lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vita:Adalékanyag

message: A WP e-mailen értesített ennek a lapnak a létezetéről amit örömmel fogadok. A téma évekig foglalkoztatott és rövidesen hozzá fogok járulni ennek szerkesztéséhez. Meglepett, hogy csak közepes fontosságot kapott. LouisBB vita 2014. augusztus 27., 05:41 (CEST)
replies: text: A fontossági besorolás nem az olvasó, hanem a műhely szempontja, és sajnos a közepességet elég jól visszatükrözi a cikk iránti (szerkesztői) érdektelenség. Másrészt ez egy általános cikk, ami ideális esetben talán csak egy rövid összefoglaló lenne, amely az egyes adalékanyag fajták rövid ismertetése mellett linkelne a bővebb egyedi cikkekre (pl. élelmiszer-adalék stb.). Én valószínűleg ilyen alapon soroltam be anno a cikket – de ez nem kőbe vésett ítélet. Szaszicska vita 2014. augusztus 27., 07:41 (CEST)
thread_title:  A lap szerkesztése
Vita:Ammónium-klorid

message: A szalmiák elnevezést ammónium-hidroxidra használják. Ma a fejlesztési osztályon, elég zavarba ejtő volt, amikor szalmiáknak neveztem az ammónium-kloridot és kijavított a kutatásvezető. nitrogen.hu
thread_title:  Szalmiák elnevezés.
Vita:Annatto

message: Javaslok különbséget tenni gasztronómia, táplálkozástudomány és élelmiszertechnológia között. Az annattót például csak gyárak használják; éttermek, cukrászdák nem, ergo - nem gasztronómia, hanem ipar. MZ/X vita 2014. december 20., 18:10 (CET)
thread_title:  Ipari felhasználású anyag nem gasztronómia
Vita:Antociánok

message: "Egy elmélet szerint azért kapnak piros árnyalatot a levelek, mert így elkerülik a piros fény hullámhosszában vak növényevőket." - ennek jó volna a forrását meghivatkozni. mert így, inkább képtelenségnek hangzik, mint hihetőnek.80.98.79.37 (vita) 2017. május 24., 19:10 (CEST).
thread_title:  forráshivatkozás! 

message: "A szederben magas koncentrációban előforduló antociánról kutatások bebizonyították,[4] hogy valószínűleg hatásos a következő betegségek ellen"
Nem elérhető a link, interneten csak bulvároldalakon találok róla információt. Elég gyanús a sok itt felsorolt betegség, amire hatásos. Nem vagyok gyógyszerész vagy orvos, csak furcsállom. Selyem András János vita 2017. június 17., 09:57 (CEST)
*Egyetértek, kiszedtem az utolsó bekezdést. Nem találtam semilyen információt ami azt a bekezdést alátámasztaná. Inkább félrevezető lehet az olvasóknak. Veszt vita 2018. december 8., 22:49 (CET)
thread_title:  betegségek
Vita:Terc-butil-hidrokinon

message: Mivel a fenol egy benzolgyűrűhöz kapcsolódó hidroxil-csoport, fölösleges megemlíteni, hogy aromás, mert nem is lehetne más. Másrészt meg nem, nem fenol a TBHQ, mert az egy azaz egy anyagot jelöl: a fenolt. Maximum fenol származék lehetne, de ebben a formában ez is téves, mert 1,4-dihidroxi-benzol (hidrokinon) származék, ami egy hidroxilcsoporttal több, mint a fenol. Értem én, hogy a fenol egyben egy csoportot is jelol, de ebben  formában megtévesztő a megfogalmazás. Célszerűbb lenne a: TBHQ a fenolok csoportjába tartozik megfogalmazás.
replies: text: Valóban nem a legszerencsésebben volt megfogalmazva, kicsit átírtam, így már egyértelműbb. Szaszicska vita 2015. január 22., 19:49 (CET)
thread_title:  Javítás
Vita:Bórax

message: Nem értek a kémiához, de úgy tűnik, hogy a cikk megfelel ennek az angol nyelvűnek:
https://en.wikipedia.org/wiki/Borax.
Be kéne a többi nyelvet így linkelni. Ugyanakkor pl. német nyelven két különböző cikk is van, egyik a magyar cikknél van belinkelve, másik az angolnál (szerintem azok is ugyanarról szólnak, de különböznek).
Hoe Maco vita 2016. augusztus 14., 16:58 (CEST)
thread_title:  nyelvi változatok 

message: Homlokegyenest eltérő adatokat találtam a bórax dekahidrát oldhatóságával kapcsolatban a neten és a könyvekben, most megpróbálok rendet vágni és forrásokkal alátámasztani. Az ellentmondások szerintem abból fakadnak, hogy a mai napig keverik a bórax anhidrát és hidrát formáit, illetve a vízben való oldhatóság esetében szerepet játszhat az is, hogy nem mindegyik forrás jelölte meg a hőmérsékletet. A bórax dekahidrát ugyanis rosszul oldódik hideg vízben, de meleg vízben viszont kiválóan. Az etanolnál egy lehetséges magyarázat, hogy hajlamosak egy vegyületet oldhatatlannak jellemezni, ha csak nagyon kis mértékben oldódik. Tehát elképzelhető, hogy csak egy elnagyolt, pontatlan megfogalmazásról van szó.
A cikket átírom, elég bizonyíték van, hogy vízben rosszul oldódik. Azonban az etanolban nem vagyok biztos, egyelőre kihagyom a cikkben való szerepeltetését.
Források, amelyek azt állítják, hogy a bórax dekahidrát jól oldódik vízben:
replies: text: -magyar wiki jelenlegi változata (bár ez önmagában nem forrás)

text: -https://www.scbt.com/scbt/product/sodium-tetraborate-decahydrate-1303-96-4

text: -https://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB1187397.htm
Források, amelyek azt állítják, hogy a bórax dekahidrát rosszul oldódik vízben:

text: -CRC Handbook of Chemistry and Physics (97th Edition)

text: -http://www.sciencemadness.org/smwiki/index.php/Borax (2,7g/100ml)

text: -https://www.borax.com/wp-content/uploads/2016/07/pds-borates-boraxdecahydrate-us.pdf (4,71%)

text: -http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0567.htm (5g/100ml)

text: -http://chemicalland21.com/industrialchem/inorganic/BORAX%20DECAHYDRATE.htm

text: -https://www.sciencedirect.com/topics/agricultural-and-biological-sciences/borax

text: -https://groups.google.com/forum/#!topic/ncsc.chemistry/blJaSPzqu7w
Források, amelyek azt állítják, hogy a bórax dekahidrát oldhatatlan etanolban:

text: -CRC Handbook of Chemistry and Physics (97th Edition)

text: -https://www.mpbio.com/includes/msds/02190308/MP_DS_02190308.pdf

text: -https://www.researchgate.net/profile/Talaat_El-Emary/post/Any_good_solvent_for_sildenafil_citrate_salt_besides_DMSO/attachment/59d638f779197b80779962af/AS%3A399650130546688%401472295424136/download/5851-5856+Description+and+Solubility+-+S.pdf
Források, amelyek azt állítják, hogy a bórax dekahidrát gyengén oldódik etanolban:

text: -http://www.sciencemadness.org/smwiki/index.php/Borax

text: -https://www.scbt.com/scbt/product/sodium-tetraborate-decahydrate-1303-96-4
Assaiki vita 2018. szeptember 23., 23:18 (CEST)
thread_title:  oldhatóság
Vita:Kalcium-hidrogén-szulfit

message: „A kalcium-hidrogénszulfit (E227) egy zöldes színű folyadék” – ez biztos?? Látom, a megadott forrás is ezt írja, de valahogy nem tűnik hihetőnek. Zerind üzenőlap 2013. november 5., 11:56 (CET)
thread_title:  Zöldes folyadék?
Vita:Karragén

message: a 6. számú forrásra hivatkozva a cikk azt állítja, hogy "gyulladást okoz ezért használata nem ajánlott". ezzel kapcsolatban néhány kritikus észrevétel:
-a fentiek a szexuális síkosítóként való használata című szakaszban olvashatók, így nem világos, hogy milyen jellegű "használata" nem ajánlott - hiszen korábban szó esik arról, hogy jelentős az élelmiszeripari adalékként történő alkalmazása. élelmiszerben rendben van, de szexuális célra nem ajánlott? (ilyen különbségtételhez kellene hivatkozható vizsgálat.) vagy semmilyen célra nem ajánlott, de akkor miért csak ebben a szakaszban kerül említésre? 
-túl azon, hogy az előző kérdés nem elég tisztázott a cikkben, a hivatkozott forrás nem kimondottan a hivatkozott gondolat körül forog: olvasatomban a forrás sehol nem számol be annak vizsgálatáról, hogy okoz-e gyulladást a karragén, hanem a különféle kiváltó okokkal előidézett gyulladások kezelésében alkalmazott nem szteroid hatású gyulladásgátló szerek hatását vizsgálja. eközben a karragénről csak egy-kétszer esik szó, mellékesen és készpénzként említve, hogy vannak gyulladások amelyek kiváltója a karragén, s ezen (és/vagy más eredetű)gyulladásos állapotok kezelésében a nem szteroid hatású gyulladásgátlók hatását és mellékhatásait vizsgálták a cikk szerzői. mindez nem támasztja alá, hogy a karragén (és hogy mit ért karragén alatt - ezügyben lásd az alábbi angol wikipédia linken írtakat) gyulladát okoz, csak azt, hogy valamiért a tanulmány szerzői már a cikkben ismertetett vizsgálat előtt úgy tudták, hogy van ilyen hatása a karragénnek.
- további megfontolandó adalék a témához itt: https://en.wikipedia.org/wiki/Carrageenan#Toxicity_research 
89.134.199.32 (vita) 2020. február 11., 23:10 (CET).
thread_title:  gyulladást okoz ezért használata nem ajánlott
Vita:Klorofill

message: A szócikkben a következő részletet találtam:
Ez az állítás kicsit problémás, ugyanis:
*A hemoglobin egy fehérje, ezért nem a hemoglobin és a klorofill hasonlítanak nagyon egymáshoz, hanem a hemoglobinban található hem csoport hasonló a klorofillhoz.
*De igazából a hem és a klorofill között sem csak egy azom a különbség, lásd pl. klorofill A és hem:
	
– Xnull vita 2009. február 8., 15:06 (CET)
thread_title:  Áthozva ide...
Vita:Krizoin

message: Ez a cikk teljesen rossz. Alkanna néven kellene szerepelnie az E-103-nak. A kémiai képlet szintén más. Az angol wiki-ben (Chrysoine resorcinol) is rossz. Valaki valahol összekeverte a krizoidint az alkannával. Tipikus példája az ellenőrzés nélküli átvételnek, fordításnak. –– Tgunda 2008. október 5., 10:50 (CEST)
thread_title:  Hiba! Krizoin - alkanna összecserélés
Vita:Kálium-foszfát

message: A cikk úgy állítja be, mintha a kálium-foszfát azonos lenne a monokálium-foszfáttal. Römpp és Greenwood kálium-foszfátokról beszél (az utóbbi inkább csak a nátrium-foszfátokról). A cikk angol változatának a címe w:Monopotassium phosphate. Gyim vita 2020. augusztus 9., 10:43 (CEST)
replies: text: Jogos felvetés. Én speciel kálium-foszfátról elsőként K3PO4-re asszociálnék. A „monobázikus” kifejezés tükörfordításnak hangzik, magyarul inkább egybázisúnak mondják. Valahogy pontosítani kellene a címet vagy a tartalmat. Szaszicska vita 2020. augusztus 9., 22:31 (CEST)
thread_title:  Melyik vegyületről szól a szócikk?
Vita:Kálium-szulfát

message: Biztosan kell a szócikkbe, hogy Hajós Andrásnak miért nem fontos a kálium-szulfát? Gyimhu vita 2015. január 25., 09:33 (CET)
Jogos a kifogás, töröltem. Ugyanakkor alapvető információkat pedig pótolni kellene, disszociációs paraméterek, stb. 37.234.148.75 (vita) 2020. szeptember 27., 10:10 (CEST)
thread_title:  Heti hetes
Vita:Metilcellulóz

message: Ezt biztosan nem kötőjellel kell írni? Jó lenne, ha valaki meg tudná nézni kémiai helyesírási szótárban. Pl. Fodorné Csányi Piroska, Dr. Fábián Pál: Kémiai helyesírási szótár. Ez 1982-es kiadás, nem tudom, hogy még aktuális-e. Timur lenk disputa tettek 2012. december 12., 02:08 (CET)
thread_title:  Helyesírás
Vita:Nátrium-hidrogén-szulfát

message: "Érdekes tulajdonsága, hogy némely helyzetben úgy viselkedik, mintha nem egy molekula, hanem egy nátrium-szulfát és kénsav komplexe lenne. Ez akkor válik nyilvánvalóvá, amikor etanollal kerül kapcsolatba, mely szétválasztja ezeket a részeket." - kérnék rá egy szakmai lektorálást, ez így nagyon nem szakszerű. - Dorganvita 2016. június 28., 15:46 (CEST)
thread_title: ?
Vita:Nátrium-hidroxid

message: Az angol vikipédián egyzer már az orromra koppintottak – ezt most továbbítom. Tehát
replies: text: Az SI koherens mértékegységrendszer. Koherenciáját csak addig tartja meg, amíg az
replies: text: :alapmértékegységeket, vagy az azokból (szorzással, vagy oztással) képzett származtatott mértékegységeket használunk.

text: :koherens mértékegységek használata esetén nincs szükség szorzó együtthatókra
ezek értelmében a g/cm3 és a g/mol nem koherens mértékegységek az SI-ben. Lásd: a mol alapmértékegység definíciója.
Így van ez akkor is, ha a világ összes kémikusa g/mol mértékegységet használ. Kérlek, engedjétek meg nekem, hogy javítsam, ahol ez nem így van, és tegyetek így magatok is. Üdvözlettel ZJ vita 2010. október 10., 18:32 (CEST)
-----------------
Eltelt 12 év, és senki nem válaszolt. A héten újra elkezdtem az adatoknak utánanézni, és a legkomolyabb szerveken is hibát hibára halmozva találtam. Már tudom, hogy a NaOH telített vizes oldatának tömegtörtje 0,51 (otvenegy százalék) tömegkoncentrációja 0,782 kg/m3 és a móltörtje 0,323 (vagyis 32,3%). Megpróbálom rendezni. MZ/X vita 2024. március 31., 21:22 (CEST)
Tömegkoncentráció: az értékes anyag tömege osztva az egész elegy térfogatával. Ha az értékes anyag (NaOH) részaránya változó a nullától az egészig, akkor a tömegkoncentráció tart a tiszta víz sűrűségétől a tiszta marónátron sűrűsége felé. Enne mérőszámát nem célszerű százzalmegszorozni, mert ez nem egy-mértékegységű mennyiség. 81.182.140.48 (vita) 2024. április 1., 10:40 (CEST)
thread_title:  SI 

message: A NIST táblázat értelmében a képződéshő -416,88 kJ/mol folyadékra és -425,93 kJ/mol szilárd fázisra.
-
thread_title:  Képződéshő
Vita:Nátrium-nitrit

message: Csak átfutottam a cikket, szóval lehet, hogy még sok hiba van benne, DE valami nagyon szemet szúrt! A nitramin NEM AZONOS a nitrÓZaminnal!
replies: text: Jogos észrevétel, korrigáltam. Ha ilyen hibával találkozol, nyugodtan javítsd ki. Szaszicska vita 2016. szeptember 5., 20:14 (CEST)
thread_title:  Durva tévedés 

message: Az, hogy valami oxidáló-, vagy redukálószer, a reakciópartner függvénye.
A nitritet erős oxidálószerrel (pl. KMnO4) lehet nitráttá oxidálni, ebben az esetben a nitrit redukálószer; viszont a köznapi reakciókban a nitrit oxidálószerként viselkedik. Ezért használják a pirotechnikában, valamint az EU-s besorolás is az oxidálószerek közé teszi. A ciánmérgezésben való alkalmazása is azon alapul, hogy a hemoglobinban lévő kétértékű vasat (Fe(II) háromértékűvé oxidálja (Fe(III)), amely így megköti a cianid aniont; így a cián nem a sokkal érzékenyebb citokróm-oxidáz enzimben lévő vasat komlexálja.
thread_title:  oxidáló/redukálószer, ciánmérgezés
Vita:Riboflavin-5-nátriumfoszfát

message: ha nincs benne nátrium? A Chembox ugyanaz, mint a Riboflavin-5'-foszfáté, beleértve a szerkezeti képletet is.--Gyimhu vita 2013. május 12., 18:32 (CEST)
thread_title:  Mitől ...nátriumfoszfát,
Vita:Szilícium-dioxid

message: A „Rokon vegyületek” szakaszba  ezt írta 2018. április 26-án:
replies: text: „Bár hibás azonos kationt és aniont megadni, mivel nem ionos, hanem atomrácsos vegyületről van szó a szilícium-dioxid esetében.”
Ezt a cikkből kivettem, és ide helyeztem. Tipp: valószínűleg csak a sablon kötött szerkezete miatt kerültek oda a rokon vegyületek: nem lehet máshova írni őket (?) – Pkᑌᘗᖾᐁᐧᐦᑕᒪᑫᐃᐧᐣ 2018. június 1., 10:07 (CEST)
thread_title:  Megjegyzés a rokon vegyületek szakaszhoz
Vita:Ón(II)-klorid

message: Például az így jó:
replies: text: (s)+2HCl(aq)→(aq)+2(l).
80.98.179.160 (vita) 2018. március 19., 11:13 (CET)
thread_title:  Miért van kiírva hogy „szilárd”, „gáz”, „vízben oldva”, a „s”, „g”, „aq” rövidítés helyett?
Vita:Elektronaffinitás

message: Sok sebből vérzik ez a bejegyzés.
- Nem, nem ez a "Magyarországon elterjedt" definíció. Ugyanakkor valóban vannak tankönyvek, amik így definiálják. Praktikusabb, ha a negatív ionhoz viszonyítunk, és az ő legkönnyebben leszakítható elektronját igyekszünk eltávolítani. Az ezt kísérő moláris energiaváltozás az elektronaffinitás. (Forrás: Villány Attila - Kémia a kétszintű érettségire.) Ez nem azt jelent, hogy bűn a másik irányba számolni, egyszerűen csak ez a praktikusabb.
- "Angol nyelvterületen használt" definíció. Kétségtelen, hogy találni forrásokat, amik molekulákra is definiálnak elektronaffinitást, ezzel együtt úgy gondolom, hogy ez a réteg csak később rakódott rá az eredeti definícióra, ahol többségében szabad, gázhalmazállapotú atomokról beszélünk. Még egyszer: nem állítom, hogy teljesen hülyeség molekulák elektronaffinitásáról beszélni, ezzel együtt sokkal inkább külön menüpontban tárgyalnám ezt.
- "Elektropozitív" és "elektronegatív" elemek. Biztos vagyok benne, hogy ez valami nagyon régi kémiakönyvből került ide. Azért is szerencsétlen, mert ezzel két más fogalmat kavarunk ide. Van olyan, hogy elektronegativitás - más fogalom. Illetve van a standard elektródpotenciál, ami sokkal inkább magyarázná a fentieket. Egyszóval: ez a két kifejezés régies, nem ide való. 212.40.84.108 (vita) 2023. október 30., 15:36 (CET)
thread_title:  Definíció és egyebek
Vita:Hőmérséklet-vezetési tényező

message: Miért lett a hővezetési tényező a hőmérséklet-vezetési tényezőhöz átirányítva? 
Csatlakozom: A hővezetési tényező (vagy hővezetési együttható, fontos anyagjellemző, jele λ, SI egysége W/mK) sztem is külön cikket érdemel. Beírtam a „Kért cikkek/fizikai fogalmak”-hoz. Akela vita 2013. március 6., 19:02 (CET)
Az első definíció hibás. Lényegében a hővezetési tényezőt definiálja az egyenlet, annyi különbséggel, hogy lambda helyett alfát tartalmaz.  
Ha értesz hozzá, meg is írhatnád a rossz részt helyesen, kijavítva. Ha nem akarsz élesben szerkeszteni, írhatod akár ide a vitalapra. A képleteket írhatod folyószövegbe, én sem tudom, hogy kell képleteket formázni, majd kibogozza valaki. Bármilyen hasznos bővítést köszönettel veszünk. Akela vita 2015. április 9., 15:03 (CEST)
thread_title: Hővezetési tényező
Vita:Hőtágulás

message: Hőtágulás – hőközlés hatására nő a halmaz részecskéinek a sebessége , megnő a rendelten mozgás mértéke – nagyobb térrészt tudnak kitölteni. Hő hatására -> anyagi halmazok térfogata megnő. Hűtés hatására-> csökken a térf. Legnagyobb mértékben a gáz tágul a legjobban. Folyadékok : nem elhanyagolható a kölcsönhatás a részecskék csak korlátozott kisebb mértékben tudnak egymástól eltávolodni-> kevésbé tágul Szilárd-> helyhez vannak kötve , még kevésbé tudnak távolodni.
Hőtágulási együttható: hőtágulásra jellemző állandó ß-> megmutatja , hogy egységnyi hőm.változás hatására egységnyi térfogatú halmaz térfogata mennyivel változik. 
ΔV= ßxVxΔT V->kezdeti térfogat , ΔT -> hőm
Szilárd anyagok esetében a térfogati tágulás mellet megkülönböztetünk lineáris tágulást. 3α=ß (huzalok,rudak,vezetékek)  ΔL= αxLoxΔT α-lineáris együttható Lo->eredeti hossz ΔT=hőm.Gyakorlatban: foly,gáz,fém hőmérők is a hőtágulás elvén működnek. Gázhőmérőt- kis hőm. Folyadékhőm : átlag hőm Fémhőm : alacsony hőm.(északisark
Szilárd anyag tágulása-> hő hatására a kisgömb kitágul és nem megy át a karikán ha mind a 2őt melegitjük akkor a karika is tágul.  Alu,réz-> Aluminium hőtágulási együtthatója nagyobb -> jobban tágul mint a réz (Lineáris tágulás)   Két különböző fém-> hő hatására elgörbül . Bimetán szalagokat fellehet használni kapcsolók működtetésére is (tűzjelző)
Gyakorlatban:
Lombik kanyar víz -> melegítés hatására tágul a benne lévő gáz-> a folyadék lejjeb megy a hűtés hatására csökken a térfogata a gáznak -> feljebb megy. Vnő  -> Ró (sürüség) csökken = M/v  
Folyadék -> hő hatására a foly térfogata megnő -> emelkedik a vízszint ,  Ró nagy V2 kisebbT2 kisebb   |   Ró kis sűrűség V nagyobb térfogat T1 (hőm) nagyobb.
Levegő áramlás edénybe -> mozog T1nagyobb a T2 hőáramlás jön létre amit a sürüségkülönbség tart fent. A hőm. Különb. Eredménye az áramlás .Pl.: Föld tengeri áramlásai  Papír izé forog a tüz felett-> levegő áramlás eredménye.sürüség csökk , T1 kisebb | sűrűség csökken T2 nagyobb
Na jó, inkább visszaraktam őket, azt hittem csak egy beírás van, de több is. Ez így igénytelen, helyesírásilag helytelen és ez a nyilazás... SyP 2009. április 11., 16:26 (CEST)
Én kitöröltem, ez nagyon messze áll a wikipédia minőségi elveitől. (Avagy a kevesebb több lehet).  "Papír izé forog a tüz felett" Szánalmas, ez még általános iskolában sem színvonal.  Max annyit lehetne átemelni belőle, hogy legyen egy
"Gyakorlati felhasználásai" illetve "Hőtágulással magyarázható természeti jelenségek"
fejezet, ahol meg lehet említeni a tengeri áramlatokat (ehhez sajna nem értek), a bimetálokat, hőmérőket.
Hoe Maco vita 2009. november 27., 16:24 (CET)
thread_title: Anon beírása
Vita:Lambda-szonda

message: Súlyos hibák vannak a Lambda-szonda szócikkben. 
Az szerepel, hogy a szonda kimenő feszültsége "a gyakorlatban néhány tíz mV", holott valójában 0,3-1 V között van. Megfelelő keverék esetén középérték, 0,45 V, azaz 450 mV!
Ez van, ha az oxigén koncentrációja a kipufogógázban néhány-tized százalék. Ebből következik, hogy sem a szócikkben szereplő képlet, sem a szonda működésének leírása nem lehet jó. (Noha egymással összhangban vannak, azaz ha így működne a szonda, akkor tényleg ekkora feszültségnek kellene kijönni.) 
replies: text: Szia! Vitalapodon válaszoltam. Üdv: --SzekelyGa Parla…  2014. január 10., 19:05 (CET)
thread_title:  Lambda-szonda és a valóság
Vita:Viszkozitás

message: Üdv!
Szerintem az egymáson elmozduló síklapok között a Tau nyírófeszültség értéke állandó .
thread_title:  Nyírófeszültség 

message: Csá! Az a helyzet, hogy amikor vegyésztechnikusként a Petrikben végeztem, akkor még úgy tanultam, hogy a dinamikai viszkozitásnak a jele a mű, vagyis: μ. A hatásfok pedig véleményem szerint nem kapcsolódik a viszkozitáshoz, mert az a teljesítményhez kapcsolható, aminek pedig a jele: η. Szerintem ezeket a jeleket pedig át kellene írni, mert nem igazán jók, mert egyszerre két mennyiség egy jelhez nem igazán jó, ha köthető...
– Kapucnis2 vita 2024. április 6., 17:29 (CEST)
thread_title:  Jelecske
Vita:Lantanoidák

message: A szócikk: "lantanoidák"
A bevezető eleje: "lantanoidák (vagy lantanidák)"
Ezt követően mindenhol máshol a "lantanoidák" kellene, hogy szerepeljen, csak, hogy összhangban legyen a szócikkel, és a bevezető elejével.
thread_title:  Lantanoidák vagy lantanidák?
Vita:Margaret Thatcher

message: Ritka rosszul szerkesztett szócikk. Már a bevezető rész átfut a teljes életrajzon, aztán később az 1990 utáni időszakra írta rá valaki, hogy "Életrajz".
A Wikipédia csak akkor lexikon, ha világos, logikus felépítésű cikkeket tartalmaz. Ehhez pedig egyszer kronologikus sorrendben kellene végigmenni a Vaslady életén.--Linkoman vita 2018. március 30., 23:53 (CEST)
thread_title:  Lektorálandó, mert...
Vita:Louis Pasteur

message: "Az közismert, hogy Louis Pasteur, a kórokozó elmélet kidolgozója, a bakteriális betegség atyja , az viszont kevésbé közismert, hogy élete végén Pasteur, kórokozó elméletét visszavonta, ugyanis rájött, hogy nem a vírusok azok, amik veszélyt jelentenek az emberre, sőt mára az is kiderült, hogy egy emberi sejtre ezer baktérium és vírus jut, amelyek már-már baráti szimbiózisban élnek az élő szervezetben." /forrás/
Tud esetleg valaki a fenti idézethez forrást mutatni? És egyáltalán.. a források között miért nem található egyetlen publikációja sem?
Angol forrásokban így idézik: "The germ is nothing, the terrain is everything."
thread_title: Untitled
Vita:Ruzitska Béla

message: „A Gyilkos-tónál geológiai kutatás közben szakadékba zuhant.” De nem halt meg ott, hanem elvitték Kolozsvárra, és néhány nap(?) múlva egy ottani kórházban?– Holdkóros vita 2019. december 28., 19:22 (CET)
Van olyan, hogy valaki napokkal később hal bele a súlyos sérülésekbe. Gyurika vita 2019. december 28., 19:32 (CET)
thread_title:  Szakadék
Vita:Hevesy György

message: My apologies, but I do not speak Hungarian.
My website is being cited as the second source in this article: http://www.sindark.com/2009/02/16/hiding-nobel-prize-medals/
If the citation is about how George de Hevesy dissolved Nobel Prize metals, a better source to link to is the Nobel Prize website, which contains the same information: http://nobelprize.org/nobel_prizes/medals/
Thanks
thread_title: Better source

message: The sentence "Valamint itt kezdte a radioaktív izotópok alkalmazásának a növények és állatok anyagcsere-folyamatainak vizsgálatait is." has grammatical problems. Probably, one needs to say
"alkalmazását" and "vizsgálataira". Please correct as appropriate. Mateat vita 2009. június 18., 19:37 (CEST)
thread_title: Nyelvtani probléma
Vita:Lengyel Béla (kémikus, 1844–1913)

message: Az miért jó, ha ennyire bonyolult a cím? Tényleg olyan sok híres Lengyel Béla élt 1844–1913 közt, hogy még a foglalkozás is kell bele? Alensha 2010. február 13., 16:07 (CET)
thread_title: Untitled
Vita:’Sigmond Elek

message: Nem a másik oldalra kellene hajlani az aposztrófnak, ha név elején van? (megmutatnám, melyikre gondolok, de azt csak a miskolci billentyűzetemen találom...) – Alensha sms 2009. június 19., 03:41 (CEST)
Sejtem, mire gondolsz, de azt a másikat szerintem nem használjuk a magyarban. (Egyébként itt megtalálod: aposztróf.) Ádám ✉ 2011. október 13., 18:51 (CEST)
Tényleg aposztróffal írják a nevét? Szalakóta vita 2017. április 5., 13:19 (CEST)
thread_title:  Aposztróf
Vita:Gömblombik

message: Mint a cikk is említi, nemcsak vízfürdő lehet kémiai fürdő, hanem homok-, etanolfürdő stb. is. Tehát nemcsak vízfürdő nélküli melegítést tesz lehetővé az elektromos fűtőtest. Alfa-ketosav vita 2023. március 26., 19:40 (CEST)
thread_title:  Fürdő