Vita:Gedeon József (színigazgató)

message: Pontosan hogy kell érteni, hogy bölcsész-tanár, illetve hogy „a Szegedi Egyetem magyar bölcsész és tanári szakán”? Tudtommal a tudományegyetemeken magyarszak van, ez nincs elválasztva bölcsész és tanári jellegű képzésre. Különösen nem volt akkoriban (bár azóta történt egy elvetélt kísérlet a tanárképzés leválasztására). Ennek a szaknak az ő diplomájában mi a pontos megnevezése? Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2017. június 26., 08:33 (CEST)
 Csupán 2 kattintás volt: http://www.arts.u-szeged.hu/kepzesek-btk/alapkepzes/magyar-alapszak "Az oklevélben szereplő szakképzettség megnevezése: magyar alapszakos bölcsész [...]  A magyartanár mesterszak a tanári mesterképzés alapképzésre épülő kétszakos modelljében valósul meg, továbbá újabb tanári szakképzettségként is elvégezhető egyszakos képzésben." - nem tudom, hogy amikor ő végzett ez mennyiben volt másként, ennek kérlek járj utána, ha fontos. Fauvirt vita 2017. június 26., 12:52 (CEST)
Alapvetően másképp volt, a mostani állapot visszamenőleg irreleváns. Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2017. június 26., 14:26 (CEST)
Talán valahol itt van az igazság: http://www.arts.u-szeged.hu/karok/munkatarsak/kovacs-kriszta-150213 "József Attila Tudományegyetem és jogutódja a Szegedi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara. Magyar nyelv és irodalom szakos bölcsész és tanár"... de megpróbálom elérni a dékáni hivatalt, hogy egészen precízen lehessen megfogalmazni a kifogásolt részt... (kicsitOFF néha viszont már nagyon elegem van a wikipédistákból - főleg a a stílusból, amit képviselnek és közben talán humorosnak/frappánsnak is érzik magukat, pedig ez csupán megmérgezi a hangulatot - netán Binális mindig tökéletesen és mindenki számára félreérthetetlenül fogalmaz, hogy ebben a stílusban kell a szerkesztési összefoglalót megírnia? Csak ha már kötekedés, akkor lássuk azt is, hogy mit kell nyelni közben.) Fauvirt vita 2017. június 26., 16:39 (CEST)
Addig is: Évkönyv 1979-80 by SZTE Alma Mater - issuu.com (sajnos pont a 80/81-es nincs fönn, pedig feltehetően akkor végzett. :o( ) " A Bölcsészettudományi Karon megtörtént a szakpárok rendezése: a három alapszakhoz (magyar-történelem-orosz) olyan szakokat párosítanak, amelyek a középiskolai oktatásban leginkább szükségeltetnek." 10. oldal. Fauvirt vita 2017. június 26., 18:14 (CEST)
Amúgy pedig "[a] Szegedi Tudományegyetem Juhász Gyula Pedagógusképző Kara Magyarország legrégebbi tanárképző intézménye. [...] 1964-re alakult ki az a négyéves, kétszakos képzés, amely egészen a közelmúltig folyt a karon. Az intézmény 1973-ban, Juhász Gyula centenáriuma alkalmából vette fel a szegedi költő nevét."
Tehát ha logikusan végiggondoljuk, a forrásokból is kiolvashatóan - ami nem lett ennyire részletezve, mert minek - a debreceni tanítóképző elvégzése után (1956 (szül.év) + 18 = 1973/1974 + 3?év) a szegedi Juhász Gyula Tanárképző Főiskolán szerezhette meg a tanári diplomát, amikkel 1991-ig 15 éven át (1991-15=1976) ott tanított az általános iskolában. Majd később ezekhez bölcsész, illetve - valamikor 1986 után - már az Iparművészeti Egyetem művészeti menedzser szakán is szerzett egy menedzser diplomát. De remélhetőleg a napokban téged is kielégítő részletességbe menő információkhoz jutok (hozzátéve, hogy a szövegben levő infók fedik a valóságot). Fauvirt vita 2017. június 26., 20:47 (CEST)
Köszönöm az utánajárást! Valamikor kamaszkoromban, az első ismeretterjesztő kiselőadásom előtt adta azt a tanácsot a szakkörvezetőm, hogy a jó előadás olyan, mint a jéghegy, vagyis az előadó csak a tudásának a kis részét osztja meg a hallgatósággal. amikor cikket írunk, gyakran nagyon sok háttérinformációra és tájékozódásra van szükségünk, hogy egy mondatot vagy egy szót pontosan írhassunk le. Ez a kevésbé látványos része a munkának, de megéri, mert a végén tudjuk, hogy amit leírtunk, az tényleg úgy van, és nem csak kipótoltuk valahogy a hiányzó részeket. Én kapásból azt mondanám, hogy amit ő végzett, azt egyszerűen magyar szaknak hívják, de ez is csak egy bedobott vélemény. Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2017. június 27., 07:57 (CEST)
thread_title:  Magyar bölcsész és tanári szakán 

message: „Ide a rozsdás bökőt, hogy nem katonaként dolgozott” szövegű szerkesztési összefoglaló keretében írtad át a cikk szövegét arról, hogy „alabárdos katonaként dolgozott először a Gyulai Várszínházban” arra, hogy „alabárdos katona szerepében lépett fel először a Gyulai Várszínházban”. Mármost kedvenc enciklopédiámban azt olvasom a Gyulai Várszínházról, hogyaszongya: „Az előadásokban dominált a vár: a történelmi kulissza, a látvány, a hangulat és az atmoszféra. Így született meg az előadást bevezető játékok ötlete: a kapu felé vezető úton fáklyával világító alabárdosok sorfala (így került közel a színházhoz és a gyulai várszínházhoz a későbbi igazgató, Gedeon József is1), a lovasok, az őrségváltás, vagy az előadás kezdetét jelző ágyúlövés”. A szögletes zárójelben szereplő egyes számra kattintva a Magyar Narancs négy évvel ezelőtti interjúját láthatjuk, ahol Gedeon József így mesél a múltjáról: „17 évesen alabárdos katonaként dolgoztam ott először, majd statisztaként színpadra is kerültem 1973-ban”. Ebből (meg abból, ahogy Gedeon maga is szembeállítja az alabárdoskodást a későbbi színpadi statisztálással) eléggé világos, hogy az ifjú Gedeon alabárdos katonaként nem a színpadon szerepelt, hanem amolyan élő, hangulatfokozó díszletként dolgozott a színházban.
Írtózom az erőszaktól, úgyhogy kérésed dacára nem döföm beléd a rozsdás bökőt, sőt a szöveget sem akarom visszaállítani. Ismerve a kifogástalan jellemedet (ezt minden szarkazmus nélkül írom) biztos vagyok benne, hogy tudni fogod, mi a teendőd. – Malatinszky vita 2017. június 27., 02:23 (CEST)
Először is elnézésedet kérem, amiért ilyen konzervatívan ragaszkodom ahhoz az elképzelésemhez, hogy a szavaknak jelentésük van, és a nyelv hatékony működése egyebek között azon alapul, hogy ezeket a jelentéseket nem keverjük össze. (Hacsak nem szándékosan, de az költői játékba való, s nem enciklopédiába.) Azt hiszem, ezt már nem fogom kinőni. Aki katonaként dolgozik, az esküt tesz, katonai függésben áll, parancsokat teljesít,   szükség esetén életveszélyt is vállal, nem pedig a sétány mellett álldogál napi fél órát mellékesen az egyéb teendői mellett. Másodszor őszintén köszönöm, hogy ezt az érdekes és egyedi történetet kiástad, magam is gazdagabb lettem az ismeretétől, és azt hiszem, hogy az olvasóknak is jár ez az élmény. Igen, tudtam, hogy mi a teendőm: átfogalmaztam a szöveget ennek az információnak megfelelően (mely az eredeti verziótól még távolabb áll, mint az előző átfogalmazásomtól, hiszen ez is egy statisztaszerep, csak a színpadon kívül). Közös munkánk eredményeként így olyan szöveg született, amelyből az olvasók is az érdekes valóságot tudhatják meg. Ide a rozsdás bökőt,, hogy a korábbi szövegből legalább 99/%-uknak éppúgy nem derült ez ki, mint nekem. (Amikor Gedeon ezt az interjút adta, talán meg sem fordult a fejében, hogy van olvasó, akinek el kell magyarázni az út mellett álló alabárdosokat, annyira benne élt, de nekünk meg kell teremtenünk a szövegkörnyezetet.) Harmadszor pedig köszönöm, hogy nem állítottad vissza a szöveget a korábbi kevésbé teljes változatára, hanem segítettél egy jó szöveg létrehozásában. Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2017. június 27., 07:48 (CEST)
thread_title:  Rozsdás bökő és alabárd