Vita:Apostoli hitvallás

message: Átmozgatva a Hiszekegy szócikkből:
Ősi formája a 2. századból ered. A szöveg a kereszténység legfontosabb hittételeit sorolja fel, bővebb szövegezései az evangéliumokban megírt eseményekre, sőt a még ott sem szereplő eseményekre („...és alászállt a poklokra...") is utalnak. Az eltérések ellenére az alapszerkezet állandósult: három rész a három hitágazatnak megfelelően, rendre az Atyához, a Fiúhoz és a Szentlélekhez kötődő hittételek.
Tkarcsi vita 2008. február 12., 00:54 (CET)
Átmozgatva a Hiszekegy szócikkből:

message: #Hiszek egy Istenben, mindenható Atyában, mennynek és földnek Teremtőjében. 
#És Jézus Krisztusban, az Ő egyszülött fiában, a mi Urunkban,
#Aki fogantatott Szentlélektől, született Szűz Máriától,
#szenvedett Poncius Pilátus alatt, megfeszítették, meghalt és eltemették. Szálla alá poklokra,
#harmadnapon feltámadt a halottak közül, 
#felment a mennybe, ott ül a mindenható Atya Isten jobbján,
#onnan jön el ítélni élőket és holtakat. 
#Hiszek Szentlélekben. 
#Hiszem az egyetemes keresztyén Anyaszentegyházat, a szentek közösségét, a bűnök bocsánatát,
#a test feltámadását és az örök életet.
#Ámen!
Tkarcsi vita 2008. február 12., 19:58 (CET)
thread_title: Református használatú fordítás

message: infero=alvilág
inferno=pokol
Bár a magyar fordítás is poklot emleget: "alászállt a poklokra", a latin eredeti az infero szót használja. http://www.vatican.va/archive/catechism_lt/p1s1c3a2_lt.htm
Ezzel a zsidó halál utáni élet felfogására utal, szó sincs arról, hogy a keresztény értelembe vett pokolban járt volna Jézus halála után.
replies: text: Ez a rész arról szól, hogy Jézus "kifosztotta" a poklot, vagyis a teológiában a "pokol tornácának" nevezett helyről elvitte azokat az igaz életű gójokat (gentiléket), akik még a keresztség bevezetése előtt haltak meg. Őket a sátán nem tudta bedobni a teljes pokolba, mivel az igaz életre való törekvésük révén vágykeresztségben részesültek - de a Mennybe sem mehettek, amíg Krisztus el nem törölte az eredendő bűnt. Őket vitte fel a Mennybe, amin az ördögök erősen bosszankodtak. Konkrét példaként Vergilius-t szokták említeni. 92.52.253.207 (vita) 2015. december 6., 11:21 (CET)
replies: text: :  Infernum-->inferno az olasz kifejezés. Voxfax vita 2015. december 6., 11:28 (CET)
thread_title:  ad inferos/infernos 

message: Nem szeretném újra szítani a rossz emlékű homouzion/homoiuzion-vitát, de a tények elkötelezett híveként rá kell mutatnom arra, hogy a cikkben szereplő „Hiszek egy Istenben, mindenható Atyában” szöveg nem pontos fordítása a latin „Credo in Deum Patrem omnipotentem” szavaknak, amennyiben a latin szövegben nem szerepel az egy szó (latin megfelelője). Létezik egy nagyon hasonló szövegű hitvallás, a nikaia–konstantinápolyi hitvallás, amely a „Credo in unum Deum, Patrem omnipotentemntem” szavakkal kezdődik; annak valóban pontos fordítása a „Hiszek egy Istenben, mindenható Atyában”, de az apostoli hitvallás kezdősorának pontos magyar fordítása „Hiszek (az) Istenben, mindenható Atyában” lenne. 
Mármost el tudom képzelni, hogy az apostoli hitvallásnak ez a hagyományos magyar szövege, de akkor klassz lenne, ha a cikk elmagyarázná, hogy hogyan került bele a magyar szövegbe az egy számnév (ez, ugye, nem határozatlan névelő?).  te állítólag láttál már templomot belülről, sőt, a pletykák szerint deákul is értesz; tudnál segíteni? – Malatinszky vita 2017. május 28., 02:10 (CEST)
Ezt a problémát ezen a szinten nem fogjuk kibogozni, szerintem a legegyszerűbb és legkorrektebb odaírni, hogy a magyar szöveg nem egyszerűen fordítás, hanem liturgikus használatban lévő szöveg maga is. 
Ami a többi részét illeti: ez még annyira sem egyszerű. A latinban nem létezik pl. névelő, se határozott, se határozatlan. A Deum ugyanakkor nyilvánvalóan egyes szám, persze. Az apostoli hitvallás jóváhagyott magyar szövegében (vö. pl. itt) az "egy Istenben" lehet interferencia a nagy krédóból (as known as nikaia–konstantinápolyi hitvallás), már csak azért is, mert mindkettő gyakran fordul elő liturgikus használatban, sőt, manapság a misén is felcserélhetőek (régebben csak a nagy krédót használták a misében). Akit ez részletesebben érdekel, forduljon a püspöki kar által fenntartott Magyar Egyházzenei és Liturgikus Intézethez, ez az intézmény felel a hivatalos liturgikus szövegekért. 
Ami viszont minket illet, szerintem elegendő, ha a cikkben jelezve van, hogy a magyar megfelelő a használatban levő liturgikus szöveg. Esetleg lehet szöveghű fordítást közölni a latinról (szívesen csinálok ilyet). A használatos magyar szövegben több olyan sajátosság is van, ami magyarázatra szorulna, bár szintén apróságok. Pl. hogy miért nincs névelő a Szentlélek előtt (Hiszek Szentlélekben). Ugyanígy lehetne molyolni a "poklok" többes számán (ez a latinban formailag többes, értelmileg inkább egyes). És effélék. Mindenesetre ez egy ingoványos és hosszas tanulmányozást igénylő terület, a WP számára elégséges megoldásnak tűnik feltüntetni, hogy melyik szöveg micsoda. Bennófogadó 2017. május 29., 12:10 (CEST)
thread_title:  Egy Isten?