Vita:Ír nyelv

message: Ha lenne benne forrás, máris jelölném kiemeltnek. NCurse üzenet 2006. július 21., 22:41 (CEST)

message: bris mé, mair mé, dún mé, ezek nem létező alakok, és az egyik nem is azt jelenti!
törni: bris, török/töröm: brisim vagy briseann mé (ulsteri dialektus)
élni: mair, élek: mairim vagy maireann mé
adni: tabhair, adok/adom: tugaim vagy tugann mé.
zárni: dún, zárok/zárom: dúnaim vagy dúnann mé.
Másrészről: a bhris mé jelentése törtem, a bhrisinn jelentése régen törni szoktam, hasonló mint az angol used to szerkezet. Ficheallach vita 2007. január 15., 17:02 (CEST)
thread_title: igék

message: itt az olvasható, hogy "bhur bpáistí" gyerekeitek, de az ír nyelv birtokos névmás esetén máshogy képzi a többesszámot (mint a magyar: gyerekek de gyerekeim)
*gyerek: páiste
*gyerekek: páistí
*gyereketek: bhur bpáiste
*gyerekeitek: bhur gcuid páistí
--Ficheallach 2007. február 7., 17:14 (CET)
thread_title:  nyelvtani hiányosságok 

message: A gar [gaɾ] szó kegyet, támogatást, pártfogást jelent, az ádh [aː] jelenti a szerencsét (Ádh mór ort! [aː moːɾ oɾt] Sok szerencsét!). De ha egy g-vel kezdődő példaszó kell, akkor ajánlom a grá [gɾaː] szeretet, szerelem szót, vagy a gasúr [gasu(ː)ɾ] fiút. Ficheallach 2007. március 9., 11:11 (CET)
thread_title:  Szavak jelentése 

message: Mivel felvetéseimre nem érkezett válasz, kijavítottam az általam kifogásolt részeket.
Ficheallach 2007. március 19., 12:39 (CET)
thread_title:  Javítások 

message: "Az ír nyelv kötelező tantárgy az államilag támogatott ír iskolákban, ami természetes is lehetne, de nem az, hiszen a lakosság nagyrésze angolajkú."
Ez kicsit furcsa fogalmazás. AttishOculus 2007. május 24., 10:09 (CEST)
thread_title:  Furcsa mondat 

message: Jó lenne, ha részletesebben tudnánk bemutatni a nyelvtan részt. De ehhez le kéne választani a erről szócikkről, és külön cikkben/cikkekben kéne prezentálni.
Várom az ötleteket és a segítséget. Ficheallach 2007. június 12., 16:29 (CEST)
thread_title:  Külön nyelvtan 

message: nagyon jó lenne, ha a példáknál még több helyen lenne kiejtés! akár „magyaros”, akár IPA. előre is kössz Torzsmokus vita 2008. március 2., 22:29 (CET)0
thread_title:  kiejtés 

message: A cikken belül többféle elnevezést találtam a velarizált~palatalizált hangok megkülönböztetésére:
replies: text: vastag/vékony

text: kemény/lágy

text: széles/keskeny
Az ír, illetve angol szóhasználat sem segít, ugyanis

text: írül: leathan (széles), caol (vékony, karcsú)

text: angolul: broad (széles), slender (karcsú, sudár)
Viszont ezek magyarul nem feltétlenül ellentétek. Kérdésem az, hogy milyen szópárt használjunk a jelenség leírására. Használjuk a szlavisztikában már létező kemény/lágy kifejezéseket, vagy vegyük át a nyugatit? Ha átvesszük, akkor a széles/keskeny vagy a vastag/vékony a megfelelőbb? – Ficheallach vita 2008. április 10., 16:34 (CEST)

text: Mivel eddig senki sem válaszolt, kénytelen vagyok magam eldönteni a kérdést. A szlavisztikában használt terminusra javítom a cikket. – Ficheallach vita 2008. december 7., 01:56 (CET)
Az ilyen kérdésekre hamarabb jön válasz a Kocsmafal megfelelő szekciójában. Egyébként ránézésre azt mondanám, hogy meg kell kérdezni íreseket, például a KGRE-n oktató Pődör Dórát. | Nagy Gömböc hamm! 2008. december 7., 03:27 (CET)
Nemcsak a szlavisztikában használatos a kemény/lágy ellentétpár, hanem a (magyar nyelvű) nyelvészetben általában, bár szakszóval palatalizált (lágy)/velarizált (kemény) ellentétpárral jelölik, amelyek a palatális (elöl képzett), és a veláris (hátul képzett) magánhangzók által előidézett változásra utalnak, de a széles/keskeny átvétele semmiképp sem jó, hiszen az nem használatos és nem célravezető, mert félrevisznek. A legjobb a kemény/lágy terminus, ahogy te is javaslod, hiszen ugyanarról van szó, mint a szláv nyelvekben. Peadar vita 2008. december 7., 04:54 (CET)
Ha csak erről van szó, és nem egy speciális kelta nyelvi jelenségről, akkor szerintem simán meg lehet hagyni a veláris-palatális fogalompárt, eléggé bevett szakterminus mind a kettő, esetleg első előfordulásnál zárójelben azt, ami segítség (kemény/lágy). | Nagy Gömböc hamm! 2008. december 7., 16:36 (CET)
Oké, csak a magánhangzó veláris/palatális a mássalhangzó palatalizált/velarizált, így a pontos.Peadar vita 2008. december 7., 23:58 (CET)
Jogos. Lustaságból nem írtam ki végig, a résztvevők úgyis értik, miről van szó (hasonló slendiránságot egyébként sokan elkövetnek, az alább idézett Pődör D. keltológus is, mentségemre legyen mondva ). Egyébként az járt a fejemben, hogy az általam akár csak futólag is ismert nyelvek mindegyikében ismerős a jelenség, tehát valószínűleg nem kell külön keltológiai vagy szlavisztikai terminushoz fordulni, és ha valaki ki tud békülni a nemzetközi todományos terminus helyesírásában magyarított változatával, akkor legyen nyugodtan palatalizált és velarizált. Megnéztem Pődör D. rövid ír nyelvi összefoglalóját, amit a Lonely Planet sorozat útikönyvéhez írt, és abban ő palatalizált/velarizált mássalhangzókról beszél. | Nagy Gömböc hamm! 2008. december 8., 01:22 (CET)
Rendben, de ki az a Pődör D.?Peadar vita 2008. december 8., 03:19 (CET)
Pardon, ha nem írtam volna ide: a KGRE tanára, filológus és több más egyéb mellett keltológiával is foglalkozik. | Nagy Gömböc hamm! 2008. december 8., 17:12 (CET)
'A shelta az ír cigányok argója, ami ír, angol és roma elemeket ötvöz' >>>- tudomásom szerint a ír 'Traveller'-ek nem cigányok, hanem ír eredetű népcsoport. Milyen forrásból származik, hogy a shelta roma elemeket tartalmaz?
thread_title:  leathan agus ceol 

message: van egy ilyen példamondat a szócikkben, hogy "An bhfuil sibh abhaile? – Otthon vagytok?"
az abhaile jelentése: haza(felé), így ez a mondat értelmetlen. helyesen An bhfuil sibh sa bhaile? lenne. (sa = -ban/ben prep. + névelő összeolvadása)
valószínűleg ez az észrevétel nem egy klasszikus vitatéma, de nem akartam belejavítani a szócikkbe. kérem, a szerző vagy illetékes tegye meg. GabrielHunter 2010. szeptember 1. 14:55 (CET)
thread_title:  otthon vs haza