Vita:Relatív páratartalom

message: :„Normálisan \rho\in[0;100], azonban a túltelítettség esetén a \rho>100 eset is lehetséges.”
Itt gondolom a 100 az 100% akarna lenni, de \rho definíciójában nem szerepel a százalék, illetve az intervallum megadásánál szokatlanul néz ki (de lehet csak nekem). Így szerintem nem jó, de egyelőre nincs ötletem, hogyan lehetne elegánsan javítani. Szaszicska vita 2020. március 2., 01:40 (CET)
replies: text: „Normálisan \rho \in [0;1], azonban a túltelítettség esetén a \rho > 1 eset is lehetséges.”? Mi a szokatlan az intervallummegadásban a két nagyságrend eltérésen kívül? Azt leszámítva szerintem teljesen szokványos. – Tacsipacsi vita 2020. március 2., 01:58 (CET)

text: Nincs kizárva, hogy kihagytam, hogy százalékban szokás megadni. Mindjárt javítom. Tombenko vita 2020. március 2., 09:42 (CET)
replies: text: :Attól még a \rho \in [0;100] állítás nem igaz; a képletbe is beírtam a százalékjeleket. – Tacsipacsi vita 2020. március 2., 20:04 (CET)
replies: text: ::Kétlem, hogy intervallumban a százalékjelet szükséges-e feltüntetni, mivel az csak az értékeket tartalmazza. Szerintem, ha feltétlenül szükséges, inkább az intervallumon kívül kellene feltüntetni. A túltelítettségnél oké, nem zavaró.Tombenko vita 2020. március 2., 20:16 (CET)
replies: text: :::A \rho \in [0;100] matematikailag helytelen, hiszen definíció szerint \rho egy 0 és 1 (avagy 0% és 100%) közötti szám. A \rho \in [0;100]\% viszont egyszerűen értelmetlen jelsorozat, a százaléḱjelnek a szögletes zárójel után nincs értelme. A három matematikailag helyes intervallum a [0;1], a [0\%;100\%] és a [0;100\%], ezekből szerintem a harmadik a legjobb az esztétikumot és a dolog jelentésének kifejezését egybevetve. (A negyedik helyes intervallumjelölés a [0\%;1], de azt gondolom, hogy ez vitán felül borzalmasan néz ki.) – Tacsipacsi vita 2020. március 3., 01:09 (CET)
replies: text: :::: Eredeti formájában valóban helytelen volt, javítottam is. AZ intervallum értékköz, tehát az alsó és a felső értéket határozza meg. Ha van a kérdéses mennyiségnek mértékegysége, akkor sem szokás azt az intervallumban feltüntetni. Éppen ezért vagy a [0;100], vagy a [0\%;100\%] alak az elfogadható, a kevert biztosan nem. (Az esztétikum tekintetében pedig különösen nem.) Én továbbra is az első mellett teszem le a voksom. Tombenko vita 2020. március 3., 09:05 (CET)
replies: text: :::::A százalék nem valódi mértékegység, ezt jelzi például, hogy a mértékegységek jelével ellentétben a százalékjel előtt nincs szóköz. A kevert alak matematikailag pontosan ugyanazt jelenti, mint ha mindkét helyre kiírnánk a százalékjelet, hiszen 0 = 0\% (de 100 \neq 100\%), de az általam fentebb említett három formátum mindegyikét, így a [0\%;100\%] formát is el tudom fogadni. – Tacsipacsi vita 2020. március 4., 02:04 (CET)
A nyitó – nem eléggé kifejtett – észrevételemben pontosan a fenti vitás esetre gondoltam azzal, hogy „nem szerepel a százalék, illetve az intervallum megadásánál szokatlanul néz ki (de lehet csak nekem)”: én sem írnék be a zárójelek közé százalékot, de ha csak [0, 100] van írva, azt én nem százalékban érteném. Ezért is nem volt ötletem, hogy hogyan lehetne „elegánsan” javítani. Nem elegánsan – az eredeti intervallumos jelölés elhagyásával – viszont vannak elképzeléseim:
* Normálisan 0≤ ρ ≤100%, azonban túltelítettség esetén a ρ > 100% eset is lehetséges.
* Normálisan ρ értéke 0 és 100% közé esik, azonban túltelítettség esetén a ρ > 100% eset is lehetséges.
* Normálisan ρ 0 és 100% közötti érték, azonban túltelítettség esetén 100%-nál nagyobb is lehet.
A szövegen persze lehet (még) finomítani, lényeg, hogy így feloldható a fenti vita tárgyát képező jelölési kérdés, illetve talán felesleges ennyire „matematikai” jelölésmódot alkalmazni egy ilyen cikkben. Szaszicska vita 2020. március 3., 16:03 (CET)

text: Nem tehetek róla, szeretem a matekot. :D A harmadik pontot én teljesen elegánsnak találom. Talán annyit javítanék rajta, hogy a 0 után is tennék százalékjelet. Vagy csak szöveggel írnám ki a "százalék" szót, hogy kicsit jobban közelítsünk a közbeszédhez. Tombenko vita 2020. március 3., 19:06 (CET)
replies: text: :Szerintem a második és a harmadik közül tulajdonképpen mindkettő jobb, mint bármilyen intervallumos jelölés. Nekem is természetesebben jön az intervallumos jelölés, de a Wikipédiát átlagos érettségizetteknek írjuk, akik közül néhányan még kérkednek is azzal, hogy „én mindig is kettes voltam matekból”… Persze nem a matematikai analfabéták szintjén kell fogalmaznunk, de a matematikai jelölésmód tekintetében a Wikipédián valószínűleg a kevesebb több. Akkor megegyeztünk a „Normálisan \rho 0 és 100 százalék közötti érték, azonban túltelítettség esetén 100%-nál nagyobb is lehet” változatban? – Tacsipacsi vita 2020. március 4., 02:04 (CET)
replies: text: :: Megegyeztünk. Köszönöm! Tombenko vita 2020. március 4., 14:05 (CET)
thread_title: Értéke

message: Az alábbi (az utolsó mondatrész jegyzetben van):
"az emberi, főleg ipari tevékenység, mivel a felhőképződést gyorsítja, a talaj felmelegedését segíti, így a globális felmelegedéshez járul hozzá. Ti. nem tud kialakulni stabil felhőtakaró."
A mondat két állítást tesz, amik ellentmondásban vannak egymással:
* "a felhőképződést gyorsítja"
* "nem tud kialakulni stabil felhőtakaró"
Kérem értelmezze valaki, aki érti. misibacsi*üzenet 2020. március 2., 08:16 (CET)
replies: text: Egyszerű. Gyorsan alakulnak ki a felhők, hamar elég nehezek lesznek, hogy csapadék keletkezzen, így a stabil, tartós felhőtakaró nem tud létrejönni. Tombenko vita 2020. március 2., 09:44 (CET)
Érthetőbb így, kösz a kiegészítést a cikkben is. misibacsi*üzenet 2020. március 2., 18:43 (CET)

text: Mivel nem vagyok tévedhetetlen, ezért nekem nagyon fontosak az ilyen visszajelzések, úgyhogy örömmel vettem. Tombenko vita 2020. március 2., 19:33 (CET)
thread_title:  Ellentmondásos mondat