Vita:Ómagyar Mária-siralom

message: Ejtsd:
Valik Síralm tudadlany
(most)
Síralmal Söpödük.
bóúval aszok epödök
Uálászd(ot) vülágiomtol
Süldao füadomtol (régisen ez a forma is helyes) 
öszes örömötűj(örömétűl)
Ah ön-ö-es oradó eggyön így füadom
Síraó ányád töküntschöd
búváböl-öl kínyjokkat.
S szömöm künyüel áradt
ön-évnyhom búval(bóal) fárad de vörüt hujjotüjá
ön-évhom alélagyja
Vűlág velágá
verágnák verágá
köSchörün kíny(a)szt(a)tol
vasSch szögökkel vörötol
Ú(dzs) nyögüm ön-fian
öszesch möszól
Szögényol SzőpSigod
vérod héajj(hijján) vűszöol(veszöl)
Sűralmam fohkászátom
dördötík kívl
ön-éomhomnak-böl bóúja
------
qui Sumha nym kyul hyul
Wegh halal engumet
eggedum illen
maraggun urodum
kyth wylag felleyn
O ygoz Symeonnok
bezzeg Scouuo ere
en erzem e buthuruth
kyt niha egyre.
Tuled ualmun
de num ualallal
hul yg kynzaSSal
fyom halallal.
Sydou myth thef
turuentelen
fyom merth hol
byuntelen
fugwa huztuzwa
wklel ue ketwe
ulud
Kegug gethuk fyomnok
ne leg kegulm mogomnok owog halal kynaal
anyath ezes fyaal egembelu ullyetuk.
thread_title:  Kiejtés 

message: iunhum → yunhum → szívem...
Saját kutatás, ezért a cikkbe nem írom be, de szeretném, ha nyoma maradna: a finnugrizmus még ennek a fontos szövegnek az értelmezésébe is beleüti a rusnya orrát. Már az iunhum szó átírása is prekoncepcionális, semmi sem indokolja, hogy yunhum legyen a „mai” (?) formája. A „szív” fordítás pedig teljesen légből kapott kitaláció. A „szív” egyetlen nyelvben sem hasonló alakú.
A finnugor szemellenző viszont megakadályozza a szó értelmének feltárását, mivel azt az ótörökben kéne keresni. A török iun – merő véletlenségből – azt jelenti, „én”. A mai napig is használjuk az E1-et abban a formában, hogy „én magam”, illetve „jómagam”. A mondat ezzel az értelmezéssel is helyes, bár a nyelvhasználat azóta megváltozott, ebben a szövegkörnyezetben nem így mondanánk.
Tehát en iun = én magam, jómagam, azaz en iunhum = nekem, magamnak. – LApankuš 2015. szeptember 17., 12:21 (CEST)
Publikálj róla egy cikket, aztán azt vissza lehet majd hivatkozni, mint forrást. Gyurika vita 2015. szeptember 17., 12:23 (CEST)
Még előfordulhat.  Merő véletlenségből ez magyarázatot ad a jómagam szóra is, ahol ezek után nyilván nem a jó melléknév a szóelem. A iun és az en együttes előfordulása bizonyítja, hogy a két szót sokáig egyszerre használták. Következésképp az énmagam szóösszetétel iunmagam alakja logikus. – LApankuš 2015. szeptember 17., 12:28 (CEST)
thread_title:  iunhum 

message: látom, kijavítottál néhány dolgot. Néha egész biztos, hogy elírás volt a kiadott szövegben (pl. en iunhum írásmódból nem lehet csak junhum az átírásban), máshol nem javítottam volna de úgy sem a fontos a szerkesztők véleménye, hanem a forrásoké, tehát szerintem hagyjuk a forrás szövegét, esetleg lábjegyzetekkel, hogy pl. kihagyták az „én” szót. Vagy pedig más szöveget válasszunk más forrásból, ha van olyan forrás, ami jobbnak tűnik és legalább annyira komoly és elismert. Oliv0 vita 2015. szeptember 17., 13:31 (CEST)
Nem is figyeltem a lábjegyzetet. Őszintén szólva ilyen módon még komolytalanabbnak tűnik. Nem is értem, hogyan publikálhat valaki ilyen felületesen, sőt prekoncepcionálisan. Nem tudom, mi lenne a teendő, mert a „forrás” az forrás, de mégis nyilvánvaló marhaságok vannak benne, mint a ſydou→zsidó. A „ſydou”-nak esetleg az értelmezése lehet zsidó, de az átírása semmiképp nem az, hanem a sidou. Ez a névtelen enciklopédiaszerkesztés 22-es csapdája. – LApankuš 2015. szeptember 17., 13:52 (CEST)
thread_title:  Átírás és értelmezés forrásai 

message: Kijavítottam a kódex nevét a helyes alakra, mire Laszlovszky András visszajavította, mondván, hogy nem cím, nem kell a nagybetű. Pedig de. Itt is így írják: http://nyelvemlekek.oszk.hu/adatlap-dupla/leuveni_kodex_%E2%80%93_omagyar_mariasiralom. A szövegben is előfordul, tehát nem csak mondat elején. Ráadásul egyértelműen nagybetűsek mindig az ilyen felépítésű kódexnevek: Bécsi kódex, Müncheni kódex (l. OH. 503., 1089.) stb. Szóval kérem, hogy a javításomat érvényesítse egy kompetens személy.
thread_title:  A Leuveni kódex helyesírása