Vita:Logikai grammatika

message: Szerintem a fenti felfogás lenti kritikája kicsit pontatlan:
Csábító lehet a logikai grammatikán belül úgy definiálni a kijelentő mondatot, mint olyan mondat, melynek lehet igazságértéke. Ez azonban rossz definíció lenne, ugyanis megfogalmazható olyan természetes nyelvi mondat, melynek nem lehet igazságértéke (lásd a hazug paradoxona).
A gondom az, hogy felmerül olyan megoldási lehetőség is, miszerint az ilyen "kijelentő mondat"-okat nem tekintjük értelmes mondatnak (Tarski pl. fontosabb írásaiban említi e lehetőséget, ha jól emlékszem, bár igaz, hogy elveti). Telitalálat Felügyelő 2005. augusztus 12., 08:55 (CEST)
replies: text: Hát igen. Ezen lehet vitatkozni. Mi egy önellentmondó mondat jelentése? Ha van, akkor értelmes mondatnak tekinthető. Ha nincs akkor is tekinthető mondatnak pusztán formai okokból (A & ¬A mondat, ha A mondat.) A mondat definíciója független kell legyen az igazságfogalomtól, mert a mondat grammatikai ill. szintaktikai objektum. Ha a szemantikát elválasztjuk a szintaktikától, akkor a mondat definíciója nem lehet az, hogy "aminek lehet igazságértéke". Legfeljebb ez: "állítást fejez ki", amennyiben az "állítás" az a metaelméleti fogalom, mely a "mondat" szintaktikai kategóriájának szándékolt jelentése. Javaslom, húzzuk ki a fenti részt a békesség kedvéért.Mozo 2005. augusztus 12., 20:39 (CEST) 
Nyelvészetileg pontatlan szerintem ez is:
Mondatok. Mondaton lényegében a nyelvészet által kijelentő mondatnak nevezett szerkezetet kell érteni, tehát mely tartalmaz állítmánít és alanyt is.

text: Odabiggyesztettem a "lényegében" felelősség alól felmentő szót. Tehát ez nem definíció, hanem egyfajta körülírás vagy hasonlat. Alant megjegyzem, hogy a mondat (illetve zárt formula) pontos definíciója igaziból felsorolással (rekurzív definícióval) történik a formális és természetes nyelvi töredéknyelvekben, így nem okozhat gondot. A kijelentő mondat nyelvészeti definícióját nem óhajtottam odamásolni, tekintve, hogy ilyen valószínűleg nincs, vagy nagyon pontatlan. De egyetértek, hogy ha nem írunk pontatlan definíciót, akkor helyette egy pontatlan magyarázatot se írjunk. Mozo 2005. augusztus 12., 20:27 (CEST)
Az alanya és állítmány fogalma ugyanis kérdő vagy felszólító mondatok esetében is értelmezhető:
* Pista, iszol-e mustot?
* Pista, sose igyál mustot! 
 
(aláhúzott = alany, aláhúzott+áthúzott = állítmány).  Telitalálat Felügyelő 2005. augusztus 12., 09:10 (CEST)
Jó, akkor ez rendben lesz. Majd kitalálunk valamit. Még lehet, hogy fogok kötözködni egy kicsit ez ügyben, vagy javítgatni. Telitalálat Felügyelő 2005. augusztus 12., 20:36 (CEST)
Jó, egyelőre szerintem tegyük ki a vitalapra, utána kell néznem nekem is (bár az az igazság, hogy nem biztos, hogy ez a közeljövőben megtörténik, mert így fő a fejem a sok tennivalótól). Telitalálat Felügyelő 2005. augusztus 12., 20:41 (CEST)

text: Beleolvastam a Herméneutika szócikkbe. Szép munka! Nekem biztos nem lett volna türelmem meg időm megírni. Ha valaki lektorálni tudná igaziból az Kutrovácz Gábor lenne (Ismered? ELTE tanársegéd.). Kár, hogy feltehetőleg nem olvassa a Vikipédiát. (Megj: Kópé ugyebár szokott itt járni, ami nem kis fogás, hiszen ő a Számítógéptudmányi tanszék vezetője.)Mozo 2005. augusztus 12., 20:55 (CEST)
thread_title:  Mondat aminek van igazságértéke? 

message: "Háromszor veri ezt kenden Lúdas Matyi vissza" - a cikkben többször idézett sor így van helyesen. Aki eltévesztette, nem pusztán nem jól emlékezett, hanem a hexameter ritmusáról sem tud...  
Forrás? Természetesen - Fazekas Mihály: Lúdas Matyi
thread_title:  logikai grammatika