Vita:Lyukszalag

message: A bevezetőbe valami olyasmit jó lenne beleírni, hogy itt elsősorban egy kötegelt feldolgozáshoz használt adathordozóról van szó, tehát a lyukszalag kilyukasztása és a számítógépes futtatás egymástól időben eltolva zajlott, jellemzően órákkal vagy akár napokkal később. 
Volt olyan alkalmazása is (kellene egy Alkalmazása szakasz a cikkbe), hogy nyomtató vezérlésére használták. A pontos szerepére már nem emlékszem, de a munkahelyemen is volt ilyen nyomtató. A szalag nem volt hosszú, és végtelenítve volt (a két vége össze volt ragasztva). misibacsi*üzenet 2014. április 15., 17:08 (CEST)
Köszönet az "Alkalmazás" szakasz javaslatért. Én még dolgoztam lyukszalagolvasó, illetve -lyukasztó perifériákat tartalmazó gépekkel, jól emlékszem rájuk. Ahogyan a sornyomtatóban levő carriage-szalagra is. Gyorsan meg is írtam a kiegészítést. --Dodi123 vita 2014. április 15., 18:33 (CEST)
replies: text: Köszönöm a kiegészítést és a gyorsaságot! misibacsi*üzenet 2014. április 16., 19:30 (CEST)
thread_title:  Mire is volt használva 

message: Kedves Texaner!
Már ne haragudj, de a te javításaid többségére inkább áll az, amit írtál, hogy "A beírt információk fele butaság, és lényeges infokat töröl!" 
Mivel én csak egy "mezei szerkesztő" vagyok, viszont 40 évet dolgoztam a számítástechnika különböző területein, ezért csak egyszerűen egyenként visszajavítom őket a helyesre, esetleg az egyértelműség érdekében pontosítom a megfogalmazást. Annak érdekében, hogy ne csak vitázzunk, hanem érvek is elhangozzanak, egyenként sorra veszem és indoklom a módosításokat:
* 3.sor (1. keret): Törölted az "1" értéket, pedig a szöveg a "lyukakra" vonatkozik, és a lyukak a bináris "1" értéket jelölik, a "0"-át pedig az, ha nincs lyuk.
replies: text: :Ez igaz
* 3.sor (2.keret): a jelen vagy múlt idő használata közül a jelen idő ("helyezkednek") el pontosabbnak tekinthető, mivel még ma is működnek lyukszalaggal vezérelt szerszámgépek - még akkor is, ha a használatuk már szinte teljesen háttérbe szorult.
replies: text: :általános irányelv, hogy nem keverjük a múlt és jelen időt.
* 3.sor (2.keret): a "3:2" arány az 5-csatornás lyukszalagnál található, ennek törlése a szócikk pontosságát rontja

text: :Mondjuk elég az eredeti aszimmetrikus jelző mert az 8-at 3:5 illetve az 5-öt 2:3 arányban osztja fel. Így leginkább felesleges de igaz.
* 5-csatornás lyukszalag (2.keret): A Return vagy Enter kód az a CR+LF együttes értéke. A CR=kocsi-vissza, az LF=soremelés - a kettő együtt adja ki a mai Return, illetve Enter funkcióját.

text: :Ez hamis
* 5-csatornás lyukszalag (3.keret): A 8-csatornás lyukszalag volt a fejlettebb, mert az jóval több karakter hordozására volt képes, ezért pontosabbnak tartom azt a megfogalmazást, ha a csatornaszám megjelölése nélkül csak "lyukszalagról" beszélünk a 80-as évek végi használatban - még akkor is, ha az általad ismert helyen esetleg csak 5-csatornást használtak. A ESZR sorozatban Magyarországon gyártott R-10 gépeken 8-csatornás lyukszalagolvasó és -lyukasztó volt található, és ezek a gépek ebben az időben még sok helyen működtek.

text: :Ezzel szemben a Részecskefizikai osztályon a buborékkamrás méréseknél használt berendezés még az 1990-es évek elején is 5 csatornás szalagot használt, már csak a mérések konzekvens módját biztosítandó. Meglehetősen nehéz volt ekkor már az 5 csatornás szalagok beszerzése, általában falusi postahivatalok elfekvő készleteit használtuk.

text: :Ennek az égvilágon semmi köze az ESZR gépekhez (A KFKI által gyártott TPA 1001-es gép (PDP-8-as klón) mig a TPAi pedig PDT 11-es klón volt és az égvilágon semmi közük nem volt az ESZR családhoz!

text: :Az itt leírtak nem csak hamisak hanem butaság is!
* 22.sor: A "nem kinyomtatható" szöveg pontosabb, mint a "nem látható". A lyukszalagon ugyanis a "nem kinyomtatható" karakterek is láthatók voltak, hiszen lyukasztás jelezte őket.
* 22. sor: Mivel a mondatban "karakterekről" (többes szám) van szó, ezért az egyeztetés miatt helyesebb a "jelentőségük" alak. --Dodi123 vita 2014. április 16., 10:24 (CEST)
Köszönöm, Kolléga! Én még a „vizuálisan nem látható vezérlő karakterek"en csiszolok. Voxfax vita 2014. április 16., 11:51 (CEST)
Csiszolgasd egyébként! Tényleg csak a fele butaság a másik felével semmi bajom! --Texaner vita 2014. április 16., 13:18 (CEST)
Köszönöm magasröptű véleményed, nem veszem magamra, mert az ESZR-t pl. nem én írtam bele. Itt meg nem akarlak viszonzásként megbántani azzal, hogy a hibáidat kijavítom. Mondaton belül tényleg nem szerencsés az igeidőket keverni, de hogy cikken belül se lehetne. „Ez hamis.” Voxfax vita 2014. április 16., 13:39 (CEST)
Kedves Texaner!
Jobban örültem volna, ha nem az én hozzászólásom közé írtad volna a válaszaidat, mert így nem követhető, hogy mi az a "butaság" amiket te írsz, és mik azok a "butaságok", amiket nálam látni vélsz. 
Kár, hogy azokat a megjegyzéseidet, amiket az én "butaságaimnak" neveztél, nem támasztottad alá semmivel. Én indokoltam, és most még egyszer megteszem, ezúttal hivatkozásokkal:
* Szerintem nem lenne elég az "aszimetrikus" jelző, mert úgy pontatlan lenne, és nem adna semmilyen kézzel fogható információt az olvasónak. Azzal, hogy ott van a 3:2, illetve 3:5 arány, azzal pontosabban van megfogalmazva az aszimetrikusság. Ha nem lenne ott a két arány, akkor lehetne akár 1:4, 2:6 vagy 1:7 arány is.
* Azt mondod: "általános irányelv, hogy nem keverjük a múlt és jelen időt". Ha ezt te is vallod, akkor miért javítod át múlt időre, amikor a teljes "Működése" szakasz jelen időben van írva. Ezt kénytelen vagyok újra visszaállítani.
* Az mondod, hogy hamis az az állításom, hogy a Return, illetve az Enter funkcióját a CR+LF ASCII-kódok együttesen adják. Ehhez elég lenne csak elolvasni itt a wikipedián a Vezérlőkarakterek#ASCII vezérlő karakterek részt, ami így írja ezt le: "A kocsi vissza/soremelés – carriage return/line feed – párosítást használja a CP/M-80 és a belőle kinőtt rendszerek, egészen a DOS-ig, valamint a Windows, az alkalmazási réteg és a protokollok, mint például a HyperText Transfer Protocol (HTTP)". De idézhetném a Debreceni Egyetem honlapját (http://www.inf.unideb.hu/~bodai/pascal/kodrendszerek.html ) és még több tucat forrást is. 
* Az ESZR-rel kapcsolatos megjegyzéseid arról árulkodnak, hogy te kizárólag a KFKI Részecskefizikai Intézetnél alkalmazott lyukszalagolvasót tekinted meghatározónak, pedig Magyarországon és a világban azt ennél sokkal több helyen, és szélesebb körben alkalmazták. Csak emlékeztetni szeretnélek, hogy a szócikk címe a "Lyukszalagok", és nem a "KFKI Részecskefizikai Intézetnél alkalmazott lyukszalagok". Attól, hogy ott még a 80-as évek végén is az 5-csatornás lyukszalagot alkalmazták, attól még ebben az időben már jóval elterjedtebb volt a 8-csatornás lyukszalagok használata. 
Az R-10 gépeket a 80-as évek elejéig gyártották (Lásd: http://ajovomultja.hu/videoton-r-10/ ), a 80-as évek végén még jócskán használták. Ennek a ténynek semmi köze ahhoz, hogy léteztek TPA és PDP gépek is - amik szintén használtak lyukszalagot. A szócikk eleve a lyukszalagokról szól, nem arról, hogy milyen gépek voltak a KFKI-ban. Ezt is kénytelen vagyok visszaállítani.
Ne haragudj, de ha még többször hibásra javítod az egyébként szakmailag helytálló megfogalmazásokat, akkor vandalizmus miatt kénytelen leszek jelezni ezt egy adminisztrátornak. 
--Dodi123 vita 2014. április 16., 14:01 (CEST)
thread_title:  Texaner 2014. április 16. 09:15-kori szerkesztései 

message: Hiányzik a 'méretek' szakaz, angolból át lehetne venni. To do... -- Pkᑌᘗᖾᐁᐧᐦᑕᒪᑫᐃᐧᐣ 2022. szeptember 8., 04:00 (CEST)
Adalékok
*Szabvány: MSZ KGST 3186-81
-- lyukak helyzete, mérete
www.ydylstandards.org.cn/static/down/pdf/MSZ%20KGST%203186-1981_4375.pdf
*Lyukszalag általában: KGST SZT 542–77 (az MSZ KGST 542)
https://retroujsag.com/adatok/retroujsag/computer_world_szt/download.php?file=computer_world_szt_1979-12.pdf
1979 december, 14.o. "Új lyukszalag szabványok", MSZ KGST 542–77, 5- és 8-csatornás lyukszalag, rövid ismertető.
*ISO: ISO 1154:1975
Information processing — Punched paper tape — Dimensions and location of feed holes and code holes
thread_title:  Méretek