lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vita:Java (programozási nyelv)

message: Kedves Szerző: a "natív gépikód" kifejezés értelmetlen (tautológia), kijavítottam "natív (gépi) kód" -ra.
Miért használod következetesen angolul a "bítecode"-ot?
replies: text: Kedves Szerző, 
Megállapítod, hogy a Java programozási nyelv a jáva-kávéról kapta a nevét. Nem tudom, honnan veszed ezt. Miért nem a szigetről?
Sokkal lényegesebb, hogy az angol szerint " Sun holds a trademark on the Java name", azaz a Java a Sun Microsystems védjegye. Ennélfogva nem használható pl. Java-szerű stb. összetételekben, mert az a védjegyjogosult jogaiba ütközik.
Ajánlom, javítsd ennek megfelelően.
--Millisits
replies: text: : A jáva-kávé bővítést Szajd írta bele, de már régen nem láttam errefele.

text: :-- István 2004. szeptember 21., 07:52 (CEST)
Kedves István, köszönöm a választ. gondolod, javítsam én?
--Millisits

text: Igen, kérlek :-) István 2004. szeptember 21., 11:36 (CEST)
replies: text: :It was also in 1994, that Oak was renamed Java. An IP (intellectual property) search revealed that Oak had already been trademarked for another language so the team searched for a new name. The name Java was coined at a local coffee shop frequented by some of the members.

text: :Más, de azt átmásolom a vita:védjegy alá, ott nézd meg! --grin ✎ 2004. szeptember 21., 17:01 (CEST)

text: Itt egy érdekes cikk a Java névről:

text: --Loc 2006. november 6., 14:50 (CET)

message: Egy anonimusz rátette, hogy {pontatlan} de nem írta ide hogy miért...
Ötlet?
nyenyec ☎ 2005. január 12., 06:32 (CET)
replies: text: Ha nem írta ide, akkor vedd le nyugodtan. --grin ✎ 2005. január 12., 23:55 (CET)
Szerintetek van olyan magyar szó, hogy hibakeress? A hibakeresés mint főnév rendben van, de ebből nem képezhető a hibakeres ige. Akkor lehetne autóvezetek, teaiszik, zenehallgass, szövegírnak. 
-- vbzoli
thread_title:  Mé' vitatott? 

message: Tiszteletem a szerzőnek!
"A Java szerepei"-ben a második "ugyanakkor" már nagyon zavart, megpróbáltam eltávolítani. Ha nem sikerült, kérlek, tedd meg! Ha nem hiszed el, hogy nem kell az oda, kérdezzél meg magyartanárokat!
A "Platformfüggetlenség (hordozhatóság)"-ban a harmadik nem egy értelmes magyar mondat. Kérlek, gondold újra!
Gergel87
thread_title:  Apróságok 

message: java.com nem adja át az igazi Java lehetőségeit. A hivatalos https://www.oracle.com/java/index.html jobb ötletnek tűnik. --Electroneer vita 2014. november 10., 23:20 (CET)
replies: text: Igazad van, én tévedtem. Javítottam! Üdv! - Gaja  ✉ 2014. november 11., 08:34 (CET)
thread_title:  Weboldal 

message: Kiegészítettem konkrét példával. --NexWo vita 2014. november 11., 17:44 (CET)
thread_title:  Alapvető adattípusok
Vita:Spin

message: :Kedves szerző,
Attól, hogy a spin egy angol szó, a perdület meg a megfelelő magyar, gondolod, hogy nem tautologikusan (saját magával) magyarázod a fogalmat?
(Vesd össze: az erőmű olyan power plant stb. stb.)
--Millisits
replies: text: A "spin" a perdület hivatalos fizikai elnevezése, Franciaországban is. --grin ✎ 2004. szeptember 22., 00:11 (CEST)

message: el kellene viszont mondani, hogy
* miért 1/2? hogy lehet ez, stb
* miért fontos?
* hivatkozni a perdületmegmaradásra, vagy ami még számít... --[[User:Grin|grin]] [[user_vita:grin|✎]] 2004. szeptember 22., 00:13 (CEST)

message: A cikk korábbi változata így fogalmazott: "A redukált Planck-állandó h/(2π) feles vagy egészszámú többszöröse lehet." Ezt kitöröltem, mert egyszerűen helytelen. Ha megmérem egy részecske impulzusmomentumának vetületét egy tengely mentén, akkor valóban (1/2+k)\hbar vagy k \hbar értéket kapok, ahol k egész szám. Az impulzusmomentum-vektor nagysága viszont nem ennyi. Gondolom, az eredeti szerző arra gondolt, amikor feles vagy egész vagy 3/2-es spinű részecskékről beszélünk, de pl. egy 3/2-es spinű részecskének \sqrt{15}/2\hbar nagyságú a perdülete, a perdület-vetülete pedig 1/2 is lehet.
thread_title:  A spin nagysága 

message: Kedves szerző,
Úgy néz ki a dolog, hogy még ha nem is teszik, ezt az idegen kifejezést (angol spin/ német spinnen=fonni, perdülni) más nyelveknek legalábbis nagy többsége magáévá tette, arról tehát nem vitázhatunk.
Magyarázatod azonban vitatható: 
A spin és a perdület nevek is félrevezetőek, mert arra utalnak, mintha a részecske forogna a saját tengelye körül, ahogy egy bolygó teszi. De próbáljuk meg elképzelni, ahogy egy pontszerű részecske forog. A forgáshoz legalább két ponttal kellene rendelkeznie.
Az igaz, hogy quantummechanikában/részecskefizikában igen igen igen apró, de nem végtelenül apró részecskékről beszélünk, egy pont pedig végtelenül kicsi. Tehát a perdület jelentést a tézised (tételed) nem érvényteleníti. Ha azt mondod, hogy elmélet és kísérlet eredményeiből az következtethető, hogy mi itt nem valódi forgásról beszélünk, hanem csak forgási nyomatékról, azt el kell fogadnunk, még ha el is kell képzelnünk, hogy a kettő egymás nélkül is létezhet.LouisBB vita 2008. január 13., 06:06 (CET)
thread_title: A spin magyarázata
Vita:Forráskód (programozás)

message: :Szerintem ezt a csonkot törölni kellene, mert a compiler szócikkben érthetően benne van, ráadásul ez a mondat fittyet hány a lexikon-meghatározások elemi szabélyainak is (Vesd össze: labdarúgás, ha 22 ember rúgja a labdát goal céllal egy playfielden). --Millisits
Szerintem a compiler szócikk valóban érinti a forráskód bizonyos aspektusait, de a kimaradó rész megérhet egy külön szócikket. (Nem a mostani formájára gondolok)
* forráskód-e a python script?
* forráskód-e a HTML?
* reverse engineering
* forrásfájlok
* forráskód szerkesztése
* forráskód generálása
Faller 2007. augusztus 8., 18:55 (CEST)
replies: text: Kedves Faller, láthatóan régóta senki mást nem villanyozott fel ez a cikk. Tégy a szöveggel a belátásod szerint, természetesen a compiler szócikk tartalmára is tekintettel. jó munkát, üdv.--Linkoman 2007. augusztus 8., 19:04 (CEST)

text: + Különböző kód-metrikák + forráskód kezelő eszközök (CVS, SVN, ...) + Kattingatós felületépítés vs kódszerkesztési szabadság + refactoring + .... Van itt mit írni a compiler-től függetlenül. Mostantól ütögetem. Notinlist vita 2010. január 22., 04:01 (CET)

message: Szia, ez volt az eredeti képaláírás: "A bevezető megjegyzések pirossal, a sorközi megjegyzések zölddel, a forráskód kékkel jelölve". Ezt a részt töröltem, mert szerintem nem helytálló, mivel a megjegyzés a forráskód szerves része. Mami 2007. augusztus 10., 14:14 (CEST)
thread_title:  Képaláírás
Vita:Kémiai egyenlet

message: {{WPKÉMIA|besorolás=vázlatos|fontosság=|szerkesztő=Szaszicska|dátum=2009-03-21}}

message: Az anyagok halmazállapotát a reakcióegyenletekben a képlet után nem indexeljük. Javítva.(Forrás: Villányi Attila: "Összes")
– Derg 2009. január 4., 11:01 (CET)
replies: text: Legalábbis nem mindig. Szerintem nem volt sok értelme javítani. Nemezis vita 2009. január 4., 17:35 (CET)

text: Akkor miért volt úgy írva? Kicsit furán hat az indexelés – Derg 2009. január 4., 17:51 (CET)

text: Az lehet, de pl.: oldatok, elektrolízis esetében szokták alkalmazni. Szerintem mindkét módon helyes. Amúgy ez csak észrevétel volt. Nemezis vita 2009. január 5., 19:53 (CET)

message: :Ez miért szócikk? Legfeljebb egy csonk.
--Millisits
replies: text: :A szócikk jó, de bele kellene szerkeszteni néhány hasonló csonkot. Nem a rövidsége miatt, hanem olyan kiinduló állítások miatt, amelyeket mindegyik szócikkben meg kellene ismételni. (kiindulási,  vonatkoztatási feltételek, amelyeket érteni kell.)  ZJ vita 2010. október 2., 18:52 (CEST)

message: A tömegmegmaradás törvénye nem csak a kémiai reakciókra igaz. A tömeg és az anyagmennyiség közti átszámítást a moláris tömeggel végezzük; az anyagmennyiség és a molekulák darabszáma közti átszámítást az Avogadro állandóval. Ez a forrása a szövegben található állításoknak (amelyek igazak). Régi nevén: az állandó súlyviszonyok törvénye. ZJ vita 2010. szeptember 28., 21:58 (CEST)
thread_title:  tömegmegmaradás, mint kémia?
Vita:Galaxis

message: A spirális galaxist a google több helyen adja, mint a spirálgalaxist, viszont az utóbbit nagyobb nevű intézményeknél. Szerintem sokan fordítanak szó szerint a magyar szokás ismerete nélkül.
Én a spirálgalaxist javaslom alapnak, természetesen átirányítással a spirálisról, ha az szócikk lesz.
--- Árpi (Harp) 2004. szeptember 21., 11:20 (CEST)
replies: text: Egyetértek a spirálgalaxissal. --grin ✎ 2004. szeptember 21., 23:30 (CEST)
thread_title: Spirálgalaxis vs spirális galaxis

message: „a tömege egytrilliószor annyi, mint a Nap tömege.” – Ez az angolban about 6×1011 (six hundred billion) times the mass of the Sun. Ez hatszázmilliárd magyarul, de mindenképpen hattal kezdődő valami. HOgy lesz ebből egytrillió? – Alensha 寫 词 2006. április 16., 14:35 (CEST)
replies: text: Ugye öttől kezdve fölfelé kell kerekíteni. Szóval six hundred billion ≈ one trillion „=” 1 trillió. Így korrekt, nem? ;-) --Ali # 2006. április 16., 14:39 (CEST)

text: Úgyis egyre nő a becsült tömeg, pár éve még csak 2*1011 naptömeg volt... előbb-utóbb eléri az egytrillió naptömeget is. :o) – KovacsUr 2006. április 16., 14:44 (CEST)
Ha már van blazár cikk, jó lenne linkelni. Csak még kezdő vagyok, nem akarok belekontárkodni :) --KGyST 2006. augusztus 17., 11:17 (CEST)
thread_title: A galaxis tömege

message: "Ha a látóirányunk merőleges az akkréciós korong síkjára, vagyis egybeesik az anyagkilövellések irányával, akkor blazárt figyelünk meg. A korongra ferde szögben tekintve blazárról beszélünk."
replies: text: Ellentmondást érzek a két mondat állítása között, vagy az egyik nem igaz, vagy szerencsétlen a megfogalmazás. misibacsi 2007. január 4., 23:33 (CET)
A merőleges a nyerő; a ferdét kiszedtem --KGyST 2007. január 5., 00:13 (CET)
thread_title: logikai ellentmondás

message: * Észlelő csillagászat II. (Extragalaktikus csillagászat)
* Hírek az extragalaktikus csillagászat világából
* Egy balsorsú galaxis végzete 404-es hiba.
thread_title:  {{Halott link}}.
Vita:Nyílt forráskódú szoftver

message: Hello,
Légy szíves indokold meg a szabad szoftveren végzett módosításodat. Legközelebb összefoglalót is írj, ha lehetséges.
Üdv, --grin ✎ 2004 április 19, 13:21 (CEST)
Hello,
Az általam javított szöveg eredetileg így festett:
"A fogalmat licenc fogalmával kapcsolatban, a szerzői jogilag védett, zárt forráskódú, kereskedelmi, védjegyoltalom alá eső szoftverekkel szemben használjuk, azoktól való megkülönböztetésre."
Az általam javított szöveg:
"A fogalmat licenc fogalmával kapcsolatban, a szerzői jogilag védett, zárt forráskódú szoftverekkel szemben használjuk, azoktól való megkülönböztetésre."
Inokolás: A "kereskedelmi" szó használata itt pontatlan, nem ad hozzá semmit a meghatározásban szereplő két jellemzőhöz.
A "védjegyoltalom alá eső"  kifejezést pedig azért hagytam ki, mert vélhetően tévedésen alapul, v. ö. a védjegy szócikknél írottakkal.
Utóirat: Bocs, legközelebb összefoglalót is írok.
Üdv, --Millisits
replies: text: Kedves Grin,
elkezdtem nézegetni e szócikk angol megfelelőit és meglepve tapasztaltam, hogy
1. A nyílt forráskód (en:Open Source) és a en:free software nem azonosak
2. Nem látszik a közkedvelt magyar IT zsargon, amely legszívesebben "licencet" mond mindenre - amire az angol eredeti ezt nem használja.
3. Ismét azt látom, hogy az informatikai szócikkek fordítói mellőzik a legalapvetőbb magyarázatok adását is. Ez a szócikk - ha más, más területről írná - bizonyára már régen megkapta volna a csonk meg a lektorálandó minősítést.
Szerintem a szakembereknek még kellene ezen egy kicsit dolgozniuk.
4. Mit akarunk itt az OSI szolgáltatási védjeggyel? Ki használja ezt Magyarországon?
--Millisits

message: Hello! This article is a part of discussion about interlanguage link conflicts. You can help to resolve it by correctly identifying content of articles in those languages that you know at a good level. Also creating of appropriate local analogue of some of templates :en:Template:Iwiki-conflict, :de:Vorlage:Interwiki-Konflikt or :uk:Шаблон:Інтервікі-конфлікт will be very great. If you have some further questions, please, left it on my talk page. Thanks for attention.
 
 2009. augusztus 22., 13:26
thread_title:  Interwiki synchronization 

message: Lásd itt. Mamirendelő 2009. december 30., 12:14 (CET)
thread_title:  Felvetés
Vita:2004

message: :Kedves wikisek, én őszinte híve vagyok annak, hogy mindenki írjon kedvére a magyar Wikiben. Van például remek nagykapornaki gólya szócikkünk. De azért az év eseményei közé a visszatérését beilleszteni - hát....
Ha ez szerintetek az év fontos eseménye, akkor kérdezem én, mi nem az?
--Millisits
Furcsa madár ez a nagykapornaki gólya, minden évben biztosítva van a helye az év eseményei között. Azt is fel kellene tüntetni, hogy mikor költözött el, vagy várhatóan mikor fog elköltözni, nehogy lemaradjunk a nagy eseményről. «Karaj» 2005. október 21., 21:34 (CEST)
thread_title: Nagykapornaki gólya

message: Fogalmam sincs, ki az az Erki Edit, de a gogole szerint aug.1-en hunyt el, es nem jul 29-en, ugyhogy ugy velem valaki szorakozni szandekozott az elozo javitassal.  --grin ✎ 2004. december 1., 17:09 (CET)
Kedves grin, Erki Edit az anyám, és ott voltam amikor meghalt, július 29-én.
Koranyi Gabor
replies: text: Kedves Gábor,

text: Miért írja szerinted akkor mindenki azt, hogy aug 1? De ha te mondod, én elhiszem, csak érdekelne. --grin ✎ 2005. január 28., 23:14 (CET)
Valószínűleg azért, mert a litera-n tévesen jelent meg, ( www.litera.hu/hirado/drot/22382.html ). És ez az egyetlen hely az interneten, ahol egyáltalán megjelent a dátum. A wiki írója pedig feltehetőleg onnan vette át. Nincs nagy jelentősége, de ugye egy lexikon az egy lexikon. 
Korányi Gábor
--Gkoranyi 2005. január 29., 00:02 (CET)
thread_title:  EE 

message: Kedves Koranyi Gabor!
1. Miért nem jelentkezel be?
2. Édesanyukárdól miért nem írsz egy szócikket?
Peda ☎ 2005. január 28., 02:19 (CET)
Hangulat: Mondja már valaki, hogy "bocs" OA.
thread_title:  Forró a hangulat 

message: Ez szerintem 2005-ben volt. De nem néztem forrást..--Burumbátor társalgó 2006. szeptember 1., 19:52 (CEST)
Az enwiki is 2004-re teszi. Rohan az idő. SyP 2006. szeptember 2., 18:14 (CEST)
thread_title:  Cunami 

message: Szerintem ez az év legfontosabb eseménye. Megérne egy külön szócikket. A vele járó jogharmonizáció akár még egyet. Gyimhu vita 2014. június 26., 10:35 (CEST)
thread_title:  EU-csatlakozás
Vita:Internet Explorer

message: :Kedves Szerző, Miért hívjuk mi ezt a böngészőt Microsoft Internet Explorernek, ha - a hollandok kivételével - valamennyi külföldi Wikipedia Inernet Explorert említ. Továbbá kérdezném, vajon van olyan böngésző, amely nem  technológiakészlet? 
Továbbá: mi a baj anti-tröszt szempontból ezzel a technológiakészlettel? Nem kötelező az angol Wikit lefordítani, de ott le van írva. Kellene még ezzel dolgozni, szerintem. És szerinted?
--Millisits
replies: text: Szia!

text: Ezt a lapot én követtem el, első szócikkeim egyike. Nem az angol wikiről írtam. A technológiakészlet itt azt jelenti, hogy vannak olyan termékek, amelyek valami olyasmi dolog alatt jelennek meg, hogy "Microsoft Internet Explorer Technologies". Legjobb tudomásom szerint.

text: Valóban nyugodtan lehet simán Internet Explorer, egyetértek.

text: Majd ezt a lapot egyszer jól átírom, de most nincs sok időm rá.

text: --Szajd 2004. szeptember 23., 16:04 (CEST)
replies: text: :Ne fáradj, átírtam sokoo 2005. december 15., 19:53 (CET)

message: IE7-ben, Firefox-ban hogy lehet kis ikont csinalni egy honlapnak - amit be lehet rakni a http:// cimsor elejere : tudja valaki? És persze ezt úgy, hogy a kis ablakok mindegyikében lehessen látni aztat.
http://doglottroka.blog.hu/2008/01/14/doglott_roka_ie7_ben_firefox_ban_hogy_le
– Döglött Róka vita 2008. január 14., 20:01 (CET)
Válasz: ha angolul tudsz, itt vannak a részletek: :en:favicon egyébként http://www.favicon.hu/ – Rodrigó  ⇔ 2008. január 14., 20:14 (CET)
thread_title:  IE7, Firefox: Hogy lehet kis képet beszúrni a http:// elé? és hogy a kis fülhöz /ablakhoz? 

message: CSinaltam 1 kepet, azt feltoltottem az oldalra, mukodik is. 
Csinaltam megint egyet, lecsereltem a feltoltott filet az ujra és nem tortenik semmi, semmi. A regi maradt fent:)) 
Szoval mi a megoldas?
a valaki tudja irjon nekem, koszi.– Muhmara vita 2008. január 17., 13:58 (CET)
thread_title:  Nekem is segíts, koszi Rodrigo! 

message: Az Internet Explorer a legelterjedtebb böngészőprogram, részesedése a világpiacon (2008. október) 72,22% (Firefox 19,48%, Safari 6,39%, Opera 0,71%, Chrome 0,26%)
Ez honnan is olvasható ki? Mert a megadott oldalon nem látom ezeket az eredményeket (http://upsdell.com/BrowserNews/stat.htm Upsdell Browser News - Browses Stats) misibacsi*üzenet 2008. október 12., 23:00 (CEST)
thread_title:  statisztika? 

message: És belőle lett az Edge (~7%)? Alfa-ketosav vita 2019. február 26., 19:17 (CET)
thread_title:  Ma hazánkban az IE részesedése 1% körül van.
Vita:Forrás (egyértelműsítő lap)

message: Ez így teljesen vitatható. A forrás ezer dolgot jelenthet, például
* általában mindenfajta eredetet,
* vízforrást
* információk, idézetek, értesülések forrását, helyét
* egy fizikai, műszaki modell, egy rendszer olyan részét, mely egy, a modellet-rendszert jellemző mérhető mennyiséget úgy növel, hogy a növelés eredete a modellen kívül van (ezért az egyszerűség kedvéért tehát a kérdéses rendszerrész tekinthető és tekintendő a növekedés "okának"). Pl.  egy Budapest lakosságának időbeli alakulását leíró modellben a népességnövekedésnek csak az egyik >>forrása (itt ezt nem fizikai értelemben haszn.) a bevándorlás, a születések miatt fel kell tételeznünk, hogy Budapest valamely része vagy az egésze (pl. a városközpont) valamliyen időben változó függvény szerint lakosokat generál (ld. még Age of Empires) . Tehát létezik valahol egy lakosságforrás (ezt itt már nem hétköznapi értelemben értsük). A forrásnak ez utóbbi értelmezésben ellentéte a "nyelő" fogalma. Gubb
Így van teljesen egyetértek. Csináljuk együt tovább.
Amúgy is párhuzamosan haladunk egy gondolatkörben. :-)
Merthogy nekem a forrás arra példa, hogy a nem igaz, hogy a "szó a legkisebb jelentésel bíró egység" (tankönyvek), többek közt a lexikonok és a szótárak cikk alapegysége....
Ezzel szemben áll az a véleménye(em), hogy a lexikon és/vagy a szótár legkisebb egysége a legisebb/legrövidebb 'egyértelmű' jelentéssel bíró, egy jelölt dolgot, stb. azonosító, jelölő szöveg
Az egyértelműsítést tehát nem elég csak a honomímák és/vagy többértelmű szavak szintjén elvégezni. Folytatni kell a szavak összetételben és egyéb kontextusban való előfordulásaiat illetően is.
Példát én is tudnék még sorolni Források - Eszközök, erőforrás emberi erőforrás, stb.
Az egyértelműsítés kritériuma, hogy eljussunk az egészhez, a nem osztható szóbeli kifejezéshez, a nem a részek összegéből állóként felfogott szemantikai/jelentésbeli egészhez.
Ezért van a tagolás (chunking), a paradoxon és még más szócikk-kezdeményezésem, hogy ezt elmagyarázzam. Ennek a darabolásnak a lényege, hogy egész darabot kapsz, pl. amikor a kenyeret szeleteled és egész szeletet adsz valakinek.
Ez nem ellentmondás, hanem a képi gondolkodás eredménye, ahol egyben látod az egészet, és még annak részét is, ha a méretek és a távolság lehetővé teszik.
Ha erre nem lennék képesek, nem tudnánk helyesen fordítani, és a gépi fordítás is itt szokot szemetet gyártani.
Apogr 2004. szeptember 23., 06:41 (CEST)
És akkor még nem szóltam a hangzó szövegek felbontásáról, a példánál maradva egy olyan szegmensről amely így szól
forrásokkal, forrás okkal, forrás sokkal, források al, forrás oka l, i tak dalse
Ez nem működne, ha az ember nem jelentéskereső (orientálódó) állat nem lenne l. az en:wikizében a vitámat a meaning-ről és a chunking-ról
Apogr 2004. szeptember 23., 07:13 (CEST)
Gondolom azt láttad, hogy a forrás forrása az angol cikk fordítása he-he-he
Apogr 2004. szeptember 23., 07:15 (CEST)

message: Hiányzik a forrás, mint számítástechnikai fogalom (forráskód). --Hkoala  vita 2007. április 4., 09:32 (CEST)
thread_title:  Hiányzik
Vita:Axióma

message: Etimológiája: Latin axioma, a görög axiOma-ból, amely szószerint valami értékeset jelent, az axioun értékesnek tartani igéből, az axios érték, értékes szavakból; rokona a görög agein súlyt mérni, nyomni, hajtani igének (amelyből az angol AGENT (tényező, ágens ügynök, stb. szó is származik))
jelentése
1 : saját értékeinél fogva széleskörben elfogadott maxima
2 : következtetés alapján igaznak elfogadott kijelentés - posztullátum
3 : elfogadott törvény, elv vagy szabály, magától értetődő igazság
Apogr 2004. szeptember 23., 08:35 (CEST)
Kösz a segítséget, ezek szerint a régi jelentései még aktuálisak. Melyik szótárból van? Gubb 2004. szeptember 23., 09:07 (CEST)
(pontosabban a kiadási éve lenne érdekes, mert ha nem túl régi, akkor a "régebbi jelentések" részt megszüntetem és egybeolvasztom a szócikkfejjel, hiszen ezek akkor nem is olyan régi jelentések). dB-| Gubb
replies: text: Merriam Webster, 2004
http://www.m-w.com/cgi-bin/dictionary?book=Dictionary&va=axiom
Apogr 2004. szeptember 24., 09:55 (CEST)
thread_title:  Megjegyzések
Vita:Hermeneutika (Arisztotelész)

message: Kukucskálj bele a szó (nyelvészet)-nél, a tagolásnál (chunking) és a jelentés-nél folyó próbálkozásaimba
A megoldás 
a rekurzió (parsing)
és fraktálok
témáknál talűálható szerintem:
Apogr 2004. szeptember 24., 10:43 (CEST)

message: Pontosabban hol vannak ezek? (a szó (nyelvészet) cikkben megtaláltam a definíció problémáiról szóló részt, de pl. a tagolásról szólót nem.
Mi köze van továbbá a dolognak a fraktálokhoz és a rekurzióhoz, és konkrétan mivel függ össze e két dolog a Hermeneutika cikkben? Ez meglehetősen érdekes, és lényeges is, ha akarod, ide is írhatsz róla valamit. Üdv: Gubb
Először vegyél személyes fürdőt a cikkekben :-)
replies: text: en:fractal

text: en:recursion

text: en:chunking

text: en:meaning my debate with another editor
és még a forrás
thread_title:  Fraktálok 

message: A "herméneutika"  elnevezest meg kellene emliteni, de ne ez legyen a szocikk neve, nem gyakori! A szocikk elnevezese jo kerdes, mert persze van ilyen szocikk mar, szoval ilyenkor mit szoktak csinalniÜ
"Hermeneutika (Arisztetelesz)" lehetne a szocikk neve.
--Math 2006. február 20., 15:09 (CET)
thread_title:  Osszevonas

message: Az atom linkjével az a probléma, hogy egy olyan cikkhez vezet, ami az atomról mint fizikai részecskéről beszél. Arisztotelész Hermeneutikájának ehhez nem sok köze van. Az 'atom' kifejezés itt logikai összefüggésben szerepel és arra utal, hogy Arisztotelész nem kijelentés-logikát művelt. A link ezért félrevezető.Loyola vita 2010. április 2., 20:28 (CEST)
Akkor ez tisztázható a szövegben, vagy külön cikket írni az arisztotelészi atomról. Mindenesetre az olvasónak kedve támadhat az atom szó olvasásakor annak mai jelentését is megismerni. Az atom linkje nem félrevezető, teljesen nyilvánvaló, hogy a mai fogalmaink nem takarják az ókori görög fogalmakat, még Démokritoszé sem. L András→ 2010. április 3., 00:03 (CEST)
thread_title:  "atomok"