Vita:Müncheni repülőtéri katasztrófa

message: * „(Thain kapitány) 1952-ben lépett ki a RAF-ból, hogy a légierőnél (BEA) szolgáljon.” A BEA nem a a légierő, hanem egy polgári légitársaság (az RAF a légierő).
* „(Thain) újra előre húzta a botkormányt, így a gép orra elemelkedett a földtől.” Ezen a géptípuson nem botkormány van, hanem két kézzel fogható, kormánykerék-szerű szarvkormány. Ahhoz, hogy a gép orra elemelkedjen, nem előretolni, hanem hátrahúzni kell a kormányt.
* A felszállás leírásában szereplő V1 és V2 sebességek valódi jelentése: A V1 az a sebesség, amelynek elérése után már nem lehet biztonságosan megszakítani a felszállást, mert a repülőgép már nem fog tudni megállni a kifutópálya vége előtt (ez függ a repülőgéptől, az időjárástól és a kifutópálya hosszától). A V2 az a minimális sebesség, amelynél a repülőgép képes elemelkedni a földtől. 
– Malatinszky vita 2016. november 15., 17:14 (CET)
Az angol szócikkben ezt olvasom: „The father and eldest daughter were away and the mother and the other three children escaped as the house caught fire.” Nálunk meg ezt: A házban apa és legidősebb lánya tartózkodott a becsapódás idején, az anya és a másik három gyerek ki tudott menekülni mielőtt a ház kigyulladt. A kettő szerintem nagyon nem ugyanazt jelenti. – Puskás Zoli vita 2016. november 17., 12:54 (CET)
* "A következő, 1956–57-es idényben regnáló bajnokként a Chelsea indulhatott volna a kupában, azonban ők nem kaptak engedélyt az angol ligától, így a Manchester Unitednek jutott a részvételi lehetőség." nem tudom ki ez a White, akire a hivatkozások szólnak, de 1955/56-ban nem a Chelsea volt a bajnok, hanem a Manchester United, így alanyi jogon indultak a BEKben.
* "a United lett az első klub, amely Angliát, illetve az Egyesült Királyságot képviselhette a nemzetközi porondon." Nem az Egyesült Királyságot képviselték, csak Angliát. Skót csapat már az elős kiírásban, és a másodikban is szerepelt.
thread_title:  Javítanivalók 

message: Ha ez az angol testvércikk fordítása, akkor ezt a tényt fel kellene tüntetni, különben a felületes szemlélőnek az a benyomása támad, hogy a cikket Gerry89 egymaga írta. – Malatinszky vita 2016. november 17., 13:27 (CET)
 javítva, valóban a félrefirdításom nagy baki volt, köszönöm a figyelmeztetést. Malatinszky neked pedig a szakmai finomságokat. Gerry89vita 2016. november 30., 19:17
Szerintem még mindig nem jó a fordítás. Kemenymate vita 2016. november 30., 19:40 (CET)
Akkor segítséget elfogadok..
Gerry89 2016. november 30., 19:51 (CET)
Az apa és a nagyobb lány távol voltak, az anya és a 3 gyerek pedig ki tudott menekülni, mielőtt a ház lángra kapott. Kemenymate vita 2016. november 30., 20:33 (CET)
ennek örülök. Köszönöm! Gerry89 2016. november 30., 20:43 (CET)
thread_title:  Fordítás? 

message: A jószócikk-eljáráson felmerült kifogások egyikének kapcsán ajánlom ezt a cikket, épp tegnap akadtam rá a brazil csapat balesete kapcsán. Ebben például ez olvasható: „…a gépnek le kellett szállnia Münchenben, hogy megtankoljon. Az üzemanyag-felvételre azért volt szükség, mert Johnny Berry elhagyta az útlevelét, így a gép egyórás késéssel tudott csak felszállni Belgrádból, a várakozás alatt pedig szépen fogyott a kerozin.” Máshol ezt még nem olvastam, úgyhogy mindenképp ellenőrizni kéne, de talán kiderülhet, hogy lehetséges lett volna tényleg egyhuzamban megtenni az utat vagy sem. – Puskás Zoli vita 2016. december 1., 15:32 (CET)
Az angol Wikipédia szerint az Airspeed Ambassador 885 km-t volt képes megtenni tankolás nélkül. A Belgrád-Manchester távolság 1900 kilométer, tehát nem hogy nem volt lehetséges egyhuzamban megtenni az utat, de valószínűleg még egy leszállás is szükséges lett volna. A cikkből idézett mondat egyébként két szempontból is problémás: az egyórás veszteglés során aligha járatták a motorokat, és ezek a dugattyús motorok nem kerozinnal, hanem magas oktánszámú benzinnel működtek. – Malatinszky vita 2016. december 1., 15:54 (CET)
A motor egy órán át történő járatása nekem is furcsa volt, bár fogalmam sincs, hogy mit és hogyan kell működtetni egy utasokkal teli gépen a földön, a többihez egyáltalán nem értek, ezért köszönöm az infót. Az mindenesetre jól látszik ebből, hogy nem nagyon van olyan „újság”, aminek az állításaiban maradéktalanul meg lehetne bízni. – Puskás Zoli vita 2016. december 1., 16:19 (CET)
Ennek a mondatnak se füle, se farka: A repülőgép egy hat éves Airspeed Ambassador 2, 1952-ben épült és ugyanebben az évben szállította le a BEA. (British European Airways). Ki kellene bogozni (kor, gyártó, stb.). Csigabiitt a házam 2016. december 1., 16:29 (CET)
Na ehhez a részéhez egyáltalán nem értek, amiben megegyezünk az kerüljön a szövegbe. Puskás Zoli jó cikk, olvastam, kicsit talán bulváros, de persze átfogalmazható.  Gerry89vita 2016. december 2., 14:29 (CET)
replies: text: Nem tudom, mihez kell itt „érteni”. A szerencsétlenül járt repülőgép 1952-ben készült, és ugyanebben az évben vette át a légitársaság. Elvégeztem a szükséges javítást. Malatinszky vita 2016. december 2., 16:23 (CET)
Köszönöm! Gerry89vita 2016. november 2., 17:03 (CET)
Rendbe kéne tenni ezt a mondatot: „Az elhunyt újságírók emléke előtt tisztelegve Frank Taylor vette át emlékplakettet Labdarúgó-újságírók Szövetsége képviseletében.” Túl a nyelvhelyességi hibákon, az angol eredeti szerint itt emléktábláról van szó. És kitől vette át Frank Taylor? Malatinszky vita 2016. december 6., 19:47 (CET)
thread_title:  Kiegészítéshez, javításhoz 

message: A cikk azt sugallja, hogy a tragédia oka a reptér üzemeltetői voltak és a német hatóságok alaptalanul jelölték meg a pilótát bűnbaknak. A cikkben hivatkozott film (Mayday) is hasonló szemlélettel készült (hanyag, buta németek miatt meghalnak az angol hősök, aztán nem képesek felfogni mi az egyszeregy és dühösen csapkodják az asztalt…).
Az angolszász propagandán túl a tragédia fő oka a repülőgéptípus nem kellő ismerete volt. Nem csak a pilóta részéről, de a gyártó részéről is, mivel nem tudták hogyan viselkednek az orrfutóműves repülőgépek a hókásás kifutópályán felszálláskor. Ezzel csak évekkel az esemény után kezdtek el foglalkozni. A cikk itt erre nem tér ki, de épp emiatt vizsgálták újra Thain ügyét 1964-től kezdődően, melynek végén 1968-ban felmentették a vád alól.
Ami a német reptér karbantartását illeti, annak tisztítását rutinszerűen végezték el az ilyenkor szokásos mértékben. A repülőtér vezetősége a hókása Ambassadorhoz hasonló orrfutóműves repülőgépekre jelentett veszélyéről nem rendelkezett semmiféle ismeretekkel. Így viszont nem csoda, hogy a pilóta került a vizsgálatok középpontjába, aki harmadszor is megpróbált elemelkedni a repülőgéppel, holott a mérnöke is igyekezett lebeszélni erről. Ha nem is ismerte pontosan a repülőgép korlátait a hókásás pályáról való felszálláskor, annyit azért tudhatott, hogy ez veszélyeket rejthet magában. – Andreas vita 2019. május 20., 20:24 (CEST)
thread_title:  Felelősség kérdése