Vita:Adat (számítástechnika)

message: === Miért kell az adatok jelentése cikk - ha az adatoknak nincs jelentése? ===
Mint a cikk írója - aki nem tudom, ki, nem néztem meg - teljesen helyesen megjegyezte (fene egye meg eme rengeteg e-t), az adatoknak önmagukban nincs jelentésük, ugyanis bármi lehet adat (jel, információ stb.) és az bármit jelenthet, mert az értelmezés a te agyadban megy végbe. Példa: egy piros lámpa egy vak embernek nem adat (jel stb.), mivel nem látja. Egy egyéves kisgyereknek sem adat, ha nem érdekli. Egy gyalogosnak, aki át akar menni a zebrán, adat. És mást-mást is jelenthet: egy autósnak a zebra melletti lámpaoszlop piros lámpája "mehet"-et jelent, a gyalogosnak pedig "STOP"ot. Ugyanaz a jel, más a jelentés.
Önmagában semminek sincs jelentése....
ezen az alapon a semmiről is kellene írni egy bekezdést
replies: text: Szerintem kevered az "adat" és az "információ" fogalmát (és a "hasznos információ" fogalmát, ha létezik ilyen). Bármi lehet adat, függetlenül annak értelmezésétől vagy használatától. Az adat az egyik legabsztraktabb fogalom. A cikk pont azért jó, hogy ezt megmagyarázza, már ha helyes információkat tartalmaz. :-) --grin ✎ 2004. augusztus 5., 22:52 (CEST)
----
Szerintem az alábbiak pontatlanok:

text: A számítástechnikában adatnak (angol nyelven data) nevezzük a számokkal leírható dolgokat, melyek számítástechnikai eszközökkel rögzíthetők, feldolgozhatóak, és megjeleníthetők. Az adat nagyon tág fogalom: gyakorlatilag bármilyen jel potenciálisan adatnak tekinthető.
* az adatok nem biztos, hogy önmagukban megjeleníthetőek (gyakran feldolgozás szükséges hozzá)
* az adatok nem csak jelek lehetnek

text: ... adatok tárolása, végül az eredmény adatok kijelzése történik.
* ez a kijelentés szerintem félrevezető: az adatok egy részét sosem jelzik ki (hanem felhasználják őket más adatokkal együtt új adatok létrehozására, melyeket kijeleznek). szerintem az adatok kijelzése nem kötelező része az adat "definíciójának". --grin ✎ 2004. augusztus 5., 22:52 (CEST)
----
Nem értek egyet az előttem szólókkal:
Nézzük, mit mond a m ny értelmező szótára:
1)fn 1. vkinek , vminek a megismeréséhez, jellemzéséhez hozzásegítő (nyilvántartott) tény, részlet. Gyártási, személyi, nyelvi adatok.
2. Jog. Bizonyítékul felhasználható tény. terhelő adat
3. Tud. Műszerről leolvasható v. kísérlettel megállapított számszerű tény, eredmény. adatállomány
inf. számítógép memóriájában tárolt információnak, adatoknak vmilyen szempontból) rendezett állománya, halmaza.....
pej. rendezetlen adatok (zsúfolt) tömege.
Tehát ha az adatoknak nincs jelentése, akkor azok haszontalan, rendezetlen dolgok. 
az adatok kijelzése vagy megjelenítése (display) lényegi feltétele az adatfeldolgozásnak, az adat emberi hasznosításának. számomra a kijelzés vagy a nyilvántartás ebből a szempontból ugyanaz - az adat nem a fejekben van.
az információt nem kellene belekeverni ebbe a szócikkbe, az külön meghatározandó. Az információ egyik értelemben ugyanis már szorosan kötődik a "fej"-hez.
az adat egyébként datum (angolul többesszáma data, egyesszáma piece of data), vagyis eredetileg az időszámítás (időpont nyilvántartás) és időjelzés (írásbeli rögzítés) (fogalmi) eszköze volt
Mit szóltok?
firk 2004. augusztus 6., 18:07 (CEST)
----
Érdekes, hogy ahhoz képest, hogy nem értesz velem egyet, nem is vitatkozol velem: majdnem mindennel egyetértek, amit írtál:
* az adatoknak ha nincs jelentése, akkor haszontalan és rendezetlen, ha van jelentése de nem ismert, akkor csak rendezetlen dolgok
* az információhoz elengedhetetlen az adatok értelmezése, ami értelmes embert igényel (általános esetben értelmes lényt, nehogy a tau ceti lakói és a delfinek megsértődjenek)
* a szó eredete az, amit mondtál.
A megjelenítésben nem értünk egyet, de úgy érzem, mintha te a "megjelenítés" szót valamilyen más értelemben ("tárolás" vagy "nyilvántartás") használnád. Mondok egy egyszerű példát megvilágítandó azt hogy miről beszélek:
Van egy adatod, ami a nanoszekundumban mért értéke egy hanghullám kibocsájtása és észlelése között eltelt időnek, melyet egy geológiai mérőműszer adott ki. Ezt az adatot soha nem fogja senki sem kijelezni, sőt, még tárolni is csak átmenetileg, mivel ebből azonnal kiszámítják a viszaverődés mélységét (új adat!), de ezt sem jelzik ki, viszont tárolják. A tárolt mélység adatokból készítenek egy grafikus pontokat tartalmazó adatállományt ("képet") és ezt jelzik ki. Ezért mondtam, hogy a legtöbb adatot valószínűleg soha nem jelezzük ki, és jelentős részüket nem is tároljuk a feldolgozásukat követően. --grin ✎ 2004. augusztus 7., 22:25 (CEST)
----
thread_title:  Miért kell? 

message: Mint a cikk írója - aki nem tudom, ki, nem néztem meg - teljesen helyesen megjegyezte (fene egye meg eme rengeteg e-t), az adatoknak önmagukban nincs jelentésük, ugyanis bármi lehet adat (jel, információ stb.) és az bármit jelenthet, mert az értelmezés a te agyadban megy végbe. Példa: egy piros lámpa egy vak embernek nem adat (jel stb.), mivel nem látja. Egy egyéves kisgyereknek sem adat, ha nem érdekli. Egy gyalogosnak, aki át akar menni a zebrán, adat. És mást-mást is jelenthet: egy autósnak a zebra melletti lámpaoszlop piros lámpája "mehet"-et jelent, a gyalogosnak pedig "STOP"ot. Ugyanaz a jel, más a jelentés.
Önmagában semminek sincs jelentése....
ezen az alapon a semmiről is kellene írni egy bekezdést
replies: text: Szerintem kevered az "adat" és az "információ" fogalmát (és a "hasznos információ" fogalmát, ha létezik ilyen). Bármi lehet adat, függetlenül annak értelmezésétől vagy használatától. Az adat az egyik legabsztraktabb fogalom. A cikk pont azért jó, hogy ezt megmagyarázza, már ha helyes információkat tartalmaz. :-) --grin ✎ 2004. augusztus 5., 22:52 (CEST)
----
Szerintem az alábbiak pontatlanok:

text: A számítástechnikában adatnak (angol nyelven data) nevezzük a számokkal leírható dolgokat, melyek számítástechnikai eszközökkel rögzíthetők, feldolgozhatóak, és megjeleníthetők. Az adat nagyon tág fogalom: gyakorlatilag bármilyen jel potenciálisan adatnak tekinthető.
* az adatok nem biztos, hogy önmagukban megjeleníthetőek (gyakran feldolgozás szükséges hozzá)
* az adatok nem csak jelek lehetnek

text: ... adatok tárolása, végül az eredmény adatok kijelzése történik.
* ez a kijelentés szerintem félrevezető: az adatok egy részét sosem jelzik ki (hanem felhasználják őket más adatokkal együtt új adatok létrehozására, melyeket kijeleznek). szerintem az adatok kijelzése nem kötelező része az adat "definíciójának". --grin ✎ 2004. augusztus 5., 22:52 (CEST)
----
Nem értek egyet az előttem szólókkal:
Nézzük, mit mond a m ny értelmező szótára:
1)fn 1. vkinek , vminek a megismeréséhez, jellemzéséhez hozzásegítő (nyilvántartott) tény, részlet. Gyártási, személyi, nyelvi adatok.
2. Jog. Bizonyítékul felhasználható tény. terhelő adat
3. Tud. Műszerről leolvasható v. kísérlettel megállapított számszerű tény, eredmény. adatállomány
inf. számítógép memóriájában tárolt információnak, adatoknak vmilyen szempontból) rendezett állománya, halmaza.....
pej. rendezetlen adatok (zsúfolt) tömege.
Tehát ha az adatoknak nincs jelentése, akkor azok haszontalan, rendezetlen dolgok. 
az adatok kijelzése vagy megjelenítése (display) lényegi feltétele az adatfeldolgozásnak, az adat emberi hasznosításának. számomra a kijelzés vagy a nyilvántartás ebből a szempontból ugyanaz - az adat nem a fejekben van.
az információt nem kellene belekeverni ebbe a szócikkbe, az külön meghatározandó. Az információ egyik értelemben ugyanis már szorosan kötődik a "fej"-hez.
az adat egyébként datum (angolul többesszáma data, egyesszáma piece of data), vagyis eredetileg az időszámítás (időpont nyilvántartás) és időjelzés (írásbeli rögzítés) (fogalmi) eszköze volt
Mit szóltok?
firk 2004. augusztus 6., 18:07 (CEST)
----
Érdekes, hogy ahhoz képest, hogy nem értesz velem egyet, nem is vitatkozol velem: majdnem mindennel egyetértek, amit írtál:
* az adatoknak ha nincs jelentése, akkor haszontalan és rendezetlen, ha van jelentése de nem ismert, akkor csak rendezetlen dolgok
* az információhoz elengedhetetlen az adatok értelmezése, ami értelmes embert igényel (általános esetben értelmes lényt, nehogy a tau ceti lakói és a delfinek megsértődjenek)
* a szó eredete az, amit mondtál.
A megjelenítésben nem értünk egyet, de úgy érzem, mintha te a "megjelenítés" szót valamilyen más értelemben ("tárolás" vagy "nyilvántartás") használnád. Mondok egy egyszerű példát megvilágítandó azt hogy miről beszélek:
Van egy adatod, ami a nanoszekundumban mért értéke egy hanghullám kibocsájtása és észlelése között eltelt időnek, melyet egy geológiai mérőműszer adott ki. Ezt az adatot soha nem fogja senki sem kijelezni, sőt, még tárolni is csak átmenetileg, mivel ebből azonnal kiszámítják a viszaverődés mélységét (új adat!), de ezt sem jelzik ki, viszont tárolják. A tárolt mélység adatokból készítenek egy grafikus pontokat tartalmazó adatállományt ("képet") és ezt jelzik ki. Ezért mondtam, hogy a legtöbb adatot valószínűleg soha nem jelezzük ki, és jelentős részüket nem is tároljuk a feldolgozásukat követően. --grin ✎ 2004. augusztus 7., 22:25 (CEST)
----
thread_title:  Miért kell az adatok jelentése cikk - ha az adatoknak nincs jelentése? 

message: „A semmiről is kellene cikket írni”: valaki mintha már írt volna egy ilyen szócikket, a semmiről, de nem írt bele semmit. Így a cikket töröltük. Róka rege róka.  :-)))))
Grin kommentárjához: ha ez a „semmiről írjunk cikket” írójának szól, akkor egyetértek, épp ezt mondtam, ha nekem szól, akkor nem értem miért (ld. az előző mondatot).
replies: text: Erre nehezen tudok válaszolni, mármint hogy mi a különbség a "semmi" absztrakt fogalma között és a "valamit jelentő" absztrakt fogalmak között. Valószínűleg az, hogy a "sesének és használatának egész jól utána lehet járni. --grin ✎ 2004. augusztus 7., 22:25 (CEST)
A szócik szerintem most egész jó, az alap megvan; ha van még más is, aki ért hozzá vagy érdekli, az bővíti, és ha kell,  rendezi; nem jut eszembe semmi fenntartás, amit leírhatnék, bár nagyon keresgéltem. Gubb 2004. augusztus 6., 18:34 (CEST)
most már csak az az (amatőr, nem mérnöki) észrevételem, hogy végsősoron a digitális számítógépek is feszültségekkel dolgoznak, csak nem folytossal, hanem bináris számok ábrázolásához szükséges impulzusokkal, míg az elektromos analóg számítógépek nem diszkréten, hanem folyamatosan változó feszültségekkel.
firk 2004. augusztus 7., 15:21 (CEST)

text: Ha kötekedni akarok, akkor minden elektronikus eszköz analóg feszültségekkel dolgozik, ugye. :-) De az ilyen szintű információk már nem a Wikipédiába valóak. :) Firk megjegyzésével egyetértek. --grin ✎ 2004. augusztus 7., 22:25 (CEST)]]
thread_title:  [[User:Gubbubu|Gubb]] válaszai 

message: Aki belső hivatkozást helyeznek el, ill. szerkesztenek, kérem figyeljenek arra, hogy NE így csinálják (jelen esetben programokkal)
[[program]]okkal
ezt a wiki úgy értelmezi, mintha
[[programokkal]]
ezt csináltuk volna. Íme: programokkal Ezért EZT használjátok:
[[program|programokkal]]
Vagyis: Hivatkozás|Hivatkozás szövege. Íme: programokkal 
* Ez mondjuk nem egészen így van és nem is igazán érthető. Lásd: programokkal. PallertiRabbit Hole 2012. április 8., 11:20 (CEST)
thread_title:  Belső hivatkozás