lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vita:Arisztotelész logikája

message: Bárki is vagy, kedves 62.68.172.51, köszönöm a javításaid. Nem akarod folytatni? Az egészet átnézni? Hmm...? :-))) Gubb
szerintem nem kellett volna kivenni azt a kibogozhatatlanul összefüggőt, nekem is tetszett :) Alensha 2004. november 22., 00:32 (CET)
Akkor még írok majd ilyeneket, jó? Be kell vallanom, élvezettel fogalmazom az ilyen 10-20 soros körmondatokat, és csodálom a saját zsenialitásomat, amikor már-már én is elfelejtem a végükön, hogy mit akartam az elejükön; nem utolsósorban pedig határozott örömömre szolgál arra gondolni, hogy a jónép mennyit vakarja majd a fejét azon, hogy értelmezni tudja őket (mert értelmük azért van)  :-))) Gubb 2004. november 22., 17:35 (CET)
(persze, csak vicceltem. egyszerűen csak képtelen vagyok terjengősség nélkül fogalmazni, és nem találok elegendő rövid szavakat; ennyi az egész) Gubb 2004. november 22., 17:35 (CET)

message: * A terminus fogalmát eredetileg a külföldi szakirodalom (talán Lukasewits nyomán, de csak találgatok) alkotta meg, tulajdonképpen "mondatrészt" (alany v. állítmány) értve ezen
* Magam a "terminus" kifejezést ennél szűkebb értelemben használom, ezen megkövetelendő szubsztanciális egységet értve. Ez magán a terminus fogalmán is dob egy kicsit, pontosítja; az arisztotelészi logika lényegesnek tartott része, a szillogisztika ugyan ettől semmivel sem lesz több vagy kevesebb; viszont hozzájárul több, egyébként fölöslegesnek tűnő szövegrész értelmezéséhez,  
* Arisztotelész ezt a kifejezést sztem nem használja (nincs "találatom"), és nem is épít rá; általában a szillogisztikában példaként csakis egyszerű (egyszavas) terminusokat alkalmaz, így ebből a szempontból lényegi változást nem jelent. Azonban értelmezni értelmezi, legalábbis én így fogom fel a kifejezések egységére (egyszerűségére) vonatkozó szövegrészeket (Hermeneutika itt meg ott), és e tekintetben az én értelmezésem helyesebbnek tűnik, mivel világosan kimondja, hogy valami (kifejezés, szócsoport) nem attól egy, hogy egyzserre mondjuk ki, hanem akkor, ha mint fogalmi egység ("szubsztanciálisan") egy.
Mindez, a szakirodalomtól való eme eltérés némileg a Wikipédia: Nem saját kutatómunka megsértésének is felfogható (bár annak idején Grin beleegyezésével a lap követelményeinek ilyesfajta önállóságot kizáró irányelveit módosítottam, mert az eredeti irányelvek betartása lehetetlennek és értelmetlennek tűnt), ha valaki ezért reklamálni akar, tegye meg, de előbb olvassa végig a Hermeneutikát. Gubb
* Módosítottam Arisztotelész elméleteit ott, ahol ezt a magyarra való fordítás kényszerűvé teszi, vagy néhány olyan helyen, ahol nyilvánvalóan (és a forrásaim, pl. Sz. S. szerint is) hibás (a módosításokra mindig külön fel fogom hívni a figyelmet); ezek általában lokális jellegű módosítások, egyes kifejezésekre vonatkoznak, az egész elméletet nemigen érintik. Gubb.
* Idő hiányában nem foglalkozom az indukció és a definíció elméletével; ebből a cikkből nagyon hiányozni fog, valaki majd megírja. Gubb
thread_title:  Autológus a terminus fogalmáról, a nyomomba lépő szakértőknek, ha lesznek
Vita:Váncsa István

message: Kedves Anonim szerző, ezt a cikket biztosan nem a Copy és a Paste parancsokkal gyártottad? Mert akkor nem nevezhető jogtisztának... Gubb
Például itt is megtalálható... hmmm..?. Gubb
Ahogy egy híres reklámban kérdezik: Referenciák, hivatkozások, hmmm? Gubb

message: Áthozva a cikkből 10^{ - \left ( 10^{ 10 } \right ) } bitnyi információtartalma miatt:
replies: text: Prima primissima újságíró. Feledhetetlen érdemei vanna az "öt szép szűz lány őrült írót nyúz" tesztszöveg létrehozásában. Ért a főzéshez, az újságíráshoz, és az Internethez is. Tudja mi fán terem a bit. --152.66.249.31  ebizlabrtr.hit.bme.hu
thread_title:  cikkből 

message: * Annyit azért tegyünk hozzá, hogy a számítástechnikában járatlan felhasználók mellett másokhoz is beszél az illető, sajátos, egyéni, körmönfont humorral, továbbá rendkívül felkészült buddhizmusból, okkult és igazi tudományokból, konyhaművészetből, italokból, életből. Továbbá: egy remekművéért, amely a "Dűljön össze ez a vendégfogadó" címet viselte, és az Élet és irodalomban jelent meg a nyolcvanas évek első felében (?), egy évre volt eltiltva mindenféle publikálástól. A cenzúra ugyanis megértette. OsvátA.
Az első részt bele tudom ennyi alapján is írni (te miért nem tetted? tudod, hogy kell a cikket szerkeszteni, nem?); a másodikhoz kellene még info. Mi volt a cikkben, miért tiltották el és kik. --grin ✎ 2005. január 27., 14:06 (CET)
replies: text: Miért nem: a "Dűljön össze ez a vendégfogadó" c. cikkre és az egész balhéra ugyanis emlékszem, de nincs meg a cikk, az emlékezet pedig, ugye...; egyébként a vendégfogadó a magyar szocializmust jelentette. Viszont, ha valós adatokhoz jutok (keresem őket), habozás nélkül beleszerkesztek. OA.
Drukkolok neked, és kösz előre is! Estleg ha megkérdezzük Váncsát? ;-) --grin ✎ 2005. január 28., 23:15 (CET)

text: Megkérdeztem Váncsát: "a helyzet egyszerűbb, mint gondolnánk: nem voltam letiltva. Jól hangozna ugyan, ha azt mondhatnám, hogy ekkor meg akkor ennyi meg annyi szilenciummal sújtottak, de hát nem tették. A Dűljön össze... egyébként  1979 karácsonyán jelent meg." - írta. Úgyhogy legenda. Én terjesztem. OA.
replies: text: :Szerintem egyszerűen csak a La Vancha lovagja c. film forgatókönyvét írod. Szakmai ártalom. :-) --grin ✎ 2005. április 18., 22:57 (CEST)

text: Írnám... Félek, hogy jogai vannak. (szerzői, személyiségi, konyhai, számtechnikai, satöbb.) - ami a szakmákat illeti. OsvátA. 2005. április 29., 13:01 (CEST)
thread_title:  Hiányzó adatok
Vita:Galaktikus Birodalom

message: nem akarok akadékoskodni, de galaktikus birodalom kb. minden második sci-fiben van, biztos, hogy ez a legjobb cím az oldalnak? :-) Alensha 2004. november 1., 23:41 (CET)
replies: text: Na de kérlek! Hiszen MINDENKI tudja, hogy ez AZ a GB! :-)) - Gaja 2004. november 2., 13:07 (CET)
replies: text: :Hát így, hogy elolvastam a cikket, már tudom :-) De elsőre nekem vhogy a Dűne ugrott be, lehet, hogy azért, mert az egyik kedvencem :-) Alensha 2004. november 2., 14:35 (CET)
replies: text: :: Bele lehet azt is írni a végére. Aztán ott van Asimov Galaktikus Birodalma (Trantor központtal) is, meg biztos eszembe jutna még néhány nagyobb lélegzetű, ismertebb GB, ha elgondolkodnék, ami most már nem nagyon megy. --grin ✎ 2004. november 2., 22:38 (CET)
thread_title: Hiba

message: :::: Asimov bácsié önmagában is megérne egy teljes cikket. A Dűnééről nem biztos, hogy lehetne egy teljes cikket írni. Meg ott van a Sheenard-féle Mysterious Universe is, meg a Watson-féle Warhammer univerzum Imperiuma. Látom, lesz itt is dolgom bőven, amint befejeztem azokat a nyomorult városokat :-) Alensha 2004. november 2., 23:05 (CET)
replies: text: ::: Mondjuk ezeket gondolom nem pontosan „Galaktikus Birodalomnak” hívják, másrészt.. ööö... ezeket a szerzőket nem is jegyzik... :-) Én maradnék a klasszikusoknál, és a jelentősebb műveknél. De persze ízlések és... --grin ✎ 2004. november 3., 00:40 (CET)
replies: text: :::: Baszics! Nem ismered Sheenard alapműveit??? Szégyen! Na jó, nem asimovi magasságúak, azért egy kést szót megérnének... :-) - Gaja 2004. november 3., 11:07 (CET)
replies: text: ::::: Ismerem. Tudod, van, akinek Clarke az alapmű, van, akinek Zámbó Jimmy... ;-) --grin ✎ 2004. november 3., 23:39 (CET)
replies: text: :::::: Na, ezt megkaptam! Legközelebb befogom a szám! Mondjuk, én Clarke-ot azért annyira nem szeretem, akkor már inkább Asimov bácsi... - Gaja 2004. november 5., 09:24 (CET)

text: ::: Ahogy egy klasszikus mondta: Végtelen a tér, mely munkára hív ...
replies: text: :::: Jéézus, Grin, legközelebb már azt fogod mondani, hogy a Star Treket sem ismered? (meg ne próbáld, vagy minden tekintélyedet elveszíted a szememben) :-) Legalább Sheenardot olvass, mert hát „magyarok vagyunk, nem"? :-) Alensha 2004. november 4., 00:30 (CET)
replies: text: ::::: Al, Szélesit személyes okokból nem csípem és ezért nem is jegyzem. Majd egyszer összeírom a könyvtáramat neked, hogy ne aggódj a lelkemért. :) Ha magyar, akkor inkább Mónus M.: Ő és Az, vagy mondjuk Dévényi meg az alsódabasi reptetője...

text: ::::: (A többi átmozgatva: user vita:alensha#Irodalom. --grin ✎ 2004. november 5., 15:33 (CET))
thread_title: Asimov bácsi
Sablonvita:USA-elnökök

message: Nem kellene ezt a lapot átnevezni USA elnökök-re, 'ö'-vel az 'o'-k helyett? Dávid 2004. november 3., 21:07 (CET)
A többi sablon is ékezet nélküli, próbáltam azt követni (bár az okát nem tudom). Mezei user úgysem fogja látni egyébként, csak ha szerkeszt valaki. Nyenyec 2004. november 3., 21:15 (CET)
replies: text: A Külső/Angol sablon is ékezetes, de végülis mindegy. Dhanak 2004. november 5., 22:06 (CET)
thread_title:  Átnevezés
Vita:Kettő meg kettő öt

message: Az 1984 című regényből származó idézetek Szíjgyártó László fordításai.
Nem túlzás megjelölni a fordítót, ha a jelenlegi szócikkben mindössze ez a két rövidke idézet szerepel:
*„kettő meg kettő négy.” 
*„kettő meg kettő öt”
Nyenyec 2004. november 7., 07:18 (CET)
thread_title: Fordító megjelölése
Vita:Kitioni Zénón

message: A teknősös csak a leghíresebb paradoxonja, ha jól emlékszem. Volt neki még több is: nyílvesszős, stadionos, távolságfelezős. Majd egy szakember kifejti, én csak azért szólok, mert az egyesszám félrevezető az alcímben. --Nyenyec 2004. november 9., 00:27 (CET)
Kitioni zenonak egy paradoxonja sem volt, azokat ugyanis az eleai zéno találta ki. Gubb
Az eleai illetőről némi információ a Parmenidész szócikkben található.
replies: text: Na még jó, hogy van itt egy szakember! Köszi Gubb! Itt vannak egyébként mind: en:Zeno's paradoxes. -- Nyenyec 2004. november 9., 00:42 (CET)

text: Nem ez az első eset, hogy összekeverik őket (akár még az életrajzíróik vagy a kora középkori filológusok is), ahogyan a két eukleidészt is, az alexandriai matematikust és a megarai filozófust. Sajnos, az angol wikiben elég sok szerencsétlenül redirectelt cikk található.
replies: text: :Te jó ég, ezek ketten vannak?!  Ezer bocs, nem tudtam.  Akkor a Zénón redirekt is elhamarkodott lépés volt, pardon.  Inkább egyértelműsítő lap kellene.--Dhanak 2004. november 9., 01:41 (CET)

message: Zénón fűződik Akhilleusz és a teknős híres paradoxonja, amely szerint Akhilleusz, a „leggyorsabb lábú halandó” soha nem tudja legyőzni a lassú teknősbékát egy futóversenyben, ha ez kap valamennyi előnyt.  Tegyük fel ugyanis, hogy Akhilleusz pár ugrással ott terem, ahol a teknős kezdte a versenyt. Ezalatt a rövid idő alatt azonban a teknős is haladt egy keveset.  Akhilleusz újabb pár lépéssel ott terem, ahová a teknős került, ezalatt azonban a teknős ismét halad egy kicsit, és még mindig vezet.  Láthatóan mindegy, hogy ezt hány lépésen keresztül játszuk, Akhilleusz sohasem fogja megelőzni, de még csak utolérni sem a teknőst.  A paradoxon persze könnyen feloldható, ha észrevesszük, hogy nem csak Akhilleusz, hanem az idő is egyre kevesebbet halad minden lépésben, és sohasem „jut tovább” egy bizonyos pontnál.
thread_title:  Zénón paradoxonja
Vita:Tizenhatos számrendszer

message: Uff, megint elfelejtettem bejelentkezni. Szóval, én kezdtem el a cikk írását (és majd folytatom is).  --julosz 2004. november 9., 12:49 (CET)
---
Az "egy átszámolási táblázatot közlünk" kifejezés (a cikk végén) helyes itt? Mert eddig csak nyomtatott formában találkoztam vele, itt furának tűnik.
replies: text: Javítva – Kamarton  vita 2008. január 19., 12:43 (CET)

message: - Ezzel a sablonnal valami baj van, kétszer írja, hogy tizenhatos számrendszer; még egy kalap, hogy a második, linkesített még hosszú í-nek is látszik, és hiányzik egy határozott névelő előle. Aki ért a sablonokhoz javíthatná. – 92.81.147.56 (vita) 2010. december 28., 00:19 (CET)
replies: text: Valószínűleg az okozza a problémát, hogy nincs ilyen címszó a wikiszótárban. Ha létezővel próbálom, akkor nincs ilyen hiba. Szaszicska vita 2010. december 28., 00:38 (CET)
thread_title:  Wikiszótár sablon hibája
Vita:Johannes Kepler

message: A cikkben ugyan Nikolaus Kopernikus szerepel, de az ő nevét magyarul Nikolausz Kopernikusznak írjuk, nem? --Dhanak 2004. november 10., 17:22 (CET)
thread_title: Kopernikusz

message: Mikor is született Kepler? 1571-ben? 1576-ban? A szövegben mindkét dátum szerepel. (Legjobb tudomásom szerint 1571-ben.)
thread_title: Születési dátum

message: Idehozom a vitát:
Szia!
Mivel optikával intenzíven foglalkozott, ezzel kapcsolatban megfigyeléseket végzett és írt is róla, ezért feltüntetjük mint optikust. Ez nem feltétlenül "optikus" foglalkozást jelent mai értelemben, tehát nem azt jelenti, hogy ezzel kereste a kenyerét. Hasonló a helyzet szerintem Newtonnal is. misibacsi*üzenet 2017. június 16., 16:36 (CEST)
Te tudod, én tudom, de más nem tudja. Nem volt optikus! Ő alapozta meg az optikát. Max fizikus volt. A fizikus aki az optikáról ír nem optikus. Az optikus az lencséket csiszol. Kuklish vita 2017. június 17., 20:00 (CEST)
thread_title:  optikus 

message: Misibacsi kérdezte:
Ezt kifejtenéd, hogy mit akar jelenteni?
"egy a bolygó per Nap tömegnyi eltérés". misibacsi*üzenet 2017. június 25., 09:01 (CEST)
A Kepler-törvények lapon ott van a válasz. A III. törvénynél láthatod:
replies: text: : \frac{a^3}{T^2} hányados minden naprendszerbeli bolygó esetén ugyanakkora.
Majd olvashatod, hogy Kepler III. törvényének pontos alakja:
replies: text: : \frac{a^3}{T^2} = \frac{\mu}{4\pi^2}, 
ahol \mathbf\mu = k^2(m_1+m_2).
Itt m1 és m2 a két test tömege. A Naprendszerben az egyik mindig a Nap tömege. Ha a másik nem lenne ott, akkor ez megegyezne a pontatlan alakkal. De ott van. Viszont nagyon kicsi egy bolygó tömege a Napéhoz képest (még a Jupiternél is csak egy ezred), vagyis jó közelítéssel az első képlet jó, de a pontos alak "egy a bolygó per Nap tömegnyi eltérés"-sel más eredményt ad. 
A szövegben az eredeti pontatlan Kepler-törvény szerepelt. Gondoltam legalább zárójelben jelezni kell, hogy az nem a pontos törvény. Kuklish vita 2017. június 25., 12:39 (CEST)
Kuklish vita 2017. június 25., 12:39 (CEST)
Most vettem észre, hogy a Kepler-törvények 1.1.3 III. fejezetének utolsó 6 sora nem pontos. Javítani kellene. Kuklish vita 2017. június 25., 12:53 (CEST)
Olvasó legyen a talpán, aki ebből a szakaszcímbeli szövegből rájön, hogy mit takar. Bonyolult fogalmazás, nem igazán érthető. Kivettem, mert a Kepler-törvények cikkben úgyis ott van pontosabban (egyébként is úgy hiszem, hogy Kepler az egyszerű alakot adta meg, hiszen ő kinematikai leírást adott, és nem ismerte a bolygók tömegét). Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2017. július 21., 18:26 (CEST)
thread_title:  egy a bolygó per Nap tömegnyi eltérés
Vita:Subrahmanyan Chandrasekhar

message: Javíts ki, ha tévedek, de a Nóra tudomásom szerint nem novella, hanem színpadi mű. --Dhanak 2004. november 11., 00:19 (CET)
thread_title: Nóra

message: "tamilul சுப்பிரமணியன் சந்திரசேகர்" 
Akinek ilyen szép tekercs van a nevében, annak már adva is van, hogy fizikusnak menjen.  Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2011. május 22., 09:33 (CEST)
thread_title:  Tekercses indukció
Vita:Fekete lyuk

message: Szerintem ez nem a teljes kidolgozottsági besorolásba tartozik. Nézzetek meg más nyelvű Wikipédiákat (például:angol, bolgár) na azok teljesek.--77.243.208.249 (vita) 2011. október 2., 10:17 (CEST)
Igazad van, átírtam.  Szajci pošta 2012. február 18., 07:52 (CET)
thread_title:  Kidolgozottság 

message: Hölgyek, Urak! Gondolkozom egy ideje egy dolgon, ami többek között a Nagy Reccs teóriát is érinti: Ha majd sokkal, sokkal később több csillag omlik össze, és ezeknek bizonyos része "fekete lyukká " alakul, akkor a Nagy Reccs egy megközelítése szerint minden egy pontba tömörödik. Ezek szerint a fekete lyukak is egyre közelebb kerülnek egymáshoz. Ilyenkor mik a lehetséges kimenetek? Esetleg az egyik fekete lyuk elnyeli a másikat? Melyik nyeli el melyiket? Végül a Nagy Reccs alapján minden ismét a szingularitás állapotába tömörödik? Ilyenkor egy "óriási" fekete lyuk képződik?
Elnézést, ha "tudatlanságommal" bárkit is zavarok, de érdekelnének a vélemények, akár nem csak azok, amik a könyvekből nyert információk, egyéni "ötletek", teóriák, stb. 
Markó Dániel vita 2014. március 28., 21:39 (CET)
thread_title: Elméleti fizika

message: A fekete lyuk egy lyuk, ami történetesen fekete. A feketelyuk egy asztrofizikai objektum. A kettő nem ugyanaz (lásd helyesírási szabályzat 95. pont: jelentésváltozás, mint egybeírás forrása).
Ez egy nyitott kérdés abban az értelemben, hogy a kevés magyar nyelvű szakirodalomban is lehet példát találni mindkét használatra (Hraskónál fekete lyuk, Rácznál feketelyuk), de szerintem a fenti gondolatmenetből kifolyólag az egybeírás a helyes. CsukasK vita 2020. október 15., 10:55 (CEST)
thread_title:  feketelyuk vagy fekete lyuk? 

message: Fantasy thriller (2007./ 2020-09-06.)Ismertető: A szupertitkos kormánykísérletet az időutazásról befagyasztották, mert túl veszélyes lenne a folytatása. Ráadásul a vezető tudós meglépett a technológiai leírással, így a hajtóvadászatot indítanak ellene. A neve feltűnik egy reptéri utaslistán, ezért a kormány utasítást ad a gép visszafordulására. A repülő azonban nyomtalanul eltűnik a radar képernyőkről, egyszerűen köddé válik.. A YouTube.hu-n látható film magyar ismertetőjénél jobbat nem láttam egy "fekete lyuk" elképzelésének ismertetéséről. Szeretném, ha a jogi oldalát rendezné valaki. Persze, nem árt, ha vita alakulna erről a filmről, tudományos oldalról. Partmoso vita 2020. szeptember 10., 12:45 (CEST)
thread_title: Null pont

message: "Nagyobb fekete lyuk sűrűsége kisebb lehet, mint a vízé vagy a levegőé.[5]" Ez így rendkívül félrevezető magyarázat nélkül. Az eseményhorizonton belüli terület összességében valóban lehet kisebb átlagsűrűségű, de ezt vagy részletesen el kell magyarázni, vagy kivenni a mondatot, mert megint totál hülyének tűnik a wikipédia ilyen találomra beszúrt félmondatokkal. Amihez ráadásul "10 dolog amit nem tudtál" típusú cikk a forrás. Jó hogy nem angol tudósok megmérték... Vagy story magazin.  CsukasK vita 2020. október 15., 10:56 (CEST)
replies: text: Kibővítettem a kifogásolt szakaszt és egy komolyan vehető forrást is megjelöltem. CsukasK vita 2020. október 15., 10:57 (CEST)
thread_title:  Sűrűség
Vita:Euró

message: @Dudva, a hivatalos közleményekben eurobankjegy és euroérme szerepel. Ez egybevág a kötelező EU-s megnevezéssel is és a foto-, video- kezdetű összetett szavak irásával. Hosszú szóvégi ó csak önálló szóként magyarázható a magyaros jelleggel. Voxfax vita 2014. január 1., 20:20 (CET)
Az OH megkülönbözteti az euro (~európai) és euró- (pénznem) előtagokat. Előbbi rövid, utóbbi hosszú az összetételekben: euroatlanti integráció vs. eurózóna (671. oldal) --Hkoala  2014. január 1., 20:28 (CET)
thread_title:  Nem szóvégen miért  ó? 

message: Valószínűleg közeledik az idő, hogy bevezessük az Euró-t hazánkban is. A szócikkben is hivatkoznak szakmai körökre, amelyek többek között ebben látják a felzárkózás lehetőségét. Szerintem ez annyiban igaz, amennyiben az EU piaci helyzete és az oda kilépő magyar vállalkozók megszabadulnak egy konvertálási szemlélettől, ami a devizahasznot helyezheti előtérbe a valós szakmai haszon helyett. Ugyebár számviteli szempontból is a devizaelszámolás valahol hátul szerepel a mérlegben az egyéb bevételek (veszteségek) közöt, míg a valós szakmai tevékenység szolgáltatja a nyereség gerincét, s erre kellene a vállalkozóknak koncentrálniuk. voltvanlesz 2001:4C4C:1558:6200:5C7F:54F5:9348:F00C (vita) 2001:4C4C:1558:6200:5C7F:54F5:9348:F00C (vita) 2023. július 8., 16:27 (CEST)
thread_title:  Bevezetése Mo-on
Vita:Andrew Grove

message: Ez feltétlenül fontos infó, hogy a barátai Andrisnak hívták? :-) Alensha 2004. november 12., 23:04 (CET)
replies: text: Valóban nem fontos, de az angolban is így volt.. akkor miért ne?, de így utólag átgondolva tök fölös! -- Peda 2004. november 13., 00:51 (CET)
És azt fontos megemlíteni az elismeréseknél, hogy évfolyamelső volt az egyetemen? Lehet, hogy általánosban is kitűnő volt kémiából... :D

text: eras 2005. november 18., 00:16 (CET)

message: Még új vagyok itt, a Wikipédiában, ezért írok ide. Én a következő szövegjavaslatot tenném a szócikkre:
"Andy Grove – Gróf András néven – 1936-ban látta meg a napvilágot Budapesten. Felsőfokú tanulmányait az Eötvös Loránd Tudományegyetem kémikus szakán kezdte, ám 1956-ban, a forradalom leverése után az Egyesült Államokba emigrált. 1960-ban végzett vegyészmérnökként a New York-i City College-ban, majd a Berkeley Egyetemen szerzett doktorátust. 1963-ban – közvetlenül a PhD-fokozat megszerzését követően – a Fairchild Semiconductor kutatás-fejlesztési részlegénél helyezkedett el, és ott dolgozott egészen 1968-ig, amikor Robert Noyce és a róla elnevezett törvényről ismertté vált Gordon Moore társaként megalapította az Intel Corporationt, amely ma a világ legnagyobb félvezetőgyártó vállalata. 1979-től a cég elnöke, 1987-től vezérigazgatója, 1997-től pedig a vállalat vezérigazgatója és igazgatótanácsának elnöke egy személyben. A vezérigazgatói posztról 1998-ban lemondott, de 2005 májusáig az igazgatótanács elnöke maradt. Azóta rangidős tanácsadóként segíti az Intel munkáját. 
Grove és felesége Éva 1958-ban házasodtak össze, két lányuk van."
Ez az anyag a jelenlegit néhány új információval bővíti (ELTE, Fairchild K+F, Intel-alapítás); javít néhány tárgyi tévedést (2005-ig volt az igazgatótanács elnöke, a feleség szintén magyar [Kastan vagy Kastán Éva], ezért a neve magyarosan írandó); és stilisztikailag és helyesírás szempontjából is javított változat.
Én a díjainak bő listáját is kiegészíteném, valamint munkái közé felvennék egy "magyarul" szekciót is.
thread_title:  Mod
Vita:Nyelvcsalád

message: Az ausztráliai nyelvcsalád kifejezést ausztráliai nyelvekre módosítottam, mivel A Világ Nyelvei című nyelvlexikon is így használja. : Onogur 2004. november 16., 00:45 (CET)
replies: text: Szebb lett volna, ha nem másolod, hanem átnevezed. Így majd törölni kell az eredeti cikket és a laptörténet nem lesz folytonos... Egyébként jogos a csere. - Gaja 2004. november 16., 11:14 (CET)

message: "Hasonlóképpen, az orosz és a perzsa egyáltalán nem hasonlít egymásra hangzásban, pedig közelebbi rokonok egymással, mint a például a némettel." Forrás? Miért közelebbi rokona az orosznak egy indo-iráni nyelv? 
Hát ez tényleg nagy marhaság volt, kivettem. A GBSZL ághoz tartozik az orosz, ami pont olyan önálló és egymással közelebbi rokonságban lévő nyelvekből áll, mint az indoiráni. – LApankuš 2017. január 11., 11:07 (CET)
thread_title:  Orosz-perzsa-német
Vita:Hőlégballon

message: A tömeg - súly, a sűrűség - fajsúly fogalmak már 1980 óta az általános iskolai fizika hangsúlyos részét képezik. Még mindig nagy a kavarodás. --anon
replies: text: Van aki tudja hogy működik, és van, aki repülni tud vele. ;-)

text: Az a jó, hogy a Wikipédiában mindkettő van, és az egyik tud segíteni a másiknak! --grin ✎ 2004. november 16., 12:40 (CET)

message: Misi bá' (megint összefutottunk :-): a fiesztaballont reklámballonnak is lehetne nevezni, de ez egyszerűsítő, mert nem feltétlenül kell reklámoznia valamit. Lényeg a figyelemfelkeltésen, vagy a művészi megvalósításon van. Vannak pld. Miki egeret, szerelemtől piros szívet formázó léggömbök stb. mármint a gázzal töltöttek, mert a hőlégballonoknál azért jobban behatároltak a lehetőségek, ott igazából a kifestéssel leeht variálni. Amúgy jó szócikket írtam, mi? --Mazarin(itt meggyónhatsz) 2007. szeptember 6., 22:25 (CEST)
replies: text: Akkor valami szómagyarázatfélét lehetne írni a fiesztaballonról a cikkbe is, nem csak ide... A cikk elég jó, bár nem értek a témához. misibacsi 2007. november 17., 09:53 (CET)
thread_title:  Fiesztaballon