Vita:Relációs adatmodell

message: Amennyiben a természetes emberi nyelv szavai is tekinthetők feldolgozható adatnak (l. Naural Language Processing, HLT), bár formalizálásuk és szisztematikus leírásuk, tárolásuk, stb. még igen fejletlen, igen érdekes irányban alakul a szavak viszonyainak ábrázolási perspektívája, ha megtekintjük azokat a vizuális-verbális megjelenítési módokat, amelyek naponta jelennek meg a web-en. Például: (http://www.visualthesaurus.com/)
Nem tudod véletlenül, alkalmazzák-e a a NLP-ben a hálós adatmodellt? ez esetben törlöm a cikkből, hogy ennek csak elméleti jelentősége van. Gubb 2004. augusztus 24., 12:01 (CEST)
replies: text: :Nem tudom, sajnos. De tudod mi a ciki? Hogy a szócikkek röviden tartása miatt, no meg az itt népszerű szertartásosság okán a wikipisták mániákusan a formára koncentrálnak, és tesznek a tartalomra.
replies: text: :Tipikus példa itt rögtön helyben:

text: :

text: :Codd 12 szabálya vagy mije, ami 13, mert hogy 0. is van :-))

text: :firk 2004. augusztus 24., 22:14 (CEST)

text: :

text: Köszönjük, az illetékes elvtárs (= a cikk írója) nyilván javítja. A tartalomra vonatkozó megjegyzést inkább hagyjuk, nekem is lenne mit mondanom, de fáradt és beteg is vagyok most vitatkozni. Gubb
kwiki recovery!
Nos, ez hasonló vicc, mint a GNU (=GNU is Not Unix), szóval tudatosan nevezi a 
szakirodalom "Codd 12 szabályának", és semmiképpen sem "Codd 13 szabálya".
A 0. szabály utólag kerülhetett bele, gondolom babonásak voltak vagy valami.
Nem javítom, így jó.
A relációs adatmodellnek nincs köze a relációs adatbázis-kezelőhöz. 1970-ben Codd valóban publikálta a relációs adatmodell alapjairól szóló cikkét. Ebben három kulcsfogalom (séma, attribútum, reláció) és 5 művelet van deklarálva (Descartes-szorzat, unió, különbség, vetítés, kiválasztás); valamint a normalizálás alapjairól, a funkcionális függőségről szól a cikk. 10 oldal. Az ACM portáljáról ma is letölthető. Az itt leírt 12 szabály (és tényleg így hívják, noha mindig(!) 13-ból állt), az 1980-as évekhez közeledve (már nem emlékszem mi kapcsán) született. Codd az IBM mérnökeként a relációs adatbázis-kezelőt, a System/R-t ment népszerűsíteni, ehhez készült e sok szabály. Marketing rulez. Ez szép kivonata a korabeli relációs adatbázis-kezelő sajátosságainak, de nem ez a relációs adatmodell(!).
Lodoktor

message: Nos, a hálós adatmodellel kapcsolatban csak annyit tudok hozzátenni,
hogy a relációs előtt gyakorlatilag egyeduralkodó volt(!).
Itt gyakorlatilag bármit össze lehetett kapcsolni bármivel.
Persze a relációsban is meg lehet közelíteni a hálós adatmodellt,
ahogyan a Wikipédia is mutatja.
Erről jut eszembe, hogy a hálós adatmodell semmiképpen sem 
elhanyagolható jelentőségű, lévén hogy a Wikipédia, de az egész
Web is valahol ezt valósítja meg!
Matyi 2004. augusztus 24., 12:13 (CEST)
Ez tökéletesen nem igaz. A hypertext, a világháló és a hálós modell nincs viszonyban egymással, illetve pontosan annyira kapcsolódnak egymáshoz mint az kisebb/nagyobb reláció és a relációs adatbázis. Jelenleg nincs hálós adatmodellt megvalósító termék vagy rendszer. Az 1960-as évek végén sem volt kereskedelmi forgalomban kapható - de tényleg játszadoztak az ötlettel. Az egész szemléletmód az alacsonyszintű programozásra, a pointer alapú hozzáférésra épül.
Lodoktor -- 2006. november 15., 00:24 (CET)
thread_title:  Hálós adatmodell 

message: Szerintem elég furcsán néz ki a 12(+1) Codd-szabály római
számokkal, pláne hogy a rómaiak szerintem nem is ismerék a 0-t.
Szerintem eleve nen volt érdemes betenni a tartalmojegyzékbe.
Javaslom a korábbi állapot visszállítását. Amennyiben ezzel
nem értetek egyet, itt jelezzétek, mert pár nap múlva
visszaállítanám.
Matyi 2004. augusztus 25., 14:59 (CEST)
Szerintem is felesleges az összes szabálynak külön vázlatpont, nem én csináltam (csak amikor már megvolt, átsorszámoztam). Valóban jobb lenne az eredeti állapot. Gubb 2004. augusztus 25., 17:06 (CEST)
thread_title:  Sorszámozás