Vita:Biharkeresztes

message: Kedves Peyerk ha már védelmedbe vetted a fenti mondatot akkor fejtsd ki:
#Miért sakktáblás? Néhány párhuzamos utca megléte hol jelent sakktáblásságot?
#Miért tipikus? Amennyiben a sakktáblás településeket kéne bemutatni, miért Biharkeresztes lenne a példa?
Álláspontom szerint:
A sakktáblás települések rendszerint a 18.-19. századi telepítések nyomán jöttek létre. Mérnökileg megtervezett, helyi viszonyokhoz többé-kevésbé igazított négyzatrácsos utcahálózattal. Fő előfordulási területük a Viharsarok, Bácska, Bánság.
Biharkeresztes nem ilyen. A falu magja a főutca (kossuth) menti házsor, melyhez az út déli oldalán kapcsolódik egy "ófalu". A későbbi utcák a Kossuth utcával párhuzamosan települtek, azonban nem szerveződnek négyzetrácsba, láthatóan esetlegesen épültek ki, még törések is találhatók bennük. Ennek köze nincs a sakktáblához. Ellenpélda: Nyírmada. Ott a tipikus szabolcsi utcaszerkezetet támogatták meg pár merőleges utcával, de ettől még olyan messze van a sakktáblától, mint Biharkeresztes.
Tipikusnak még bajosabb nevezni.
Tipikus Battonya, Csorvás, Kondoros, Kétegyháza, Végegyháza, Csabacsűd és még fél Békés megye, Bácska, Bánát... Ez közelben sincs.
Ha nem 100% sakktáblát akarok mondani, legyen Gádoros vagy Nagyszénás.
VTlevéltár 2010. november 5., 02:55 (CET)
Szerintem a sakktábla-típus nem csak telepítéssel alakul ki, van ennek spontán verziója is. A síkvidéki falvakban csak ott kanyarognak az utak, ahol nagyon muszáj, mert ugyan miért kanyarognának feleslegesen. L Andráspankuš→ 2010. november 5., 08:58 (CET)
Síkvidéki falvakban is rendszerint kanyarognak az utak ott, ahol történelmi településmag van, egyszerűen azért, mert a nőtt településszerkezet sohasem derékszögű Az előfordul, hogy ilyen falvakhoz a 20. században tervezett, párhuzamos utcákat építettek, viszont Biharkeresztes esetében nem látszik, hogy ezt sakktáblába akarták volna szervezni, inkább ad-hoc módon nyitottak újakat amikor szükség volt rá.
*A II. KAtonai felmérés térképe nagyjából az ófalut mutatja
*A III. katonai felmérésen látszik, hogy a 20. sz. elejéig alig változott
VT
193.226.251.227 (vita) 2010. november 5., 09:44 (CET)
Nem értek egyet abban, hogy a történelmi, spontán településszerkezet sosem lehet derékszögű (persze itt nem a mértani pontosság a lényeg). Itt is látható, hogy a kanyarodás a folyó- és állóvizek miatt kényszerűségből történt, de már kétszáz éve is három párhuzamos utca alkotta a falu nagy részét. L Andráspankuš→ 2010. november 5., 09:56 (CET)
replies: text: Volt benne két párhuzamos utca, amit már terveztek, a főutca (mai Kossuth) nem az, nem egyenes. Az a két utca akkoriban települhetett (1860 körüli térkép, már van vasút), de a település fő tömege a főutcától délre fekvő ófalu volt.

text: Nőtt település pedig sosem lesz derékszögű. Sakktáblás falvaknál meg többször előfordul, hogy nem érdeklik a tervezőket a földrajzi kényszerűségek (Battonya és a Száraz-ér) de gyakrabban eleve oda telepítik a falut ahol nincs ilyen.
Továbbá:
*A halmazfalu olyan település, amelynek belső magja szabálytalan alaprajzú [...] A legarchaikusabbnak tartott típus. Tömegesen jellemző a domborzat által nem meghatározott, tehát a síkvidéki területeken.
*Későbbi eredetű a sakktábla alaprajzú falu, egymásra merőleges, derékszögű utcahálózattal. Tervszerű betelepítések útján jöttek létre, Magyarországon főleg Csongrád és Békés megyében fordulnak elő.
*
VT 193.226.251.227 (vita) 2010. november 5., 11:14 (CET)

text: Maradjunk a WP alapszabályánál: forrás, oszt kész. – Peyerk vita 2010. november 5., 23:25 (CET)
thread_title:  Tipikus síkvidéki „sakktáblás” település