lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vita:Modell (egyértelműsítő lap)

message: Elnézést. A szerkesztést az előző anyagnak a most már a Modell (tudomány)ra való átvitt megjegyzések elolvasása előtt tettem. Azt elolvasva evidens, hogy az angol Model hívatkozások listáját nem lehet minden meggondolás nélkül átírni. LouisBB vita 2008. január 14., 06:40 (CET)
A fenti megjegyzés a Modell (tudomány) vitalapja alatti megjegyzésekre vonatkozik.LouisBB vita 2008. január 19., 23:41 (CET)
thread_title: Megjegyzés a szerkesztésemhez
Vita:A római köztársaság válsága

message: :Ha ez nem másolmány, sztem át kellene tenni a Római Birodalom története szócikkbe.--Linkoman 2006. március 25., 14:42 (CET)

message: Megkérdezném a szerzőt, hogy saját kútfőből van-e a szöveg. -- nyenyec ☎ 2006. március 25., 14:47 (CET)
replies: text: Hmmm: http://moonshadow.hu/index.php?module=cikk&show=431 -- nyenyec ☎ 2006. március 25., 14:50 (CET)
thread_title:  Saját szöveg? 

message: Ha igen, akkor az indokolatlan vastagítások nélkül összevonandó: Római Köztársaság#A köztársaság válsága.
-- nyenyec ☎ 2006. március 25., 14:47 (CET)
thread_title:  Összeolvasztás
Vita:Intervallum

message: Az intervallum-aritmetikában a relációk a háromállapotú logika segítségével definiálhatók: T R S igaz, ha tRs igaz minden T-beli t-re és S-beli s-re, hamis, ha tRs hamis minden ilyen t-re és s-re, máskülönben meghatározatlan.
Szerintem ez a szakasz ha nem is értelmetlen, de szükségtelen. Miért nem úgy definiáljuk pl. T R S-t, hogy igaz, ha tRs igaz minden T-beli t-re és minden S-beli s-re, hamis egyébként? Mindenképp szükséges háromértékű logika? És hol van ennek az izének szerepe egyáltalán? ♥♥♥: Gubb   ✍    2006. március 25., 17:42 (CET)
Mivel az intervallum-aritmetika célja a számítási hibák kezelése, szükséges a harmadik érték. Ha az adott kerekítési hiba mellett a reláció igaz is, hamis is lehet, akkor semmit nem tudunk róla. --Tgr 2006. március 25., 21:13 (CET)
Aha, tehát numerikus analízis. Akkor nem szóltam, tedd vissza. ♥♥♥: Gubb   ✍    2006. március 25., 21:29 (CET)

message: Hogy lehetne megoldani, hogy mindkét definíció kb. azonos magas legyen? SyP 2006. március 25., 20:41 (CET)
Beállításfüggő, hogy kinek hogy jelenik meg (és egyébként is, a MathML-ig már féllábon is kibírjuk :-), de ha nagyon zavar, nézd meg a WP:TEX#PNG kényszerítése részt. --Tgr 2006. március 25., 21:13 (CET)
Köszönöm, áttettem PNG-be a vonatkozó részeket. SyP 2006. március 25., 21:29 (CET)
thread_title:  nyílt és zárt intervallum
Vita:Skalártér

message: A "tér minden pontjához" helyett én "egy vektortér minden pontjához"-t írnék. Elvégre a tér - felfogástól függően - három- vagy négydimenziós valós vektortér is lehet. A kvantummechanika egyes változataiban hat- vcagy többdimenziós vektortér is reprezentálhatja a fizikai teret, ha jóleml. amennyiben tehát függvényként határozod meg, mindenképp jó lenne tisztázni, mi az értelmezési tartomány. Kérdés még, hogy a matematikai szakmunkák ismerik-e a fogalmat, vagyis valóban csak a fizikában fordul-e elő skalártér. ♥♥♥: Gubb   ✍    2006. március 25., 17:45 (CET)
A vektortér inkább egy megszorítás lenne. Talán precízebb lenne az "értelmezési tartomány minden pontjához", de ilyet még fizikustól nem hallottam, mert ez matematikusi precizitás lenne :-) A fizikán kívüli fogalmakat szerintem el kell választani a matematikától, amihez képest a fizika sokszor végzetesen pongyola, de frappánsan gyakorlatias, szerintem. Példa erre a "Dirac-féle delta-függvény", ami nem is függvény. Pali 2006. március 26., 04:29 (CEST)
A matematikában is van "skalártér", ezt leginkább skalármezőnek kellene neveznie egy matematikusnak, minthogy nem más mint egy 0-ad rendű tenzormező. (A vektortér - vektormező megkülönbözetés szintén fontos a matematikában -- a fizikában szinonímák.) Egy skalármező sem tud akárhol értelmezett lenni, legáltalánosabb, még értelmes előfordulása a sokaságon értelmezett skalármező (de ez baromi speciális függvény!). Mozo 2006. március 26., 08:18 (CEST)
Egyébként szorgalmazom egy értelmes tenzor/tenzormező szócikk létrehozását, mert a mostanit nem tartom túl informatívnak. Sem fizikai, sem matematikai szempontból. Mozo 2006. március 26., 08:20 (CEST)
Én fizikai szempontból már tegnap megírtam a "Tenzor" szócikkekt, az ott lévő matematikai rész alatt. Úgy van megírva, ahogy annak idején mi fizikusként tanultuk és megírtuk a bevezető tanulmányaink alatt. Nem akarok egy matematikus-fizikus vitába belemenni, mindenki használja úgy a foglamakat, ahogy maga szokta. Szerintem. Azt, hogy mi az értelmes, azt bízzuk egymásra. A fizika is az, sok eredményt hozott. Pali 2006. március 26., 14:32 (CEST)
Bocsánat Pali, nem láttam a kék sablon alatti részt! Most már értelmesnek tartom és vita alapját képezti a szócikk. Mozo 2006. március 26., 17:15 (CEST)

message: A cikket ez alapján bővítettem: :de:Skalarfeld. Szalakóta vita 2012. március 13., 19:59 (CET)
thread_title:  Bővítés
Vita:Arausiói csata

message: * sztem a cím helyesen „arausiói csata” lenne. – (szerintem) Váradi Zsolt 2006. március 25., 18:20 (CET)
* Köszönöm, és igazad lehet, de még nem vagyok annyira profi, hogy tudjam, hogyan kell szócikkcímet javítani. Tudnál esetleg segíteni? Korovioff 2006 márc. 25, 21:53
Átmozgatással, fenn a cikk felett van a fül. Megcsináltam VZs helyett, kedves Korovjov :)--Mathae نقاش المستخدم 2006. március 25., 21:58 (CET)
Köszönöm szépen! Láttam, csak attól tartottam, ezzel a jót fogom kitörölni :-) Majdcsak beletanulok - Korovioff 2006. március 25. 22:40
thread_title: cím
Vita:Római Köztársaság

message: Nem biztos, hogy jó ötlet volt  beilleszteni az új szakaszokat, amíg ki nem derül, hogy mennyi belőlük a másolt. -- nyenyec ☎ 2006. március 25., 23:30 (CET)
replies: text: Kivettem, mert egy része pl. innen van: . -- nyenyec ☎ 2006. március 25., 23:33 (CET)
Sziasztok! A megjelölt forrásban csak két rövid mondat egyezik. Az meg szerintem egyáltalán nem baj, ha valaki különböző internetes helyekről ollóz össze valamit, ha nem egy az egyben emel be egy komplett szöveget. Ez nem "potenciálisan jogsértő". Szóval, szerintem indokolatlan volt a törlés. Üdv -- Adapa 2006. március 26., 23:03 (CEST)
thread_title:  Potenciálisan jogsértő bővítések 

message: A népgyűlések a császárkorban csupán formailag működtek (mivel városra, nem birodalomra voltak szabva), majd az i. e. 3. századra meg is szűntek. 
inkáb időszáűmításunk szerint.... csb
thread_title:  népgyűlés
Wikipédia-vita:Korrektúra

message: erre írjatok már valamit, toplistás a keresett lapok közt :) – [[User:Alensha|Alensha]]&nbsp;[[User vita:Alensha|寫]] [[Speciális:Contributions/Alensha|词]] 2006. március 26., 01:34 (CET)
Nem kéne sablonban nemlétező lapra hivatkozni...--[[User:Godson|Godson]] 2006. április 29., 12:12 (CEST)

message: Amit ez a lap állít: "A korrektúrázás a nyers szöveg első ellenőrzése, amelynek során a korrektor csak azokat a hibákat javítja, amelyek elütésből vagy az írásjelek helytelen alkalmazásából adódnak." - az nem egyezik azzal, amit magának a "Korr" sablonnak a szövege mond, ahonnan a link ide vezet:
"Ezt a lapot át kellene olvasni, ellenőrizni a szavak helyesírását és a szöveg nyelvhelyességét."
Utóbbi megfogalmazás határozottan többet tartalmaz, mint a fenti, de kevesebbet, mint a lektorálás definíciója...
Most akkor mi is a korrektúra a wikin? :)
Ragold 2006. október 16., 02:36 (CEST)
replies: text: Amikor tisztességesen kirándulunk a szócikksusnyásban. Az a korrekttúra...:)--Godson fóruma 2006. november 4., 10:35 (CET)
thread_title: Akkor mi is a korrektúra?
Vita:Nyelvészet

message: Elméleti vagy alkalmazott: az elméleti nyelvészet azon elvekkel foglalkozik, mely a nyelvek leírását, kialakulását írják le, vagy a nyelvek univerzális tulajdonságait vizsgálja, az alkalmazott nyelvészet pedig az adott nyelvek alkalmazását, működését tanulmányozza;
A különbség nem egészen ez. Mind a két jellemzés igaz mind a két paradigmára. A különbség paradigmán kívüli: az alkalmazott nyelvészet konkrét társadalmi célt követ/szolgál, azaz paradigmán kívül is alkalmazzák, az elméleti nyelvészetet pedig nem, az csak önmagáért van.
thread_title:  Elméleti és alkalmazott nyelvészet közti különbség 

message: Nyelvtechnológiai eredmények az Egyesült Államokban:
nagyon sok fogalmat sorol fel, amelyeknek ezek nem pontos és nem szokásos fordításai.
Mivel a szakaszban megadott hivatkozás nem működik, és közvetlenül a listához nincs is megadva hivatkozás,
ezért az eredeti kifejezésekre (és így a pontosabb fordításra) csak tippelni lehetne. – Kgeza7 vita 2009. április 15., 08:18 (CEST)
thread_title:  Nyelvtechnológiai eredmények 

message: Az alkalmazott nyelvészeti részben sok az elavult információ. R4b6it vita 2017. július 2., 14:22 (CEST)
thread_title:  Alkalmazott nyelvészet 

message: Nyelvészet latinul lingvisztika és nem grammatika. A grammatika a nyelvtan, ami egy nyelvnek van, és nem egy tudomány. Adam bozso vita 2020. augusztus 22., 16:15 (CEST)
replies: text: ,, A nyelvtan (…) a nyelvészet egyik ága; egy nyelv elemeivel, szerkezetével, törvényszerűségeivel foglalkozó tudomány.”

text: Én ezt találtam a  magyar Wikipédia nyelvtan szócikkében. Annyiban igazad van, hogy a nyelvészet nem egyenlő a nyelvtannal, a fentebb leírtak alapján azonban ezt is lehet egyfajta tudománynak tekinteni. 2A0A:F640:1911:E835:A519:6753:63AB:8C29 (vita) 2023. április 24., 15:28 (CEST)
thread_title:  Nyelvészet≠grammatika
Vita:II. Fülöp spanyol király

message: Forrás: Nagy Képes Világtörténet
Marczali Henrik 1940-ben halt meg. --Tgr 2006. április 1., 11:05 (CEST)
Formázva, helyenként átfogalmazva, ahogy az a Wikipédiához illik :) -Doubler, 2006. november 26.
Ebben a szövegben összekeveredtek az igeidők! Kata 2007. április 7., 14:47 (CEST)
replies: text: ezzel akarjuk érzékeltetni, hogy Fülöp jelentősége időtlen... – Alensha  üzi 2007. április 7., 16:11 (CEST)
===Portugál király===
Portugál királyként „ugyanennyiedik Fülöp” néven szerepelt? (Ha ő foglalta el, akkor I. Fülöp portugál királynak kellett volna lennie elvileg). Akela 2007. június 22., 18:16 (CEST). Boccs, megvan, I. Fülöp, OK. Akela 2007. június 22., 18:34 (CEST)
thread_title: Forrás

message: Portugál királyként „ugyanennyiedik Fülöp” néven szerepelt? (Ha ő foglalta el, akkor I. Fülöp portugál királynak kellett volna lennie elvileg). Akela 2007. június 22., 18:16 (CEST). Boccs, megvan, I. Fülöp, OK. Akela 2007. június 22., 18:34 (CEST)
thread_title: Portugál király
Vita:Albert magyar király

message: Volt német római király is, nem csak császár. --Mihalyia 2006. március 26., 17:54 (CEST)
replies: text: Nincs értelme szerintem a német-római királyi címnek, mert (kb. a középkor végéig) a német királyból akkor lett német-római uralkodó, ha kiterjesztette uralmát Itáliára és Rómában megkoronáztatta magát. Akkor viszont már nem király lett, hanem császár. (római királynak nevezték a német-római császár utódát, ha még elődje életében megkoronázták) Albert szerintem helyesen nem német-római, hanem német király volt. --Csanády 2006. március 26., 19:40 (CEST)
replies: text: :akkor keressünk forrást :) --Mihalyia 2006. március 26., 19:41 (CEST)

text: Jó. :) pl. Szász jogtükör: "A németeknek jog szerint kell a királyt választaniuk. Ha őt ezután felszentelték a püspökök, akik erre vannak hivatva, és az aacheni királyi széket elfoglalja, akkor királyi hatalmat és királyi nevet nyer. Ha a pápa fölszenteli őt, birodalmi hatalmat és császár nevet nyer." --Csanády 2006. március 26., 19:59 (CEST)
replies: text: :ok, elég hiteles a forrás, de nem azt állítja, hogy német-római király nincs, csak azt, hogy a császársághoz kellett a pápa. Elé sok helyen használják pl. Luxemburgi Zsigmond címeként (google) --Mihalyia 2006. március 26., 20:10 (CEST)

text: :nem okvetlen hibatlan forrasok, de az angol es a neme wiki is római királynak nevezik --Mihalyia 2006. március 26., 20:13 (CEST)

text: A forrás azt állítja, hogy a német királyság uralkodója király, a (német-római) birodalom uralkodója pedig császár (vagyis nem király) – (valóban nem állítja, hogy német-római király nincs, de ez nem is várható el a forrástól, hogy felsorolja, hogy mi nincs... :) ) Persze együtt lehet élni a német-római királyi cím elnevezéssel, de szerintem pongyola megfogalmazás, a római király pedig egyértelműen hibás. (szerintem) --Csanády 2006. március 26., 20:51 (CEST)
thread_title:  Német király 

message: Szervusztok! Át szeretném nevezni ennek a cikknek a főcímjét az "Albert magyar királyt" II. Albert német-római császárrá. Hiszen ő jelentősebb birodalom uralkodója is volt a magyarnál. Gyüre István  vita  2019. április 16. 19:44
Az uralkodókra vonatkozó elnevezési irányelv ezt mondja ki: „Ha egy uralkodót több néven is ismerünk, akkor a legmagasabb címe alapján nevezzük el, kivéve, ha az alacsonyabb rangú cím a magyar uralkodói cím, ez esetben a magyar uralkodói név és cím alapján nevezzük el a szócikket, és abban megemlítjük a többi elnevezést. (Pl. Magyarországon Rudolf magyar király, a Német-római Birodalomban II. Rudolf német-római császár.)” – Ez alapján nem engedjük meg az átnevezést. Hungarikusz Firkász Ide írkássz! 2019. április 16., 19:48 (CEST)
thread_title:  Engedjétek
Vita:Curling

message: nem a curlingot találták föl skandináviában, különben, hanem egy esztergált nyeles fakoronggal játszottak eredetileg, amit ausztriában és bajorországban még mindig csinálnak.
üdv.
avenarius

message: Idézet: "Magyarországon két külön szövetség is létrejött, azaz külön megtaláljuk a Magyar Curling Szövetséget, és a Magyar Csúszókorong Szövetséget [1]. A két sport külön szabályrendszerrel működik, de sok hasonlóság felfedezhető bennük." Tehát egy sport, vagy kettő? Ha kettő, akkor melyikre vonatkozik a következő fejezet (Szabályok)? (Mind a Jégteke, mind a Csúszókorong ide van átirányítva.) Akela vita 2010. február 19., 19:40 (CET)
Kettőnek néz ki:  
A csúszókorongot inkább nyáron játsszák (a linkelt oldalak szerint), csak foglamam sincs mik a pontos szabályai. A Curling szócikkben olvasható szabályok a Curling-re vonatkoznak, amit most is játszanak az olimpián. – Tomcsy  üzenet 2010. február 19., 20:00 (CET)
thread_title:  Két sport vagy egy sport?
Vita:Weblap

message: Énszerintem az 1. és a 2. értelmezés magyar neve weblap vagy weboldal (vö. a "lap" és az "oldal" szavak hagyományos jelentésével: egy összefüggő egység egy részlete), a 3. értelmezés magyar neve pedig honlap vagy webhely vagy website (ahol a "hely" a fenti, kisebb elemek gyűjteményét jelenti). Nem mondom, hogy nincs némi zűrzavar a hétköznapi nyelvhasználatban, de ezt szerintem akkor is jobb lenne különválasztani, mert különválasztható, ha az ember kicsit odafigyel. Az angolban is önálló szócikk létezik Web page néven, és egy másik önálló szócikk Website néven. A német és a francia Wikipédia is megkülönbözteti a kettőt. Mindkét oldal elejére lehetne tenni üzenetet, hogy "Ez az oldal x-ről szól; ha y-t keresed, kattints ide", és meg lenne oldva a félreértés. Az emberek a hétköznapi életben sok minden mást is kevernek, de ez nem ok arra, hogy ezeket a lexikon is együtt tárgyaljuk. Adam78 ✉ 2006. március 26., 19:22 (CEST)
Az a baj, hogy magyarul nem létezik ez a megkülönböztetés. A honlap a homepage megfelelője, általában személyes ill. amatőr oldalra használjuk (senki nem hívná pl. az index.hu-t honlapnak). A webhely website-ot jelent, de kevésbé népszerű, a weboldal és (talán kisebb mértékben) a weblap pedig egyaránt jelenthet egyetlen page-et vagy site-ot is. Úgyhogy jobb lenne egy cikk az összes fogalomnak (lehetőleg weboldal néven, mert a gugli szerint az a legnépszerűbb), és ott elmagyarázni a kettős jelentést.
Az aktuális cikk a számrengeteggel mindenesetre kifejezetten ijesztő. --Tgr 2006. március 26., 20:09 (CEST)
Szerintem létezik magyar megfelelője a website és webpage szavaknak. A webhely weboldal/weblap szavak az angol megfelelőjük lefordításával jöttek létre. Semmilyen más jelentést nem hordoz egyik magyar szó se, mint az angol változatuk. Az összevisszaság onnan adódik, hogy nem lett sehol se leírva, és mára már mindenki keveri. A két fogalom szétválasztása szükséges. Szerintem ugyanúgy el lehet készíteni a szétválasztott szócikkeket, mint enwikin a webpage és website oldalai csak weboldal és webhely, illetve a hompage szócikk kezdőlap/honlap néven.– Bfranze88 vita 2017. január 28., 18:07 (CET)
thread_title: Szét kéne választani a website-ot és a webpage-et

message: Mellesleg a weblap/website/honlap/webpage/homepage vita is idegborzoló, mert mindenkinek igaza van...
thread_title: Esetleg lehetne szó a STATIKUS és DINAMIKUS weblapokról

message: *yahoo - http://www.digitalonline.hu/index-p6.html
**Weblapot elérhetünk személyi számítógépünkön (pl. otthonról), az Internetről vagy bármilyen más számítógép-hálózatról a megfelelő protokollal.
**A weblapokat a webcímükkel, vagy más néven URL-jükkel, vagy URI-jükkel azonosítjuk. Ez lehetővé, hogy a weboldalakra minden felhasználói környezetben egységes módon hivatkozzunk.
----
 A fenti üzenetet elhelyezte: Damibot 2007. március 5., 17:29 (CET)
A http://www.digitalonline.hu/index-p6.html oldalról semmi sem lett másolva (az összes fogalmazás teljesen önálló), valószínüleg a szócikkből lett odamásolva.
--FGK 2007. április 14., 17:02 (CEST)
thread_title: Potenciálisan másolt anyag
Vita:Szimmetria

message: A szimmetria definíciója, vagy legalább rövid magyarázata hiányzik a szócikkből. Másnak nem?

message: Itt szerepelt a következő szöveg, amit kivettem:
Ha viszont már a tükrözést is felvesszük a szimmetriáink közé, akkor már pl. a mágneses teret jellemző B vektor nem lesz az ehhez a csoporthoz tartozó vektor, hiszen nem invariáns a tükrözéssel szemben. (Persze már régóta tudjuk, hogy a tükrözés nem szimmetriája a világnak.) Persze a 19. században nem így vizsgálták a világot, úgyhogy be kellett vezetni pl. B-re az axiálvektor elnevezést, ami, valljuk be, nem könnyíti meg a fizikatanulást, dehát sajnos középiskolában nem lehet elővezetni csoport- és ábrázolás-elméletet, még alapszinten sem.
A térbeli tükrözés nem általános szimmetria, de bizonyos kölcsönhatások esetén az. Például a klasszikus fizikának is szimmetriája, úgyhogy széles körben lehet használni. B nem azért axiálvektor, mert a tükrözés nem szimmetria, hanem azért mert az, és a tükrözés két abrázolása (változatlanság ill. ellenkező előjelűre változás) közül az egyik, a második szerint transzformálódik. A szimmetria nem invarianciát jelent minden mennyiségre, hanem kovarianciát. Az utolsó mondta, meg inkább ne legyen benne egy lexikonban :-) Üdv, Pali 2006. március 26., 19:30 (CEST)
thread_title:  Szimmetriák és ábrázolások
Vita:Székelyudvarhely

message: Tompa László nem itt született, hanem Betfalván.
Viszont itt dolgozott haláláig.
thread_title:  Tompa László 

message: A neve onnan ered hogy a városban sok az ugy nevezett "udvarhely"-es ház. Ez egy bérház fajta aminek közös udvara van. tipikus jellemzöje Székelyudvarhelynek.
thread_title:  Nevének eredete 

message: Miert nincs Udvarhely cimere folteve? En foltennem de nem tom hogy kell 
A hibákat javítottam! – Kulja vita 2007. december 19., 17:52 (CET)
thread_title:  Címer 

message: Syerintem hianyzik a tengerszint szerinti magassaga
thread_title:  Tengerszint feletti magasság 

message: A szócikkben sok hiba van (főleg az ékezetes karakterek helytelen használata), de kisebb tartalmi hibák is. A népesség szakaszban képek helyett inkább szöveg kellene. Sok helyen a formázás sem megfelelő. – Sie vita   2008. június 28., 14:26 (CEST)
Átnéztem a szócikket, helyenként javítottam rajta, és eltávolítottam a 'lektorálandó' sablont.Sie vita 2008. október 31., 12:07 (CET)
thread_title:  Hibák 

message: Semlegesség? sablon: A város hivatalos honlapjának nevezett link alatti szekelyudvarhely.net nem tűnik se hivatalos, se semleges oldalnak. Egy ott lakó / hozzáértő szerkesztő megszakérthetné a dolgokat. --Saddalimuff 2011. augusztus 27., 02:41 (CEST)
Időközben valaki módosította, de az sem volt helyes, javítottam a valódi, hivatalos weboldalra (varoshaza.ro)
thread_title:  Semlegesség 

message: "A lakosság felekezeti összetétele (50% római katolikus, 45% protestáns) a Romániában élő magyar nyelvű közösség vallási hovatartozását is tükrözi arányaiban."
Ez a mondat nem felel meg a valóságnak, az itt jelzett arány ugyanis pontosan a fordítottja a romániai magyarság felekezeti megoszlásának. Romániában a magukat magyarnak vallók 53%-a tartozik a történelmi protestáns egyházakhoz (45,6% református, 4,5% unitárius, 1,1% evangélikus és 0,9% baptista). A neoprotestáns egyházakat is beleértve (pünkösdi-karizmatikus mozgalmak, hetednapi adventizmus, stb.) ez az arány megközelítheti az 55%-ot is. 
A katolikusok aránya a magukat magyarnak vallók körében 42,4%, beleértve a görög katolikusokat is (41% római katolikus, 1,4% görög katolikus).
Ezek mellett a román ortodox egyháznak van még jelentős számú magyar nemzetiségű követője (28 287 hívő, ami a romániai összmagyarság 2%-át jelenti).
A mondat tehát úgy hangozna helyesen, hogy a lakosság felekezeti összetétele MEGKÖZELÍTI a Romániában élő magyar nyelvű közösség felekezeti eloszlását / arányait. (bár még ez a mondat is túlzó, mert az 50-45% ilyen nagy közösségek szintjén nem tehető egy lapra a 42-53%-os aránnyal).
thread_title:  Helytelen állítás
Vita:Utas és holdvilág

message: Megköszönném, ha valaki írna pár mondatot arról, hogy miről is szól a regény. Én erre sajnos alkalmatlan vagyok, vagy tíz recenziót elolvastam hirtelenjében, szerintem egyik sem karcolta a mű lényegi mondanivalóját. Kevésbé elfogult szerkesztő kerestetik. :) – KovacsUr 2006. március 26., 22:06 (CEST)
thread_title:  Kérés
Vita:Kelták

message: Azt hiszem, az utolsó két NG valamelyikében jelent meg egy nagyon jó cikk a mai kelta népcsoportokról térképpel együtt. Esetleg be lehetne illeszteni a témát ebbe a szócikkbe is. Lily15 2006. március 27., 12:06 (CEST)
thread_title:  NG cikk 

message: Mit gondolsz lehetne a boii-kre egy linket beszurni?
thread_title:  boii 

message: Fontos lenne rendet rakni a kelta-gall kettősség feloldására.
A gond az, hogy a Gallok át van utalva a Keltákra, de a Kelták jóval kinőtték Galliát.
Nem tudom mi a hivatalos megkülönböztetés, de azt javaslom, hogy akik a Gallia területén maradtak, azok Gallok, akik elmentek onnan, azok kelták legyenek. Ha összefoglalóan beszélünk róluk, akkor a Keltát használjuk (kultúra, vallás).
--Rodrigó  ⇔ 2006. október 22., 13:45 (CEST)
thread_title:  Kelta-gall kettősség
Vita:Rubicon (folyó)

message: A folyóiratról nincs még szócikk. Ha lesz is, nem javaslom a két cikk összedolgozását,  (két teljesen eltérő téma, zavarná az olvasást, összezagyválná a kategóriákat stb.) Ehelyett lehetne egy Rubikon (folyóirat) cikk, a kettő közt pedig egy egyértelműsitő lap, (ami már most is megvan). Üdv, --Korovioff 2006. március 27., 14:44 (CEST)
Bocsánat a zavarért-most látom, van egy más helyesirású rövid cikk (Rubikon) is, és erre utal az összevonási megjegyzés. A javaslat tehát a következő. A Rubikon cikket töröljük (rövid, és nincs benne plusz), és legyen egy külön Rubicon (folyó) és egy külön Rubicon (folyóirat) szócikk --Korovioff 2006. március 27., 16:31 (CEST)
Rendben, megtörtént --Korovioff 2006. március 27., 17:12 (CEST)
Iacta alea est az, itt a forrás Suetoniustól:  Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2008. október 20., 00:21 (CEST)
replies: text: A Rubicon folyót a Google maps-on jelölik az SP85 úttól Ny-ra. Szerintem az  történt a folyóval, amit kirándulásokon mi is tapasztaltunk, hogy a sűrű beépítettség miatt sok helyen fedetten folyt, ami a szüretlen csatornázás miatt történhetett meg, azaz ne legyen büdös. voltvanlesz 2001:4C4C:1558:6200:15C2:8C78:4F00:1660 (vita) 2023. július 20., 10:01 (CEST)
thread_title:  A folyóiratról nincs még szócikk