Vita:Csontváry Kosztka Tivadar

message: mintha valahol olvastam volna, hogy az idézeteknél a forrást mindíg meg kell adni --Mt7 2005. június 24., 14:32 (CEST)
replies: text: „Huszárik Zoltán csodálatos Csontváry-filmje nyitányának szánta az ezután következő idézetet, amelyben a festő talán a legtömörebben jellemzi önmagát” – ezt a találatot adja a google az első idézetre, lehet, hogy a többi is ebből a filmből van. Alensha 2005. június 24., 14:59 (CEST)

text: Ezennel megadva. Telitalálat Felügyelő 2005. június 24., 15:14 (CEST)
thread_title: Idézetek

message: :a pécsi szobrát azért gondoltam helyesebbnek az önarcképe alá helyezni, mert a festmény alapján készült, amelyet a festő tükörből festett meg, így a szobor – tévesen – balkezesnek ábrázolja. Apró kis érdekesség. Bár magam vettem a cikkbe a Csontváry Múzeum fotóját, ha jól emlékszem, most mégis jobbnak találnám, ha egy képe volna itt helyette inkább. -- Váradi Zsolt 2005. augusztus 30., 15:37 (CEST)
thread_title: Szobra Pécsen

message: Az egyedül álldogáló cédrust ábrázoló kép címét kijavítottam. A helyes cím: Magányos cédrus. Bárki tévedhet, bocsánat a javításért. Az Utazások című fejezetben egyébként Te is helyesen írtad le a kép címét. --Ronastudor vita 2009. május 28., 14:25 (CEST)
Valamiért megint helytelenül szerepelt a kép címe: Magányos Cédrus. Javítottam Magányos cédrus-ra.Torma István vita 2011. március 19., 10:57 (CET)
thread_title: Javítás

message: Tényleg kell nekünk IPA, hogy ki tudjuk ejteni a nevét? :-DDrkazmer  No mesélj... 2009. december 17., 23:06 (CET)
replies: text: Nem. – Hkoala  2009. december 18., 08:08 (CET)
replies: text: :Kösz, csak nem akartam itt önkényesen mások jól végiggondolt munkájába belekontárkodni! :-DDrkazmer  No mesélj... 2009. december 19., 19:34 (CET)
thread_title:  IPA 

message: A berakott idézet alapján javítani szükséges a Kerepesi temetővel kapcsolatos kép aláírását. Nem a sírja, hanem a síremléke van ott.Torma István vita 2011. március 19., 12:24 (CET)
replies: text: Javítva lett a szócikkben, ill. a kép vitalapján a "commons"-ban.JSoos vita 2015. július 13., 17:42 (CEST)
thread_title:  Utóélete, sírja 

message: „Te leszel a világ legnagyobb napút-festője, nagyobb Raffaelnél!” Tudtommal a "napút" szó eredetileg nem szerepelt a szövegben, mert azt a szót Csontváry nem hallotta, csak később egészítette ki. – And29 vita 2012. június 2., 19:22 (CEST)
Kijavítottam. – And29 vita 2012. június 3., 10:30 (CEST)
thread_title:  Pontosítás 

message: A magányos cédrus (1996) című filmben pontosan így hangzik el a részlet, ezekkel a nyelvtani hibákkal, az 1953-as év hivatkozásával, a keltezés helyének megadása nélkül. NAVA ponton meghallgatható. JSoos vita 2015. július 22., 17:06 (CEST)
thread_title:  Epilógus 

message: Kizártnak tartom, hogy Csontváry "isteni sugallata" Gácson történt volna. Önéletrajzában azt írja: "Hajnalban nap-nap után a lángoló Kárpátokat figyelem s egy délután csendesen bubiskoló tinós szekéren megakadt a szemem." Gácsról a Kárpátok még igen messze vannak. A Tátrában gyógyult Iglón, amikor az eset történt. Ezt önéletrajza is megerősíti: Iglón dolgozott, gyógyult és a szabadidejét a Kárpátok alján töltötte a természetben. JSoos vita 2015. július 25., 14:12 (CEST)
thread_title:  Festői megvilágosodásának helye 

message: Kaszás Gábor (művészettörténész) kinyomozta Csontváry képeinek valóságos címét, keletkezési helyszínükből: . Az eredetileg Pompeji Have című képről pl. kiderült, hogy az nem is 'A kirurgus háza' (Pompeiiben), hanem a 'Faun háza'. Az általad visszavont pompeii nyilván nem a Pompeibe (vagyis a mai olasz városnévbe) való akárminek a neve, hanem a város latin nevéből képzett melléknév (ui. szimpla i-re végződő helynév esetén sem duplázzuk meg az i-t, l. bari - Bariba való, hawaii - Hawaiiba való stb.) Arra mérget vennél, hogy 'A Chirurgus háza Pompejiben' tényleg a szerző címadása? A szerkesztői összefoglalód kioktató hangneméből arra következtetek, hogy ezekkel a tényekkel éppen te nem vagy tisztában Voxfax vita 2015. július 30., 13:14 (CEST)
Szia! Nem volt szándékom kioktatni, és nem is értem miért érzed annak. Ha egy gyereket Lyózsikának neveznek el és így anyakönyvezik, akkor ez lesz a neve és kész. Lehet Csontváry nem is Pompeiiben járt és rossz nevet adott, de ezen már nem fogunk tudni változtatni. Ez már a fesmény "azonosítója" mindenhol így hivatkoznak rá, még Kaszás Gergő is! JSoos vita 2015. július 30., 13:28 (CEST)
replies: text: + Az -i re vonatkozó megjegyzésemmel csak arra akartam utalni, hogy nem Pompej jelzős szerkezete szerepel a festmény nevében (pompeji) hanem Csontváry korában így írták a város nevét (ez a latin változatban még kevésbé derülhet ki, mivel mondat elején áll nagybetűvel. JSoos vita 2015. július 30., 13:57 (CEST)
replies: text: :És a színész hogy jön bele a képbe? :D Voxfax vita 2015. július 30., 14:09 (CEST)
replies: text: ::Sehogy, elírtam! Ez viszont nem jelenti azt, hogy beleszerkeszthetsz egy vitában abba, amit írtam... JSoos vita 2015. július 30., 14:35 (CEST)
replies: text: :::Bocsánat! Úgy láttam, hogy a szögletes zárójelet más is beleteheti. A Kárpátokat „javítsam” vissza kisbetűsre? Mea culpa. Voxfax vita 2015. július 30., 16:03 (CEST)d
Kérdés/Válasz (Csontváry témában): Azért lehet "mérget venni" arra, hogy Csontváry nevezte a képét A Chirurgus háza Pompejiben -nek, mert a berlini 1910-es katalógusban így jelent meg: "Have, das Haus des Chirurgen mit dem Vesuv”, és művészettörténészek szerint, ezt ő maga adta meg így. Én hiszek nekik. Elhiszem Kaszás Gáborak is, hogy az ábrázolt romok a Casa del Fauno -ról készültek, pláne, hogy ott található a mozaik a "HAVE" felirattal, de ettől még nem nevezheti át a képet. (és kifogásolom, hogy azt írja "korábban Pompeji Have", estleg írhatta volna "korábban A Chirurgus háza") SZVSZ legfeljebb javasolhatja, hogy a továbbiakban ezzel a névvel azonosítsák a festményt, és a katalógusok így hivatkozzanak rá (A Faun háza), de amíg ez nem történik meg, addig még alternatív névként sem szerepeltethető ez a festény címénél. (nb. a mostani kiálítás is a várban ezt a két címet hozza csak.) JSoos vita 2015. július 30., 16:44 (CEST)

text: Na, akkor megvan az egyik hiba! A Chirurg német főnév, azért írja nagybetűvel. Magyarul sebész,  régiesen kirurgus (olaszul chirurgo). Nem tulajdonnév, nem kell naggyal írni. A faun háza helyett használva tévedés, de az sem biztos, hogy tőle származik, lehet valami akkori tudálékos wikipédista „műve” is. Voxfax vita 2015. július 30., 17:34 (CEST)

text: Nem, nem! nem mostani tévedés, így jelent meg katalógusokban, ill. a mostani kiállításon is így, nagy betűvel szerepel, mint alternatív cím a kép melett! JSoos vita 2015. július 30., 17:54 (CEST)

text: És de, naggyal kell írni, mert a pompeji romok között ennek a háznak ez a neve! JSoos vita 2015. július 30., 17:57 (CEST)

text: Már az olaszok és a franciák is kezdenek leszokni erről a nagybetűzésről (via, santo ecc.), de oda még nem jutottak el. A Chirurgo még azért lehet ott is nagy kezdőbetűs, mert tulajdonnevet helyettesít. Voxfax vita 2015. július 30., 18:11 (CEST)
thread_title:  Képei címe 

message: Egy festő és művészettörténész barátnőm kezdeményezésére köszönöm ezt a szép a cikket. Különösen feltűnt neki, hogy a Csontváry által használt festékről mennyi érdekeset olvashatni, ha jól látom, akkor ez Szerkesztő:JSoos érdeme. --Karmela posta 2015. november 5., 21:16 (CET)
replies: text: Még csak nem is jó cikk, de ha így dícséred (szép), akkor egyszer majd csak lesz belőle valami.   Andrew69.   2015. november 5., 23:11 (CET)
thread_title:  Köszönet a cikkért 

message: A cikken a kiemelése óta számos változás történt. Tartalmilag általában bővült a cikk (bár helyenként még ez sem teljesen igaz), de úgy tűnik, hogy a változtatások egy a témában ugyan jártas, de a Wikipédián sajnos nem otthonos szerkesztő által történtek, és emiatt szerintem a cikk vesztett az enciklopédikus jellegéből. Eredetileg úgy gondoltam magamban, hogy végigfésülöm ebből a szempontból a cikket, de a privát okokból történt ismételt és hosszas halogatások után már látszik, hogy aligha lesz ebből valami. Ezért nagyon örülnék neki, ha egy másik gyakorlott wikipédista venné kézbe a cikk helyrekalapálását. --Karmela posta 2016. november 26., 13:07 (CET)
thread_title:  Vegyes változások - gyakorlott wikipédista kéne ide 

message: Akkor most megint sikerült egy idézetbe belejavítani? Torma István vita 2017. március 4., 07:52 (CET)
replies: text: Ilyenek a botok nem figyelnek ilyen dolgokra. De másnak is szabad javítani, ha valami nem jó.   Andrew69.   2017. március 4., 09:00 (CET)
Már nem vagyok aktív (elértem a 70. évemet), de figyelemmel kísérem azokat, amelyekhez közöm volt :9 Torma István vita 2017. március 4., 09:44 (CET)
A 70. életév után is aktív maradhatsz, legalább a Wikipédián! misibacsi*üzenet 2017. március 4., 20:05 (CET)
thread_title:  harminc éves 

message: T. Wikipedia szerkesztők!
Többször olvastam mostanában, hogy "1948-ban Párizsban állították ki a Csontváry képeit. Picasso a látogatási időn kívül egy órára bezárkózott a festményekkel, majd a teremből kilépve azt mondta: „Nem is tudtam, hogy rajtam kívül más nagy festője is volt századunknak.”" Ez a kiállítás nem szerepel a szócikkben. Javaslom beleírni, a Picasso sztorival együtt. Google Picasso Csontvár kereséssel megtalálható. Azóta találtam még egy cikket, ahol említve van olyan kiállítása, ami itt nem, illetve más dátumok szerepelnek. Link: http://valasz.hu/kultura/picasso-beajulna-113902 Én magam már nem tudom a javítást megtenni. Sok sikert, és köszönet! Torma István vita 2019. június 20., 15:53 (CEST)
replies: text: Ez a legenda egyedül Gerlóczy szájhagyományából ismert, valóságtartalma kétséges. Ha lenne a 'Munkássága' szakasz alatt pl. egy 'Megítélése' v 'Kritikája' esetleg 'Nemzetközi ismertsége' oda beilleszthető lenne az történet, azonban jelenleg sehová sem illik bele. A kállítást beillesztettem. JSoos vita 2019. június 21., 15:07 (CEST)
thread_title:  1948-as kiállítás Párizsban, ahol Picasso... 

message: Az alábbi cikkben olyasmiket olvasni, ami jelentősen, lényegesen kiegészíti eltemetésének leírását. Mivel régebben én magam írtam erről, és már nem vagyok képes igényesen foglalkozni a témával, kérem, hogy valaki nézzen utána és javítsa ki, ha szükséges.
http://pestbuda.hu/cikk/20190624_millisits_mate_csontvary_es_az_urania_tudomanyos_filmszinhaz
Száz év halt meg Csontváry Kosztka Tivadar, akit nem értettek meg kortársai
Köszönettel Torma István vita 2019. július 2., 15:55 (CEST)
thread_title:  Radikálisan új információ eltemetésének körülményeiről 

message: Mikor szándékozik a wikipédia befejezni ezt? Osztrák-magyar közös állampolgárság NEM létezett soha. A dualizmus idején sem. 
replies: text: Átírtam erre: Osztrák–Magyar Monarchia. Nem tudom mit használtak akkor. A nemzetiségre ott van, hogy "magyar".  Így jó lesz? misibacsi*üzenet 2020. június 24., 11:57 (CEST)
thread_title:  "Osztrák-magyar állampolgár" 

message: Szerintem ez a mű: Waszlavik László: Philipp Otto Runge titkos szimbolikájáról és egy elfelejtett festészeti nyelvről (online) nem tekinthető Csontváry munkássága tekintetében releváns/mérvadó műnek. Úgy látom a  forrásolatlanul  által betett (és  által jóváhagyott) szövegrész ezen a művön alapul, ezért a kiemelt szócikkből ide kivágtam: JSoos vita 2020. szeptember 15., 19:22 (CEST)
replies: text: (Most olvasom a Csontváry-100 törlési megbeszélését, amiben  megjegyzését szeretném idecitálni: "Egy újabb kutatási eredmény viszont nem feltétlenül jelenti, hogy az a valós, csak akkor, ha azt az eredeti publikálótól független más publikációk is elismerik. A tudományos közösség által még nem általánosan elfogadott új kutatási eredményeket a régi mellett kell megjelentetni, rámutatva az eltérésekre. A Csontváry-szócikk kiemelt szócikk, ezért különösen fontos, hogy a benne szereplő információk pontosak legyenek, és megbízható forrásokon alapuljanak.") JSoos vita 2020. szeptember 15., 19:35 (CEST)
=== A „Csontváry-kód” ===
Csontváry a korában még ismert, Munkácsy vagy például a XIX. század végén alkotó dunántúli fafaragók által is használt, de minden népi műfajban – főleg a sztyeppén és az azzal kapcsolatban álló területeken – honos népi-szakrális kódrendszerrel dolgozott, ezt a nagy ábrázolóerejű és rugalmas szimbolikai technikát a költészet szintjére emelve.
=== Csontváry alkotói módszere ===
Maga a festő alkotói módszerét leggyakrabban a „napút távlat” kifejezéssel illeti, de ezzel összefüggésben fordulnak elő nála az olyan kifejezések is, mint: háttér-perspektíva; új perspektíva napút távlattal; napút festészet; élő távlat; halott perspektíva; napút, vagyis plein air festmény; napút színtelen távlata. Írásaiból látszik, hogy az itáliai reneszánsz „halott mérnöki perspektíváját” elvetve visszatér az összehasonlíthatatlanul komplexebb, téridő kódolást és többsíkú történetmesélést lehetővé tévő, már az időszámításunk előtt is ismert, de búvópatakként később is előforduló zodiákus-holdházas képírási koncepcióhoz.
=== A festő műfaji besorolásának kérdése ===
Az olyasfajta műfaji besorolások, mint posztimpresszionizmus, expresszionizmus, neoprimitivizmus, stb. Csontváry esetében szinte értelmetlenek, hisz azoktól merőben különböző régi-új alapmódszerrel és hitvallással dolgozik, arról nem is beszélve, hogy Tekintély című írásában maga is elhatárolódik a rá jellemző holisztikus szemlélettel szembemenő számtalan izmustól. A párizsi kiállítás helyszínválasztásának egyik oka – a „bűnös Rómával” csatározó Attila tettének szellemi megismétléseként – többek között az lehetett, hogy a holisztikus művészeti látásmóddal szembemenő izmusokkal a festő legjellemzőbb tenyészhelyükön, Párizsban kívánt szembeszállni. Szavai szerint:
„…mozgásba jött az egész világ intellektuma, jöttek az impresszionisták, jöttek a naturalisták, a futuristák, a kubisták, hogy azonkívül hány felé szakadtak szét az egyes csoportok, amelyek titokban keresték a valóságot, ezt igazolják a rengeteg számú vásznak nagy arányú és zug kiállításai. Ekkor tűnt fel Baalbek, Taormina és Tarajka című festmény 1908-ban Párisban, és ezzel vége volt a komédiának.”
=== A Csontváry-életmű jelentősége ===
Csontváry nemzet- és világstratéga, társadalom- és életmódreformer, valláserkölcsi gondolkodó, teremtésvédő. Azt a korszakot éli, amikor a monarchikus békeidőt a világháború és a szovjet korszak váltja fel. Ír a kőszénkészletek kirablásáról és elfüstöléséről („emisszió és klímaválság”), a természeti törvényekkel szembemenő, éjt és nappalt felváltó, dohányfüstös, kábítószeres, alkoholfüggő életmódról, a minőségtelen modern élelmiszerek okozta „mérgezésről”, Isten áruba bocsátásáról, a világválságot megalapozó valláserkölcsi krízisről, és tézisei festményein és rajzain is megjelennek. Holisztikus szemlélete és alkotásmódja segíti abban, hogy nagy festő-kortársaitól eltérően a világválságot ne csak érzékelje és tanúsítsa, hanem valós válaszokat is keressen és adjon a világ bajaira.
Az asztrálmítoszi vonulatot én sem hagytam volna jóvá, mivel valóban ezoterikus, „túlságosan eredeti” gondolat. A most törölt részek viszont alapvetően nem mondanak ellent a Csontváry-irodalom megállapításainak és a festő saját írásainak, ezért nem érzem hibásnak az akkori jóváhagyásomat. Ugyanakkor nem is ellenzem a mostani törlést, mivel valóban nincs megfelelően forrásolva.– Szilas vita 2020. szeptember 15., 20:32 (CEST)
thread_title:  Asztrálmítoszi áblázolásmód/kódolás 

message: Csontváry a korában még ismert, Munkácsy vagy például a XIX. század végén alkotó dunántúli fafaragók által is használt, de minden népi műfajban – főleg a sztyeppén és az azzal kapcsolatban álló területeken – honos népi-szakrális kódrendszerrel dolgozott, ezt a nagy ábrázolóerejű és rugalmas szimbolikai technikát a költészet szintjére emelve.
thread_title:  A „Csontváry-kód” 

message: Maga a festő alkotói módszerét leggyakrabban a „napút távlat” kifejezéssel illeti, de ezzel összefüggésben fordulnak elő nála az olyan kifejezések is, mint: háttér-perspektíva; új perspektíva napút távlattal; napút festészet; élő távlat; halott perspektíva; napút, vagyis plein air festmény; napút színtelen távlata. Írásaiból látszik, hogy az itáliai reneszánsz „halott mérnöki perspektíváját” elvetve visszatér az összehasonlíthatatlanul komplexebb, téridő kódolást és többsíkú történetmesélést lehetővé tévő, már az időszámításunk előtt is ismert, de búvópatakként később is előforduló zodiákus-holdházas képírási koncepcióhoz.
thread_title:  Csontváry alkotói módszere 

message: Az olyasfajta műfaji besorolások, mint posztimpresszionizmus, expresszionizmus, neoprimitivizmus, stb. Csontváry esetében szinte értelmetlenek, hisz azoktól merőben különböző régi-új alapmódszerrel és hitvallással dolgozik, arról nem is beszélve, hogy Tekintély című írásában maga is elhatárolódik a rá jellemző holisztikus szemlélettel szembemenő számtalan izmustól. A párizsi kiállítás helyszínválasztásának egyik oka – a „bűnös Rómával” csatározó Attila tettének szellemi megismétléseként – többek között az lehetett, hogy a holisztikus művészeti látásmóddal szembemenő izmusokkal a festő legjellemzőbb tenyészhelyükön, Párizsban kívánt szembeszállni. Szavai szerint:
„…mozgásba jött az egész világ intellektuma, jöttek az impresszionisták, jöttek a naturalisták, a futuristák, a kubisták, hogy azonkívül hány felé szakadtak szét az egyes csoportok, amelyek titokban keresték a valóságot, ezt igazolják a rengeteg számú vásznak nagy arányú és zug kiállításai. Ekkor tűnt fel Baalbek, Taormina és Tarajka című festmény 1908-ban Párisban, és ezzel vége volt a komédiának.”
thread_title:  A festő műfaji besorolásának kérdése 

message: Csontváry nemzet- és világstratéga, társadalom- és életmódreformer, valláserkölcsi gondolkodó, teremtésvédő. Azt a korszakot éli, amikor a monarchikus békeidőt a világháború és a szovjet korszak váltja fel. Ír a kőszénkészletek kirablásáról és elfüstöléséről („emisszió és klímaválság”), a természeti törvényekkel szembemenő, éjt és nappalt felváltó, dohányfüstös, kábítószeres, alkoholfüggő életmódról, a minőségtelen modern élelmiszerek okozta „mérgezésről”, Isten áruba bocsátásáról, a világválságot megalapozó valláserkölcsi krízisről, és tézisei festményein és rajzain is megjelennek. Holisztikus szemlélete és alkotásmódja segíti abban, hogy nagy festő-kortársaitól eltérően a világválságot ne csak érzékelje és tanúsítsa, hanem valós válaszokat is keressen és adjon a világ bajaira.
Az asztrálmítoszi vonulatot én sem hagytam volna jóvá, mivel valóban ezoterikus, „túlságosan eredeti” gondolat. A most törölt részek viszont alapvetően nem mondanak ellent a Csontváry-irodalom megállapításainak és a festő saját írásainak, ezért nem érzem hibásnak az akkori jóváhagyásomat. Ugyanakkor nem is ellenzem a mostani törlést, mivel valóban nincs megfelelően forrásolva.– Szilas vita 2020. szeptember 15., 20:32 (CEST)
thread_title:  A Csontváry-életmű jelentősége 

message: Kedves ! Szeretnélek megkérni, hogy ha nem értesz egyet Végvári természettudományos kutatásának megalapozottságával, akkor a véleményedet itt mondd el, és vitasd meg érvekkel alátámasztva az álláspontodat, és ne a szócikkbe írd bele. Lehet vitatkozni a szócikkben leírtakkal, ha arra vannak független források. Azt írtad korábban, Czakó cáfolta a megállapításait, nyilván ehhez kellene egy publikáció, amiben ez olvasható. Köszönöm. JSoos vita 2022. június 3., 10:22 (CEST)
thread_title:  Anyaghasználat 

message: Van egy forrás a cikkben, hogy Óbudán temették el, és egy adat a Wikidatában, hogy a Kerepesiben. Netán átszállították? Valaki ki tudja ezt bogozni? Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2024. január 5., 09:59 (CET)
replies: text: Ott van az idézet "A magányos cédrus" filmből. Voxfax-szal, az idézetbe való belejavításról folytatott vitámkor elmentem könyvtárba és megnéztem/hallgattam mi van a filmben. Korábban még itt a vitalapon is van egy szakasz, ahol a PestBuda szócikkében is találsz részleteket. 1964-ben azonosították maradványait az óbudai a közös sírból, és 1966-ban temették újra a Kerepesiben. JSoos vita 2024. január 5., 12:32 (CET)
replies: text: :Köszönöm! Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2024. január 5., 12:46 (CET)
thread_title:  Sírhelyei