Vita:Magyar Kutatási Hálózat

message: Szia Pasztilla! A Lendület programot nem 2018-ban vezették be, lásd pl.  illetve Lendület program; itt  2009. január 14-et írnak, mint első pályázati kiírás. A jelen cikkben szereplő 2018-as adat honnan származik? Ezt jó lenne tisztázni, illetve azt a forrást felülvizsgálni. Az adott helyen beidézett Index-cikk így gyors nézés alapján nem említi ezt az adatot. Üdv: Cvbncv Vince(érveljünk) 2019. szeptember 6., 13:40 (CEST)
replies: text: :Szia, a Magyar Közlönyben kerestem, de akkor rosszul, nyugodtan ki lehet venni. Pasztilla 2019. szeptember 6., 13:58 (CEST)
replies: text: : Köszi a gyors választ, és hogy javítottad! Cvbncv Vince(érveljünk) 2019. szeptember 6., 14:09 (CEST)
thread_title: A Lendület program indítása

message: A tudományos körök "igen jelentős része" egyáltalán nem hallatta a hangját, se pro, se kontra. A saját szakmámból egy kumma állásfoglalást nem hallottam, sem a társaság, sem a valahai kutatóintézet, sem az akadémiai bizottság részéről. Sajnálatos, de a felfokozott "igen jelentős" nem tárgyilagos. Pasztilla Pasztilla 2019. szeptember 8., 23:33 (CEST)
replies: text: ,  Sziasztok! Nem tudom, hogy a szöveg itt magyar vagy külföldi tudományos közösségről ír. Nyilván mindenki a maga környezete alapján ítéli meg, volt intézet, ahol ez sem intézeti, sem egyéni szinten nem volt akkora téma, máshol csoportosan volultak a tüntetésre. Tény, hogy a tüntetések nem hoztak össze nagy tömeget, de a közvetlen érintettek száma sem olyan nagy.

text: Ha nem érzelmek, hanem források alapján akarjuk a dolgot értékelni, akkor viszont szerintem mérvadó, hogy az MTA-nak mennyi (és milyen) külföldi intézet küldött szolidaritási nyilatkozatot, ami valóban példátlan mennyiség. A kritikusabb szemléletű akadémisták szervezete, az ADF gyűjtötte össze itt ezeket a nyílt leveleket: . Ezek alapján szerintem valóban kijelenthető, hogy mind a hazai, mind a határon túli magyar, mind a nemzetközi tudományos közeg jelentős részéről nagy figyelem és éles kritika érte az átalakítási terveket és azok módját. Ha százalékban kifejezed, hogy a világ hány kutatóintézetéből mennyi írt nyílt levelet, akkor természetesen ez nem lesz nagy százalék, de a dolog súlya nem is ebből látszik. Ennyi kritikus nyílt levelet nagyon-nagyon ritkán kap egy európai kormány ennyire neves intézetektől, tehát a "tudományos kötök egy része" szerintem is túl gyenge kifejezés.

text: Javaslatom: ne úgy fogalmazzunk, hogy a tudományos közeg mekkora része mondott kritikát, hanem hogy példátlanul sok és éles kritika fogalmazódott meg hazai és nemzetközi szinten is. Utóbbi állítás ugyanis forrással jól alátámasztható, kétségtelen. Cvbncv Vince(érveljünk) 2019. szeptember 9., 08:51 (CEST)
Szia, ha odajutunk a kronológiában, hogy ezt kifejtjük forrásokkal (kik tiltakoztak€, akkor felesleges lesz bármilyen jelző. Az "igen jelentős" számomra továbbra sem elfogulatlan, üvölt róla, hogy aki leírja, mit gondol erről az egészről. A fenti gondolatmenet pedig szerintem relativizálás, aminek a szócikkben ugyancsak nem szabad megjelennie. Pasztilla 2019. szeptember 10., 00:55 (CEST)

text: Szia! A szándékod látom, hogy az elfogultságot szeretnéd elkerülni. Azért tűnt fel nekem a szerkesztés, mert az "igen jelentős része" (kb. 90%) és az "egy része" (kb. 15-20%) között nagy az ugrás. Na de a jegyzékben tiltakozók bedolgozása valóban már önmagában is segítene a helyzeten, ez esetben persze már kár lenne pörögnünk a "jelentős" jelzőjén. Szóval egyetértek, és ha időm engedi, megpróbálok én is hozzájárulni a cikkhez, hogy teljesebb legyen. Cvbncv Vince(érveljünk) 2019. szeptember 10., 09:19 (CEST)
Igen, szerintem is az a tiszta, ha ahogy 2018 juniusa kapcsán, úgy a későbbiekben is jelezzük, kik tiltakoztak, kik értettek egyet. Azzal azonban nem értek egyet, hogy a része 15-20%, szerintem az egy része azt jelenti, hogy nem a teljes halmaz. Pasztilla 2019. szeptember 10., 09:39 (CEST)
thread_title:  Igen jelentős része