Vita:Nagy-Magyarország

message: A Magyar Királyság és Magyarország egy és ugyanaz a kifejezés. Különbséget tenni a kettő között kb. olyan, mint ha ma különbséget tennénk a Magyar Köztársaság és Magyarország között. Biztos néhány embert megzavar a Szent korona országai és a Horvát-Szlavónország kifejezés, de ezek nem valódi országok, hanem Magyarország részei. Közigazgatási értelemben beszéltek Magyarországon (Magyar Királyságon) belül Magyarországról és egyéb autonóm területekről. Toroko vita 2009. május 18., 21:24 (CEST)
replies: text: A Magyar Királyság és Magyarország nem ugyanaz. Vagy éppen az is meg nem is. Belülről nézve nem, mert a Magyar Királyságot (=Magyar Szent Korona országai) Magyarország és Horvát-Szlavónország közösen alkotta. Kívülről nézve birodalmon belüli politikai értelemben a Magyar Királyságot is gyakran Magyarországnak nevezték (pl. az Ausztria-Magyarország összetételben) amiben Horváto. is benne volt, mivel a magyar koronán keresztül tagozódott be, nem önálló 3. félként. VTlevéltár 2009. november 24., 18:03 (CET)
replies: text: :Ennek azonban a cikk tárgyához semmi köze nincs, ezért kivettem belőle.

text: :Ez a cikk egy politikai-ideológiai kifejezésről szól, nem a magyar történelem vagy más hasonló cikkek alternatívája vagy pótléka. Ebben a cikkben arról kéne beszélni, hogy a kifejezés hogyan, mikor, miért nyerte el ma is élő jelentését, és hogy mi is ez a jelentés.

text: :Ezt próbáltam meg elkezdeni.

text: :– Peyerk vita 2009. november 24., 23:50 (CET)

text: Pont a lényeget vetted ki. VTlevéltár 2009. november 25., 00:01 (CET)
replies: text: :Már miért lenne pont ez a lényeg? Ez egy nem túl megalapozott gondolatmenet a Nagy-Magyarország kifejezés jelentéséről, amihez szívesen vennék forrásokat, a történettudomány fősodrából természetesen.

text: :A lényeg valójában éppen az, hogy konkrét jelentése a kifejezésnek nincs abban az értelemben, hogy nincs olyan ország, amit így hívtak volna. A Nagy-Magyarország kifejezés nem valami realitást nevez meg, hanem egy ideológiai-politikai álláspontot tükröz. A trianon előtti Magyarországot a kortársak soha nem nevezték így. Amikor elvétve használták a kifejezést trianon előtt, akkor Magyaroszág valamelyik még nagyobb területére értették, ami pár évszázaddal korábban volt érvényes.

text: :Szerinted a fél ország hibásan használ egy kifejezést - szerintem viszont ez durván POV. A cikkben azt kell bemutatni, milyen ideológiai és politikai tartalmakat hordoz a kifejezés.

text: :Világosabban: Nagy-Magyarország nem egy országot, hanem egy politikai koncepciót fejez ki. Azt kell tehát leírni, nem egy országot.

text: :– Peyerk vita 2009. november 25., 18:04 (CET)
replies: text: ::Rendben, ebben egyet is értünk, és a szövegváltozatom is világosan utalt erre: A Trianon után megjelenő Nagy-Magyarország fogalma VTlevéltár 2009. november 25., 20:31 (CET)
replies: text: :::Szerintem nem érthetünk egészen egyet, mert szerintem a Horvátországgal kapcsolatos fejtegetésed nem való a cikkbe. Egyszerűen nincs jelentősége a társországok (mindig többesszám!) Magyarországhoz való közjogi viszonyának a cikk tárgya szempontjából.

text: :::Ha azonban volna, akkor a szöveged pontatlanságai miatt nem felelne meg.

text: :::Egyrészt a trianon előtti közjogi irodalom és a mai történettudomány nem azt mondja erről, amit te írsz (pl. nem perszonálunió volt).

text: :::Ennél is fontosabb azonban, hogy a trianon utáni irredenta, revizionista gondolkodás igenis beleértette a társországokat Nagy-Magyarország fogalmába, éppen úgy, ahogy a mai matricások. Ehhez elég a Horthy-rendszer filmhíradóinak jólismert kezdőképeit felidézni: a megnagyobbodó Magyarország a matricákról ismert kereten belül növekszik, tölt ki egyre nagyobb részt, nem pedig a Horvátország nélküli Magyarország határain belül.

text: :::További forrásként nézd meg ezt a könyvcímet és címlapot a korszak egyik kiemelkedő földrajzi-statisztikai szerzőjétől, 1934-ből: Cholnoky Jenő: A Kárpátoktól az Adriáig. Nagy-Magyarország írásban és képben.

text: :::– Peyerk vita 2009. november 25., 23:43 (CET)
* Én a mai matricások közé tartozom. És a matricáról levágtam Horvátországot. (Vagy lásd az aláírásom.) Az irredentizmusnak voltak árnyalatai: volt a mindent vissza, és volt a kevesebbel is beérő típus. Horvátország azonban csak azért került ezidőben állandóan a térképekre, mert így még drasztikusabb volt a csonka ország látványa. Abban az időben még mindenki tudta, hogy Horvátország sosem volt Magyarország része. L AndrásItt megtalálsz 2009. november 27., 00:12 (CET)

text: Ez érdekes spekuláció, de forrás kellene hozzá. Mondjuk legalább olyan súlyú, mint a fentebb hivatkozott Cholnoky-könyv. – Peyerk vita 2009. november 27., 10:14 (CET)
Elsődleges forrásként a cikkbe is betett, 1930-as cikkgyűjteményt említeném (Igazságot Magyarországnak - Trianon kegyetlen tévedései, a Pesti Hírlap karácsonyi albuma, Dr. Légrády Ottó szerkesztésében). Fontos a dátum: 1930. Még ekkor sincs benne ugyanis egyetlen egyszer sem a Nagy-Magyarország kifejezés, helyette Magyarország és Csonka-Magyarország van (egyébként helyesen). A koronként változó országhatár tekintetében pedig ezt írja: Az országhatárt mindig magához szükítette, vagy magához tágította a Kárpátok karéja és a Délen hömpölygő nagy folyók vonala. Indirekte látszik, hogy Horvátországot nem tekinti az ország testének, annak ellenére, hogy a közölt térképeken mindig ott van. Horvátországot sem a területi integritás, sem a történelmi érvek között nem említi, csak akkor foglalkozik vele kicsit, amikor az összetákolt Jugoszlávia van terítéken, és ekkor is etnikai szinten csak a Vajdasággal foglalkozik. Az elrabolt területek részletes ismertetésében sincs egyetlen horvát példa. Amint a térképekhez és a terület- népességveszteség kérdéséhez ér, mindjárt ott virít Horvátország is. Az 1931-es kiadás bevezető cikkében Herczeg Ferenc az első, aki az Adriát úgy határozza meg, mint a magyaroktól elvett tengert. De ezt is csak azért, mert a magyar kormány zsákszámra hordta a szegény nép pénzét, hogy nagyszerű kikötővárost teremtsen a szegény kis halászfalu helyén... és soha ellenzék nem sokallta a Fiuméra költött pénzt. Természetes direkt kijelentve, hogy Horvátorszég nem része Magyarországnak nem lesz ezekből az időkből, hiszen indifferens volt e tárgyban, senki eszébe sem jutott emlegetni. L AndrásItt megtalálsz 2009. november 27., 16:58 (CET)

text: Ez nekem magas. Hogy a csudába lehet forrás a Nagy-Magyarország cikkel kapcsolatban, a kifejezés jelentését illetően egy olyan cikksorozat, amiben egyetlen egyszer sem szerepel a Nagy-Magyarország kifejezés?!?

text: – Peyerk vita 2009. november 27., 22:58 (CET)
A Nagy-Magyarország szemléleti kérdése kialakulásának kérdésében éppúgy forrás, mint bármelyik '30-as évekbeli munka, amelyik a nagy háborúról, még akkor is, ha azt ma már első világháborúnak nevezzük. Pont az a lényege, hogy 1930-ban még úgy beszéltek a trianon előtti országról, hogy Magyarország, és az aktuálisról meg úgy, hogy Csonka-Magyarország. L AndrásItt megtalálsz 2009. november 27., 23:05 (CET)

text: Nekem ez még mindig nem kerek. Szedjük rendbe a premisszákat!

text: A) Szerinted a 20-as években egyáltalán nem használták a NMo kifejezést.

text: B) A 30-as években beleértették Horvátországot is.

text: Ebből akkor most hogyan következik az, hogy a 20-as évekre vonatkoztatva Horvátország nélküli Magyarország jelentést tulajdonítasz a kifejezésnek?

text: A kulcs ebben a mondatodban rejlik szerintem:
replies: text: :"Még ekkor sincs benne ugyanis egyetlen egyszer sem a Nagy-Magyarország kifejezés, helyette Magyarország és Csonka-Magyarország van (egyébként helyesen)."

text: Ez két implicit állítást is tartalmaz. Egyfelől, hogy az 1930-as Magyarország kifejezés az 1934-es Nagy-Magyarország helyett áll, másfelől hogy az előbbi szóhasználat a helyes, szemben az utóbbival. Ezzel a két állítással az a baj, hogy nem a szövegekből következnek, hanem ellenkezőleg, ezek a kiindulópontjaid, amikre igazolást keresel a szövegekben.

text: Szerintem ebben a cikkben a NMo kifejezés jelentésárnyalatait és jelentéscsúszkálásait kell bemutatni, nem egyik vagy másik ideológiai nézőpont vagy konkrét írásmű értelmezéseeit ráerőltetni. Ebből a szempontból a te álláspontod egyik a sok közül, melyben a revíziós törekvések egy meghatározott szintjéhez kapcsolódik a kifejezés: "mindent vissza, kivéve Horvátországot".

text: – Peyerk vita 2009. november 28., 09:42 (CET)

text: Az A premissza stimmel. A B premissza pedig csak részben. Még egyszer: Horvátország csak akkor került képbe, ha a területi- és népességcsökkenés kerül szóba. De nem itt a lényeg. A lényeg a Nagy-Magyarország kifejezés használatának hiánya. Magánkutatás egyelőre, de úgy tűnik, hogy a kifejezés csak akkor került megalkotásra, amikor a volt kisebbségeink feldobták Nagyromániát, Nagyszerbiát, Nagymoráviát (még jó hogy Nagyszlovákia nem került szóba). Ezeknek a meghonosodása volt az oka a NM megnevezés elterjedésének. Ez az, amit a cikkbe nem írhatok bele, mert forrással nem tudom igazolni, csak a saját eddigi tapasztalataimmal.

text: A zárójeles helyesen valóban implicit, azért zárójeleztem, és csak mellékszál. A szóhasználat kérdése viszont abszolúte explicit, mivel magának a szövegnek a tanulmányozásából származik, és nem az én véleményem.

text: A cikknek valóban a Nagy-Magyarország kifejezés jelentésváltozásait is tartalmazni kell, egyébként pont azért szóltam hozzá előszörre is, hogy ezt kifejezzem, csak nem sikerült. A fentebbi helyesen megállapításom is pont erre vonatkozott: Nagy-Magyarország nem egy történelmi alakulat, nem Magyarország megnevezése bármely korban, hanem utólag (1920 után) alkotott szó, ami kizárólag az irredentizmussal van kapcsolatban. Maga a szóhasználat téves, mert NM nem létezett, hanem létezett Magyarország 1919-1920-ig, és létezik Csonka-Magyarország azóta is. (A jelenlegi állam legfeljebb politikai értelemben Magyarország, de sem történeti, sem etnikai, sem semmilyen más Magyarország kritériumnak nem felel meg.) L AndrásItt megtalálsz 2009. november 28., 18:05 (CET)
replies: text: :"Szép" gondolatmenet. Hogy a mai Magyarország nem felel meg valamiféle "Magyarország-kritériumoknak"... phhh!!! Abban remélem egyetértünk, hogy ez erőteljesen tendenciózus álláspont, amire nem alapozható cikk.

text: :A fejtegetésed azonban ettől függetlenül több súlyos tárgyi tévedéstől terhes.

text: :1) A Nagy-Románia és Nagy-Szerbia kifejezések nagyon régiek, mivel R. és Sz. csupán a megfelelő nemzeti-etnikai közösségek töredékét egyesítették eredetileg, és ezekben az államokban és közösségekben a nemzeti egység megteremtése fontos ideológiai kérdés volt. Ezeknek tehát semmi közük a 30-as évekhez, nagyjából egy évszázaddal régebbiek.

text: :2) Ideológiai tartalmakkal szemben nem releváns szempont a tudományos igazságokkal való illeszkedés. (Ez nem cinizmus, hanem az ideológiai tartalmakra vonatkozó tudományos álláspont ) Az enciklopédia viszont ebben a tekintetben nem semleges: a tudományos nézőpontot az ideológiai elé helyezi. Ez azt jelenti, hogy e cikkben érdektelen, hogy a NMo kiejezés használata különféle tartalmakkal és különböző összefüggésekben megfelel-e valamiféle tudományos állításoknak. Másképp: e cikknek nem az a tárgya, hogy valamiféle álláspont szerint helyes vagy helytelen a NMo kifejezés valamely használata, hnem a különböző használatok bemutatása.

text: :Miközben tehát teljesen egyetértek veled, hogy a NMo "utólag (1920 után) alkotott szó, ami kizárólag az irredentizmussal van kapcsolatban", azzal nem értek egyet, hogy "maga a szóhasználat téves, mert NM nem létezett". Egy ideológiai tartalmú kifejezéssel kapcsolatban ugyanis nem felvethető, hogy az téves vagy sem.

text: :Egy (csak látszólag távoli) hasonlattal élve: Krisztus feltámadásával kapcsolatban sem vethető fel, hogy ez a tan "téves" vagy "helyes". Ez egy doktrina része, amelyhez sokféle viszonyunk lehet, de az "igazság" e viszony kialakításakor nincs, nem lehet a segítségünkre.

text: :– Peyerk vita 2009. november 28., 20:25 (CET)
* Az általam hozott példákból egyedül Nagymorávia nevezhető jóval régebbinek, mondjuk Bíborbanszületett Konsztantinosz korabelinek (Moravia Magna). Csakhogy ez inkább a magyar Magna Hungaria rokona (apropó, a cikkben feltétlenül szerepelni kellene a Magna Hungaria fejezetnek is). Nagyromániánál nem ez a helyzet, a probléma ott kezdődik, hogy már a román szó is műszó a 19. század végéről. Az első olyan említés, amit hasonlót tartalmaz: Nagy-Valachia, és 1782-ben Franz Joseph Sulzer bécsi történetíró használta, de olyan értelemben, ahogyan mi a Magna Hungariát, miszerint onnan származtak volna az oláhok. Samuel Micu-Klein, akitől a Historia Daco-Romanorum származik (1780), szintén csak simán Erdélyről vagy Daciáról beszélt. A Nagyrománia szó trianon utáni alkotás.
* A tendenciózus állásponttal kapcsolatban: tisztában vagyok vele. Ezért nem szerkesztettem még e cikkbe. L AndrásItt megtalálsz 2009. november 28., 21:53 (CET)

text: Ne csavarjuk a szavakat. A "jóval régebbi" abban az összefüggésben merült fel, hogy szerinted a Nagy-Románia és a Nagy-Szerbia kifejezések trianon után keletkeztek. Emlékeztetőül: ez azért fontos, mert szerinted a NR és NSz hatására alakult ki a NMo kifejezés. Én ezzel szemben azt állítom, hogy a NR és NSz a 19. században keletkezett kifejezések, ami jóval korábbinak nevezhető, amikor mintegy tíz éves intervallummal állítok szembe nagyjából évszázadnyit.

text: A 19. század közepén, Románia létrejöttekor már szerepelt a Nagy-Románia kifejezés a minden románt egyesítő állam koncepciója kapcsán. Ugyanez a helyzet Nagy-Szerbiával is. Ehhez képest a 18. századi hivatkozások érdektelenek, Nagy-Vlachia is meg a többi is. Átugrottad a 19. századot, ami pedig a kulcsot rejti.

text: Ez pedig azért fontos, mert emiatt ezeknek a kifejezéseknek a keletkezéstörténete sehogyan nem tudja alátámasztani azt az állításodat, miszerint a NMo kifejezés ezek hatására keletkezett az 1930-as években, míg a 20-as években még nem volt nyoma.

text: – Peyerk vita 2009. november 28., 22:44 (CET)
* Befejezésképp - mert ez már nem idevaló téma - mint fentebb említettem volt, nincs rá forrásom, nem akarom betenni a cikkbe. Azonban nem teljesen ugrottam át a 19. századot, mert az akkor keletkezett műszó, a román, nyilvánvalóan nem volt a magyar köztudat része: addig, amíg maga a román népnév nem lett közhasználatú, addig a Nagyrománia kifejezést sem ismerhették a magyarok. Evidencia. A román népnév általános használata viszont a második világháború utánra tehető. Ezért még ha a Nagyrománia kifejezés az oláhoknál (esetleg) némiképp meg is előzné trianont (de nem évszázaddal, legfeljebb néhány évvel), akkor is csak jóval trianon után került a magyar köztudatba. L AndrásItt megtalálsz 2009. november 28., 22:55 (CET)

text: Záróreakcióként :)

text: Románia 1862-ben jött létre a két fejedelemség egyesülésével. Ettől kezdve az új országot magyarul ezen a néven illették, nem másképp. A román szó tehát ettől kezdve egyértelműen jelen volt a magyar nyelvben, de elsősorban az országhoz kötődést kifejező melléknévként, és együtt élt az oláh népnévvel. A Nagy-Románia kifejezés román nyelven az állam keletkezésekor már bizonyosan létezett (a harmadik fejedelemséggel - Erdéllyel - kiegészülő Romániát értették alatta), magyar nyelvű szövegből pedig a századforduló idejéről ismerem, de ez még mindig egyértelműen trianon ellőtti, trianon hatásától független jelenség. Erről írtam, amikor a 19. század közepéről tettem említést.

text: Hogy mit értesz, értünk a "köztudatba kerülés" alatt, az újabb sokezer karaktert indítana.

text: – Peyerk vita 2009. november 28., 23:11 (CET)
thread_title:  Történelmi és szemléleti kérdések 

message: : Az elnevezés, bár alkalmanként korábban is használták, a trianoni békeszerződés után nyerte el ma is élő ideológiai, politikai töltetét. Ennek lényege, hogy egyfelől a magyar nyelvben (ellentétben több szomszédos nép nyelvével) nincs különbség a trianon előtti és utáni Magyarország elnevezésében, másfelől az irredenta gondolkodás és beszédmód hangulatfestő jelzők alkalmazásával teremti meg azt mintegy pótlólag. Ez azonban nem egyszerű elnevezésbeli megkülönböztetés és nincs tekintettel a korszakhatár előtti és utáni ország jellegének valóságos különbözőségeire, amilyen a nemzeti-etnikai jelleg, a politikai szerkezet stb., viszont pozitív és negatív hangulatfestő jelzőkkel ("nagy", "egész", illetve "csonka") ideológiai minősítést kapcsol hozzájuk.
replies: text: A kommunista diktatúra alatt a kifejezés a revizionista gondolkodás egészével együtt eltűnt a közbeszédből, a 20. század végi rendszerváltozás után azonban újra megjelent, elsősorban a nemzeti radikálisok és a szélsőjobboldal szóhasználatában.

text: Ez hülyeség, kisantant/szdsz-es propagandaszöveg. A Nagy-Magyarország kifejezés nem hangulatfestő, és természetes, hogy nincs tekintettel semmire (mint pl. az etnikai összetételre - miért kellene bármire is tekintettel lennie?), mivel nem egy többoldalas értekezés, hanem egy elnevezés. Ez a szöveg nem kaphat helyet a cikkben.  ♥♥♥  Gubb ✍  2009. november 24., 23:57 (CET)
Hát, én nem-irredentáktól gyakrabban hallom a történelmi Magyarország elnevezést, a közvetlenül Trianon előttire meg a Monarchiát... – الانشاء üzi / پيغام 2009. november 25., 00:37 (CET)

text: Kedves Gubb, a minősítgetések mellett nem látok érvet.

text: Egyfelől természetes, hogy az irredenta közbeszéd nincs tekintettel az egykori Magyarország nemzetiségi visznyaira - másfelől ez csak az irredenta közbeszéd esetében természetes. Az enciklopédikus szövegekben nem. A hangulatfestés pedig teljesen nyilvánvaló a nagy és a csonka jelzők ellentétpárjában önmagában is, de éppen a közismert és a cikkben is idézett irredenta jelmondat nem hagy semmi kétséget afelől, milyen "árnyalatok" kapcsolódnak ezekhez. Kérlek kímélj meg attól, hogy erről kelljen ostoba vitatkozgatást folytatni, van a cikkben elég más megoldandó feladat is.

text: – Peyerk vita 2009. november 25., 18:12 (CET)
Kivancsi lennek, a lengyelek minek neveztek orszagukat a Molotov–Ribbentrop-paktum elott es utan, es volt e olyan honfitarsuk, aki a paktum elotti megnevezest pusztan "ideologiai"-nak minositette volna. Dixtroy vita 2010. április 22., 09:15 (CEST)

text: Mivel a lengyelek nem tudtak a nevezett paktumról, ezért az semmit sem változtatott az országuk önelnevezésén.

text: Ha Lengyelországnak a paktumot követő felosztására gondolunk 1939-ben, akkor előtte Lengyelországnak nevezték az országukat, utána pedig megszállt vagy felosztott Lengyelországnak.

text: Vélhetően nem volt olyan, aki a Lengyelország elnevezést ideológiainak minősítette volna.

text: – Peyerk vita 2010. április 22., 10:35 (CEST)
thread_title:  kivágott rész 

message: Figyelmetekbe ajánlom az angol WP két cikkét: en:Greater Hungary és en:Greater Hungary (political concept). – Peyerk vita 2009. november 25., 18:23 (CET)
thread_title:  Angol cikkek - koncepcionális kiindulópontként 

message: Ha a szócikk arról szól, hogy a jelenben mit gondolunk, akkor egyszerűen megoldható a kérdés azzal, hogy MINDEN álláspontot leírunk, máskülönben egyik szemlélet sem maradhat. Ha pedig arról van szó, hogy amikor még létezett, akkor mi is volt a szócikk tárgya, akkor nincs helye magyarkodásnak, sem jelenkori akadémikusi magyarázatoknak, sem „jobb a békesség a wikiben ne legyen politikai felhangúnak látszó szöveg” szerkesztői hozzáállásnak, hanem kizárólag a hiteles történeti források fogalmazatában kell rögzíteni.  Stewe  Feedback 2009. november 28., 21:03 (CET)
replies: text: Harmadik lehetőség biztos nincs? :)

text: Olyan dolg, amit így neveztek, nem létezett, tehát az első kizárt.

text: A kifejezés viszont elég régi, tehát az, hogy ma mit gondolunk(-nak) róla, elég hiányos volna. Vagyis a második is.

text: Mint Krsztus feltámadása. Magáról az esetről nem sokat lehet írni, de hogy az elmúlt kétezer évben miket mondtak és gondoltak róla, az elég izmos szócikkre jó. Nem?

text: – Peyerk vita 2009. november 28., 21:46 (CET)
replies: text: : Szoval a temat 4 felekeppen lehet megkozeliteni 1. "magyarkodva" (ez a szo.. komoly ertekhianyra utal a hasznalata) - ez valoszinuleg erzelmileg elfogultat jelenthet 2. akademikusan - Szabatos kifejezessekkel leirva tudosok szaja ize szerint, akik valoszinuleg inkabb egyeb akademikusok velemenyebol meritenek, mint a valosagbol, 3. polkorrektul. De ezek nem jok, -> 4. a hiteles torteneti forrasok, azok a jok. A torok idokben nem tudom mondtak-e hogy csonka es nagy Magyarország. A trianoni bekediktatum csak 90 eve volt, azt mondjak ennel hosszabb idonek kell eltelnie, hogy objektiven lehessen megitelni az esemenyeket. Szerintem addig is erjuk be ezzel a cikkel, es mindenki gondoljon azt ami a szive diktal.Dixtroy vita 2010. április 22., 09:31 (CEST)
Nos egyről beszélünk!  Leírhatjuk, hogy társadalmi rétegek vagy politikai körök mit gondolnak róla, de akkor nem csak a hivatalos, vagy többségi véleményt kell, hanem mindet, történelmi áttekintésben. Ha pedig a magyar nyelv mai szabályai szerint sohasem létezett Nagy-Magyarország, akkor át kell nevezni a szócikket, és meghagyni az átirányítást a keresőnek.  Stewe  Feedback 2009. november 28., 21:55 (CET)

text: Nem, nem egészen egyről. De ha ebből a kettőből kell választani, akkor egyértelműen az első változat.

text: De attól hogy valami nem "létezett" (a tudományos valóság értelmében), még lehet neki mégiscsak jól körülhatárolt jelentése és lehet tárgya egy lexikoncikknek. Például ilyenek lehetnek irodalmi alakok vagy ideológiai kategóriák.

text: – Peyerk vita 2009. november 28., 22:26 (CET)
thread_title:  Nézőpont