Vita:A UNIX története

message: :ez mit keres egy unix cikkben?
Pedig nekik is lenne mitől félniük, mert a PC világban új elvet teremtő Microsoft („Ha nem tudod jól megcsinálni, legalább szép legyen!”) már építgette monopolhelyzetét, amelyből a művészileg kivitelezett felületeket világszinten népszerűsíteni tudta. Igaz, a módszer még rátett egy lapáttal a UNIX elvekre: nem csak zárt rendszereket kell tervezni, de a konkurrenciát is el kell tüntetni, hogy a rendszer egyeduralkodó lehessen. Charles Simonyi (hopp, megint egy magyar!), a Microsoft második embere már a kilencvenes évek elején azt nyilatkozta a Számítástechnika című újság riporterének, hogy: "Ha valaki azt mondja, hogy UNIX, úgy gondolom, nem őrűlt. Lehet, hogy még nem hallott az NT-ről." A redmonti programozók szép csendben összehoztak egy kliens-szerver alapú, mikrokerneles, több féle processzoron is futó operációs rendszert, a Windows New Technology-t. Az NT legelső változatának grafikus felülete ránézésre ugyanolyan volt, mint a jó öreg Windows 3.1-é; mégpedig azért, hogy a felhasználók számára ismerős legyen.
A felhasználó pedig ránézett a Windows NT-re és így szólt magában: "Jééé, ez ugyanúgy néz ki, mint a Windows 3.1! Akkor biztosan ez is ugyanolyan gagyi!" Hosszú időnek kellett eltelnie, mire a felhasználók feleszméltek, hogy kivételesen nem egy jól reklámozott videojátékkal, hanem egy véresen komoly operációs rendszerrel állanak szemben. Mi áll az NT hátterében? Mikor Bill Gates elhatározta, hogy célba veszi a kiszolgáló gépek piacát, azzal kezdte a munkát, hogy keresett egy embert, aki tud operációs rendszert írni. (Ez az, amit az MS-DOS megalkotásakor sajnálatos módon elmulasztott.) Az illető pedig nem más, mint David N. Cutler, az RSX11 és a VMS operációs rendszer apukája - a Windows NT tehát több szempontból is a VMS utódjának tekinthető. (Egy érdekes szójáték is alátámasztja ezt: ha a VMS betűi helyett sorban az ábécé következő betűit vesszük, a WNT szót kapjuk eredményül.)
Mit hoz a jövő? Nem kétséges, hogy újabb háborút. A UNIX világnak pedig alighanem alaposan össze kell szednie magát, ha nem akar érzékeny veszteségeket szenvedni a Microsoft elleni harcban...
thread_title:  A cikkből, nt reklam 

message: Ez inkább esszé mint lexikoncikk. "Besokallt", "tuti", "nézzük csak meg". Nekikezdek kijavítani, de nm hiszem, hogy lesz időm teljesen átfoglamazni. Nyenyec 2004. december 10., 18:14 (CET)
thread_title:  Nem lexikonszerű fogalmazás 

message: A UNIX szócikkben is van egy történelmi rész. Nem kéne ezeket egybeolvasztani? Nyenyec 2004. december 10., 19:40 (CET)
replies: text: Szerintem de. --grin ✎ 2004. december 10., 22:34 (CET)
thread_title:  Egybeolvasztás UNIX szócikkel? 

message: Innen: []
Kedves Nyenyec, teljesen egyetértettem a hozzászólásoddal - ezt a fecsegő-csevegő stílust jobb kerülni. Közben észrevettem, hogy a számmal bejelentkezett illető Mörk Pétert jelölte meg forrásként.
Véleményem kettős:
1. Töröljük a cikket, még ha esetleg licencet hoznak - Mörk Pétertől.
2. Egyébként is felelseges ezzel foglalkozni, mert a UNIX szócikk-csonkban a UNIX története rendesen, igényesen meg van írva - akkor minek kell ide egy fecsegő copypaste?
Millisits 2004. december 10., 19:49 (CET)
Hála az égnek! :) Nyenyec 2004. december 10., 20:17 (CET)
Szerintem a DLUG (linux users' group) biztos szabadon licenceli, Mörk Péter meg általában szabadon szokta, de meg lehet kérdezni, ha bárkit is érdekel. Szerintem ez az újságcikk forrásnak jó, cikknek nem. --grin ✎ 2004. december 10., 22:36 (CET)
thread_title: Copypaste!!!=