Vita:Claude Shannon

message: A „híradástechnikus” ma már kissé anakronisztikusnak hangzik.
replies: text: De nem biztosan az. Ahogyan ma sem nevezzük Augustus Cézárt miniszterelnöknek, hanem imperátornak; vagy Marcus Atilius Regulust tengerészgyalogos "tábornoknak"  (kivétel a Microsoft Age of Empires), úgy ha Shannon híradástechnikus volt, joggal így nevezhető. Gubb

text: Gubb, biztos igazad van, de nekem erről teljesen egy csavarhúzós szaki jut eszembe, aki 20kg-os oszcilloszkóppal vizsgálja a fekete-fehét Orion TV-t... :))) Maradhat nyugodtan tőlem.

text: Arra viszont már tényleg kiváncsi voltam, hogy hogy van a híradástechnika angolul ebből a mondatból: „Az MIT hiradástechnikai karán 1956-tól volt vendégprofesszor.” Pontosan nem találtam meg, communcations science (~= hírközléselmélet?) professzor volt és két karnak volt tagja: Department of Mathematics és Department of Electrical Engineering . Utóbbit ma asszem villamosmérnöki karnak szokták fordítani. Szóval mi volt ez a híradástechnikai kar? Nyenyec 2004. november 8., 20:07 (CET)
Az is gondolom a felhasznált forrásból adódik, hogy muszáj megemlíteni szovjet tudósokat: „Kolmogorov, Fagyejev”.
Plusz, a professzorságának kezdete (56) nem egyezik az angol WP-vel (58).
Még egy kérdés: „a MIT-en végzett”. Magyarul „mit”-nek vagy „emájtí”-nek szokás ejteni?
Nyenyec 2004. november 8., 17:51 (CET)

text: Kedves Nyenyec, a professzorság kezdetét javítsd, ha jónak látod.
A Massachusetts Institute of Technology megérne egy rendes szócikket is; én em-áj-tí-nek ejtem a rövidítését.
Üdv --Linkoman

text: MIT kiejtés, tényleg nem tudtam, azért kérdeztem. Egyébként vendégprof. valóban 56-tól volt. . Nyenyec 2004. november 8., 20:07 (CET)
thread_title: Anakronizmusok

message: Már bocsánat, de Shannon nem "tapasztalati úton" fedezte fel az Információelmélet törvényeit, hanem -az idézett műben- definíciói után be is bizonyította azokat. Az Információelméletről amúgy is nehezen lehetne elképzelni, hogy valaki "tapasztalati úton" fedezi fel. Például az elérhetőség bizonyításánál felteszik, hogy a rendelkezésre álló számítási kapacitás végtelen. Csak a kilencvenes évek végén lettek olyan kódjaink amik a gyakorlatban is megközelítik Shannon elméleti korlátját. A szócikk azt sugallja, hogy Shannon egy előfutára volt a nagy információelmélészeknek pl. Hincsinnek Fagyejevnek Kolmogorovnak. Pedig ez egyáltalán nem igaz. Shannon egy új tudományterületet alapított és nagyon komoly munkát vitt benne véghez. Kolmogorov Hincsin és Fagyejev hatása az Információelméletben marginális Shannonhoz képest(Ez nem jelenti azt, hogy ne lettek volna nagy matematikusok maguk területén, és hogy ne lettek volna információelméleti eredményeik is).farkaslory
Elbeszélünk egymás mellett. A tapasztalati úton való felfedezés nem áll ellentétben azzal, hogy be is bizonyította a tételeit. (ld. még Arkhimédeszt, aki szintén tapasztalati úton fedezett fel integrálszámítási eredményeket, azután be is bizonyította azokat.). Én a magam részéről el sem tudom képzelni, hogy az információelmélet eredményeit a tapasztalattól független úton is el lehetne érni. A szócikk pedig semmi olyasmit nem sugall, amit te mondtál, pusztán azt állítja, hogy Shannon bizonyításai - ha vannak - nem feltétlenül felelnek meg a mai matematikai szigorúsági sztenderdeknek. Ettől még Shannon alapította az információelméletet. A szócikkben egy szó sincsen arról sem, amit még ezen túl megpróbálsz beleolvasni, miszerint Fagyejev és Hincsin információelmélészek lettek volna. Nem tudom, ezt a marhaságot honnan szedted, mert a szöveg még csak nem is utal ilyesmire. Azzal én is nagyon egyetértek, hogy nem kellene marhaságokat állítani, ennek egyik módja, hogy mindannyian megtanulunk olyan viszonyokat is leíró szövegeket értelmezni, amik bonyolultabbak a "Peti boltba ment"-típusú mondatoknál.  ♥♥♥ Gubbubu12 ✍  2014. november 18., 16:06 (CET)
thread_title:  Ne állítsunk marhaságokat!