Vita:Kommunizmus

message: A Kommunizmus#Magyarországon fejezetet nézegetve feltűnt, hogy a Wikipédia:Kocsmafal_(javaslatok)/Archív19#Mo._1919_.261947-1989 megbeszélésre hivatkozva a Kommunizmus Magyarországon jelenleg egy átirányítás a cikkek névteréből a sablonok névterébe, ami pedig nem kívánatos. 
Karmelaüzenőlap 2010. február 28., 16:48 (CET)
Ezt javítottam. --Burumbátor Speakers’ Corner 2011. augusztus 24., 13:17 (CEST)
thread_title:  Átirányítás 

message: Mi az értelme ennek a  külön fejezetnek. Uegyanez ugyanilyen formában már megvan egyszer a könyv szócikkében. Zam vita 2010. május 2., 14:43 (CEST)
Ráadásul a félmilliós magyarországi áldozat teljesen nevetséges adat. A Tanácsköztársaság alatti vörösterrornak még izzadva is csak 150, a Rákosi-korszaknak 100, az ötvenhatos megtorlásoknak 228 áldozatát lehet összeszámolni. Minden egyéb adat hamis. Elég békés ideológia ez nálunk a frontra hajtott milliók, a fehérterror, a nyilasok rémtettei és a holocaust tükrében.
thread_title: A kommunizmus fekete könyve

message: Alexander Gerschenkron gazdaságtörténész szerint míg Angliában a liberalizmus, a laissez-faire, Franciaországban és Németországban a Saint-Simon-i és Friedrich List nevéhez köthető utópikus szocialista ideológia volt az iparosítás legfőbb szellemi motorja, addig Oroszországban és Kelet-Európában a sztálinizmus játszotta el ugyanezt a szerepet. Ahogy haladunk Európában keletre, úgy volt szükség egyre erősebb állami beavatkozásra az egyre inkább megkéső modernizációhoz. A sztálinizmus az elmaradott országok gyors modernizációját lehetővé tevő ideológiának bizonyult.
Az állam berendezkedésének tekintetében mindez  általában a monarchikus berendezkedés végleges felszámolását jelentette. Szinte minden olyan országban, ahol volt sztálinista uralom, ott az a monarchikus államforma végleges végét jelentette (kivétel: Kambodzsa). A jelenség magyarázata az lehet, hogy a későn kapitalizálódó országokban a diszfunkcionálissá váló monarchiával a tőke ugyan együtt tudott működni, ám annak megszűnte után már nem állt érdekében formálisan sem helyreállítani az általában a földbirtokosokra támaszkodó régi uralkodói hatalmat.
Például Magyarországon a Habsburg-ház végleges trónfosztása kapcsolódik a Tanácsköztársasághoz, Németországban a császárság megszűnése a Bajor Tanácsköztársasághoz, Ausztriában a császárság megszűnése a Vörös Bécs korszakhoz, a többi KGST-országban sehol sincs királyság, Kínában a császárság megszűntével sztálinista rendszer alakult ki.
Ezzel ellentétben, ahol nem volt sztálinista uralom, és voltak monarchiák, ott ma is alkotmányos monarchiák vannak: Nagy-Britannia, Hollandia, Belgium, Dánia, Svédország, Norvégia, Japán stb. (Spanyolországban az alkotmányos monarchia bevezetése a Franco-uralom után összekapcsolódott azzal az igénnyel, hogy erősödjön a nemzetiségileg tagolt ország demokratikus egysége.)
Forrás nélküli eszmefuttatás, mely több pontban (mint a sztálinizmus = modernizáció vagy a tanácsköztársaság és a habsburgok) erősen megkérdőjelezhető. A második bekezdés bizonytalan spekuláció, Magyarországra alkalmazhatósága kérdéses. Az utolsó bekezdés pedig komolytalan: ahol nem volt sztálinista uralom, de volt monarchia, ott ma is az van. Lehet, hogy ez igaz, de sok teteje nincsen.  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. október 3., 18:38 (CEST)
thread_title:  Kivágva 

message: Kedves Szerkesztőtársak
Ez így torz. Össze kéne hasonlítani a fasizmus, a "demokrácia" áldozatainak számával. Így a számok csak a levegőben lógnak.
--Tisztelettel: Duhosvita 2011. december 29., 07:41 (CET)
thread_title:  A kommunizmus áldozatai 

message: A Kínai Kommunista Párt (74 millió tag) például sem Sztálint, sem Mao apót nem vonta kétségbe, ha jól tudom. A Gulag-tagadás meg nem tudom, hogy jön ide. --Villanueva vita 2014. szeptember 18., 16:17 (CEST)
replies: text: Ez úgy néz ki csak Magyarországra vonatkozott. Normális vita 2016. február 25., 19:45 (CET)
thread_title:  Kivágott bekezdés