Vita:Raguzai költők listája

message: Kérdésem az lenne, hogy a horvát költők nevét hogyan írjuk helyesen magyarul:
*Horvát vezetéknév + magyarosított keresztnév
*magyarosított keresztnév + horvát vezetéknév
*horvát vezetéknév + horvát keresztnév (szóközzel, vagy vesszővel)
*horvát keresztnév + horvát vezetéknév
*horvát név átírása magyar betűkkel (č-->cs , dž-->dzs stb..)
?
Bár ez csak egy lista, szerintem szükséges lenne az elejére egy bevezető a Raguzai költőkről általánosságban, amitől megérdemelnek egy külön listát, szemben mondjuk a horvát költők listájában való felsorolással.
Amennyiben ez megvalósítható, úgy szerintem semmiképpen nem kell törölni (bár nincs külön szócikke, a horvát wikin történik említés róluk, mint humanista és renszánsz költőkről (és egyben dubrovniki petrarkista költőkről) itt , illetve az angol wikin rákeresve a dubrovniki költőkre nagyjából ezek a nevek jönnek ki, és bár nem néztem át egyesével a Raguzai Köztársaság szócikkben is fel vannak sorolva, mint híres polgárok).--Dami 2006. augusztus 27., 19:56 (CEST)
replies: text: Én nem értek hozzá, ha tudsz valami szép bevezetőt írni, maradhat. Én mindenképpen a horvátos alakot támogatom a neveknél, de jó lenne, ha más is beleszólna, mert ilyen ügyben viták szoktak lenni... - Gaja ✉ 2006. augusztus 27., 21:23 (CEST)
replies: text: :Az irodalomhoz én se értek, talán a szócikk eredeti készítője olvassa ezt, és megcsinálja, addig is áttanyulmányozom, mit ír a horvát szócikk és megnézem össze tudok-e hozni egy bevezetőt, ha másról nem  a Raguzai Köztársaságról. --Dami 2006. augusztus 27., 21:32 (CEST)

message: Szerintem ahogy az angol wikipédiában is Siege of Belgrad szerepel Nándorfehérvár ostroma helyett, mi is a mi neveink szerint írjuk le a neves költők neveit.
thread_title:  Nevek 

message: Ez itt a Raguzai Köztársaságban tevékenykedő költők listája, az általatok felsoroltak tartalmi kibővítésével. Tördeljétek be megfelelően.
Az első dubrovniki petrarkista költők a XV. század második felében jelentek meg, verseik legtöbbje az 1507-ben kezdett Nikše Ranjine kódexben maradt fenn.
–Elbeszélő költemények vallási témában, például Szent Judith.
thread_title:  Kit36a-tól: 

message: Latin nyelvű moralizáló művekkel kezdte irodalmi pályafutását a spalatói születésű, humanista műveltségű költő . Élete horvát nyelvű főművében, a Juditban kora lelkiismeretét ébresztgette a népet és a városát követlen pusztulással fenyegető török veszedelem ellen. Ez a figyelmeztetés allegorikus volt, de kortársai olyannyira megértették; hogy műve egymás után három kiadást ért meg. (Az első 1521-ben, Velencében). A szülővárosát, Bethuliát pusztulástól megmentő, bibliai Judit történetét dolgozta fel az eposz. Latin nyelvű fő¬művét, a De institutione bene vivendi, először 1506-ban nyom¬tattak ki, hamarosan Európa-szerte harmincöt kiadást ért meg. 
(A mellékelt kis verse magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban) 
SVAKI DAN ISTICE SUNCE
(Reggel a nap felkel)
Reggel a nap felkel, estére meg leszáll,
így fut időnk is el, s a vénség ránk talál. 
Ki most ép, s ifjú vagy, legyen igyekvésed,
hogy nyerjél irgalmat; nem halsz meg, úgy véled?
A virág kinyílik, de csak kis időre,
a gyümölcs megérik s lehullik a földre.
S te fejed felszeged; tán csak nem reméled,
hogy elérd az eget - nem halsz meg, úgy véled?
.........
thread_title:  MARULIĆ MÁRK  (MARINO MARULIC 1450-1524)

message: A földrajzi és gazdasági helyzetéből adódóan a törökkel békés együttélésre törekvő Dubrovnikban csupán egy kardforgató költő akadt, aki hadvezéri képességgel is rendelkezett, s aki - mint északi kortársai, a Zrínyiek - kardot és tollat is egyaránt ügyesen forgatta. Ezért nem véletlen, hogy már öregkorában írt legfőbb költői műve, a Szláv harsona (Trub ja slovenska, Ancona, 1665), nagy példa¬képéről, az „északi csillagról", Zrínyi Péter horvát bán és had¬vezérről, a szigetvári hős unokájáról, a mi Zrínyi Miklósunk testvéréről szól. A dubrovniki katonaköltővel akkor issmerkedett meg, amikor Zrínyi Péter 1654-ben járt a cattarói (kotori) öbölben. Tőle várta a szláv népek felszabadítását. Nem sejthette, hogy a bécsújhelyi vérpad - hősének végzete - mi¬lyen közel van. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban) 
TRUBLJA SLOVENSKA
(Szláv harsona – részlet)
…...
Észak felől a Dicsőség 
délre szállt a napszekérrel,
híre szárnyra kapta hősét,
s egész Dubrovnikig ért el.
 
Dicséretét minden ország 
zengi méltó ámulattal, 
Zrínyi bánt és fényes harcát 
emlegetik szép szavakkal.
 
Minden népek dicsőítik 
a végeknek nagy vitézét, 
s hangos szóval fölemlítik 
elsők között elsőségét.
...........
thread_title:  MENCETIĆ ZSIGMOND (VLADISLAV MENCETIC, 1600 körül-1666)

message: Menćetic' mellett a legrégibb, anyanyelvén verselő dubrovniki költő. Líráján a a horvát-szerb népköltés hatása érződik a korabeli olasz költészet hatásán kívül. Ver¬selése gazdag és bensőséges. A helyi irodalomtörténet „nyelvünk első fényességének" nevezi. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban)  
O, VRIME CESTITO...
(Ó, szerencsés idő…)
Ó, szerencsés idő, melly igen forgandó, 
nyár helyébe ősz jő, s minden oly mulandó.
 
Hol sugár ragyogott, s élt a nap világa,
 
most sötét honol ott, s szívemen homálya.
Ó, vígságos idő, csupa friss vidámság, 
hová lett veszendő, egykor derűs orcád? 
Véget ért mosolya, meghalt a víg ének,
 
helyette mostoha jajszavak közt élek.
....
thread_title:  DRŽIĆ GYÖRGY (DŽ0RE DRŽIĆ,  1461-1501) 

message: Költészetére elsősorban Petrarca és Ariosto hatott, de érezhető benne a horvát népköltészet is. Horvát főnemesi családból származott, Hvar szigetén élt, amíg ezt az idillikus csendet a parasztháborúk odáig érő hullámai megzavarták (1510 és 1514). A főúri költő Splitbe és Trogirba menekült. 1519-ben verseit  22 költemény  kivételével el¬égette, csupán ennyit hagyott meg. Ovidiust, Petrarcát és Ariostót fordította. A Dubrovnik dicséretére íratt versében a városköztársaság arisztokráciáját dicsőítette. Ez a cél vezérelte drámájának, A rabnő-nek (Bobinja) megírásában is. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban)  
JUR NIJEDNA NA SVIT VILA
(Nincs más tündér a világon)
Nincs más tündér a világon, 
olyan szép nincs, bizony egy se, 
hogy azzal versenybe szálljon, 
aki szívem megmérgezte.
Nem volt s nem lesz hét határon,
 
aki vele versenyezne,
 
olyan szép nincs, bizony egy se,
 
nincs más tündér a világon.
.............
CAVCIĆ MÓR   (Ide nem találtam)
Lírikus költő, mindamellett a Robinja (A rabnő) dráma szerzője. Misztériumai közül az Ábrahám áldozata, Krisztus feltámadása a legkiemelkedőbbek. Legnagyobb költeményei a Remeta (Az eremita), Putnik (A vándor) és az Italija.
HEKTOROVIĆ PÉTER (PETAR HEKTOROVIĆ,1487-1572)
Hvar szigetén született, s ott is halt meg; hosszú életében sok megpróbáltatáson ment át. A török betörésekor (1539) öreg édesanyjával hajón me¬nekült Itáliába; a 98 napig tartó tengeri utat örökíti meg episztolájában, melynek egy részletét adjuk. Édesapja Hvar egyik leggazdagabb patríciusa volt, aki Velence segítségét kérte a felkelő nép ellen. Fia, a költő egész életében végig őrizte elfogulatlanságát és a nép iránti szeretetét, s ez különösen Halászat (Ribanje i ribarsko prigovaranje, 1566) című eposzában nyilvánul meg. Az egész művet a maga osztályhelyzetéhez és korához ké¬pest demokratikus szellem lengi át, a mű egyszerű, természetes és életteljes. A halászat apró részleteit megörökítő költői leírás legfőbb értéke, hogy Hektorovic elsőnek jegyezte fel és iktatta művébe, dallamukkal együtt, a nép lírai és balladaszerű énekeit, melyeket a halászoktól hallott. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban)  
ODLOMAK IZ POSLENICA PETRU NAJLESKOVICU
(A költő menekülése Itáliába - részlet)
El sem ült még bennem a sok baj és bánat,
 
hogy elveszítettem javaim s hazámat, 
török elől futva ide menekültem, 
de vajon ki tudja, mi maradt mögöttem; 
tűzben, hadban, vészben, elmém minden gondja 
ott van a háznéppel s anyámmal megosztva: 
minket kínnal teli keserűség jár át,
 
míg hajónk átszeli a tenger kék síkját,
 
melyen átszenvedtünk bút s rosszat eleget,
 
sírtunk, keseregtünk, tűrvén vad szeleket.
…………………….
== CUBRANOVIĆ ENDRE: == (Ide nem találtam)
A helyi költészet korának új fejezetének úttörője, kit legjobban a Jedjupka (A cigánynő) munkája tett ismertté.
== NALJESKOVIĆ MIKLÓS ==  (Ide nem találtam)
Komédia- és pásztorjáték-költő
thread_title:  LUCIĆ HANNIBAL  (HANIBAL LUĆIĆ, 1485-1553) 

message: A pásztorjátékok legnagyobb mestere és elsősorban vígjátékíróként tarja számon az irodalomtörténet, így ismerik nálunk is, amióta nagy sikerű vígjátékát, a Dundo Marojét a Nemzeti Színházban bemutatták. Irodalmi pályafutását versekkel, paszto¬rálék írásával kezdte. Lírai verseit 1551-ben adta ki, első drámai műveivel, a Tirena és a Vénusz és Adonisz története című pász¬torjátékkal, valamint a Sztanac története című parasztkomédiával együtt. Kalandos, változatos élete volt; örök diák és bohém, harmincéves, amikor a sienai egyetemen tanulni kezd, negyven felé közeledik, amikor hazatér Dubrovnikba. Ifjúkora óta klerikus, de csak élete vége felé szentelik fel pappá, s ekkor sem kap papi stallumot. Csaknem négy évig dolgozik a dubrovniki „sóhivatalban", ahol a sze¬nátus az anyagi csődbe jutott embereket foglalkoztatja. Végűl mint népbarát író az arisztokratikus oligarchia, a nemesi önkényuralom ellen támad, s arra kényszerül, hogy utolsó éveiben elhagyja hazáját, Velencében telepedjék le, s ott is halt meg, önkéntes száműzetésben, mint a velencei pát¬riárka káplánja. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban)
(JAOH, PLAMEN LJUBENI RASĆINI ŽIVOT MOJI)
(Jaj, szrelerelem lángja rontja életemet! – részlet)
Jaj, szerelem lángja rontja életemet,
úrnőm nem kívánja hinni szerelmemet. 
 
Csupa könnyben ázom, egyre sóhajtozom,
s hiába fohászom, hogy már meghallgasson.
 
Égő pillantása szívemet felsebzi,
pirosló orcája nyugalmam kikezdi. 
Vélem nem törődik, bár mindenki sajnál,
 
csak piperészkedik, tükre előtt ott áll
thread_title:  DRŽIC MARINO (MARIN DRŽIC,1508 körül -1567)

message: Keressétek a Marin Drzic House honlapját. Bőséges adatot tartalmaz (mdc.hr/dubrovnik/eng/index.html (a múzeum honlapján keresztül). További sok sikert kit36aKit36a vita 2008. január 8., 13:09 (CET)
 
.............
== RANJINA DINKO ==(ide nem találtam)
 Szerelmi dalokat, vígjátékokat, tankölteményeket és idillek szerzője.
== ZLATARIĆ DINKO == (ide nem találtam)Tanköltemény írás jeles képviselője.
thread_title:  Külső hivatkozások 

message: A raguzai költészet gyöngyszeme és legnagyobb alakja. Dubrovnik gazdagon áradó barokk korszakának legnagyobb költője volt, s bár patrícius származásánál fogva a közéletben is részt vett, tehetsége kora ifjüságától a költészethez vonzotta. Művészetét a keresztény mo¬ralista világnézet és a nemzeti érzéz kettőssége jellemzi. Legkiválóbb művét, a Dubravkát, ezt az allegorikus pásztorjátékot először 1628-ban mutatták be Dubrovnikban, századunkban pedig szinte újjászületett; ma is szívesen és gyakran játsszák. A pásztorjáték külsőségei mögött sú¬lyosabb mondanivaló rejtőzik; a nép szabadságának dicsőítése. Másik két nagyobb műve A tékozló fiú könnyei és az Oszmán. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban)
DUBRAVKA
(részlet a 3. felvonásból)
SZERZETES:
Pásztorok, miután szóban s cselekvésben 
szertartásunk immár bevégeztük szépen, 
hogy ünnepnapunkat illőn befejezzük, 
színhelyét a szabad égbolt alá tesszük.
Csendüljön ajkunkról egyetlen zengésben,
s ujjongva áradjon dalunk az estében: 
Ó, gyönyörűséges, édes szent szabadság, 
melyben az égiek kincsek kincsét adták, 
minden dicsőségünk egyetlen forrása,
 
Dubrovnikunk ékes, legszebb koronája,
 
nincsen az az arany, ezüst, emberélet,
 
amely pótolhatná szeplőtlen szépséged !
KAR: 
Ó, gyönyörűséges, édes, szent szabadság, 
melyben az égiek kincsek kincsét adták!...
............
== PALMOTIĆ- DIONORIĆ JAKAB (== Ide nem találtam)
A város hanyatlása idejéből való költő, a Dubrovnik obnovljen (Az újáépült Raguza) címmel örökítette meg a földrengés utáni hanyatlást.
== DJORDJIĆ IGNÁC == (ide nem találtam)
Főleg tan- és vallási költeményeket írt.
thread_title:  GUNDULIĆ JÁNOS (IVAN GUNDULIĆ, 1589-1638)

message: Ferences rendi szerzetes volt; Dalmáciában született, de a ferencesek budai főiskolájában tanult filozófiát és hittudományt (1721-1727). Hazájába visszatérve felismerte a népdalok széjségét, s főművében, A szláv nemzet kellemetes társalkodásá- ban (Razgovor ugodni naroda slovinskoga, 1756), fel is használta őket. Könyve a délszláv népek tejes történelmét felöleli, de legrészletesebben a törökkel folytatott harcait írja le. A  „szegényeknek, parasztoknak, pásztoroknak" írt könnyed, érthető hangú krónika hamarosan két kiadást ért meg. Halála is jelkép: a nyomorgó lakosságnak gyűjtött búzát, nagy eső érte utol, és tüdőgyulla¬dásban halt meg. Ő a régi dalmát és az új horvát-szerb irodalom közti átmenet költője. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban)
BITKA
(A csata – részlet A Szláv nermzet kellemetes társalkodásá- ból)
A LEPANTÓ TENGERI CSATA
Kürtök, dobok harsogása támad 
roppant ágyúk mennydörgő zúgása 
golyók, kardok füttyös suhanása,
 
könnyű gályák kettéroppanása, 
a tengeren hősök jajgatása.
Mikor aztán török s latin gályák 
összegyűltek, egymásnak futottak, 
vélnéd, hogy az egek is harsogtak 
és a hegyek tengerbe omoltak.
..........
thread_title:  KACIĆ MIOSIĆ ANDRÁS (ANDRIJA KACIĆ-MILOSIĆ¬ 1704-1760)

message: Nevét kora szelleméhez igazodó romantikus lovagi is mitológiai tárgyú melodrámái tették híressé, ő maga Kristiada című költői elbeszélését tar¬totta legjobbnak, amelyen haláláig csiszolgatott, s mely csak halála után jelent meg 1670-ben, Rómában. Pavlimir című drámájában a dukjai pap krónikája alapján megírta Dubrovnik keletkezését, és dicsőséges jövőt jósolt neki. Főhőse a száműzött Pavlimir. E műben több szép leírás is van a tengerről. (A mellékelt kis vers-részlet magyarul „Az Adriai Tengernek Múzsája” c. kötetben jelent meg, 1976-ban)
(OHOLO SE PLAHO MORE) 
Kevélykedik a vad tenger – részlet a Pavlimir-ből)
Kevélyedik a vad tenger, csapkod, forog,
 
hánykolódik, magasra hág velünk szemben,
tajtékot túr, széjjelporzik.
Az égbolt száz villámot vet, 
mennydörögve szórja lángját, 
széttárul a vad hullámhegy,
 
s ránk tátja mély szakadékát.
Nincs az a szív, bátorságos,
 
féltében mely meg nem dermed,
 
minduntalan a hullámok 
elnyeléssel fenyegetnek:
...............
Üdv: Kit36a -korábban kit36, vagy egyszerűen kit
thread_title:  DJAN DZORA PALMOTIC (DJAN DZORA PALMOTIC, 16O6-1657)