Vita:Hviezdoslav

message: Ez a cím nem jó, akkor sem, ha a világ összes Wikipédiájában így szerepel. Még utána fogok járni pontosan, hivatkozásokkal, de nagyjából az elnevezései ekképpen alakultak:
*Született egy magyar származású, elszlovákosodott nemesi családban mint Pavol Országh
*Magyarul, illetve magyarosan a 19. század második felében Országh Pál néven ismerték.
*1875-ben felvette a Hviezdoslav álnevet. Így, ennyit: Hviezdoslav, semmi többet.
*Idővel és időnként (ritkán) szignózta műveit mint Pavol Hviezdoslav.
*Viszont a büdös életben nem volt az ő saját neve Pavol Országh Hviezdoslav, ezt és a kötőjeles Pavol Országh-Hviezdoslav alakot az utókor találta ki neki, píszí tálalásban ebben a formában felbukkan még irodalomtörténeti írásokban is, ettől még ez nem neve neki. Ez nagyjából olyan, mintha Ibn Színá szócikke Ibn Színá-Avicenna név alatt szerepelne: külön-külön igaz mindkét névelem, de összetételük utólagos értelmezés és fikció eredménye. Azaz: külön-külön igaz mindkét névelem: Pavol Országh és Hviezdoslav, de összetételük utólagos értelmezés és fikció eredménye. 80.99.57.249 (vita) 2007. december 15., 12:59 (CET)
Hviezdoslav
#Hviezdoslav (actually Pavol Országh): International Who's Who in Poetry and Poets' Encyclopaedia, 2001, 684. p.
#Hviezdoslav, ered. Pavol Országh: Magyar nagylexikon, IX. köt., 1999, 730. p.
#Hviezdoslav, vers aláírása a Matica slovenská kiadványában, az 1889-es Slovenské pohĺadyban.
#Preložil [= fordította] Hviezdoslav: Shakespeare Hamlet-fordításának (Hamlet, královič dánský) 1907-es címlapján.
#Hviezdoslav, de son vrai nom Pavol Oszagh: Anthologie de nouvelles slovaques: Derrière la cloison, 2001, 10. p.
#The poet who wrote under the name of Hviezdoslav, Contemporary Movements in European Literature, 1977, 226. p.
#Hviezdoslav, pseudonym of Pavol Országh, Encyclopaedia Britannica
Pavol Országh-Hviezdoslav
#Pavol Orszagh-Hviezdoslav: Peter Petro A history of Slovak literature', 1995, 98. p.
#Pavol Országh-Hviezdoslav: The Reader's Encyclopedia of World Drama, 2002, 166.
nekem is gyanús, de az angolban így volt, onnan lett fordítva. melyik legyen szerinted? – Alensha  üzi m 2007. december 15., 15:37 (CET)
Eleve is Hviezdoslav-párti voltam, és egyre inkább hajlok felé, lásd fent, ha nagyobb lexikonok és antológiák így hozzák, nagy bukta nem lehet belőle. 80.99.57.249 (vita) 2007. december 15., 17:56 (CET)
Magyarra fordítva kb. azt jelenti, hogy "Csillagdicsőítő" - talán meg kellene említeni a cikkben. – Holdkóros vita 2008. július 10., 13:17 (CEST)
replies: text: Biztos, hogy meg kellene említeni, csak az a baj, hogy a kezem ügyébe kerülő források mindegyike másként fordította, most csak emlékezetből: volt köztük dicső csillagtól szlávok dicsőségéig minden. Majd előbogarászom, aztán mindet beírom. Pasztilla 2008. július 10., 18:33 (CEST)
thread_title:  Mi a neve? 

message: A család és a leszármazottak magyar identitásuak voltak - magukat Országh N.-nek nevezték, így a költő eredeti, születésekor kapott neve "Országh Pál". 
replies: text: Ott is van a cikk elején. Pasztilla 2008. június 10., 18:45 (CEST)
"eredetileg Pavol Orszagh" - nem! eredetileg Országh Pál.

text: És mögötte ott áll, hogy magyarosan Országh Pál, minthogy ő is Országh Pálként írta alá magyar nyelvű publikációit, ami viszont nem változtat azon a tényen, hogy a megadott források szerint túlnyomórészt szlovák lakosú szülőfalujának papja Pavol Országh néven anyakönyvezte. Ha hozol forrást arra, hogy Országh Pál néven anyakönyvezték, be lesz téve. Hozzászólásaidat egyébkén négy tilde (~~~~) beírásával írhatod alá. Pasztilla 2008. június 11., 12:13 (CEST)
Vitatom a módszert. Húgát Országh Mária néven anyakönyvezték, ugyanazon év végén (!). Ha az anyakönyv határozza meg az "eredeti nevet" akkor esetleges elírás esetén a hibás név lenne az "eredeti"? Ha a magyarul esetleg nem tudó pap azt jegyezte volna be, hogy "Pavol Olsag", akkor ez lenne az eredeti neve?Haupt vita 2008. június 24., 11:37 (CEST)

text: Sajnos ez így van. Az én családnevem például Terbócs, de csak azért, mert a nagyapámat rosszul anyakönyvezték, dédapám még Terbocz Imre volt, ő már Terbócs László lett, és most már magunkénak is érezzük, de ez más kérdés. Más: Apám Rákoscsaba szőnyegbombázásakor, 1944. szeptember 14-én született, de a helyzet miatt csak másnap anyakönyvezték. Egy életen át nem tudta elérni, hogy az irataiban ne szeptember 15. szerepeljen születési dátumként.

text: De ezek csak kis magántörténetek, ami Hviezdoslavot és a Wikipédiát illeti, forrásokból dolgozunk, és az ezen az oldalon is megidézett források alapján került a szócikkbe ez az adat. Pasztilla 2008. június 24., 11:44 (CEST)
Értem, köszönöm. A magyarországi görögök is hasonlóan jártak: a nevek hímnemű alakjaira anyakönyvezték a nőket, ami kb. úgy hangzik, mintha valakit Kovácsné Jánosnak hívnának.Haupt vita 2008. június 24., 11:49 (CEST)
thread_title:  Országh Pál 

message: Kiszedtem a szócikkből az alábbi részt:
1954-ben Alsókubinban megalapították a P. O. Hviezdoslav Irodalmi Múzeumot. Azóta rendszeresen megrendezik itt a Hviezdoslav Kubín szavalóünnepséget.
Alsókubinban nincs és nem volt ilyen múzeum, az Árva (Orava) Megyei Múzeum sokkal régebbi, ebben kapott egy emlékszobát Hviezdoslav, de nem tudom, mikor. 1980-ban az intézmény felvette a költő nevét.
replies: text: Ez ennél kicsit bonyolultabb kérdés és a Szlovákia muzeológiájának fejlődésével áll összefüggésben. Itt ugyanis a ma nagymúltú intézmények többségét, ha nem mindet a II. világháború után egyszerűen újra kellett alapítani. Gyakorlatilag közvetlen a háború (II vh) után a gyűjtemények többsége gazdátlan maradt, többet állami kezelésbe vettek, az előző intézményeket feloszlatták, a gyűjtemények nagy része elkallódott, elveszett, eltűnt vagy megsemmisült illetve azonosíthatatlanná vált. Így ugyan az elődöket figyelembe véve szinte mindegyik múzeum a legelső muzeális főként amatőr szervezetet tartja elsőnek és attól számítja alapítását, ez a jogfolytonosság szempontjából erősen megkérdőjelezhető. Nincs ez másképp az Árvai Múzeum esetében sem, ahol ezt még egy plusz csavarral is megtoldották, így a törölt szöveg igaz is meg nem is. Itt is a 19. századtól számíthatóak a muzeológia kezdetei, ám két helyütt: Alsókubinban és az Árvai várban külön-külön. Alsókubinban 1954-ben valóban "hivatalosan" is (újra)alapítottak múzeumot (a rendezés időszaka) Hviezdoslav Múzeum néven, majd ezt egyesítették 1980-ban az Árvai Honismereti Múzeummal, ami egyébként csak 1956-ban vette fel ezen névformát. Ez utóbbi az árvai vár gyűjteményeit foglalta magában. 1983-ban már az egészet, kibővítve további kiállítóhelyekkel nevezték el P. O. Hviezdoslav Árvai Múzeumnak. Lásd:  Csak a tisztánlátás kedvéért, tehát a mai múzeum egyik elődjének a költőről vett neve, valóban 1954-től számítható. Taz 2011. május 12., 15:53 (CEST)
thread_title:  Törölt szöveg 

message: Betettem további címeket a művei közé, de szlováktudás híján nem tudom a magyar fordításukat megadni. Alkalomadtán valaki megtehetné. 80.99.57.249 (vita) 2007. december 15., 23:55 (CET)
Adódott az alkalom, én betettem a magyar fordításokat a művek mellé, de csak a saját kútfőmből - annak nem néztem utána, mennyi van ebből ténylegesen lefordítva magyarra. --Kranzniki vita 2012. november 6., 13:25 (CET)
thread_title:  Szlovák fordítás 

message: Ezek a nevek inkább Jézus történetéhez kapcsolódnakk - tehát vszínűleg - nem Ó- hanem az ÚJ-testamentumi témájúak. – Holdkóros vita 2008. július 10., 13:20 (CEST)
replies: text: Tökéletesen igaz, szégyenpír acomon javítottam. Visszakerestem azért, mert ki tudja, lehet, hogy ótestamentumi témát dolgozott fel egy népszerűbb, ismertebb újtestamentumi címmel, de nem: nemcsak az alakok, hanem a Hviezdoslav-mű témája is újtestamentumi. Kösz! Pasztilla 2008. július 10., 18:38 (CEST)
thread_title: Heródes és Heródiás