Vita:Müstairi Szent János-kolostor

message: A völgy, a település és a kolostor mehetne egy-egy külön cikkbe? – Hkoala  2008. július 13., 14:48 (CEST)
Igen, szét fogom darabolni, ez így valami rettenetes. Hidaspal vita 2015. január 5., 19:33 (CET)
===Korábbi szócikk teljes szövege:===
A müstairi Szent János benedekrendi kolostor a karoling korszak jó állapotban megmaradt kolostoregyüttese Svájcban, Graubünden kantonban. 
A kolostort 800 körül Nagy Károly alapította, de valószínűbb, hogy az ő megbízásából a churi püspök járt el. A kolostor védőszentje Keresztelő Szent János lett. A kolostor latin nevéből (monasterium) alakult ki a település mai Müstair neve. A 12. századtól a kolostor benedekrendivé vált.
A falakon és a templomhajó boltíves teteje alatt található karoling freskókat a 15. század végén eltakartás és csak a 20. század elején fedezték fel őket ismét. 1908-1909-ben a Dávid életét ábrázoló freskókat, amelyek körbevették az egész templomot, átszállították a zürichi Országos Múzeumba. A többi freskót 1947 és 1952 között ismét láthatóvá tették.  
A belső tér északi és déli falán öt vízszintes csíkon kerszetül 82 többé-kevésbé jó állapotban fennmaradt karoling motívum húzódik keresztül. A három apszison a karoling festményeket részben románkori motíumokkal festették át. A legismertebb román kép a főapszison található a táncoló Salomét ábrázolja Heródes vacsoráján, ahogy eléri Keresztelő János lefejezését. A főapszis jobb végénél található Nagy Károly életnagyságú szobra.
kit36a vita 2009. március 27., 01:48 (CET)
Visszatettem a cikkbe a tatarozás első lépéseként. Hidaspal vita 2015. január 5., 20:40 (CET)
thread_title:  Darabolás? 

message: A müstairi Szent János benedekrendi kolostor a karoling korszak jó állapotban megmaradt kolostoregyüttese Svájcban, Graubünden kantonban. 
A kolostort 800 körül Nagy Károly alapította, de valószínűbb, hogy az ő megbízásából a churi püspök járt el. A kolostor védőszentje Keresztelő Szent János lett. A kolostor latin nevéből (monasterium) alakult ki a település mai Müstair neve. A 12. századtól a kolostor benedekrendivé vált.
A falakon és a templomhajó boltíves teteje alatt található karoling freskókat a 15. század végén eltakartás és csak a 20. század elején fedezték fel őket ismét. 1908-1909-ben a Dávid életét ábrázoló freskókat, amelyek körbevették az egész templomot, átszállították a zürichi Országos Múzeumba. A többi freskót 1947 és 1952 között ismét láthatóvá tették.  
A belső tér északi és déli falán öt vízszintes csíkon kerszetül 82 többé-kevésbé jó állapotban fennmaradt karoling motívum húzódik keresztül. A három apszison a karoling festményeket részben románkori motíumokkal festették át. A legismertebb román kép a főapszison található a táncoló Salomét ábrázolja Heródes vacsoráján, ahogy eléri Keresztelő János lefejezését. A főapszis jobb végénél található Nagy Károly életnagyságú szobra.
kit36a vita 2009. március 27., 01:48 (CET)
Visszatettem a cikkbe a tatarozás első lépéseként. Hidaspal vita 2015. január 5., 20:40 (CET)
thread_title: Korábbi szócikk teljes szövege:

message: Nagyjából kész a darabolás, de biztos, ami biztos a lektor sablont rátettem. Át kell még valakinek néznie. És figyelni kell, mit hová írunk. Lakosságot nem a freskókhoz, és így tovább. Hidaspal vita 2015. január 5., 23:11 (CET)
thread_title:  Lektorálandó