Vita:Szűts János

message: Talán érdemes lenne átfogalmazni a szócikket, kerülve a Francia, Ő stb. változatokat. Némi formázás sem ártana, pl. a mostani Borsody László szócikk külalakja szerint. -- Ulrich von Lichtenstein vita 2013. május 24., 08:43 (CEST)
Halálának időpontja javítva 1976 októberére. A pontos dátum is előkerülhet hamarosan, addig is kutakodunk tovább!
--VolvexGlobator vita 2013. szeptember 13., 19:25 (CEST)
Az OSZK gyászjelentései között már megtaláltam. Gyurika vita 2013. szeptember 13., 19:34 (CEST)
thread_title:  Átfogalmazás 

message: Ha már sikerült megtalálni a gyászjelentését, akkor érdemes lenne pontosan megjelölni a fellelhetőségét. Pl. Szűcs Jánosné Ambrózy Luiza gyászjelentése itt található:  (Figyelem! Elég nagy: 4026px × 3140px). Elég macerás használni az ottani programot (OSZK).  --Ulrich von Lichtenstein vita 2013. szeptember 17., 19:05 (CEST)
thread_title:  Gyászjelentése 

message: Jelenleg a szócikkben ez szerepel: megjárta a hírhedt és rettegett francia hadifogolytábort.
Melyiket? Mitől volt ez hírhedt és rettegett?
replies: text: Eléggé bulvárlapos megfogalmazás. Azt még érteném, hogy ilyenek mondott volna, miután szovjet hadifogságba került, és 4-5 évig valamelyik szibériai fogolytáborban tengődött volna. VSZ 1945-ben Szűcs J. kimondottan örült annak, hogy a franciáknak adhatta meg magát és nem Vorkutában "nyaralt" pár évig. --Ulrich von Lichtenstein vita 2013. szeptember 18., 09:06 (CEST)
Tévedtem. A francia felügyelet alatti táborokban (~140 db) becslések szerint 60-70 ezer magyar volt hadifogoly. Az ottani táborokban uralkodó viszonyokról igen reális és lesújtó képet tár elénk Tarcai Béla Magyarok a nyugati hadifogolytáborokban (1992) c. könyve.-- Ulrich von Lichtenstein vita 2015. május 12., 09:55 (CEST)
thread_title:  Hadifogolytábor 

message: „Magyar Testnevelési és Sport Tanács
4010/1961.
A Magyar Testnevelési és Sport Tanács a 981/1961 MTST számú Elnökségi határozata alapján jó munkája elismeréséül
Önnek a Magyar Népköztársaság Minisztertanácsa által alapított
»Testnevelés és Sport Érdemes Dolgozója«
kitüntető jelvényt adományozza.
Budapest, 1961. évi július hó 6-án.     MTST elnöke, aláírás
Szűts János” -- Ulrich von Lichtenstein vita 2014. október 5., 08:45 (CEST)
thread_title:  Jelvény 

message: Bataillon de Joinville- Ulrich von Lichtenstein vita 2015. március 15., 08:25 (CET)
thread_title:  Joinville 

message: 2003. 04. 18.
Végső búcsú Zarándi Csabától
Családtagok, barátok, ismerősök, a Magyar Olimpiai Bizottság, a Magyar Vívószövetség, az Újpesti Torna Egylet, valamint a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium vezetői, képviselői, a vívótársadalom tagjai, egykori és mai versenyzők, edzők és szakvezetők kísérték utolsó útjára a Megyeri úti temetőben Zarándi Csabát, a 74 éves korában elhunyt vívó-mesteredzőt, az utóbbi időszak legeredményesebb edzőjét.
A MOB és a vívószövetség nevében Gémesi György, az MVSZ elnöke búcsúzott Zarándi Csabától, felidézve sikeres pályafutását, a tanítványai által nyert tizenkilenc olimpiai, világ- és Európa-bajnoki aranyérmet. Beszédében kiemelte: Zarándi Csaba ügyelt arra is, hogy a tanítványok ne csak a páston, hanem az életben is megállják a helyüket. Mindene volt a vívás, s míg más pihenve élvezi a nyugdíjas éveket, ő haláláig nevelte a tanítványokat.
A tanítványok és az UTE nevében Szabó Bence olimpiai bajnok, az UTE egykori elnöke meghatottan búcsúzott a Mestertől, aki mindannyiuknak szinte pótapja is volt. Zarándi Csaba büszke volt a tanítványok sikereire, a világversenyeken nyert érmekre és az újpesti férfi kardcsapat öt BEK-győzelmére. Az UTE készült a kitűnő edző augusztusi, 75. születésnapjának megünneplésére – ezzel azonban a sors adós maradt.''
Elhunyt Zarándi Csaba vívó-mesteredző (MTI)
Hetvennégy éves korában váratlanul elhunyt Zarándi Csaba vívó-mesteredző, akinek a tanítványai 19 olimpiai, világ- és Európa-bajnokságot, öt BEK-et, 17 felnőtt magyar bajnokságot és számos nemzetközi versenyt nyertek.
Zarándi 16 esztendős korában kezdett vívással foglalkozni, s 52 éve tevékenykedett trénerként. A TF-en szerzett edzői oklevelet, majd ugyanott később címzetes egyetemi docens lett. Több sportágtörténeti, illetve kard-szakkönyvet írt, s kidolgozta az edzőképzés új tematikáját.
1958-tól állt az Újpesti Dózsa, illetve az UTE alkalmazásában, ebben a klubban gyakorlatilag ő teremtette meg a kardvívás alapjait. A sydneyi olimpiáig 20 éven át a válogatott fegyvernemi vezetőedzője volt, kezei alól olyan kiválóságok kerültek ki, mint Nagyházi Zoltán, Körmöczi Csaba, Szabó Bence, Gedővári Imre, Csongrádi László, Abay Péter, Navarrete József, Köves Csaba és Boros György. A legújabb nemzedék legjobbjai közül Fodor Kende volt a tanítványa.
Az elmúlt 50 év legeredményesebb magyar vívóedzője két sikerére emlékezett különös büszkeséggel: 1993-ban, Essenben kizárólag az UTE vívóiból álló kardválogatott nyert világbajnokságot, 1996-ban pedig ugyancsak klubjának kardozói szereztek olimpiai ezüstérmet. Zarándi Csabát az UTE, a Magyar Vívó Szövetség és a Magyar Olimpiai Bizottság saját halottjának tekinti. Temetéséről később intézkednek. - Ulrich von Lichtenstein vita 2015. március 23., 07:22 (CET)
thread_title:  Zarándi 

message: „1937-től lett vívómester. A Magyar Királyi Toldi Miklós Honvéd Sporttanár- és Vívómesterképző Intézet (SPOTI)[2] vívómestere volt kard szakágban, Borsody László fővívómester mellett.” A Borsody szócikk szerint a fővívómester 1936-ban vonult nyugdíjba.  -Ulrich von Lichtenstein vita 2015. március 25., 09:38 (CET)
thread_title:  Ellentmondás 

message: Máday Norbert könyvében megtalálható a SPOTI két tablója.
1935-36:
Oktatók:
Borsody László alig. <nehezen olvasható szöveg: aligigazgató (?), őrnagy>
Gellér Alfréd fővívómester
Idrányi Ferenc, százados (?)
Tomanóczy Gusztáv fővívómester
Hallgatók:
Márki Ferenc, szkt (szakaszvezető?)
Alajmo Eduárdó
Balogh Béla
Vass Imre
1937-38:
Oktatók:
Alajmo Eduardo <olvashatatlan>
Gellér Alfréd fővívómester
Szűts János s.v.m. (segédvívómester)
Tomanóczy Gusztáv fővívómester
Borsody László már nem szerepel a tablón.
- Ulrich von Lichtenstein vita 2015. március 27., 14:52 (CET)
thread_title:  Tablók 

message: „Fontos előzménye volt az előbbi egyesületek létrehozásának, hogy megalakult 1920-ban a hadseregnek és a katonáknak köszönhetően a Magyar Királyi Honvéd Vívó és Testnevelő Tanfolyam. Mivel Magyarországon a vívómesterképzés nem volt rendezve, a megalakult tanfolyam célja nem lehetett más, mint az okleveles katonai sporttanárok és sportoktatók képzése. A hadseregünk első sportiskolája parancsnokának Berti László alezredest nevezték ki. Gellér Alfréddal és Kamilly Frigyessel együtt nagyon nehéz körülmények között alapították meg az intézményt. Előtte mindhárman a bécsújhelyi katonai vívó és tornatanári intézetnél működtek. A megszűnt Monarchiában egyedül ebben a katonai iskolában képeztek kiváló mestereket. A tanfolyam két évig működött, ez idő alatt 15 tiszt és 15 altiszt végzett az intézményben. A trianoni békeszerződés határozatai miatt sajnos feloszlatták a sportiskolát.
Ezután három év kényszerszünet következett. 1925. május 1-jén alakították meg a Toldi Miklós Sporttanár és Vívómesterképző Intézetet. Ez az intézmény is nagyszerű mestereket képzett vívósportunknak. Első parancsnoka Rády József huszár ezredes volt. A vezető mesterei tőrvívásban Gellér Alfréd, kardban pedig Borsody László voltak. Az intézményben a mesterképzés két évig tartott. A tanfolyamra hivatásos tiszteket és tiszthelyetteseket vezényeltek. A magyar vívósport nagyon sokat köszönhet a jól szervezett, vezetett és nagyon magas színvonalon oktató intézetnek. Egy nagyon jól felkészült vívómesteri gárda került ki innen, és sok versenyző itt alapozta meg a tudását. Sok csodálatos vívónk került ki az intézetből. Hogy csak a legjobbakat említsük. A tisztek közül: Tersztyánszky Ödön, Nagy Ernő, Piller - Jekelfalussy György, Kalniczky Gusztáv, Hátszegi József, Hátszegi Ottó, Maszlay Lajos, Zirczy Antal, Székelyhidi Tibor, Berczelly Tibor, Kovács Pál, Papp Bertalan. Az altisztek közül: Somos Béla, Vass Imre, Balogh Béla, Beke Zoltán, Hollós Endre Szabó Pál, Magyar Ferenc, Dánosi István. Az intézmény első székhelye a Mária Terézia (majd Kilián) laktanya volt az Üllői úton, a laktanya Liliom utcai szárnyában. 1926-ban áthelyezték a Szabolcs utcába, majd 1932. március 1-jén a végleges helyére, az egykori Laudon laktanyába, a IX. kerületbe a Gubacsi és a Timót utca sarkába. A parancsnoka Novakovics Béla ezredes volt ekkor már. A tisztek és altisztek bent laktak az intézményben, és órarend szerint tanulták a különböző tantárgyakat. Ekkor került a tantárgyak közé a párbajtőrvívás is, amit az olasz Eduardo Ajamo oktatott a hallgatók részére. Az intézmény 1944 szeptemberéig működött ezen a helyen. A háború és az ottani sérülések miatt kitelepült Balatonlellére. Ekkor Somfay Elemér ezredes volt a parancsnoka.” (Győr Béla: A honvéd sportegyesületek története (2012)) -- Ulrich von Lichtenstein vita 2015. június 2., 10:04 (CEST)
------
Az, hogy a SPOTI "1944 szeptemberéig" működött a Laudon laktanyában, megkérőjelezhető, ugyanis az angol-amerikai légitámadáskor (1944. április elején) bombatalálatot kapott az intézmény legalább két épülete. Ezek voltaképpen megsemmisültek. Valószínűbbnek tűnik, hogy a SPOTI már korábban megszűnt a Budapest IX. ker. Timót utca 3. száma alatt lenni. (Győr Béla szerint Balatonlellére költözött, de nem ad meg forrást.) Ha 1939-ig  Novákovics volt a parancsnok, akkor őt követte egy ismeretlen főtiszt, majd Béldy Alajos és ő utána következett Somfay. (Utóbbi kettő egymásutánisága tény.) Béldy 1941 év végi kinevelése és 1942 augusztusi áthelyezése napra pontosan ismert a korabeli közlönyökből.
Teofil, 2015. október 20., 04:05
thread_title:  SPOTI