Vita:Koordinátageometria

message: "(II.) bármely egyenes egyenlete meghatározható, ha ismerjük tengelymetszeteit; 
(V.) továbbá felírhatjuk az e egyenes egyenletét, ha ismerjük a vele párhuzamos egyenes egyenletét, s ismeretében vagyunk a két egyenes között fennálló legrövidebb távolságnak; 
(VI.) felírható az e egyenes egyenlete, ha ismerjük annak az egyenesnek az egyenletét, mely merőleges a meghatározandó e egyenesre (normálvektor alkalmazása). 
(VIII.) felírható az egyenes egyenlete bármilyen olyan esetben, ahol adott két egyenes, melyekből az egyik egyenletét ismerjük és ismeretében vagyunk az általuk bezárt szögnek (hajlásszögüknek)"
Ezek momentán nem igazak. Bohocmasni vita 2011. december 12., 01:29 (CET)
Csak a harmadik kétséges, de a többivel mi a probléma, indokolnád? misibacsi*üzenet 2011. december 12., 10:49 (CET)
A kettes nem működik, ha az egyenes átmegy az origón, vagy párhuzamos a tengellyel, az ötös és a hetes két egyenest ad meg, a hatos végtelen sok, ugyanolyan meredekségű egyenest ad meg. Át lehet őket fogalmazni pontosabbra, de nem vagyok benne biztos, hogy érdemes. Bohocmasni vita 2011. december 17., 11:45 (CET)
replies: text: Ha párhuzamos valamelyik tengellyel, az szerintem belefér (csak 1 metszete van, 1 tengellyel). A leírásban nincs olyasmi, hogy "speciális esetek kivételével"? Egyébként "tengelymetszeteit" az többes szám, tehát 2-nek kell lennie (II.). A többiben igazad van. Akkor a meglévő definíciókat kidobhatjuk. Kíváncsi lennék, honnan származnak. A "Szerkessz bátran" úgy értendő, hogy "valamely elfogadott forrásmű alapján". misibacsi*üzenet 2011. december 17., 22:07 (CET)
replies: text: :Természetesen a pont és egyenes előjeles távolságával és irányított szögével, illetva a normálvektorral és egy ponttal megadható az egyenes, és a Hesse tételes alak is működik speciális esetek kivételével, de ezek inkább geometriai megadásai az egyenesnek, csak néhányhoz tartozik szép tiszta egyenlet is. Amik az egyenes egyenleteinél csokorba is vannak szedve. Bohocmasni vita 2011. december 17., 22:52 (CET)
Nincs is hetes. Egyébként van erre egy mondás errefelé: Szerkessz bátran! :-) Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2011. december 17., 13:16 (CET)
Római számok :) Nyolcas, természetesen. 
A magam részéről unortodoxnak vallom magam, azaz a saját nézeteim, definícióim nem kompatibilisek az elfogadott nézetekkel. Nem vagyok biztos benne, hogy lenne értelme szerkesztenem, mert az ellentmond a ne a saját nézeteidet írd be a lapba elvnek. De átnézem az Obádovicsot, mit gondol, nemsokára... Bohocmasni vita 2011. december 17., 13:29 (CET)
"A koordinátageometria, más néven analitikus geometria a geometriai fogalmaknak algebrai fogalmakat feleltet meg, azaz mind a síkbeli, mind a térbeli geometriai alakzatokhoz mennyiséget rendel."
Ez mit jelent? Milyen mennyiség van rendelve egy egyeneshez például? Szerintem ez a definíció zagyva, de legalábbis én nem értem. 
És milyen elv alapján áll a koordinátageometria lap szinte csak a körből és egyenesből? És nincs benne egy kép sem, a tartalomjegyzéke nehezen átlátható, néhány egyenlet vastagon szedett, mások nem.
A sík egyenlete miért nincs sehol az egész kategóriában? Az n dimenziójú terek?
A függvények, a függvény analízis, mint a koordinátageometriát leggyakrabban alkalmazó ága a matematikának ( szélsőérték, megoldása a függvénynek, két függvény metszése, derivált, integrált stb) miért nincsenek megemlítve sem?
Szerintem logikus az lenne, ha a koordinátageometria címszó alatt egy nagyobb, átfogóbb lap lenne, szép színes képekkel és vastagon szedett definíciókkal, ha már így hívják a kategóriát is.
Szerkeszthetek-e bátran? Bohocmasni vita 2011. december 17., 22:52 (CET)
Megköszönné a projekt. Hajrá! :) --Burumbátor Speakers’ Corner 2011. december 17., 22:56 (CET)
thread_title:  egyenes