Vita:Püthagorasz

message: A matematikában a Pitagorasz-tétel, ill. Pitagorasz tétele elnevezés a helyénvaló (a szabályzat 210. pontja alapján), a filozófusra viszont önmagában Püthagoraszként hivatkozunk (szabályos átírással, a 218–219. pont alapján).
--Adam78 2004. augusztus 21., 20:08 (CEST)
thread_title:  Pitagorasz 

message: Ha még félszer ennyi anyag összegyűlik, az iskoláról szóló részből külön cikket lehetne csinálni(?). Telitalálat Felügyelő 2005. július 16., 14:23 (CEST)
thread_title:  Iskola 

message: Aggódva spekulálok rajta, hogy vajon mi minden szerepel a cikkben ebből a források között felsorolt sci-fi regényből:
* Zsoldos Péter: Távoli tűz, Bp., Móra Ferenc Könyvkiadó, 1969
Emiatt lektor sablont tettem a cikkre. 
Karmelaüzenőlap 2009. május 8., 10:24 (CEST)http://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Vita:P%C3%BCthagorasz&action=submit
Olvastam a regényt, szerintem semmi. A források közül kivettem, a lektorsablont levettem. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2009. május 8., 10:28 (CEST)
thread_title:  Sci-fi  regény, mint forrás??? 

message: * kik emlegették a "számok atyja" néven és milyen forrásból tudjuk ezt?(bevezető)
* Diogenész laertiosz az apjáról, mnészarkhoszról: jó lenne a pontos hivatkozás megadása, meg a mineszarkhészről szólóé is, ami valószínűleg nem d.l.-tól ered.
* az életéről szóló szakaszban pontos forráshivatkozások kellenének, de sajnos nekem sem diogenész l., sem a többi életrajzíró munkája nincs meg.
*a mellszobor bizonytalan forrású kép. az angol wikipédiából vettem át, de onnan - mivel nem találom - vélhetően törölték, tehát lehet, hogy nem volt jogtiszta. ha ez így van, akkor helyettesíteni kell egy kifogástalan jogi helyzetű képpel.
replies: text: Kezelésbe veszem.– Gothika 2009. július 9., 16:41 (CEST)
Köszi. Lehet, hogy tudok egy-két apróságban segíteni.  ♥♥♥  Gubb ✍  2009. július 9., 17:26 (CEST)
A „számok atyja” jelzőt egyik jelentős preszókratikusokkal foglalkozó műben (Barns, Burnet, Zeller, Kirk-Rawen-Schofield) nem találom. Burnet elérhető online is, ezt a könyvet alapműként használjuk, ajánlom mindenkinek akit komolyabban érdekel e kor filozófiája. Crescenzót viszont inkább kerülni kell, max. az életrajzi részei használhatók, de az is csak akkor ha nincs jobb kéznél. Diogenész Laertiosz is elérhető online, de megjelent magyar fordításban is.– Gothika 2009. július 10., 15:39 (CEST)
* Szerintem nem kell kerülni Crescenzót, csak épp kritikával kell olvasni. A könyve egy nagyon jó népszerűsítő kiadvány, az ilyen műfaj minden elöl- és hátulütőjével egyetemben. Ugyanakkor sokszor - bár sajnos nem mindig - maga is hivatkozik forrásokra, elsősorban D.L.-ra. Persze nem egy szakfilológfiai munka, de a cikk felélénkítéséhez nagyon is jó.  ♥♥♥  Gubb ✍  2009. július 10., 19:34 (CEST)
egyébként köszi a forrásokat, szépen alakulnak a dolgok.   ♥♥♥  Gubb ✍  2009. július 10., 19:59 (CEST)
thread_title:  Tennivalók 

message: Püthagórasznak kéne lenni. Nem? (vö. Πυθαγόρας) L AndrásItt megtalálsz 2009. szeptember 28., 22:01 (CEST)
* Két nap után megkérdem, senkit sem érdekel ez a cikk? L AndrásItt megtalálsz 2009. szeptember 30., 18:10 (CEST)
*Kedves András, a görög ékezés hangsúlyjelölés, nincs köze a kiejtési hosszúsághoz, ha hosszú ó lenne ó megával írnák. (nyelvtanokban előfordul, hogy valamiért jelölik az α, ι, υ hosszúságát, de ezt akkor nem hangsúllyjellel, hanem felülvonással teszik, mint az a latin grammaticákban is szokásos. az o mikron, mint azt a neve is mutatja, mindig rövid, ahogy az e pszilon is, aminek a bizánci eredetű neve nem a rövidségére utal, valamint az éta, és az ó mega mindig hosszú.)Klj vita 2011. május 27., 12:10 (CEST)
Ezen már régen túl vagyunk. Majd' két évvel ezelőtt még megzavart a hangsúlyjelölés, azóta tanultam egyet s mást. LApankuš→ 2011. május 27., 13:07 (CEST)
replies: text: Azért az égő, hogy senki nem válaszolt. Például én. Nem értem, hogy kerülte ez el a figyelmemet. Talán épp ekkor szálltam ki?  ♥♥♥ Kerge Kísértet ✍  2011. november 7., 19:50 (CET)
thread_title:  Cím 

message: Azt állítani, hogy a Pythagoras-tételt minden bizonnyal nem Pythagoras fedezte fel, erős túlzás. Speciális esetei valóban ismertek voltak Pythagoras-tételnek: Egyiptomban és Mezopotámiában is ismertek néhány pythagorasi számhármast, és tudták, hogy ezek derékszögű háromszög oldalai. De annak sehol sincs nyoma, hogy a tételt bárki is kimondta volna az összes derékszögű háromszögre Pythagoras előtt. Azért is könnyű elképzelni, hogy a tétel hozzá köthető, mert az általánosításnak ez az igénye nagyjából Pythagorasz korára jelent meg a görög gondolkodásban. A témához lássátok Van der Waerden és Szabó Árpád idevágó monográfiáját illetve tanulmányát.Klj 2011. május 4., 14:37 (CEST)
Annak van nyoma, hogy Pitagorasz kimondta volna? Úgy értem, nem anekdotikus?  ♥♥♥ Kerge Kísértet ✍  2011. november 7., 20:01 (CET)
thread_title:  A Pitagorasz-tétel eredetisége 

message: A cikk tetején születésként 582 szerepel, de belül (az "Életéről" szakaszban) már 570. Az angol Wikipedia "c. 570"-et ír. A neten keresgélve olyat találtam (http://www.math.twsu.edu/history/Men/pythagoras.html), hogy "between the years of 585 to 569 B.C.E." Valami ilyesmit lenne jó felülre írni, mit gondoltok? Halálának időpontjaként itt határozottan 496 szerepel, de az angol Wikipedia "c. 495"-öt ír. Az említett linken annyit találtam, hogy "around 500 B.C.E.".
Nem állítom, hogy a linkelt oldal megbízható, de most ellentmondás van a cikk teteje és közepe között, valamint az angol és a magyar szócikk között is, ezeket jó lenne feloldani. --Imarosi vita 2011. november 7., 16:12 (CET)
Szerintem is jó lenne az elején is közölni a bizonytalanságot. Az ilyen nagyon pontos dátumok félrevezetőek és szerintem elfogadhatatlanok. Paulus Pontius Crassus vita 2011. november 7., 17:27 (CET)
Valójában egy preszokratikus filozófus születésének sem ismerjük a pontos dátumát. Minden ilyen (ókori eredetű) fikció, amelynek csak tájékoztató jellege van, és pusztán tudománytörténeti hagyománynak tekinthető.   ♥♥♥ Kerge Kísértet ✍  2011. november 7., 20:03 (CET)
thread_title:  Születés/halál dátuma 

message: A következő link vita tárgya: James Dye: Explaining Pythagorean Abstinence from Beans, hivatkozás beillesztése: 2009. augusztus 24.
A link kivétele magyarázat nélkül nagyon visszás.
# Első észrevétel. A cikkben van egy szövegrész, amire nézve forrás. Ha a link tévessége bizonyosodik - am,i eleddig nem történt meg - akkor a megfelelő szövegrészt is ki kell venni, természetesen.
# Első kérdés. A szerkössz. szerint a WOT „megbízhatatlannak” ítélte az oldalt, és ez az oka a kivételnek. Sajnos nem kaptam választ arra, mi az a WOT, és hogy minek alapján ítél megbízhatatlannak ezt vagy azt. Erős a gyanúm, hogy nem vizsgálta meg ezt a linket, csak az internetes tartománynevekre hagyatkozva ítélkezik. Kérdés tehát: mi az a WQT, és mi közünk van nekünk hozzá?
# Második észrevétel: A link egy feltételezésre nézve forrás. A megfelelő szöveg nem egy tudományos tényt állít, hanem egy hipotézist fogalmaz meg. Én elég erősen szoktam mérlegelni komoly cikkek esetén a forrásokat, A szerző, Dyke pl. tudtommal kémikus, docens egy egyetemen, és ennélfogva sem igazán érdekes, hogy a WOTnak nem tetszik, no meg azért sem, mert egy történeti hipotézis megbízhatóságát elég nehéz értékelni.  Javítson ki valaki, ha tévedek. A hipotézisek eo ipso megbízhatatlanok, WOT ide vagy oda. Pusztán egy érdekesség a cikkben, nem valami egetrengető új felfedezésről van szó, mint pl. mondjuk ha valaki azt állítja, megcáfolta Einsteint.
# Harmadik észrevétel: nemcsak a WOT mibenléte maradt rejtély, de azt is bizonyítani kellene, hogy a linket hol és mikor értékelte, már ha ez az értékelés egyáltalán lényeges. Várok valami dátumot, linket stb. ezzel kapcsolatban.   ♥♥♥ Gubbubu12 ✍  2012. augusztus 12., 19:00 (CEST)
thread_title:  James Dye kontra WOT