Vita:Finn nyelv

message: Antissimo 2009-10-19.

message: -changed some prases to right one 80.222.193.124 (vita) 2008. május 12., 18:42 (CEST)
-----------
ablatiivi:------maalle---maille
Ez ketszer van a vegen, gondolom elirtad.
Jo lenne, ha a magyar jelenteseket hozzairnad, ha tudod. Pelda jo lenne a dualra is, ha tudsz. 
Van meg valami harmas esetes dolog is, amit nem tudtak elmagyarazni az angol wikin, mond neked ez valamit? Háromutas különbségtétel a helymeghatározásnál az esetrendszerben. 
Állítólag olyasmi, hogy ide-oda-amoda, csak nem éretem, mi köze ennek az esetekhez?
A harom sort valoszinuleg utkozben vesztetted el, amiket visszaraktam. 
Kérdés: Tényleg nincs névszói állítmány? A ruhák szépek pl nem jó mondat finnül?
Az igéknél ugye mindig kirakják a személyt pl én írok, ugye?
Antifinnugor 2005. január 5., 19:30 (CET)
1. Duális legjobb tudtom szerint nincsen. Legalábbis 8 éve nem találkoztam ilyennel, még valamilyen archaikus maradvány formában sem. Tehát, ha te állítod, hogy van duális, akkor te hozz rá példát. Szerintem nincs.
2. A "háromutas" különbség tétel a helyhatározokról szól. házba - házban - házból. Ezt a jelenséget ismeri a magyar, a finn, az észt stb. És ez meg van az esetragozás szintjén is.
3. A névszói állítmány nem egészen értem (nem vagyok képzett nyelvész) ha jól tudom azt jelenti, amit írtál. A finnben E/3. személyben is ki kell tenni az állítmányt. (Suomi on suuri. <-> Finnország nagy.). Viszont ha megfigyeled, múlt időben már a magyar is kiteszi E/3. ban is: Jó volt a film. 
4. Nem feltétlenül kell kitenni az igéknél a személyes névmást, bár gyakran kiteszik, akkor is ha éppen nem az a mondatrész hangsúlyos. A személyes névmások közül az E/1. sz. 'minä' és az E/2. sz. 'sinä' esetében van szleng alak is: 'mä' és 'sä'. A magyar ezzel szemben csak akkor szereti kitenni a személyes névmást ha ez a hangsúlyos mondatrészt, máskülönben egoisztikus úgy kezdeni a mondatot, ha nem valamilyen személyes véleményról vagy, a beszélő személyével kapcsolatos dolog hangsúlyozásáról van szó.   
Laurentius 2005. január 6., 23:14 (CET)
(I can't speak hungarian) by the way, finns call czech republic "Tšekki", not "Tšekkinmaa". 70.20.238.245 2006. július 17., 16:55 (CEST)
thread_title: Miatyánk finn nyelven

message: A következő képeket törölték vagy törlésre jelölték a Commonson. Mielőtt eltávolítod a képet a szócikkből, ellenőrizd a commonsos lapját, hátha időközben visszavonták a törlési jelölést, vagy eleve tévedés volt. A kivett képet próbáld meg helyettesíteni egy másikkal. 
Ezt az üzenetet a CommonsTicker írta.
*   
-- CommonsTicker 2007. augusztus 24., 12:27 (CEST)
thread_title:  Képfigyelmeztetés 

message: A következő képeket törölték vagy törlésre jelölték a Commonson. Mielőtt eltávolítod a képet a szócikkből, ellenőrizd a commonsos lapját, hátha időközben visszavonták a törlési jelölést, vagy eleve tévedés volt. A kivett képet próbáld meg helyettesíteni egy másikkal. 
Ezt az üzenetet a CommonsTicker írta.
*   
-- CommonsTicker 2007. augusztus 24., 16:23 (CEST)
thread_title:  Képfigyelmeztetés 

message: Észrevételem szőrözésnek tűnhet, de a sata szó származhat a szláv sto (ejtsd:szto) szóból is.Bucka vita 2011. február 10., 08:14 (CET)
   
Nem lehet, hogy valójában az eredetük közös? A szláv nyelvek a satem nyelvek közé tartoznak, és vannak más olyan szavaink is, melyek nagyon korai kölcsönzések lehettek indo-európai nyelvekből és ezért sok finnugor nyelvben megtalálhatóak (mivel még azok szétválása előtt került sor átvételükre). Ilyen értelemben a magyar, a finn és a "szláv" alak is közös eredetű. (Igyekszem azért utánanézni. :) – 193.91.91.82 (vita) 2018. február 5., 16:25 (CET)
thread_title:  Vitatható szóeredet. 

message: A szóegyezésekhez nem egy 1859-es könyvet kellene használni. Számos egyeztetés nem felel meg a mai tudományos álláspontnak. Nem néztem utána mindegyiknek, de ami biztosan téves egyeztetés: panta-pánt, runko-rönk, sana-szó, nuha-nátha, ilta-este, kaapata-kap, hörpata-hörpint. De lehet, hogy még egyszer ennyi van.
thread_title:  Finn-magyar szóegyezések rész hibái