Vita:Andrássy István (kuruc generális)

message: Mkalman 2007 februári megjegyzése (a cikkből akkor kiszedve, most áthoztam): "Szinnyei tévesen Andrássy Miklós Gömör vármegyei főispán fiával, csíkszentkirályi és krasznahorkai báró Andrássy István kuruc generálissal, a betléri kastély építtetőjével azonosítja az író személyét. A szakirodalom ezt többnyire kritikátlanul átvette, de már csak kronológiai okok miatt sem lehetséges a XVIII. század elején élt személynek tulajdonítani egy olyan munkát, amely legalább egy évszázaddal korábban született!" Gyurika vita 2014. június 21., 10:49 (CEST)
Bocsánat, de ez a 2007. évi megjegyzésem teljesen jogos volt, akkor még a szócikk is megállt valahogyan a lábán. Most jó sokan beleszerkesztettek azóta, és lett belőle egy ostobaság, mert Gyurikán kívül, aki legalább ide mentette a megjegyzésemet, senki sem tud gondolkodni??? Nem forrás nélküli egyéni véleményt szőttem bele egy cikkbe, mint ahogyan az azt eltávolító IVÁNHÚÚ állította, hanem a napnál világosabban bebizonyítottam, hogy egy 18. század elején élő személy nem lehet olyan műnek a szerzője, amelyet Rákóczi Zsigmond erdélyi fejedelemnek a könyvtárában említenek. De a sok okos most a kuruc generális és a "ki tudja, létezett-e" szerzőt ismét azonosította, miután nekem sikerült világosan elkülöníteni a két személyt. Hajrá szerkesztők, vissza a Pallashoz meg a Révayhoz, Szinnyeihez!!! (Nem a jó öreg salabaktereket akarom bántani, és nem is a szorgos wikiseket, de mielőtt irtunk, törlünk és elrontunk, nem ártana gondolkodni sem, a tudomány halad előre, éppen ezért a szemellenzős szerkesztés nagyon káros, ezért arra kérem az érintetteket, hogy hozzák helyre a hibát, és ha lesz két szócikk, az egyik a filozófiai íróról (?) a másik a kuruc generálisról, akkor az utóbbit esetleg még feltupírozom kicsit.Mkalman vita 2015. január 27., 00:26 (CET)
Ezen túl azt kéne tisztázni, egyéb tárgyi tévedés nincs-e, pl. hogy azonos-e a kastélyépítővel, merthogy Pasztilla most kettéválasztotta és külön személynek jelezte az ezen cikk forrásul szolgáló Szinnyei cikket. Amúgy elsősorban a MÉL adatait vettem alapul. A régi források mellett ki szoktuk bővíteni az újabbakkal is, én egyszer a PIM újabb kutatásain alapuló születési dátumot tettem bele egy cikkbe, erre a konok "gazdája" visszavonta, merthogy hét másik elavult forrás is egy korábbi évet írt dátum nélkül és büszkén bejelentette, hogy "7:1" (igen, én meg tudok tíz olyan atlaszt mutatni, amely szerint a Moszkva nem Oroszország, hanem a Szovjetunió fővárosa, de ettől még nem lesz aktuális). Na most ehhez szólj hozzá... Gyurika vita 2015. január 27., 01:42 (CET)
Gyurika, az egyértelműsítő lapra nem én választottam ketté és tettem a felsorolásba a (nemes) AI-t, hanem Sphenodon, miután létrehoztam a lapot. A betléri kastélyról nálam lévő lexikonok, például Művek lexikona (Gebauer Imola szócikke) is egyértelműen azt írja, hogy Andrássy István építtette a kastélyt a 18. század elején (!), a Bebekek által építtetett 16. századi kastély helyén, annak egyes elemeinek a felhasználásával. Ez tehát annyira kritikátlan átvételnek nem tűnik. Azt, hogy kinek a fia, nem írja sem az , sem az , de az ben említik, hogy A. György és A. Pál kuruc generálisok testvére. Alkalomadtán bedolgozom azt a keveset, ami nálam megvan.  Pasztilla vita 2015. január 27., 06:33 (CET)
Akkor már teljesen megzavarodtam. A Betlér cikk vitalapjára bemásoltam egy 2007-es forrás szövegrészletét, amelynek eredeti forrását nem tudom, de szerinte is "Építése a 18. század elején kezdődött, amikor a valószínűleg 16. századból származó régebbi kastély alapjait kihasználva Andrássy István generális egy sarokbástyákkal megerősített várkastélyt építtetett." Szóval akkor ez az István lesz. Viszont ha jól értem, pont ez a Triplex Philosophia, amit tévesen neki tulajdonítanak MKalman szerint nem az ő műve. Gyurika vita 2015. január 27., 08:20 (CET)
Így van, ezt találtam én is a Művek lexikonában, ennek az AI-nek tulajdonítják a ma ismert betléri kastélyt. Mkalmant az zavarhatta meg, hogy itt már a 16. században épület egy kastély, ami viszont nem az Andrássyakhoz fűződik valóban. A Triplex Philosophiáról nem tudtam, hogy vitatott, eddig azt hittem, csak a kastélyről van szó. Pasztilla vita 2015. január 27., 08:27 (CET)
replies: text: Az a baj, hogy ezen a címen legalább kéttucatnyi munka született a múltban... Pasztilla vita 2015. január 27., 08:29 (CET)
replies: text: :Ja, itt fönt, Rákóczy Zsigmond kapcsán, valóban, figyelmetlen voltam. Szent meggyőződésem volt, hogy a betléri kastélyról van szó. Teljesen jogos, hamu fejemre. Pasztilla vita 2015. január 27., 08:32 (CET)
Számomra, mivel a Betlér cikkben nem volt megadva időpont, az is bizonytalan volt, amíg más forrásból is utána nem néztem. De a mű szerzőjét - ha nincs egyéb hiba - ezek szerint Szinnyei keverte össze egy másik emberrel, (hány ilyen volt nála!) és más munkáját tüntette fel. Csak akkor ki az a másik A.I.? Gyurika vita 2015. január 27., 08:38 (CET)
replies: text: ::

text: ::Ezt akartam beirni a szócikkbe, de van egy kis zavar: Szinnyeinél 1652 szerepel RZs halála éveként, de az nem a fejedelem RZs, a fejedelem 1608-ban halt meg, neki viszont semmiféle könyvjegyzéke nem maradt fenn.

text: ::"Szinnyei biográfiája nyomán több kézikönyvben azonosítják Andrássyt a forrásmunkák hivatkozásaiból ismert Triplex Philosophia című mű szerzőjeként, azonban miután ennek egyik ismert említése Rákóczi Zsigmond fejedelem könyvjegyzéke, időrendi okokból szerzőkénti azonosítása téves." Pasztilla vita 2015. január 27., 08:41 (CET)
replies: text: :::Rákóczi Pálnak (1596-1636) volt könyvjegyzéke, de nem a saját könyvtáráról, hanem Máriássy Ferencéről. Pasztilla vita 2015. január 27., 08:43 (CET)

text: :::A sárospataki Rákóczi-könyvtárat Rákóczi György (1593-1648) és fia, Rákóczi Zsigmond (1622-1652) állította össze, korabeli könyvjegyzék azonban erről sincs. Pasztilla vita 2015. január 27., 08:45 (CET)

text: ::Hibák tömkelege, csodás. Akai Jánosnál leplezett le valaki egy hasonló bakit. Gyurika vita 2015. január 27., 08:48 (CET)
De van egy RZs, aki 1622-ben született Sárospatakon és 1652-ben hunyt el Fogarason, generális, ispán és kormányzó. Gyurika vita 2015. január 27., 08:44 (CET)
A sárospataki Rákóczi-könyvtárt feldolgozó katalógusban ez a 20-as tétel egy 1660 körül (RZs halála után) irt katalógusban. Pasztilla vita 2015. január 27., 08:49 (CET)

text: 20. 20. Stephani Andrasi 3plex Philosophia

text: WESSELÉNYI Miklós, praes.; ANDRÁSI István, resp.

text: Triplex philosophia rationalis, naturalis et metaphysica in syntagmata redacta. In alma universitate Tyrnaviensi Societatis Jesu ad disputandum proposita a ... Stephano Andrasi ... preside ... Nicolao Vesseleny ... Posonii, 1640, typ. Societatis Jesu, in fol. - RMK II. 559. variánsa!

text: A szerző, Andrási István 1638-ban tanult Grácban, magyar nemes volt (SZABÓ-TONK 1992. 2627.) Wesselényi Miklós 1640. augusztus 12-én 12 hallgatóját avatta bölcsészdoktorrá (Holovics Flórián, MKsz 1971. 347.), a tézisfüzet eddig három névvel, mint respondenssel ismert (Heltai János segítségét köszönöm az azonosításban.) Andrási István nevével nem maradt fenn példány, az RMNy is a Rákóczi-katalógus alapján veszi fel.
replies: text: :Rémlett nekem is, hogy a filozófiai szerzőről lehet bővebbet is tudni már, de a lényeg, hogy őneki semmi köze a betléri Andrássyakhoz. Tehát a kastély építtetője a bárói címet nyert Andrássy István kuruc generális. (Az apja, György szerezte a báróságot, de a fiai már éltek akkor, tehát őket is belefoglalták. Az én megjegyzésem idején a cikkben még világosan elkülönült a két személy, csak én nem foglalkoztam bővebben a Szinnyeinél szereplő szerző azonosításával. (Az ifjabbik Rákóczi Zsigmond esetén is fennáll a legalább egy generációnyi különbség a két Andrássy között!) Egyébként köszönöm, most már "elmegy" a szócikk! Mkalman vita 2015. január 27., 22:47 (CET)
thread_title:  Triplex Philosophia