranus, hanem egy "hagyományos" forma az elterjedt.

text: :A holdak közül a Marsnak kettő, a Jupiternek négy és a Szaturnusznak egy holdja mindenképpen számításba jön, mint görög névadóval rendelkező, de azt gondolom, nem lehet elmenni a tény mellett, hogy a Galilei-féle számozás a nevek helyett nagyon sokáig meghatározó volt, és mellette az írásmód pedig bizonyíthatóan ingadozó, talán többször ellentétes az ajánlással, mint ahogy megfelel neki.

text: :Számos más holdnak, vagy akár az Erisnek a jelentősége olyan kicsi, vagy olyan későn fedezték fel, hogy távolról sem lehet a köznyelvben rögzült formájukról beszélni szerintem.

text: ...hiszen szinte semmire nem teljesült a Naprendszerben található égitestek közül.

text: 4. Az OH ajánlása aligha lehetett felkészülve arra a helyzetre, amire mostanában alkalmazni kellene, így nem biztos, hogy jól alkalmazható hivatkozási alap...
replies: text: :mert a szóba jöhető égitestek száma nagyjából megduplázódott ( jobb szemléltetés híján ld. a görgetősáv állását oldalt...) mióta elkészítették;

text: :mert az objektumok száma abszolút értékben is akkorára nőtt, hogy ha csak görög-római névadókban kéne is gondolkozni, lényegében kifogytunk azokból az alakokból, akikről elvárható, hogy reflexből le tudják írni az emberek a preferált átírással, találkozni pedig az angol / szabványos nevekkel találkoznak nagyon nagy eséllyel;

text: :mert már messze nem csak görög-római névadók vannak, így annak az esélye, hogy egy adott nevet magyarul az angol / szabványos gyakorlattól jelentősen eltérően, a görög eredetire vonatkozó átírással kéne írni, nem "fifty-fifty", hanem egyre kisebb, és rohamosan zuhanni is fog

text: ...ezzel pedig az ajánlás szabály helyett inkább kivételeket gyárt.
egy kis ventillálás még az átírás problematikáján...
Teljes mértékben kész vagyok elismerni a klasszikus műveltség terén kriminális és vállalhatatlan tájékozatlanságomat, de amikor a Google azt mondja, meglátva az "eukelade múzsa site:.hu" keresőkifejezést, hogy nagyjából 5 találat, amelyek ráadásul 80%-ban csillagászati témájúak, és semelyik nem tartalmaz egy darab ékezetet sem, akkor valószínűsítem, hogy a felhasználók számára nem lenne praktikus azon gondolkodni, hol van ékezet, hol meg nincs. De aztán szembejön vele egy másik, külföldiül: Taygete, és még ha eszébe is juthat, hogy a névadója ugyanaz lehet, mint a Tajgetosznak (vagy Taigetosznak?), akkor is homoklokráncolás után esik csak le, hogy Taügetéről van szó. Egy 'ró' mikor "r" és mikor "rh" átírva? Egy (nagyjából) "k" hang mikor volt 'kappa', mikor 'khí'?
Természetesen a fenti problémák jelentős részben másfelől is megközelíthetők: nagyon sok nyelv nem veszi át direktben az IAU-ajánlást (az orosz, mert más az ábécéjük), de a spanyol, a francia és a szlovén is millió pici eltérést használ, tehát a magyar is biztosan megoldhatná. Hogy az előbb említett nyelveken a beszélőnek triviális-e úgy írnia, ahogy a rögzített alak van, nem tudom, mert nem beszélem ezeket a nyelveket. A fenti ventillálásra csak azért ragadtattam magam, mert szerintem magyarul nem triviális a "kiejtés szerint" írni egy ismeretlen görög nevet. Aztán simán kiválasztható lenne bármelyik alak (ahogy LA sokszor kifejtette, ezek helyesek is az adott nézőpont szerint), átirányításokkal lekezelhető, ha a tömegek rosszul tudják az írásmódot, csak az nem mindegy, mikor mennyi ilyet kell gyártani. Szerintem az idő előrehaladtával az ajánlott átíráshoz ragaszkodva egyre többet, az IAU-esetben egyre kevesebbet.
És persze az sem utolsó szempont, hogy az ajánlás szerinti átírás (meg a szócikkek elkészülése) esetén az idelátogatók klasszikus műveltsége is csiszolódik, azokról nem is beszélve, akiknek tényleg kényelmesek, szemnek kedvesek, és jólesően magyarosak az ajánlott alakok.
Viszont ha a történelemtudomány előtt tiszteleg a lexikon azzal, hogy Khsajársá királyról közöl szócikket, nem Xerxészről (értsd: az a fő lap címe), ami pedig valószínűleg a beszélt, írásban használt és a tankönyvekben szereplő nyelvváltozatokban is (szinte) egységes; illetve a földrajzi helyesírás szerint (legalábbis nagyon remélem) rendben van, hogy az egész USA "tele" van egy az egyben görög mitológiai alakokról elnevezett kisebb-nagyobb városkákkal, amelyeknek eszünkbe sem jutna átírni az alakját magyarul,
nota bene: a csillagászati helyesírás állítólag épp azért késik, mert az úgyis olyan "hasonló" a földrajzihoz... kivéve pont az alapvetésében?
akkor végső soron jó lehetőségnek tűnik azt mondani (legalábbis éppen száz éve, mióta IAU létezik), hogy ezek is angol elnevezések, latin betűsek, tehát az IAU-ajánlás szerint, változatlanul maradjanak innentől előrefelé a szócikkek címeként. SZERINTEM.
Csak a biztonság kedvéért, a végére is: ez, erős szándékom szerint nem "gittrágás" azon, mi történt eddig, hanem valamiféle kezdetleges rendszer (ha mást nem, hát itteni használatra, bár ha igaza van a csillagászoknak az Index-cikkben, hogy mekkora a nyelvhasználatra a WP befolyása, talán az új ajánlás megalapozása) a későbbiekre nézve.
Biztos, hogy elsiklottam, nem is egy fontos szempont felett, és igen valószínű, hogy jópáran elvileg sem értenének egyet ilyesmivel, amit itt javasolni szeretnék, de akkor tényleg jó volna, ha ezek az ellenérvek ide megérkeznének. Vagy nem, és egyelőre minden marad a mostanra  és mások által kialakított verzióban, de egy darabig legalább lehet ide mutogatni néhány indok reményében...
— Yilderim ↯ 2020. június 9., 06:23 (CEST)
thread_title:  Az égitestek szócikk-címei 

message: Sziasztok
Úgy látom, sok cikknél hiányzik a megfelelő portálsablon. Szívesen hozzáadnám bottal, de nem tudom, mi a helyes forma: Csillagászatportál vagy csillagászat-portál? Van most is mindkettőből. – B.Zsolt vita 2021. április 1., 01:01 (CEST)
A https://helyesiras.mta.hu/helyesiras/default/kulegy# oldal az egybeírt változatot mutatja helyesnek, tehát nem kell bele kötőjel. misibacsi*üzenet 2021. április 1., 06:29 (CEST)
Úgy tűnik tévedtem, kötőjeles alakból alig van, viszont azok nagyon változatos formában fordulnak elő, egy friss dumpból könnyebb lesz kihalászni őket.
Más: A  sablonnal rengeteg gond van:
* angol paraméternevek;
* átirányított név;
* nem ismeri a wikidatát;
* sok csillaghalmazról van kép, de mivel egy no image képfájl van a képek helyén, nem tud a wikidatás kép megjelenni. – B.Zsolt vita 2021. április 2., 01:57 (CEST)
replies: text: A Sablonműhelyre tartozik, ha gond van vele, ott jelezd. misibacsi*üzenet 2021. április 2., 08:20 (CEST)
thread_title:  Csillagászatportál vagy csillagászat-portál?