lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vita:Dániel próféta

message: A fejezet első részét töröltem, mert az a Gecse Gusztáv-Horváth Henrik: Bibliai kislexikon (Kossuth Könyvkiadó, 1978, ISBN 963 09 11345) című mű Dániel címszava nagy részének szó szerinti másolata volt. Bár a Tartalma - két sornyi terjedelmű bevezető rész - nem szó szerinti másolat volt, de értelmetlenné vált a törlés miatt. --Ronastudor a sznob 2011. március 29., 07:37 (CEST)
thread_title:  Dániel könyve 

message: A cikket többek közt egy kép illusztrálja, melyen a képaláírás szerint az látható, hogy „A fiatal Dániel és társai visszautasítják, hogy a királyi ételeket egyék”. A cikkben az ábrázolt eseményről semmi sem olvasható, és a 20. században készült kép nyilván nem élethű ábrázolása Dánielnek. A képet egyelőre eltávolítom; ha valaki esetleg vissza akarja tenni, kérem, hogy először is írjon a szövegbe néhány sort arról, hogy a kép miért releváns. Köszönöm. – Malatinszky vita 2017. december 17., 19:03 (CET)
thread_title:  A király ételei
Vita:Evangélium

message: Néhány megjegyzés, már a kiemelést tartva szem előtt:
# Ehhez a mondathoz nem ártana lábjegyzetes forrás: Ennek gyakorlati következménye az, hogy a ránk maradt iratok címében szerzőként megnevezett személy és az adott szöveg tényleges szerzősége között semmilyen szükségszerű összefüggés sincs.
# Esetleg lehetne egy rész a fennmaradt kéziratokról; az olasz alcikkes megoldás mintájára? 
# Esetleg lehetne a végén valami olyan fejezet, hogy "kultúrtörténeti hatás" vagy hasonló (olyasmi tartalommal, mint pl. középkori evangéliumoskönyvek, korai fordítások)? – Hkoala  2009. március 17., 20:21 (CET)
(A pöttyöket átszámoztam, hogy lehessen rájuk hivatkozni.)
Ad 1.: 
Ad 2.: Szerintem ez nem evangélium-specifikus téma, hanem mondjuk a Biblia, Újszövetség, Bibliai kánon, egzegézis vagy éppen A Biblia szövegforrásai szócikkbe kívánkozik.
Ad 3.: Szerintem jobb lenne, ha a szócikk megmaradna tisztán biblikus témájúnak, és az egyéb leágazásokat (pl. fordítások) máshol, mondjuk önálló szócikkekben tárgyalnánk. Gondoltam már korábban pl. egy Evangélium (liturgia) szócikkre; bőven lehetne bele mit írni, és ennek a történeti vonatkozásában lehetne megemlíteni az általad javasolt témákat.
Azért pártolnám, hogy nagyjából ezt a szerkezetet tartsuk meg, és ne bővítsük tovább, mert az evangélium szvsz tipikusan olyan fogalom, amelynek millió továbbélése van a kultúrában: történelem, irodalom, zene, festészet stb. Ilyen jellegű teljesség célként való kitűzése esetén lemondhatunk arról, hogy valaha késznek mondhassuk a szócikket. Mit gonolsz? Feanor Na mi...? 2009. március 18., 01:51 (CET)
Igazad van, nem lehet a téma minden vonatkozását egyetlen cikkbe gyömöszölni. Kb. az a helyzet mint a Fa (anyag)-nál, amelynek az egyik kiemelésén elég élesen fel is vetődött ez a kérdés: Wikipédia:Szavazás/Kiemelőműhely, 2008#Lehatárolás (5.igény). Ott azt javasolták, hogy a cikk bevezetőjében vagy rögtön utána egy külön fejezetben legyen leírva, hogy pontosan mettől-meddig tart a cikk tárgya. – Hkoala  2009. március 18., 08:55 (CET)
thread_title:  Ötletek a kiemelés előtt
Vita:Frigyláda

message: A méret szakaszban leírtak nem igazán egyeznek az idézetben levőkkel. Mi az eltérés oka?
Üdv: Kalocsai Tamás vita 2017. szeptember 7., 13:33 (CEST)
replies: text: Én is ezt akartam épp kérdezni... Radírpók vita 2022. augusztus 16., 10:50 (CEST)
replies: text: :Más fordítást alkalmaztak. Javítva.  M. V. ✉  2022. augusztus 16., 11:27 (CEST)
thread_title:  Méretek
Vita:Ifjabb Jakab apostol

message: Az "Apostol TV" műsorán lett ismertetve 2023-05-16-án. A szócikkből és az ismertetőből  kiderül, keveset tudunk róla, de igaznak hallottuk. Ilyen helyzetben Én nem sorolom be és nem értékelem a cikket. 2001:4C4E:1E9E:E700:504A:EF8A:ACA1:6C91 (vita) 2023. május 16., 21:29 (CEST)
thread_title:  Ifjabb Jakab apostol
Vita:A jelenések könyve

message: Szerintem nem így használják a könyv címét, és helyesírásilag sem tűnik helyesnek. Én eddig mindig így találkoztam vele: A jelenések könyve. – Tkarcsi vita 2010. május 17., 11:13 (CEST)
replies: text: Az eredeti változat, a Jelenések könyve sem volt helytelen. A Biblia könyveit ugyanis többféle elnevezéssel és írásmóddal is használják. Ezt a könyvet a Károli-féle Biblia például így nevezi: János apostolnak mennyei jelenésekről való könyve, az 1972-es katolikus Bibliában viszont a Jelenések könyve név található. A névelős verziót az 1990-es ökumenikus Biblia alkalmazza. Tehát egyik elnevezés sem helytelen verzió, csupán egyike a lehetséges megnevezéseknek. 195.56.250.155 (vita) 2011. január 17., 14:39 (CET)

message: Szokás látnoki látomásként, vagy végítéletként is fordítani. Én javaslok egy jobban hozzáillő magyar értelmezést: »Titkokról fellebbenteni a fátylat«. Ez a látomás egy másfajta értelmezése. János felemelkedett állapotban meglátta a világ legnagyobb titkait.   MZ/X vita 2019. március 7., 21:49 (CET)
Bizony! Ott az angol verzióban, hogy uncovering! MZ/X vita 2019. március 7., 21:52 (CET)
thread_title:  A cím értelmezése
Vita:Jób könyve

message: A "Kapcsolata az ókori Kelet irodalmával" című rész rettenetesen egyoldalú, elfogult és tudományos szempontból nem igazolható állításokat tartalmaz (pl. a mű "felsőbbrendűségét" többi, közel-keleti analogonjához képest). Gyakorlatilag propaganda-szöveg.
Javaslom legalább ennek az elolvasását/feldolgozását magyarul:
http://en.wikipedia.org/wiki/Book_of_job#Origin
pl: "The medieval exegete Abraham ibn Ezra believed that Job was translated from another language and it is therefore unclear "like all translated books" (Ibn Ezra Job 2:11)."
Ez a lehetséges edomita eredet miért nem szerepel a cikkben? 
replies: text: Mert nincs semmiféle alapja. Edomita irodalom mint olyan: nincs. Hogy ibn Ezra a maga korában mit hitt... – eLVe kedvesS(z)avak 2010. május 23., 19:46 (CEST)

text: Jób könyve meglehetősen unikális. És semmiféle "felsőbbrendűséget" a szakasz nem tartalmaz. Az, hogy Izráelben keletkezett, nem teszi felsőbbrendűvé (se alsóbbá). Ugyan mit propagálna? A könyv a Biblia talán legnehezebb szövege. – eLVe kedvesS(z)avak 2010. május 23., 19:50 (CEST)
replies: text: :A Leviathan = krokodil & behemot = víziló részt ki kellene venni. A behemotot elefántként, vízilóként, orrszarvúként és sauropodaként is magyarázták, míg a Leviathant krokodilként, sárkányként, vagy mezozoikumbeli krokodilként, ichthyoszauruszként is magyarázták már. Fatimē Särfeses  Aláírás: ß  2011. május 10., 14:29 (CEST)
thread_title:  Jób Könyvének kapcsolata az ókori Kelet irodalmával
Vita:Ketuvim

message: „A kanonizáció (a szöveg hivatalossá rögzülése) előtti egy-két évszázadban, amikor a görög bibliafordí¤ás készült, számos egyéb könyv is bekerült a Bibliába, amelyeket a Tanakhból később kivettek, a keresztények Ószövetségében azonban részben benne maradtak. (A keresztény Ószövetség ezért is tartalmaz több könyvet, mint a héber Tanakh.)”
#Semmiféle forrás nincs arra, hogy a héber szövegeknek valaha is részei lettek volna mások, mint ezek.
#Arra se, hogy abból bármit kivettek.
#Az Lxx-ben vannak többletek ehhez képest.
#Nem való ide. 
– eLVe kedvesS(z)avak 2009. július 4., 03:04 (CEST)
Ezt is:
„A Ketuvim könyveinek kanonizációja később zajlott, mint a Tanakh másik két fő részéé, a Kr. e. 2. század körül.” 
#Ha tud erre valaki forást, visszateszem.
#A héber szöveg kanonizációja egyszerre történt.
– eLVe kedvesS(z)avak 2009. július 4., 03:24 (CEST)
Meg még egy:
„A maszoretikus szövegekben a versformát jelölendő a Zsoltárok, a Példabeszédek és Jób könyve kétoszlopos formában szerepelnek.”
#Valahogy ez se stimmel nekem, addig álljon itt. – eLVe kedvesS(z)avak 2009. július 4., 03:28 (CEST)
thread_title:  Ezt kiszedtem:
Vita:Noé bárkája

message: A cikk egyes részei borzasztóan egyoldalúak, hatalmas félreértéseket és félremagarázásokat tartalmaz. Itt van mindjárt az a szembeállítás, hogy vannak a "biblia értelmezői" meg a "bibliakritika". Ez már azért is lehetetlen nagy butaság, mert a bibliakritika - amellett, hogy a Biblia értelmezésének egyik eszköze - kb 120-150 éve a mainstream teológia része. A bibliakritikai irányzatok a 19. század végi teológia új hullámai voltak, abszolút szó sincs arról, hogy az valami Biblia- vagy kereszténységellenes dolog lenne. Épp ellenkezőleg. 
Aztán ordít a féloldalasságtól az a közlése a cikknek, hogy vannak a bibliakritikusok (maradjunk ennél a hibás terminológiánál), akik szerint itt két, egyébként másutt is létező monda van összerakva, és vannak a keresztények, meg mohamedánok, meg ortodox zsidók, akik szerint itt egy megtörtént esemény van leírva. A számos gond egyike ezzel az, hogy éppúgy vannak keresztények (m, o.zs.) akik azt mondják, ez két történet , amely másutt is megjelenik, a környező népek mondáiban, sőt, a fundamentalista teológia kivételével gyakorlatilag mindenki ezt mondja a kereszténységen belül. Szó nincs arról, hogy az Őstörténetet (Gen 1-11) tudósításnak véljék, eképpen megtörtént események leírásának, hanem hitvalló szövegekként értelmezik azokat. Meglehetősen periférikus kis csoport tanít aképpen, ami itt a cikkben "a" keresztény tanításként szerepel. Elég elővenni a legegyszerűbben hozzáférhető kommentárokat (The New Interpreters Bible Commentary, stb.) ahol ugyanez áll.
A cikk ennélfogva abszolút nem semleges, a korrekt és elfogadott teológiai értelmezés nélkül nem is lehet az. 
Totális zavar van a cikk által használt fogalmak tekinetében is. Loldi vita 2008. április 29., 16:12 (CEST)
Ráadásul, akárki is írta, legfeljebb a vasárnapi iskolában hallott erről, mert a Bibliát nem olvasta. Akkor tudná, hogy a tiszta állatokból 7-et vett a bárkára (mármost, hogy ez nemek szerint hogyan nézett ki, azt nem lehet tudni), és csak a tisztátlanokból egy párat. A Vízözön oka a Biblia szerint az, hogy az istenek fiai az emberek lányaival léptek kapcsolatra és ebből gyerekeik születtek. A "kritikai" elemzés pedig kritikátlan reklám.– Redjsteel vita 2009. október 4., 01:34 (CEST)
"el tudta borítani a föld akkor még sokkal laposabb felszínét." - az elmúlt néhány ezer évben ilyen nagy lett volna a tektonikai aktivitás? - (anonymous)
thread_title:  SN 

message: Ez a rész nagyon tudományos. Kb. a Kiskegyed szintjén, de lehet hogy megsértődnének érte... Taz vita 2008. december 22., 01:35 (CET)
thread_title: Tudományos vizsgálata
Vita:András apostol

message: Fölösleges diszkriminatív megjegyzések, amelyek pontatlanok és félreérthetők, ezért javaslom törlésüket (lásd protestáns bibliai fogalomtárak, pl. Bibliai nevek és fogalmak, 1988.Bibliai fogalmi szókönyv, Kálvin János Kiadó, 1993): 
#Galilea (nem-zsidók-tartománya)-- északi részén a babiloni fogság után valóban telepítettek le nem zsidókat IS, de Jézus korában vegyes lakosú palesztinai tartomány volt
#a Júdeában örökké fennálló idegengyűlölet-- a békés szándékú vándor, jövevény (idegen) Jézus korában vendégként tisztelt és vendégül látott személy, aki azonban helyi lakossá válva nem rendelkezhet azonos jogokkal az Izrael népéből valókkal (pl. nem léphet be a szentélybe), de ez nem jelenti azt, hogy gyűlöletes. Ráadásul "fel lehetett venni őket a nép közé, ha elismerték a törvényt és annak követeléseit".
Köszönettel: Bánki Judit – JuditB üzenőlapja  2014. június 18., 21:15‎  (CEST) (A hozzászóló azonosítóját és a megjegyzés időbélyegét egy másik szerkesztő pótolta. Lásd: Wikipédia:Aláírás)
thread_title:  Tartalmi segély 

message: Az alábbiak miatt. – Hkoala  2016. október 13., 13:18 (CEST)
* "Ennél hatékonyabb misszionáriusi módszer azóta sem létezik." (amúgy nem tartozik a tárgyhoz)
* "soha felül nem múlt tett" 
* "legendás és titokzatos szkíták"
* "elképesztően szervezett társadalmú, magas kultúrát művelő ősi és hatalmas nép" (ez sem tartozik a tárgyhoz)
* "Nem írnak róla sokat, pedig megilletné a dicséret az apostolt, hogy András ezzel egyedülálló dolgot kísérelt és valósított meg " 
* "Továbbá fennmaradt egy kevés információ a magyar táltos-hagyományokból is, mely alapján a magyar táltosok önmagukat az András apostol által hozott hit őrzőinek tartották, az általuk újnak nevezett, „római hittel” szemben. Ez a hivatástudatuk még a 20. században is élénken élt. (Wass Albert: Hagyaték)"
thread_title:  SN sablon indoklása
Vita:Tamás apostol

message: Szinte az egész cikk egy forrásra épül, amely nem bizonyított állításokat, legendákat tényként közöl. Az egész lap átírandó. – Milei.vencel vita 2017. augusztus 18., 15:31 (CEST)
replies: text: Szabad a pálya! :) Voxfax vita 2017. augusztus 18., 22:39 (CEST)
thread_title:  Indiai ténykedése
Vita:Mózes első könyve

message: A szócikk jelenlegi formájában jelentős átdolgozás igényel (leszámítva a kiegészítéseket), mert igencsak szelektíven foglalja össze az öt tekercset. Bár egy-két dologban tudok hozzájárulni, nem igazán az a terület, ahol otthonosan érzem magam. – Redjsteel vita 2009. október 4., 00:55 (CEST)
replies: text: Mármint az elsőt az öt tekercsből.– Redjsteel vita 2009. október 4., 00:58 (CEST)
replies: text: :Igazság szerint a legtöbb bibliai témájú szócikk bővítést meg átdolgozást-frissítést igényel, dehát időnk mint a tenger, amúgy meg szerkessz bátran van. :) – eLVe kedvesS(z)avak 2009. október 4., 07:44 (CEST)
thread_title:  Pontosabb szócikk
Vita:Zsuzsanna és a vének

message: Nem lenne korrektebb átnevezni egy olyan névre, hogy Zsuzsanna (Biblia)? Erre elég sok példa van. – Tkarcsi vita 2009. augusztus 20., 19:41 (CEST)
Alapból támogatni szoktam az ilyet, valahogy hülyén néz ki, ha a cím és az egyértelműsítés nem "szinonimák" (pl. Jupiter (mitológia) helyett a Jupiter (isten) alak a jobb szvsz, mondjuk itt így se lesz szinonima, de legalább pontosabb), de itt elbizonytalanodtam, a Bibliában ez a sztori mintha nem szerepelne (legalábbis nem minden változatában), nálam Dánielnek is csak 12 könyve van... – Alensha sms 2009. augusztus 20., 20:25 (CEST)
replies: text: Na igen, emiatt tényleg egy kicsit bizonytalanabb a dolog. Kétféle ószövetségi kánon van. Leegyszerűsítve az egyiket a katolikusok fogadják el (ez a bővebb), a másikat a protestánsok (ez szűkebb). Na most ez a sztori csak a bővebb kánonban van benne. Protestáns szempontból deuterokanonikus. De ettől még szerintem elég korrekt a bibliai irodalom részének tekinteni. Szerintem ha a Biblia kategoriában elférnek a deuterokanonikus iratok, akkor a névvel is működik az ügy. (Na meg jöhetnék olyan dolgokkal is, hogy Luther bibliafordításában benne volt, sőt ő hétköznapokon prédikált is deuterokanonikus textusokról.) – Tkarcsi vita 2009. augusztus 20., 20:35 (CEST)
Meg végül is része a Bibliához fűződő tágabb legendakörnek (kicsit mint Veronika a kendőjével), szóval jó így. – Alensha sms 2009. szeptember 5., 18:33 (CEST)
thread_title:  Mitológia? 

message: Tekintve, hogy a cikk alapvetően nem Zsuzsannát, hanem a „Zsuzsanna és a vének” történetét mutatja be, nem lenne érdemes átnevezni arra, hogy „Zsuzsanna és a vének”? Az orosz Wikipédián is ez a címe.
--Malatinszky vita 2015. október 9., 14:27 (CEST)
No igen. Zsuzsannáról nem nagyon lehet életrajzot írni, mivel semmi több információ nincs ennél a sztorinál. – LApankuš 2015. október 9., 16:18 (CEST)
thread_title:  Cím
Vita:Lászlóffy Aladár

message: „Uram, fogadd el számadásom? / belátom, adósságom nőtt. / Eltöprengtem már annyi máson / s eltékozoltam az időt.” (Lászlóffy Aladár) – HVG-gyűjtés. SyP 2009. december 28., 22:22 (CET)
thread_title: Idézet
Vita:Nagy Géza (művelődésszervező)

message: Számomra nem derül ki a szócikkből, hogy mitől is lett volna ez a Nagy Géza irodalomtörténész, annál inkább kirajzolódik egy művelődésszervezői-kultúrpolitikusi pálya. A szócikket ennek megfelelően átfogom nevezni, mert így félrevezető, ugyanis Nagy Géza néven tényleg élt egy irodalomtörténész. Pasztilla 2008. április 19., 07:30 (CEST)
thread_title:  Iodalomtörténész?
Vita:Bakcsi György

message: Nem derül ki, mi köze van Bakcsi Györgynek ezekhez? –  Zimmy  2009. november 6., 14:57 (CET)
replies: text: A Főbb művei kategóriában mit kellene még beírni? - Természetesen az ő művei vannak a szórakoztató könyvek kategóriában is.
Várom az ötleteket. 
Nem tudom, az elég részletesnek tűnik. Inkább az életrajzát kellene szöveges formába átalakítani, a családja-tanulmányai-munkahelyei szakasz egyesítésével, ahogy más életrajzi szócikkekben is szokásos, és persze kicsit ki is kellene bővíteni.
Szórakoztaó könyvek: oda kellene írni, milyen minőségben készítette ezt. Pl. George Knight is ő volt? Gondolom, a Füles Évkönyvét nem egyedül írta, stb.
Ja és ne feledkezz meg a vitalapos hozzászólásaid végére aláírást tenni (~~~~ jelet kézzel vagy a  gomb megnyomásával). –  Zimmy  2009. november 8., 11:08 (CET)
thread_title:  szórakoztató könyvek
Vita:Király István (irodalomtörténész)

message: Nem tudom, milyen forrás alapján kerültek bele berlini tanulmányai (amit most Király Júlia kiszedett belőle), és valóban nem volt világos az eredetiből, hogy mikor tanult ott, 45 előtt, vagy után, ami nem mindegy. Jó volna ezt tisztázni, mivel van rá forrás, hogy folytatott berlini tanulmányokat, és ha igen, akkor ez nyilván nem maradhat ki a cikkből. A következő forrásban ez szerepel: "1946-ban bölcsészdoktori oklevelet szerzett Németországban, majd a Collegium Hungaricum ösztöndíjas tagjaként a berlini tudományegyetemen tanult." Ez pontosnak tűnik, de a németországi tanulmányainak kezdete és helye is hiányzik belőle: http://www.tortenelmitar.hu/index.php?option=com_content&view=article&id=4656&catid=74:k&Itemid=67&lang=hu Korovioff vita 2017. március 16., 12:35 (CET)
Király Júlia: egyáltalán nem tanult a berlini egyetemen - nem tudom honnan származik ez a téves információ Megvan a pesti bölcsészkari leckekönyve - látható hogy folyamatosan itthon tanul és 1944-ben szerzett magyar-német tanári oklevelet. 1944 márciusában 1 éves ösztöndíjat kapott Bécsbe a Collegium Hungaricumba de onnan 1944 nyarán már hazajött és itthon maradt. Námetországban 2 vagy 3 nyáron volt nyári ösztöndíjjal 1-3 hetet.
thread_title: Berlini egyetem
Vita:Balázs Sándor (író, 1830–1887)

message: A szócikket szándékosan hoztam létre ezen a címen, de egyébként is ritkán teszek bármit átgondolás nélkül. Ugyan irányelvben lefektetve nincs, de egy korábbi megbeszélés értelmében született egy elvi hozzáállás, hogy azonos nevű és foglalkozású emberek esetében nem csupán a születési, hanem a születési és halálozási évvel egyértelműsítünk, mert egy dátum önmagában nem igazít el, az 1830–1887 viszont elég egyértelmű. Számos példa van erre a Wikipédiában, például: Andrássy Gyula (politikus, 1860–1929), Johann Bernoulli (1667–1748) stb. Kérem a szócikket ide visszamozgatni. Köszönöm. Pasztilla 2010. szeptember 8., 23:03 (CEST)
thread_title:  Azonnali-várj
Vita:Bart István (műfordító)

message: hiba a "szugyba" (sors) szóban. "sors" oroszul - судьба. д = d. Ez így van - "szudyba" 85.117.108.78 (vita) 2017. november 15., 05:56 (CET)
thread_title:  Hiba az orosz cím a könyv
Vita:Czóbel Minka

message: Azért jó volna, dokumentálva, közvetlen forrásból tudni, hogy Ady hol nyilatkozott arról, hogy nem érti, ezért nem tud lelkesedni Czóbel Minka műveiért. Apród vita 2013. augusztus 27., 13:24 (CEST)
thread_title:  Azért jó volna tudni
Vita:De Gerando Antonina

message: Furcsa ez az Antonina! Másutt Antonia vagy Antónia szerepel. Mindkettőre van forrás. A sírkövén Antónia van. Vajon melyik a helyes? --Wikizoli vita 2013. február 25., 19:56 (CET)
thread_title:  Antonina vagy Antonia?
Vita:Déryné Széppataki Róza

message: Ekszvájzed kérdezi:
Már elnézést, de kicsoda-micsoda az a Wass Pál? Pontosan mikor írta ezt a véleményét Dérynéről, és miben? Nézgetem a netet, de hiába, akit e néven találok, e korból, azzal nincs összefüggés, ellenben a Dérynét némileg degradálni kívánva tálaló netes cikkek előzékenyen osztják meg ezt a szösszenetet, mindenféle forrás nélkül, ahogyan a Wikipédia cikke is. Legyetek már korrektek: Ki volt ő, és milyen minőségben ítélkezett?  
...
Valaki válaszolna végre ??? :) 
Wass Pál írta a Fegyver alatt című naplóját, Irodalmi Könyvkiadó, 1968. A Dérynét jellemző idézet számtalan helyen, szerteszét a neten megtalálható.  "szigeti VASS (WASS) PÁL Tiszaeszlár, Szabolcs m., 1797. márc. 26. W. Pál uradalmi gazdatiszt, majd Kolozsvár városi adószedő és Vécsei Julianna fia. Magyar, ref. A nagyszebeni ezred nevelőintézetben végez. Elbocsátott főhadnagy (1813-1837. az 51. gyalogezredben szolgált, adósságai miatt szerelték le), írnok. 1841- felesége Strübl, Anna (osztrák), két gyermek apja.... napidíjas írnokként keresi kenyerét Kolozsváron. † uo. 1859. márc. 20. (Fennmaradt naplóit Csetri Elek rendezte sajtó alá.)"– TiborkaJáróka vita 2020. május 2., 21:38 (CEST)
Nahát, köszönöm ... Azért nem volt ez a Wass a tippem, hiába kortárs, mert olyasvalakire gondoltam, aki ezt a szöveget a köz számára írta le, valami lapban, teszemazt, mint bennfentes literátus, színikritikus, újságíró, aki megengedhet ilyesmiket is magának a nyilvánosság előtt. ilyesmi. Eszerint mindez ez egy privát naplóban állott, amit a kortársak, és a széles tömegek nyomtatásban 1968 (!!!) előtt nem is olvashattak, azért is idézi 1968 óta boldog-boldogtalan, szerző és forrás közelebbi infója híján?
Hiszen még az sincs megjelölve, honnan, minek a mikori kiadásából származik, csak a szerző neve áll a szöveg után :)
Az ember azt hinné, a korabeli bulvárba, vagy egy Charivari-féle élczlapba inkább illik a kritika, s azért forog ennyire közkézen, mivel jórészt az akkori közvélekedés motiválta - illetve inkább ez motiválta az akkori közvélekedést, már ahogy ezt a sajtó szokta, erre kiderül, hogy egy teljesen fióknak, esetleg néhány bizalmasabb embernek írott észrevétel,
amiről a kornak nem lehetett fogalma, mert - legalábbis szerintem - ha bárhol megjelent volna valami efféle, vagy hasonlóan degradáló minősítés a közönség előtt, annak valóban lett volna némi korabeli, történelmi visszhangja, és akkor nem ezt, hanem inkább azt idézgetnék ekkora lendülettel azok, akik mindenképpen valami ilyesmit akarnak csinálni a magyar múlt ünnepelt régi szereplőivel ... Legalább a dátumát lehet tudni?
Üdv: Ekszvájzed
thread_title:  Wass Pál?
Vita:Hidas Antal

message: Please tell me when Kun Ágnes, Hidas's wife, was born (her Birthday day)? Odessey vita 2010. szeptember 27., 23:54 (CEST)
Ágnes Kun was born in 1915 and died in 1990. I haven't got more precise dates. Pasztilla 2010. szeptember 28., 00:24 (CEST)
replies: text: Thanks, but I look for precise dates. Odessey vita 2010. szeptember 28., 15:18 (CEST)
According to this page, 21 January 1915, and died on the 19th of October, 1990. Another source. Pasztilla 2010. szeptember 28., 16:02 (CEST)

text: Thank you! Odessey vita 2010. szeptember 28., 16:53 (CEST)
thread_title: When Kun Ágnes was born?

message: "1938-ban a koncepciós perek során őt is elítélték" Van rá bizonyíték és forrás (ami nem kommunista propaganda), hogy koncepciós per volt? – Dancilynch vita 2016. március 22., 07:08 (CET)
thread_title:  Koncepciós per?
Vita:Kerék Imre

message: Az Arany János Alapítványnál hétfőn fogok pontos választ kapni arra, hogy kapott-e Kerék Imre Arany János-díjat. Ennek megfelelően fogom módosítani a tartalmat. – kgyt (vita) 2014. október 10., 13:31 (CEST)
thread_title:  Arany János-díj
Vita:Komjáthy István

message: Anon bejegyzése ide:
replies: text: Elkészült Komjáthy István Mondák könyve című mű első része, a Tejillatú Puszta animációs filmként, gyermekrajzokból. A mese az alábbi linken tekinthető meg: . Ha gondoljátok, rakjátok bele ezt is érdekességként! Üdv.A 
--Burumbátor Mondd, mit tehetnék érted? 2013. május 27., 10:55 (CEST)
thread_title:  Anon bejegyzése
Vita:Kriza János

message: A Magyarország és a Nagyvilág 1866-os cikke szerint 1812. július 28-án született, és nem 13 hónappal korábban. Ezt támasztja alá egy 1893-as kiadású könyv és a Vasárnapi Ujságban megjelent nekrológ is. Másrészről nem Szinyei volt az első, ahol megjelent, az 1811-es év, hanem éppen a Vasárnapi Ujság ad hírt arról 1882-ben, hogy „Kriza János néhai unitárius püspöknek szülőházára szánt emléktáblát már elkészítették Kolozsvártt, szép fekete márványból. Felirata ez: »Itt született 1811. junius 28-án Kriza János […]«”. Több más, abban az évben megjelent forrás alapján is úgy látom, ennek az emléktáblának a szövege szólt először arról, hogy Kriza 1811-ben született, és ezután terjedt el ez, illetve egy ideig párhuzamosan élt az 1812-es dátummal. Szerintem utóbbit is fel kellene tüntetni a cikkben. – Regasterios vita 2021. április 29., 13:51 (CEST)
thread_title:  Születési idő