Vita:Erkel Ferenc

message: Ezt a cikket bővíteni lehetne, pl. a főbb irodalommal. Megírása óta sok új esemény történt, pl. az Bánk bán film bemutatása, operapartitúrák kritikai kiadásának elindulása stb.
ha időm lesz bevezetem ezeket. Tisztelettel: Kassai István
Régi muzsikusdinasztiában született, tanulmányait szülővárosában kezdte, majd Nagyváradon folytatta, s Pozsonyban fejezte be. 1828-tól Kolozsváron zongoraművészként majd karmesterként működött. Kolozsvárott került kapcsolatba Ruzitska Józseffel, akinek a hatására figyelme az opera felé fordult. 1834-ben került a fővárosba, majd egy évvel később végleg letelepedett Budapesten.
1835-ben a Magyar Színjátszó Társaság karmestereként helyezkedett el, majd a rákövetkező két évben a pesti német színház másodkarmestere lett. 1838-ban a Pesti Magyar Színház (a későbbi Nemzeti Színház) első karmesteri, majd 1862-től egy évtizeden át a Nemzeti Színház főzeneigazgatói állását töltötte be. 1840-ben szerezte el első operáját, a Báthory Máriát, melynek szövegkönyvét Egressy Béni írta, aki később állandó segítője lett operaszerzői munkájában. Ő volt az Operaház első zeneigazgatója egészen haláláig. A Kölcsey Himnuszának megzenésítésére hirdetett pályázatot 1844-ben nyerte meg.
Részben az ő nevéhez fűződik az 1837 és 1843 között dúló „operaháború”, mely a körül robbant ki, hogy a Pesti Magyar Színház – mint az egyetlen magyar játéknyelvű színház – műsoraiban milyen arányban képviseltesse magát az opera és a dráma. A vita színházpolitikai kérdések és egyéni karrierérdekek kereszttüzében zajlott; Erkel képviselte az európai klasszisokat felmutatni képes operai műfajt, míg Bajza József és az Athenaeum folyóirat körül csoportosuló liberális értelmiségiek a dráma ügyét féltették.
A szabadságharc után minden erejét a fővárosi hangversenyélet fellendítésének szentelte. 1853-ban megalapította a  Filharmóniai Társaságot. Pályája csúcsán írta a Bánk Bánt, mely az utolsó Egressy Béni-szövegkönyvű operája volt. Erkel fél évszázados munkával teremtette meg a magyar operajátszás alapjait. Saját operái mellett írt népszínmű-, balett- és kísérőzenéket is. Pedagógiai tevékenysége mellett zenei intézményeket is alapított, illetve vezetett (Filharmóniai Társaság, Országos Magyar Daláregyesület). 1875-től 1886-os nyugdíjazásáig a Zeneakadémia igazgatója és zongoratanára volt. Szülővárosa, Gyula 1888-ban díszpolgárává választotta.
A zene mellett neves sakkozó volt http://www.chessgames.com/perl/chessgame?gid=1269077 Szén József elleni nyertes játszmája, az 1864-ben alakult Pesti Sakk-körnek előbb alelnöke, majd egy év múlva elnöke lett.  
1839-ben feleségül vette Adler Adélt, Adler György lányát, Adler Vince nővérét, s házasságukból később szintén zenei pályát választó fiúk születtek: Gyula, Elek, László és Sándor.1893-ban hunyt el.
Fő művei:
* Duo brillant hegedűre és zongorára (1837)
* Bátori Mária (opera, 1840)
* Rákóczi-induló (zongoramű, 1840)
* Hunyadi László (opera, 1844)
* Himnusz (1844)
* Erzsébet(1857)
* Bánk bán (opera, 1861)
* Sarolta (opera, 1862)
* Dózsa György (opera, 1867)
* Brankovics György (opera, 1874) 
* Névtelen hősök (opera, 1880)
* István király (opera, 1886)
* Ünnepi nyitány (1887)
thread_title:  Megjegyzés 

message: Ezt írja a német wikipédia: Erkel stammte aus einer donauschwäbischen Familie. Úgy emlékszem, olvastam a magyarországi németek honlapján ugyanezt (ugyanott írták, hogy Puskás Ferenc is német származású). A nevét Franz Erkl formában láttam valahol. MZ/X vita 2010. november 4., 18:11 (CET)
----
Látom, valaki anonymus beleszerkesztett. Az azonos nevűeket így különböztették meg azelőtt: idősebb, idősb Erkel József MZ/X vita 2012. április 23., 16:21 (CEST)
thread_title:  Származása 

message: Azt írja az egyik alapvető forrás: "1839-ben ismerkedett meg Adler Adéllel, házasságukból 11 gyermek született. Éveken át a budai várban, az Úri utcában laktak." Ezzel szemben a gyermekeiket a belvárosi plébánián keresztelték meg. És - tudomásom szerint - Pesten is volt Úri utca. Valószínűsítem, hogy a jelenlegi Petőfi Sándor utca. MZ/X vita 2021. november 26., 20:35 (CET)
thread_title:  Lakása