Vita:Harci gáz használata az első világháborúban

message: Az I. világháború kezdeti időszakában a kiegyensúlyozott erőviszonyok következtében álló háború alakult ki. A harcot támogató tüzérség nem volt képes olyan pusztítást végezni a megerődített állások ellen, hogy a gyalogság eredményes rohamának esélye legyen. Az egyensúlyi helyzet elmozdítására érdekében felmerült a mérges gáz alkalmazása. 
 A katonai vezetés igénye alapján a német vegyipar 1915. elejére rövid idő alatt állított elő harctéren bevethető mérges gázokat. A bevetés érdekében felállították a 35. műszaki ezredet "gázezred" megnevezéssel. Két zászlóaljból, 3-3 századból és 1-1 töltő századból állt. A feladatok előkészítésében a gyalogság is aktívan részt vett. A műszaki katonákat felszerelték a bányászok használta oxigénlégző készülékkel. A frontszakasz alkalmazási területén harcoló katonákat ellátták kezdetleges csak a klórt lekötni képes, un. "légzésvédővel". A harc támogatására megjelenő új szervezet kizárólag az ellenség pusztítására hozták létre. 
 Az 1915. április 22-én történt német gáztámadás időpontja joggal tekinthető a gázháború kezdetének, egy új fegyver születésének és természetesen az ellene történő védekezés kezdetének. A történelemben folyamán már nagyon sokszor próbálkoztak "vegyi fegyverek” bevetésével, azonban ezek a támadások messze elmaradtak az Ypern mellett alkalmazott gáz mennyiségétől és hatásától. 
 A támadás egy új korszakot nyitott a hadviselésben, ugyanis ettől az időtől kezdődően a vegyi fegyverek alkalmazásának előkészítése, illetve az ellenük történő védekezés megszervezése a harc megvívásának aktív vagy passzív részévé vált. 
 Az első világháború során szerzett tapasztalatok olyan képet rajzolnak ki, mely szerint a vegyi fegyver annak a félnek az előnyét hozta, aki azt megfontoltan alkalmazta, ugyanakkor előnnyel rendelkezett az ellenfél védőeszközzel való ellátottsága területén, amikor és ahol a szemben álló fél még nem készült fel a gázvédelemre. 
 A nemzetközi szerződések visszatartó ereje csekély szerepet játszott az alkalmazók vonatkozásában. Az első bevetés megtörténte feljogosította a másik felet a viszont válasz megadására. A II. hágai békekonferencia által az 1907. évben a szárazföldi háború törvényeire és szokásaira vonatkozólag kiadott egyezmény fontosabb cikkei szerint:
 "A hadviselő feleknek nincs korlátlan joguk az ellenségnek ártó eszközök megválasztásában. A külön egyezményekkel megállapított tilalmakon felül tilos nevezetesen:
 mérget vagy mérgezett fegyvereket használni." 
=== A mérges gázok bevetésének több indoka volt: ===
 a hadban álló országok ipari háttere képes volt a harcanyagok és a célba juttató eszközök tömeges előállítására;
 a hadszíntéren kialakult patt helyzet mindenáron cselekvésre ösztönzött a háborús célok elérése érdekében;
 a nagy hatású tűzfegyverek pusztítását jelentősen felülmúlták a mérges gázok alkalmazásának vélt hatásai;
 a tömeges veszteségokozás jelentős előnyhöz juttathatja az alkalmazót, ha a bekövetkezett helyzetet kihasználja;
 a hagyományos fegyverekhez képest olcsóbb volt az előállítási költség;
 a fegyverfajtát korlátozó egyezmény be nem tartása nem jelentett érdemleges hátrányt az alkalmazó számára.
 A háborús események hatással voltak a gázvédelmi szervezetek alakulására. Megnövekedett azon szervezetek száma a gázvédelmi csapatokon belül, amelyek a vegyi fegyverek alkalmazására voltak hivatottak. A háború alatt megjelentek a figyelő szolgálatok. A katonák rendszeresített személyi védőeszköze lett a gázálarc. Magatartási formákat oktattak a katonáknak a hatékony védelem érdekében.
=== Források ===
thread_title:  A mérges gázok bevetésének feltételezhető okai az I. világháborúban 

message: a hadban álló országok ipari háttere képes volt a harcanyagok és a célba juttató eszközök tömeges előállítására;
 a hadszíntéren kialakult patt helyzet mindenáron cselekvésre ösztönzött a háborús célok elérése érdekében;
 a nagy hatású tűzfegyverek pusztítását jelentősen felülmúlták a mérges gázok alkalmazásának vélt hatásai;
 a tömeges veszteségokozás jelentős előnyhöz juttathatja az alkalmazót, ha a bekövetkezett helyzetet kihasználja;
 a hagyományos fegyverekhez képest olcsóbb volt az előállítási költség;
 a fegyverfajtát korlátozó egyezmény be nem tartása nem jelentett érdemleges hátrányt az alkalmazó számára.
 A háborús események hatással voltak a gázvédelmi szervezetek alakulására. Megnövekedett azon szervezetek száma a gázvédelmi csapatokon belül, amelyek a vegyi fegyverek alkalmazására voltak hivatottak. A háború alatt megjelentek a figyelő szolgálatok. A katonák rendszeresített személyi védőeszköze lett a gázálarc. Magatartási formákat oktattak a katonáknak a hatékony védelem érdekében.
thread_title:  A mérges gázok bevetésének több indoka volt: 

thread_title:  Források