Vita:Székesfehérvár–Gyékényes-vasútvonal

message: A Tapolcai vonalnál van olyan fejezet, hogy Menetrendi problémák (bár ezen nem csodálkozom). Itt is létre kellene hozni, mert a Sármelléki reptér kapcsolata (annak teljes személyforgalom előtti hiánya) inkább ide illeszkedne. 37.76.27.63 (vita) 2017. április 29., 08:59 (CEST)
thread_title:  Menetrendi problémák 

message: A szócikk címe, alkalmazkodva a MÁV új számozásához, (1.) módosult. Ugyanakkor a szócikk tartalma és a mellékelt vonal-vázlat (2.) maradt a régi, az infoboxban látható térképvázlaton viszont (3.) egy Budapest–Murakeresztúr vonal látható. --Holdkóros vita 2014. január 19., 18:46 (CET)
thread_title:  Székesfehérvár–Gyékényes vagy Székesfehérvár–Nagykanizsa vagy Budapest–Murakeresztúr? 

message: Időszerű létrehozni a Balatoni körvasút szócikket a  tervezett fejlesztésről, 2016-ban forrást rendeltek hozzá, elvileg 2018-2022 között készül el.
thread_title:  Balatoni körvasút 

message: A Déli vasút 1861-ben nyitotta meg a Buda - Kanizsa vonalat, mely a mai Déli pályaudvarnál kezdődött, és nagykanizsánál csatlakozott a 1860-ban átadott Nagykanizsa - Murakeresztúr - Csáktornya - Pragerhof vonalhoz, melyet szintén a Délivasút épített.
A mai Kelenföldi pályaudvar jelentősége nagyon megnőtt a Pusztaszabolcs - Dombóvár vonal 1882-es, illetve az Újszőnybe (ma Komárom) vezető vonal 1884-es, valamint a Déli összekötő vasútihídon (1877) Ferencváros felé épített vonalak csatlakozása miatt, ami igényelte egy lényegesen kibővített állomási vágányhálózat, és felvételi épület építését. Ez 1882-ben történt meg.
A vonal forgalmának növekedése miatt szükségessé vált a második vágány építése, melyet több szakaszban valósítottak meg.
Jelenleg a Délipályaudvartól Szabadbattyánig tart a második vágány, továbbá van három rövidebb szakasz.
A második vágány kiépítését a DSA kezdte el, de ennek folytatása a Délivasút (akkor DSA Duna Száva Adria Vasút) vonalának MÁV kezelésébe vétele nyomán vált kiemelten fontossá, hiszen az addig Keleti pályaudvar - Pusztaszabolcs - Börgönd - Szabadbattyán útirányon fözlekedő Balaton északiparti vonatok is a Székesfehérvári vonalra terelődtek. (1932)
A második vágány ápítésének kronológiája:
1928 Székesfehérvár - Dinnyés
1929 Dinnyés - Kápolnásnyék
1940 Székesfehérvár - Szabadbattyán
1952 Kápolnásnyék - Baracska
1953 Baracska - Tárnok
1958 Déli pu. - Kelenföld (valódi második vágány)
2013 Kelenföld - Tárnok (ezen szakaszon azért maradhatott el ilyen sokáig, mert a 40-es vonal Pustaszabolcs irányában párhuzamosan fut ezzel a vonallal, és annak vágányait is igénybe vették.)
2015 Szabadi fürdő - Zamárdi felső. (Ez két szakaszt jelent, mert a Sió csatorna hídja csak egy vágányú.)
2018 Balatonszemes - Balatonlelle felső.
A villamosítás is több ütemben valósult meg.
A Kelenföldi pályaudvar 1932-ben kapott felsővezetéket, de ez a Hegyeshalmi fővonal villamosításához kapcsolódott, ami 16 kV-on épült ki.
1971-ben állították át a ma is használatos 25 kV-ra.
1983 Kelenföld - Déli pu. (Pécsi vonal villamosításához kapcsolódóan.)
1987 Kelenföld - Szabadbattyán
1988 Szabadbattyán - Siófok
1989 Siófok - Fonyód
1990 Fonyód - Keszthely
1995 Gyékényes - Murakeresztúr (A Dombóvár - Kaposvár - Gyékényes vonallal.)
1998 Balatonszentgyörgy - Murakeresztúr.
Forrás: Nagy Tamás cikke: delmagyar.hu/orszag-vilag/150-eves-a-budapest-kanizsa-vasutvonal-a-deli-vasut-3700357/
thread_title:  A vasútvonal kiépítése részletesen.