Vita:Birkózás

message: Van már 1 linkünk, hurrá! OsvátA. 2005. augusztus 31., 09:31 (CEST)
Írtam a "szerzőnek", ha nem jelentkezik, akkor feltesszük szavazásra - hogy ez miért nem azonnali ilyenkor? -- Serinde 2005. augusztus 31., 09:35 (CEST)
Tényleg. Mért nem? OsvátA. 2005. augusztus 31., 09:37 (CEST)
Mart a törlési irányelvek nem engedik meg. Mondjuk némileg spamgyanús meg nem is egészen a főtémáról szól, henam egy klubról, de attól még meg kell adnunk az esélyt a kibővítésére. Ha senki nem él vele, akkor viszlát birkózás, legközelebb találkozunk. -- Serinde 2005. augusztus 31., 13:56 (CEST)

message: Ha csak mindenki annyít  írna, mint a törléshez, akkor kész lenne a szócikk.--81.182.127.126 2005. augusztus 31., 14:39 (CEST)
Aki elkezdi, utánanézhet előtte a témának, és akkor lenne egy olyan szócikk, amit érdemes felkeresni, mert tartalmas.--Rodrigó 2005. augusztus 31., 15:07 (CEST)
thread_title:  A külső linkek tartalmából vígan megírható a szócikk. 

thread_title:  Birkózás 

message: -két egyed közötti, vetélkedés, mely arra irányul, hogy egyikük akaratát a másikra kényszerítse.
 
-fizikai küzdelem, amelyben nem szabad ütni, eszközt használni, a másiknak sérülést okozni, fogásokkal, az ellenfél testrészeinek, vagy ruházatának megragadásával kell elérni a győzelmet.
-alapvető, játékos, ösztönös mozgás és harc, amely szinte minden fiatal állatnál is megfigyelhető, a felnöttkorra való felkészülés, a serdülő kori rivalizálás során.
-Az embernél szintén, elsősorban fiatal korban, ösztönösen igényelt és nagyon kedvelt játék, melynek sportszerű formái is kialakultak. 
Fogalma mélyen beivódott a társadalom köztudatába, amiről számtalan, átvitt értelemben is használt  szófordulat tanúskodik: „megbirkózik” a feladattal, az egyik futball csapat „kétvállra fekteti” a másikat, „porondra” lép, „legyűri” a nehézségeket, „ölre mennek, hajba kapnak”, stb.
Formái:
Számtalan válfaja ismert, a letámasztott könyökkel egymás tenyerét markoló és az ellenfél karját lenyomni igyekvő szkanderezőktől a birkózás határán már túllépő verekedésig: a pankrációig. 
Az akarat rákényszerítése sokféle szabály szerint történhet, a földre rajzolt körből való kitaszítástól (szumo), az ellenfél felemelésén (grundbirkózás) át a kétvállra fektetésig, vagy a feladás kikényszerítéséig. 
 
A birkózás fajtáját már az öltözet is jellemzi:
-Öv-kabát (belt and jacket) birkózásnál a versenyzők dolgát megkönnyíti, hogy deréktól felfelé egymás ruháját derékövét is megragadhatják. (szambó, kurash,) 
-Megragadásos (catch-hold) birkózásnál az egész testet ruha fedi, azaz a kabátot és nadrágot is meg lehet fogni. (judo, jiu jistu)
-A meztelenül (testhezálló mezben, vagy kisnadrágban) végzett birkózásban a ruha megfogása tilos. 
Az erőkifejtés iránya szerint is lehet csoportokat felállítani, de ezek gyakran keverednek:
-A könyökre támasztott kéz ledöntése (arm-wrestling, szkander) karbirkózás
-A kimozdításos (break stance) birkózásban az erőkifejtés az ellenfél elmozdítására, alaphelyzetéből való kimozdítására irányul  (körből való kilökés, vagy ledöntés: szumo, állohelyzetből levitel – kurash).
-A ledöntéses (toppling) birkózásoknál a cél az ellenfél földre vitele. Ilyen volt az előzőeken kívül az ókori olimpiák pentatlon birkózása is.
-A tusra menő (pin-fall) birkózásban az győz, aki ellenfelét a hátán (két vállán) leszorítja. Ez a mai sportszerű birkózások alapja.
-Az alávetéses (submission) birkózásban az ellenfelet kényszeríteni kell, hogy a küzdelmet feladja.  
Látható, hogy a birkózás fajták között átmenetek lehetségesek. A judoban például a nagyívű, hirtelen dobás-levitel, a leszorítás, a feladásra kényszerítés, a szumóban a levitel és kilökés egyaránt a győzelem elérésének eszköze lehet.
Fentieken belül ezerféle formája létezik a birkózásnak, amelyek egymástól függetlenül alakultak ki a nép körében. (Iránban például legalább harminc egymástól különböző, népi formáját gyakorolják) 
Ezek közül legismertebbek a skót ledöntéses, a svájci tusra menő, a török olajbirkózás, a mongol sasbirkózás, a magyar baranta és a kunsági derékhúzás, lovasbirkózás.  
Elterjedt a professzinális cirkuszi birkózás is, mely artista mutatvány, és többnyire csak imitációja a birkózásnak. 
A birkózás népszerűsítésére dolgozták ki a népi birkózásokból a grundbirkózást a gyerekek számára, illetve az általános igények kielégítésére a bárhol űzhető standbirkózást.  
A birkózás számtalan tréfás változata is előfordul, mint az iszapbirkózás.  
 
A sportszerű birkózás két formája a legismertebb: a szabadfogású és a kötöttfogású birkózás.
 
(A judót nem szokták a birkózások közé sorolni, pedig az egyik legnyilvánvalóbb fajtája, ezért, most mi is eltekintünk tőle.)  
Mindkettőnél cél az ellenfél kétvállra fektetése, vagy a pontozók által értékesebbnek tartott, a szabályokban rögzített fogások végrehajtása. 
Ütni, vagy rugni nem szabad.
Szabadfogásban az egész testen lehet fogást végrehajtani és a láb cselekvő használata, azaz a lábkulcs, vagy a gáncs megengedett. 
Kötöttfogásban csak derék felett lehet megfogni az ellenfelet és gáncsolni sem szabad. 
A sportszerű birkózást nők is végzik, ők a szabadfogás szabályai szerint küzdenek.
A versenyzők puha cipőt és testhezálló mezt viselhetnek, alatta alsónadrággal a nőknél esetleg polóinggel. Nem hordhatnak gyűrűt fülbevalót, a hosszú hajat fel kell kötni, a körmöket rövidre kell vágni. 
Nem szabad veszélyes, vagy fájdalmas fogásokat alkalmazni és minden sportszerűtlenség  tiltott. (harapás, karmolás, fül vagy hajhúzás, és természetesen az ütés és rugás is.)  
A versenyzőket súlycsoportokba sorolják. Ezeket a nemzetközi versenyek számára nemzetközi szövetség előírásai tartalmazzák, de a nemzeti szövetségek egyes versenykiírásokban ettől kisebb mértékben eltérhetnek. A súlycsoportok időnként változnak, ahogy egyes fogásokat is hol megengednek, hol nem. 
Akciók pontozása: A szőnyegen végrehajtott akciókat a mérkőzésidő korlátozása óta 1-5pont között dijjazzák. A mérkőzés végén a győzelem arányától függően 0, 1, 3, 4 pozitív pontot lehet kapni. Kétvállas győzelem 4: 0
Technikai tus 10 pont különbségnél, ha az ellenfélnek nincs akciópontja 4: 0, ha van 4: 1 hasonlóan a leléptetéshez. Pontozásos győzelemnél, ha a vesztesnek nincs akciópontja 3: 0, ha legalább 3 pontja van 3: 1 
A pontozás. Bírói döntéssel hozott győzelemnél 1: 0, ha az egyik versenyzőnek sincs akció pontja. Pontegyenlőség esetén vagy 3 akciópont hiányában 2 perc hosszabítás következik.
 
A korosztályok (gyermek, diák, serdülő, ifi /kadet/, junior, felnőtt, veterán) szerint változnak a súlycsoportok és –némileg- a szabályok is. (A gyereknél a veszélyesebb fogások, dobások tiltottak.) 
Súlycsoportok különböző korosztályokban 2001-től.
Felnőtt férfiak 55, 60, 66, 74, 84, 96 és 120
Felnőtt nők: 48 51 55 59  63 67 72 kg (Olimpián: 48 55 63 72)
Juniorok 18-19-20 évesek: 50 54 58 63 69 76 85 97 120.
Ifjúságiak 16-17 évesek: 42 46 50 54 58 63 69 76 85 100 +100
Serdülők 14-15 évesek: 32 35 38 42 47 53 59 66 73 85 +85
Diák I 12-13 évesek: 29 32 35 38 42 46 50 55 61 68 75 +75
Diák II 10-11 évesek: 24 26 28 31 34 37 41 45 50 55 60 +60
A veteránoknál 58 63 76 85 97 130 (női súlycsoportok jelenleg nincsenek)
A veterán korosztályok: A 35-40 B 41-45 C 46-50 D 51-55 E 56 felett
 
A mérkőzés idő is változó, jelenleg jellemzően 3x 2 perces menetekből áll. Minden menet után eredményt hirdetnek és aki két menetben győz, már megnyerte a meccset. Döntetlen esetén a hosszabbításban elért első értékelhető fogást végrehajtó nyer. Manapság érdekes fejlemény, hogy a menet egy perces eredménytelen állóharca után sorsolással (korong feldobással) döntik el, melyik versenyző menjen alárendelt helyzetbe, majd ha a felülre kerülő így sem tud akciót végrehajtani ő kerül alulra kötöttfogásban térdelő támaszba szabadfogásban féltérdre. Kötöttfogásban ilyenkor a felüllevő az alullevő derekát támadhatja, szabadfogásban a lábán kereshet fogást. Ezen szabályok nem örökéletűek, gyakran változnak, csak a birkózás lényege marad.
A jelenleg érvényes szabályok
thread_title:  A birkózás