Vita:Textilbeton

message: A rugalmassági modulus nem az, aminek a szócikk definiálja. Ezt ki kell javítani, mert alapvető hiba. Kaboldy vita 2016. március 3., 15:25 (CET)
replies: text: Töröltem a kifogásolt mondatot. Elkágyé vita 2016. március 3., 20:21 (CET)
Nicsak! Egy szócikk, ami az aktuális érdeklődésembe vág :) Köszönet érte! Igyekszem ránézni a kiemelési idő alatt. Samat üzenetrögzítő 2016. március 3., 23:13 (CET)

text: Ennek igazán örülök. Tedd meg azt a szívességet, hogy nem felejted el és kiegészíted, hogy a legjobb legyen.  Vadszederke' 2016. március 24., 13:31 (CET)
thread_title:  Megjegyzés 

message: Jelenlegi állapotában a cikk szövege jelentős részben támaszkodik ennek a cikknek a szó szerinti átvételére. A cikk szövegére vonatkozó engedély az OTRS-be megérkezett és archiválásra került:
thread_title:  Szövegfelhasználási engedély 

message: A kábel kifejezést nem használnám az első, bevezető mondatban. El tudom képzelni, hogy a textilipar így hívja a vékony szálakból alkotott kötegeket (bár egy gyors keresés alapján Elkágyé publikációján kívül csak egy angol nyelvűt találtam a Textile Research Journal egy 1979-es kiadásában), de az építőiparban ezalatt drótok kötegeit értik, és pl. így néz ki. A későbbi használat nincs ellenemre, amennyiben egyértelmű, hogy egy textilipari kifejezésről van szó. Samat üzenetrögzítő 2016. április 1., 22:31 (CEST)
replies: text: Töröltem a bevezetőben a kábel szót.– Elkágyé vita 2016. április 2., 14:49 (CEST)
thread_title:  Kábel 

message: A betonban található, húzás felvételére elhelyezett acélrudakat általánosságban acélbetétnek, köznapi szóhasználatban (és valójában szűkebb értelemben) betonacélnak vagy betonvasnak hívják. Javaslom ennek a kifejezésnek a kicserélését mindenhol betonacélra. Vagy acélbetétre.  Samat üzenetrögzítő 2016. április 1., 22:35 (CEST)
replies: text: Kicseréltem a nem megfelelő kifejezéseket. – Elkágyé vita 2016. április 2., 14:49 (CEST)
thread_title:  Acélrudak 

message: A beton egy kőszerű anyag, melyek alapvető jellemzője a jó nyomószilárdsága és a hozzá képest igen alacsony húzószilárdsága. Példának valóban jó a hajlított gerenda, azonban az általános téma felvezetésére általánosabban fogalmaznék, pl. azért, mert húzás nem csak hajlított gerenda esetén fordulhat elő (különösen nem csak vízszintes vagy csak a két végén alátámasztott gerenda esetén). A következtetés azonban félrevezető: a betonban nem azért vannak a betonacélok, hogy a berepedést elkerüljék. A betonban általában már a betonozást közvetlenül követő kötési és szilárdulási folyamat során (a beton zsugorodása miatt) is számos repedés keletkezik, de a tipikus használati igénybevételek (egészen kivételes esetektől és bizonyos feszített szerkezetektől eltekintve) rendszerint meghaladják a beton húzási ellenállását. A betonacélok azért vannak a szerkezetben, hogy ezen repedések megnyílását korlátozzák, a szerkezetek ridegtörését elkerüljék (a kőszerű anyagok az első húzási repedés megjelenését követően azonnal, hirtelen leszakadnak, kettétörnek), illetve a szerkezeti elemnek (a berepedt keresztmetszeti részben a húzó igénybevételek felvételével) többletteherbírást biztosítsanak. Samat üzenetrögzítő 2016. április 1., 22:46 (CEST)
replies: text: Átírtam a szöveget.– Elkágyé vita 2016. április 2., 14:49 (CEST)
thread_title:  Hajlított gerenda példája 

message: A cikk következő mondata csak a műanyagszálakat említi és emeli ki, holott a szálerősítésű betonok szerkezeti célú alkalmazása esetén rendszerint acélszálakat használnak, manapság ez az iparban használt jellemző szálanyag. Az azonban nem teljesen igaz (illetve csak részben), hogy a szálak a betonacélokat hivatottak kiváltani: bizonyos alkalmazások esetén lehetséges ilyesmi, de általánosságban a kettőnek különböző funkciója van egy szerkezetben. Samat üzenetrögzítő 2016. április 1., 22:52 (CEST)
replies: text: Átfogalmaztam a szöveget.– Elkágyé vita 2016. április 2., 14:49 (CEST)
thread_title:  Műanyagszálak 

message: A cikk többször említi a betonacélok hátrányaként azok korrózióját vagy rossz korrózióállóságát. Ez önmagában igaz lehet, azonban a beton erősen lúgos kémhatású közeg, mely meggátolja az acél korrózióját. Megfelelően tervezett szerkezet (előírt betonfedés) és speciális korróziós hatások nélkül (pl. a beton sózása) a betonacél a szerkezet teljes tervezett élettartama alatt védett a korróziótól, így önmagában ennek a tulajdonságnak az összehasonlítása más anyagokéval nem szerencsés. Samat üzenetrögzítő 2016. április 1., 22:58 (CEST)
replies: text: Kihagytam ezt a szempontot, annak ellenére, hogy az általam ismert német szakirodalomban erősen hangsúlyozzák a korrózió problémáját, mint érvet a textilbeton mellett.– Elkágyé vita 2016. április 2., 14:49 (CEST)
thread_title:  Acélbetét korróziója 

message: A táblázat adataihoz hivatkozott „Carbonfasern, der Werkstoff des 21. Jahrhunderts” cikkben nem betonacél szerepel, hanem Baustahl, azaz szerkezeti acél. Erre valóban igaz a 210 GPa érték, azonban a betonacélokra ez nem igaz. A korábbi magyar szabvány (MSZ 15022-1:1986) a 206 GPa használatát írta elő a betonacélokra és 195 GPa-t a feszítőpászmákra (pl. itt elérhető egy összefoglaló). A jelenleg érvényes (és az Európai Unióban egységesen használt) Eurocode (MSZ EN 1992-1-1) 200 GPa-t ír elő a betonacélra, a feszítőhuzalok és feszítőpászmák esetén pedig a 195 GPa használatát javasolja („a tényleges érték 185 és 205 GPa érték között lehet a gyártási eljárástól függően”). A fib ModelCode 2010 200 GPa értéket ír elő a betonacélok, 205 GPa-t az elemi feszítőszálak és 195 GPa a feszítőpászmák esetén. A lényeg, hogy a táblázatban a betonacélok rugalmassági modulusára 200 GPa értéket alkalmaznék. Samat üzenetrögzítő 2016. április 1., 23:13 (CEST)
replies: text: A kérdéses adatot kijavítottam 200 GPa-ra. – Elkágyé vita 2016. április 2., 14:49 (CEST)
thread_title:  Betonacél rugalmassági modulusa 

message: Erre a mondatra: „A beton már régóta a leggyakrabban alkalmazott szerkezeti anyag az építőiparban.” jó lenne forrás. Abban az értelemben, hogy jelenleg a legnagyobb tömegben vagy mennyiségben alkalmazott építőanyag (érdekességként jegyzem meg, hogy Kína az elmúlt kb. 3 évben többet használt fel belőle, mint az USA teljes történelme alatt), minden bizonnyal igaz. De még erre az állításra is kellene forrás. Samat üzenetrögzítő 2016. április 1., 23:24 (CEST)
replies: text: Átfogalmaztam. Forrást nem tudok megjelölni, de gondolom, a "széles körben elterjedten" szövegezés talán nem is igényli, hiszen mindenki tudja, hogy így van. A lényeg nem is ez, ez csak bevezető mondat. – Elkágyé vita 2016. április 2., 13:51 (CEST)
thread_title:  Leggyakrabban 

message: A cikkről többször említettem, hogy szerintem még nem teljes, van tér a bővítésére, fejlesztésére. Csak egy-két ötlet, ami hirtelen eszembe jutott:
* a textilbeton kialakulása, története, alkalmazási területei;
* első alkalmazásai, leghíresebb vagy legnagyobb jelentőségű alkalmazásai;
* jövőbeli kilátások, továbbfejlesztési lehetőségei;
* összehasonlítása a hagyományos vasbetonszerkezetekkel (előnyök és hátrányok);
* összehasonlítása a (acél, szintetikus vagy természetes) szálerősítésű (vas)betonszerkezetekkel (előnyök és hátrányok).
Ezeket itt-ott már érinti a cikk, de úgy gondolom, hogy külön-külön szakaszt is érdemelnének. Samat üzenetrögzítő 2016. május 19., 13:21 (CEST)
thread_title:  Továbbfejlesztési ötletek