Vita:Neutrínó

message: Pauli 1930 decemberében írta a Tübingenben tartott konferencia résztvevőihez a hiressé vált levelét: Desperate remedy, amelyben megfogalmazta a neutrínó hipotézisét. Szerintem ezt az évet kellene a hipotézis megszületése dátumaként feltüntetni. Manno István
Köszönöm, javítottam. SyP 2006. május 5., 10:39 (CEST)
thread_title: 1930

message: Csak Reines kapott Nobel-díjat!!!!!
replies: text: Igaz, javítottam. SyP 2006. május 5., 10:15 (CEST)
Én írtam el. Két forrásra hivatkozhatok: Marx György "A századforduló világsztárjai: a neutrínók" című cikke (Fizikai Szemle 2002., 7. sz.), valamint Korda András és Tolnai Domonkos Ez a mi Napunk című könyve. Mindkét helyen bővebben szó esik a neutrínó kimutatásáról, hogy pontosan melyikben szerepel helytelenül az adat - arra nem emlékszem.
SzDóri 2006. május 5., 16:09 (CEST)
Igen. Csak Reines kapott Nobel-díjat a neutrínó felfedezéséért. Pirocska vita 2012. augusztus 29., 19:20 (CEST)
thread_title: Nobel-díj

message: Kedves Szerző, Frederick Reines miért nincs itt megemlítve?
Javasolnám, hogy mindkét "neutrinó-kisérlet" csonkot ide mozgasd át, mert ezek ebben a remek szócikkben lennének az igaziak, szerintem.
--Millisits
Igazad van a nevek megemlítését illetően, szeretném viszont részletezni az egyes kísérleteket. -- Árpi (Harp) ✎ 2005. november 2., 10:34 (CET)
thread_title: Reines név

message: Nem értek hozzá, csak ösztönszinten: a neutrinó az véletlenül nem rövid „i”? – Váradi Zsolt 2005. október 31., 21:06 (CET)
Szakemberek is hosszú í-vel használják a Mindentudás Egyeteme honlapján. (Viszont a spin, amit én hosszúnak éreztem ösztönszerűen, az rövid.) -- Árpi (Harp) ✎ 2005. november 2., 10:34 (CET)
thread_title: Rövid vagy hosszú í

message: A helyesírási szabályzat és az egyéb bevezetett szabályok egyértelműen kimondják, hogy az idegen nyelvű kifejezéseket kiejtés szerint kell írni. A tudomány nyelve azonban gyakran nem esik egybe a szabályokkal, mivel a kifejezéseket itt elsősorban nem nyelvészek, hanem tudósok alkották és használják...hazánkban egy-egy szűk tudományterületen - pl. neutrínókutatás - belül kevés ember. Így többnyire a kifejezések angol és magyar fordítása is elfogadott. --SzDóri
thread_title: A tudomány nyelve

message: Az egyes neutrínódetektorok adatait szerintem inkább egy neutrínódetektorok listája szócikkbe raknám. A neutrínódetektor szócikkben inkább általános leírásukat adnám (majd később). A neutrínó szócikk egy része átmehetne abba, ha valakinek lesz komolyabb energiája a neutrínó szócikkbe kivonatot készíteni. Akkor átmehetne egy rész fő szócikk-ként. Szerintem most hagyjuk itt.
A linkeknél inkább a tartalma látsszon, mint a webcím. Ezt referáláskor biztos fogják kritizálni. Szerintem a kevesebb, lehet, hogy több lenne. Lehet, hogy olyan irodalmat törölni kellene, amiben csak pár szó van a témáról, vagy oda kellene írni, melyik fejezetben van róla szó.
Ami lap még egyáltalán létezett, azt átírtam tartalom szempontjából, az elavult dolgoknak megpróbálok utánanézni, hátha még léteznek más címen. A pdf cikkeket most nem tudom megnézni.SzDóri 2007. január 18., 19:33 (CET)
"a hidrogén egyik nehézizotójává". A nehézizotópok (egybe írva) nem a nagy rendszámúak, itt nem külön kell írni?
-- Árpi (Harp) ✎ 2007. január 18., 18:04 (CET)
De igen, javítottam SzDóri 2007. január 18., 19:29 (CET)
thread_title: Referálás előtt

message: :Az alábbi szócikk szerepelt a Wikipédia:Referálás lapon. Kérjük, ezt a megbeszélést már ne módosítsd! A további hozzászólásokat a cikk vitalapjának aljára írhatod. Ezt a szakaszt már ne szerkeszd!
A referálás eredménye:
=== Neutrínó ===
Hosszú ideig készült, és úgy gondolom sikerült kimeríteni ezt a témát többé-kevésbé ismeretterjesztő szinten. Néhány kisebb kiegészítéshez még segítséget, a cikkről pedig véleményt várok. SzDóri 2007. január 20., 17:50 (CET)
Még alaposabban átnézem, egyelőre csak annyit találtam, hogy
*az irodalomban pár forrásnál nincs dátum, Marx György  egyik cikke Scientific American, de melyik szám.
*hosszabb távon a detektálás a leendő neutrínódetektor szócikkbe mehetne. (De ha kiemelt cikknek szeretnénk jelölni, akkor az esélyeit növeli, ha benne marad.)
-- Árpi (Harp) ✎ 2007. január 24., 17:18 (CET)
replies: text: Nekem tetszik a cikk, viszont szerintem sok a külső hivatkozás (a wiki nem linkgyűjtemény). Szerintem 5-6 forrástól sehol se kell több, az érdeklődő olvasó majd rákeres valamelyik keresőn... Gergo 2007. január 25., 14:59 (CET)
Csökkentettem a linkek számát, a neutrínókísérletek honlapjait teljes egészben töröltem, ezek úgyis megtalálhatók a neutrínódetektorok listája szócikkben. A folyóiratok neutrínós cikkeihez viszont ragaszkodok, mivel még a matarka adatbázis is csak néhányat (a szócikk szempontjából kevésbé fontosakat) tartalmaz belőlük. A sciam cikk megjelenési idejének nem tudok utánanézni (fénymásolatként van meg évkönyvből). SzDóri 2007. január 25., 17:19 (CET)
Marx György, Egyed László és Gernot Ede tettéhez kellene valami forráshivatkozás. Szalay-Csikai kísérlethez raktam. -- Árpi (Harp) ✎ 2007. január 26., 15:17 (CET)
A bevezetőt kissé rövidebbre venném, csak a legfontosabb dolgokat kiemelve, és a tulajdonságait bővebben egy külön fejezetben részletezném. (Pl. Milyen kölcsönhatásban vesz részt, milyen csoportokba tartozik és ez mit jelent) ezek úgyis megvannak a táblázatban. -- Árpi (Harp) ✎ 2007. február 5., 18:26 (CET)
Az első mondatban jó lenne leírni, hogy pontosan mi is a neutrínó (A neutrínó... elemi részecske...). A kronológia-részben a Super Kamiokande zavaros: először átépítik, tíz évre rá elkezdik építeni. Az első két dátum (átépítés és az SN1987A az még valószínűleg a Kamiokande, de én ehhez nem értek). A Kozmikus háttérsugárzás részben még lefordítatlan szöveg búvik meg. Az Érdekességek részben az SN1987A neutrínóit korábban, február 23.-án észlelték, mint a fényét, február 4.-én: az nem jan 23. volt? Üdv, --KGyST 2007. február 5., 19:30 (CET)
február 24-én észlelték a fényét. Köszi, javítottam SzDóri 2007. február 6., 16:31 (CET) 
A kozmikus háttérsugárzás résznek utána kéne járni, nem tudom, hogy jelenleg mi a hivatalos álláspont a sötét anyag problémában. Egymásnak ellentmondó elképzelések, ingatag elméletek  vannak arról, hogy alkothatják-e a sötét anyagot neutrínók, ha igen, akkor mekkora %-át teszi ki stb...Én erről a témáról nem tudok biztos forrást. Követhetjük az angol cikk példáját, felsoroljuk a jelenlegi elképzeléseket hivatkozásokkal (pörög is a vitalap), de ennek szerintem nincs sok értelme...SzDóri 2007. február 6., 16:31 (CET)Mi a véleményetek? Mert ebből a szempontból más részeket is át lehetne írni.
Sötét anyag vonatkozásában (amiről jó lenne megírni a szócikket) szerintem most valami nagy tömegű részecskékről van szó, amiből minden részecskének van egy, a Scientific American nemrég írt erről, de nem találom. Szvsz akkor lehet, hogy érdemes lenne ezt az angol részt a megjegyzésből is kivenni, mert az ember megriad, amikor le nem fordított részeket lát. Vagy esetleg áttenni a vitalapra. Egyébként a sötét anyag vita-tematikája nyilván a sötét anyag oldalára való, esetleg írok róla egy szubcsonkot, oszt majd csak folytatja valaki. Üdv --KGyST 2007. február 7., 10:45 (CET)
Közben valaki írt róla egy szubcsonkot, én tegnap néztem :) --KGyST 2007. február 7., 10:46 (CET)
Kalapáltam egy használhatóbb sötét anyag cikket, de a neutrínós hivatkozást lehet benne bővíteni... Gergo 2007. február 15., 22:54 (CET)
----

text: A fenti megbeszélést archiváltuk. Kérjük, további hozzászólásokat már ne írj hozzá!</div>
thread_title: Referálás eredménye

message: Hosszú ideig készült, és úgy gondolom sikerült kimeríteni ezt a témát többé-kevésbé ismeretterjesztő szinten. Néhány kisebb kiegészítéshez még segítséget, a cikkről pedig véleményt várok. SzDóri 2007. január 20., 17:50 (CET)
Még alaposabban átnézem, egyelőre csak annyit találtam, hogy
*az irodalomban pár forrásnál nincs dátum, Marx György  egyik cikke Scientific American, de melyik szám.
*hosszabb távon a detektálás a leendő neutrínódetektor szócikkbe mehetne. (De ha kiemelt cikknek szeretnénk jelölni, akkor az esélyeit növeli, ha benne marad.)
-- Árpi (Harp) ✎ 2007. január 24., 17:18 (CET)
replies: text: Nekem tetszik a cikk, viszont szerintem sok a külső hivatkozás (a wiki nem linkgyűjtemény). Szerintem 5-6 forrástól sehol se kell több, az érdeklődő olvasó majd rákeres valamelyik keresőn... Gergo 2007. január 25., 14:59 (CET)
Csökkentettem a linkek számát, a neutrínókísérletek honlapjait teljes egészben töröltem, ezek úgyis megtalálhatók a neutrínódetektorok listája szócikkben. A folyóiratok neutrínós cikkeihez viszont ragaszkodok, mivel még a matarka adatbázis is csak néhányat (a szócikk szempontjából kevésbé fontosakat) tartalmaz belőlük. A sciam cikk megjelenési idejének nem tudok utánanézni (fénymásolatként van meg évkönyvből). SzDóri 2007. január 25., 17:19 (CET)
Marx György, Egyed László és Gernot Ede tettéhez kellene valami forráshivatkozás. Szalay-Csikai kísérlethez raktam. -- Árpi (Harp) ✎ 2007. január 26., 15:17 (CET)
A bevezetőt kissé rövidebbre venném, csak a legfontosabb dolgokat kiemelve, és a tulajdonságait bővebben egy külön fejezetben részletezném. (Pl. Milyen kölcsönhatásban vesz részt, milyen csoportokba tartozik és ez mit jelent) ezek úgyis megvannak a táblázatban. -- Árpi (Harp) ✎ 2007. február 5., 18:26 (CET)
Az első mondatban jó lenne leírni, hogy pontosan mi is a neutrínó (A neutrínó... elemi részecske...). A kronológia-részben a Super Kamiokande zavaros: először átépítik, tíz évre rá elkezdik építeni. Az első két dátum (átépítés és az SN1987A az még valószínűleg a Kamiokande, de én ehhez nem értek). A Kozmikus háttérsugárzás részben még lefordítatlan szöveg búvik meg. Az Érdekességek részben az SN1987A neutrínóit korábban, február 23.-án észlelték, mint a fényét, február 4.-én: az nem jan 23. volt? Üdv, --KGyST 2007. február 5., 19:30 (CET)
február 24-én észlelték a fényét. Köszi, javítottam SzDóri 2007. február 6., 16:31 (CET) 
A kozmikus háttérsugárzás résznek utána kéne járni, nem tudom, hogy jelenleg mi a hivatalos álláspont a sötét anyag problémában. Egymásnak ellentmondó elképzelések, ingatag elméletek  vannak arról, hogy alkothatják-e a sötét anyagot neutrínók, ha igen, akkor mekkora %-át teszi ki stb...Én erről a témáról nem tudok biztos forrást. Követhetjük az angol cikk példáját, felsoroljuk a jelenlegi elképzeléseket hivatkozásokkal (pörög is a vitalap), de ennek szerintem nincs sok értelme...SzDóri 2007. február 6., 16:31 (CET)Mi a véleményetek? Mert ebből a szempontból más részeket is át lehetne írni.
Sötét anyag vonatkozásában (amiről jó lenne megírni a szócikket) szerintem most valami nagy tömegű részecskékről van szó, amiből minden részecskének van egy, a Scientific American nemrég írt erről, de nem találom. Szvsz akkor lehet, hogy érdemes lenne ezt az angol részt a megjegyzésből is kivenni, mert az ember megriad, amikor le nem fordított részeket lát. Vagy esetleg áttenni a vitalapra. Egyébként a sötét anyag vita-tematikája nyilván a sötét anyag oldalára való, esetleg írok róla egy szubcsonkot, oszt majd csak folytatja valaki. Üdv --KGyST 2007. február 7., 10:45 (CET)
Közben valaki írt róla egy szubcsonkot, én tegnap néztem :) --KGyST 2007. február 7., 10:46 (CET)
Kalapáltam egy használhatóbb sötét anyag cikket, de a neutrínós hivatkozást lehet benne bővíteni... Gergo 2007. február 15., 22:54 (CET)
----

text: A fenti megbeszélést archiváltuk. Kérjük, további hozzászólásokat már ne írj hozzá!</div>
thread_title:  [[Neutrínó]] 

message: A napneutrínók ugyanis - ellentétben az atmoszférikus neutrínókkal - irányfüggetlen háttérzajt keltenek. 
Nem elírás az irányfüggetlen? Nehéz elképzelni, hogy a neutrínóáradat elindul a Napból, de a Földet beburkolja és mindenfelől egyformán érkezik... misibacsi 2007. augusztus 15., 09:52 (CEST)
Így van, és úgy látom javításra került. -- Árpi (Harp) ✎ 2007. szeptember 17., 16:10 (CEST)
thread_title:  A napneutrínók iránya 

message: "A neutrínó hatáskeresztmetszete 6·1044 cm2. "
Érdekességek fejezet elején volt, pontosan minek a hatáskeresztmetszete? Olyan nem egy részecskének van, hanem egy kölcsönhatásnak: esetleg ólom-neutrínó kölcsönhatás? -- Árpi (Harp) ✎ 2007. november 30., 12:31 (CET)
thread_title: Neutrínó hatáskeresztmetszete

message: > Az 1987 A szupernóva optikai észlelése 1987. február 24-én történt, a neutrínók detektálása pedig még ezt megelőzően, 1987. február 23-án 07:35 UTC időpontban. <
Ez a cikkbeli állítás a vákuumbeli fénysebesség meghaladásáról szól. Ez egyenértékű az időutazással, ami viszont köztudottan paradoxonhoz vezet. 82.131.210.162 (vita) 2008. május 26., 16:40 (CEST)
replies: text: Nem azt állítja a szöveg, hogy a neutrínók előbb érték el a Földet mint a fény, hanem azt, hogy optikailag csak február 24.-én észleleték, pedig már február 23.-án is látni lehetett volna. Perihelion vita 2008. május 26., 19:49 (CEST)
replies: text: :Másrészt  a fény nem tökéletes vákuumban haladt, hanem a csillagközi gázban, ami jó közelítéssel vákuum, de nem tökéletesen az, szerintem ez is okozhatja önmagában az egy napos késést a tízezer fényéves nagyságrendű utazásban (a neutrínókkal gyenegébb volt a kölcsönhatás). – KGyST vita 2008. május 27., 00:11 (CEST)
replies: text: ::Nanana. Az állításod ugyan érdekes, de itt senki nem állította, hogy 1 napot késett a fénye a beérkező neutrínókhoz képest.  Nincs semmi bizonyíték arra, hogy nem egyszerre érék volna el a Földet, szóval ne ködösítsünk. Perihelion vita 2008. május 27., 10:22 (CEST)

text: ::Hehe, melléfogtam. A neutrínók tényleg előbb érték el a Földet, ld: 1 (a fejezet legutolsó bekezdése). Majd itt kiegészítem a szöveget. Perihelion vita 2009. szeptember 16., 22:04 (CEST)
thread_title:  Ez alig hihető. 

message: Nem értek hozzá, csak vegyész vagyok, de a neutrínódetektorok/történelmi kísérletek részben szerintem szisztematikus elírás van. 
Idézem a Wikit:
"A neutrínó a tartályon való áthaladása során kölcsönhatásba lép a klór-37-tel (a földi klórmennyiség egynegyedét alkotó stabil klórizotóppal); ilyenkor a klóratom magjában az egyik proton neutronná alakul át, eközben maga az atommag radioaktív argon-37-té alakul. A proton bomlása során egy elektron keletkezik, melyet detektálva a folyamat kimutatása lehetővé válik..."
  
Szerintem itt fel lett cserélve a proton és a neutron szó. A klóratom magjából akkor lesz argonmag, ha egyel nő a protonok száma. Ráadásul a neutron bomlásánál szokott elektron keletkezni (a proton és az antineutrínó mellett). Lásd béta-bomlás
Van persze pozitív béta bomlás is, de akkor a klóratom magjából kénatom magja lenne. Elektron helyett pozitront bocsátana ki, és antineutrínó helyett neutrínót bocsátana ki. Ha pedig elég nagy ennek a neutrínónak az energiája, akkor becsapna a műszer minket.
thread_title:  Klór-37 átalakulásánál lehet, hogy elírás van.