Vita:Líra (műnem)

message: A kiemelt szavak a tanulást segítik elő, címszavakban lehet megjegyezni a szócikk tartalmát.A szócikk szerkesztését folytatom, leírom majd az összes alműfajcsoportját a lírának. - a szerk.(bggergo)
replies: text: Kedves Bggergo, nem jó ötlet számos szót kivastagítani, inkább a belső linkeket kellene jelölni(), amik jobban segítik a tanulást, mivel azokar a lapokra mutatnak, ahol ezek a fogalmak bővebbben ki vannak fejtve.--Linkoman 2006. szeptember 8., 20:22 (CEST)
Gergő, mindig gondolj arra, hogy ez itt nem egy tankönnyv, hanem egy lexikon. Alapvetően nem gyerekeknek készüll, hanem felnőtteknek, függetlenül attól, hogy gyerekek is elérik és olvashatják. Használható tanulásra, de fontosnak ítélt szavak vastagítása, fogalommagyarázatok kiemelése külön keretbe vagy szószedetek készítése típusú mankókra nincs szükség. Ezek nélkül is áttekinthető lesz, ha megfeleő formában szerkesztjük :) - Serinde üzenet 2006. szeptember 8., 20:31 (CEST)
laikusként: nem lenne szebb a "Líra (irodalom)" szócikkcímnek? --Burumbátor társalgó 2006. szeptember 11., 20:59 (CEST)
Jó lenne valami forrást is megadni a szócikkhez. - Serinde üzenet 2006. szeptember 13., 09:36 (CEST)

message: Ööö... tudatlan vagyok vagy a dalszöveglelőhelyek tényleg nem tartoznak a Líra (műnem) szócikkbe? cheryn 2006. október 9., 13:24 (CEST)
Könyörgöm, az ide mutató angol (Lyrics) és német (Liedtext) szócikkek véletlenül sem a líra műnemről, hanem a dalszövegekről szólnak! A lap alján található két külső link is dalszöveggyűjteményre mutat. Szóval ezeket a hivatkozásokat kölcsönösen ki kéne venni egymásból, mert így teljesen félrevezető. Aki tudja, hogy kell (mármint a különböző nyelvi változatok összeköttetését megszüntetni), az légyszi tegye meg. A külső linkeket én is ki tudom szedni. Cucu, vagyis 80.98.229.165 2007. május 24., 23:36 (CEST)
===MŰFAJOK SZÓCIKKEI===
Epigramma Irodalmi műfaj. Rövid, tömör, csattanós költemény. Két szerkezeti részt ( expozíció/előtag és klauzula/utótag) kapcsol össze, melyek általában ellentétben állnak egymással: először egy tényt vázol, majd egy váratlan következtetéssel, jut el egy megállapításig, amely gyakran az első szerkezeti résszel ellentétes. Léteznek magasztos hangvételű, dicsőítő valamint csípős, humoros epigrammákat. Az újkori költészetben a didaktikus és az antik hagyományokat ápoló költészet kedvelte különösebben: a humanizmus és a klasszicizmus.
A himnusz (a görög hümnosz (ének) jelentésű szóból, a latin hymnus átvételével) első jelentése vallásos jellegű, Istent, vagy az isteni hatalmakat dicsőítő, hozzájuk segítségért fohászkodó, imaszerű ének. (Az ódától az választja el, hogy annak tárgya bármi lehet.) A vallásos költészet egyik legrégibb formája.
Az európai himnuszköltészetre a görög és a héber hagyomány volt nagy hatással. Az ógörög irodalomban valamely felsőbb erő megnyerésére és magasztalására szolgáló költeményt értettek rajta. Kialakulásának első fázisa a varázsmondás volt. Ehhez nemcsak a lény nevét, hanem teljes leszármazását, sőt tetteit is felsorolták, hogy utána annál erősebb legyen a kényszerítő formula. Később ezek a szertartások bevezetőivé, részeivé váltak, és mint ilyenek már elválhattak a konkrét szertartástól is. Végül ezek a személyes kapcsolat fölidézésére, létrehozására koncentrálódtak, esetenként egy-egy szűkebb közösség tagjainak egymáshoz való tartozását erősítették.
Az óda lírai műfaj. Fő műfaji vonásai már az klasszikus ókori költészetben kialakultak. Ilyen például a magasztos tárgy és eszmény, a felfokozott, leginkább feszült érzelmi állapot és az emelkedett hang. Az óda tárgya sokféle lehet: haza, igazság, művészet, szerelem, életöröm stb. Mély átélés jellemzi, költői nyelve patetikus. Az óda alapformáiban strofikus szerkezetű. Történeti fejlődése során az ünnepélyesség és a gondolati-reflexiós jelleg gyakran háttérbe szorult, szubjektivizálódott. Az ódát más műfajok elemei is gazdagították. A romantikus óda például az elégiához közelít, formailag kötetlenebbé válik, a költői lelkiállapot zaklatottabb, és himnikus hangon szólal meg. Rokon műfaja a himnusz.
Zsoltár néven ismert az Ószövetségben található 150 vallásos ének gyűjteménye. A név a görög pszaltér szóból ered, amely énekes dalt, de citeraszerű zeneeszközt is jelent, ugyanez latinul psalmus.
Tartalmuknál fogva megkülönböztethetők:
dicsérő és hálaadó zsoltárok 
nemzeti zsoltárok 
sioni és templomi zsoltárok 
messiási vagy királyi zsoltárok 
panaszkodó zsoltárok 
tanító zsoltárok. 
A zsoltárok gyűjteménye lassan, hosszú idő lefolyása alatt keletkezett és csak a Makkabeusok korszaka után s ezen korszakban is számos énekkel szaporodva záródott be.
A zsoltárokat a keresztény egyház is felhasználta egyházi énekekhez. Az ótestamentomi zsoltárok különösen kedves énekeivé lettek a református egyházaknak. Béza Tódor és Marot Kelemen francia református hittudósok a 16. században versekbe szedve lefordították a zsoltárokat; a Szent Bertalan-éjkor meggyilkolt Claude Goudimel pedig dallamokat szerzett hozzájuk. A magyar zsoltárfordítások Szenczi Molnár Albertnek köszönhetők.
Akkor ezekkel most mi lesz; MIÉRT VAN KÉTSZER MINDEN????Kata 2006. november 29., 19:05 (CET) Kata 2006. november 29., 22:32 (CET)
Tehát akkor mi lesz ezzel??? Vagy rendezzem el én???Kata 2006. november 30., 11:21 (CET)
-.-
Szonett
A szonett nem műfaj, hanem egy műforma!
thread_title:  Dalszövegek 

message: Epigramma Irodalmi műfaj. Rövid, tömör, csattanós költemény. Két szerkezeti részt ( expozíció/előtag és klauzula/utótag) kapcsol össze, melyek általában ellentétben állnak egymással: először egy tényt vázol, majd egy váratlan következtetéssel, jut el egy megállapításig, amely gyakran az első szerkezeti résszel ellentétes. Léteznek magasztos hangvételű, dicsőítő valamint csípős, humoros epigrammákat. Az újkori költészetben a didaktikus és az antik hagyományokat ápoló költészet kedvelte különösebben: a humanizmus és a klasszicizmus.
A himnusz (a görög hümnosz (ének) jelentésű szóból, a latin hymnus átvételével) első jelentése vallásos jellegű, Istent, vagy az isteni hatalmakat dicsőítő, hozzájuk segítségért fohászkodó, imaszerű ének. (Az ódától az választja el, hogy annak tárgya bármi lehet.) A vallásos költészet egyik legrégibb formája.
Az európai himnuszköltészetre a görög és a héber hagyomány volt nagy hatással. Az ógörög irodalomban valamely felsőbb erő megnyerésére és magasztalására szolgáló költeményt értettek rajta. Kialakulásának első fázisa a varázsmondás volt. Ehhez nemcsak a lény nevét, hanem teljes leszármazását, sőt tetteit is felsorolták, hogy utána annál erősebb legyen a kényszerítő formula. Később ezek a szertartások bevezetőivé, részeivé váltak, és mint ilyenek már elválhattak a konkrét szertartástól is. Végül ezek a személyes kapcsolat fölidézésére, létrehozására koncentrálódtak, esetenként egy-egy szűkebb közösség tagjainak egymáshoz való tartozását erősítették.
Az óda lírai műfaj. Fő műfaji vonásai már az klasszikus ókori költészetben kialakultak. Ilyen például a magasztos tárgy és eszmény, a felfokozott, leginkább feszült érzelmi állapot és az emelkedett hang. Az óda tárgya sokféle lehet: haza, igazság, művészet, szerelem, életöröm stb. Mély átélés jellemzi, költői nyelve patetikus. Az óda alapformáiban strofikus szerkezetű. Történeti fejlődése során az ünnepélyesség és a gondolati-reflexiós jelleg gyakran háttérbe szorult, szubjektivizálódott. Az ódát más műfajok elemei is gazdagították. A romantikus óda például az elégiához közelít, formailag kötetlenebbé válik, a költői lelkiállapot zaklatottabb, és himnikus hangon szólal meg. Rokon műfaja a himnusz.
Zsoltár néven ismert az Ószövetségben található 150 vallásos ének gyűjteménye. A név a görög pszaltér szóból ered, amely énekes dalt, de citeraszerű zeneeszközt is jelent, ugyanez latinul psalmus.
Tartalmuknál fogva megkülönböztethetők:
dicsérő és hálaadó zsoltárok 
nemzeti zsoltárok 
sioni és templomi zsoltárok 
messiási vagy királyi zsoltárok 
panaszkodó zsoltárok 
tanító zsoltárok. 
A zsoltárok gyűjteménye lassan, hosszú idő lefolyása alatt keletkezett és csak a Makkabeusok korszaka után s ezen korszakban is számos énekkel szaporodva záródott be.
A zsoltárokat a keresztény egyház is felhasználta egyházi énekekhez. Az ótestamentomi zsoltárok különösen kedves énekeivé lettek a református egyházaknak. Béza Tódor és Marot Kelemen francia református hittudósok a 16. században versekbe szedve lefordították a zsoltárokat; a Szent Bertalan-éjkor meggyilkolt Claude Goudimel pedig dallamokat szerzett hozzájuk. A magyar zsoltárfordítások Szenczi Molnár Albertnek köszönhetők.
Akkor ezekkel most mi lesz; MIÉRT VAN KÉTSZER MINDEN????Kata 2006. november 29., 19:05 (CET) Kata 2006. november 29., 22:32 (CET)
Tehát akkor mi lesz ezzel??? Vagy rendezzem el én???Kata 2006. november 30., 11:21 (CET)
-.-
Szonett
A szonett nem műfaj, hanem egy műforma!
thread_title: MŰFAJOK SZÓCIKKEI