Vita:Margarin

message: 
Az inkriminált mondatot töröltem, hogy a reklamáló nyugodtabb lelkiismerettel fogyaszthassa a margarint, a cikk többi része tárgyilagos. Egyébként a diacetil előállítása azért igényel rendkívüli óvintézkedéseket, és a munkásoknak maszkkal kell dolgozniuk, mert koncentrált állapotban megtámadja a szemet és a légutakat, illetve kis mennyiségének huzamosabb ideig történő belélegzése gyógyíthatatlan tüdőbajt okoz. Az indoklást lásd a diacetil szócikkben.--Csatazs vita 2012. augusztus 3., 08:41 (CEST)
Alapvetően az a probléma a cikkel, hogy érződik rajta az elfogultság a margarinnal szemben. A Wikipedia egyik legfontosabb alappillére a semlegesség elve, de ezzel nyilván minden szerkesztő tisztában van. Jómagam nem értek különösebben a témához, nem is kívánok szakmai vitába keveredni, de az egyértelmű számomra, hogy a cikkíró nem teljesen elfogulatlan. Miért van például beleírva a gyártás folyamatába, hogy a diacetil előállításához a munkásoknak maszkot kell viselniük? Ezzel az erővel azt is bele lehetne írni, hogy az alapanyagokat, sőt még a végterméket szállító kamionosnak is minden körülmények között be kell kötnie a biztonsági övét, mert gyakoriak a halálos(!) kimenetelű közúti balesetek...
Ha Mari néni azt hallja a vasárnapi mise után Juliska nénitől, hogy a margarin márpedig nagyon is mérgező, és tudni akarja az igazságot, akkor felmegy a Wikipediára, hogy megismerje a TÉNYEKET. Mi nem meggyőzni akarjuk Mari nénit, hanem informálni. Ha meggyőzni akarnánk, akkor beleírnánk a kamionos történetet is...
Egyébként jó cikk, gratula! Számomra is nagyon érdekes volt, bár én amúgy sem fogyasztok sem margarint, sem vajat. :)
Csupán ki kellene venni bizonyos részeket, másokat jobban alátámasztani, megindokolni, megint másokat esetleg bemásolni a vajjal szemben. (Bár ez nem a margarin vs. vaj szócikk... :) ) Kelna vita 2011. szeptember 5., 16:45 (CEST)
"vaj nagyobb arányban telített zsírsavakat tartalmaz, amik károsan hatnak az egészségre"
A legtobb vaj tehentejbol keszul, amely anyag a borju taplalasara szolgal. Nem hiszem hogy a tehenekre mas hatassal lennenek a zsirsavak mint az emberre, es azt sem, hogy a tehen a sajat utodja szamara karos anyagokat termelne.
Az innen bemásolt szöveget kitöröltem, egyrészt a jogsértés miatt, másrészt a csúsztatások és pontatlanságok miatt. Például, Joanna Budwig sosem kapott Nobel-díjat. SyP 2008. május 4., 09:26 (CEST)
replies: text: Igaz, most utánanéztem, nem kapta meg, de hétszer jelölték. – Kérdem, hogy milyen jogsértésről van szó. Százféle oldalon van ez a szabadon terjesztett tanulmány, kérdem, hogy melyik a jogsértő ezek közül. Egy szóban elhangzott előadás jegyzetéről van szó, amihez semmi sérelmezhető a szerzői joggal és a terjesztéssel kapcsolatban nem merül fel. – A csúsztatásokkal természetesen nem értek egyet, főleg mert ilyen alapon az eredeti szócikk is hemzseg a csúsztatásoktól. Napjainkra már szakirodalmak tucatjai szólnak erről a témáról, részletesen, tudományos kutatásokkal támasztva alá a margarinnak mint vegyipari terméknek az egészségre káros hatásait. – Kristiano 2008. május 4., 09:32 (CEST)
Például az általam linkelt oldal alján ez volt: " Minden jog fenntartva! © VITALOR Bt. 2003 - 2005". SyP 2008. május 4., 09:46 (CEST)

text: Értem. Persze, linkelhettem volna máshonnan is. A saját jegyzeteimből is, ha eszembe jutott volna (blog). – Kristiano 2008. május 4., 09:51 (CEST)
Jah, ez egy nagy reklám, vagy egy nagyon elfogult/vaklult valaki írta. Persze mindkét oldalnak vannak igaznak tűnő érvei.
Én mindenesetre azóta nem eszem margarint, amióta 2 hónapot együtt laktam egy élelmiszeres-csajjal. Ő sosem evett. Megkérdeztem, elmondta. Azóta én sem... Sajnos én nem tudnám hitelesen vissza adni ezeket az érveket egy bekezdésben, meghagyom másnak.

message: A margarin gyártásának leírása nagyon nagy hibákat tartalmaz:
Először is a Wikipédia szerint: "Az emulzió olyan kolloid, amelyben egy folyadék részecskéit oszlatjuk szét egy másik folyadékban, amelyben nem oldódik. Emulzió például a majonéz. Ha kiöntjük egy tálba és otthagyjuk egy időre, akkor nem válik szét a két oldat." Tapasztalatból tudjuk, hogy a margarin nem hasonlítható a majonézhez, nagyon is zsíros, állaga szilárd, melegítésre megolvad, és nem válik szét, mint a majonéz.
Másodsorban a folyékony növényi olajból csak akkor kapunk szilárd zsírt, ha azt kémiai úton átalakítjuk. Már az iskolában tanuljuk, hogy a telítetlen zsírsavakat tartalmazó olajok folyékonyak, a telített zsírsavakat tartalmazó zsírok pedig szilárdak. Tehát az olajokat telítetté kell tenni, ahhoz, hogy megszilárduljanak. Ez pedig kémiai reakcióval, a hidrogénezéssel lehetséges. A hidrogénezési reakciók katalizátorai pedig a platina, palládium és a nikkel. A margarin előállításánál feltehetően nikkel katalizátort használnak, a platina és a palládium túl drága lenne. Ám már 50 mg nikkel mérgezést okoz, és krónikus betegségekhez vezet: allergiás bőrkiütések, gyulladások. Bizonyítottan rákkeltő hatású.
Tehát a reaktorban levő olajhoz finom eloszlású nikkel port adnak katalizátorként, jól összekeverik az olajjal, felmelegítik 150 Celsius fokra, majd hidrogéngázt buborékoltatnak át rajta, mindaddig, amíg a keverék megszilárdul. Ezáltal egy barna színű, kellemetlen szagú masszát kapnak, amit meg kell szabadítani a nikkeltől. Azt elhallgatják, hogy a margarin kis mennyiségű nikkelt tartalmazhat, és rákkeltő lehet. A kellemetlen szag eltüntetése végett diacetillel, vagyis mesterséges vajaromával keverik. Ennek az előállítása rendkívüli óvintézkedéseket igényel, a munkásoknak maszkkal kell dolgozniuk, mert koncentrált állapotban megtámadja a légutakat. A reakciót megállítják, mielőtt teljessé válna, ezzel akadályozzák meg, hogy a massza túlságosan megszilárduljon. Emiatt a 150 Celsius fok magas reakcióhőmérsékleten izomerizációval transz-zsírsavak keletkeznek, amelyek rendkívül károsak, érrendszeri betegségeket: magas koleszterin-szintet, magas vérnyomást, szívinfarktust, agyvérzést stb. okoznak.
 
Azt sem tudhatjuk, hogy milyen eredetű a növényi olaj, ha napraforgó olaj lenne, akkor azt jeleznék a csomagon. Feltevődik a kérdés, milyen olcsó olajt használnak fel a margarin gyártásához.
Az így kapott masszát majd keverik vitaminokkal, festékanyagokkal (sárgarépalé), és még sok minden egyébbel, hogy élvezhető legyen.
A keverékeket nem lehet kristályosítani, főleg a zsírokat nem. Ez is helytelen.
A marhafaggyú nem olaj.
(Csatazs)
Szia!
Ha mindezekre tudsz mutatni megbízható forrást, beleírhatnád az egészet a cikkbe (a formai dolgokat majd kijavítja valaki később). [[User:Misibacsi|misibacsi]]*<sup>[[User_vita:Misibacsi|üzenet]]</sup> 2010. november 2., 21:56 (CET)
Szia!
Gondolom, ezek az utalasok eléggé meggyőzőek:
"ref"
http://books.google.ro/books?id=-RFySs6rLbgC&pg=PA110-IA586&dq=nikkel+r%C3%A1kkelt%C3%B6&hl=hu&ei=2VjRTNirMOmI4gaY7pWGDA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCoQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false
http://www.merck-chemicals.com/hungary/nikkel/MDA_CHEM-112277/p_xZOb.s1L72AAAAEWDeEfVhTl
http://www.geographic.hu/index.php?act=napi&id=13009
http://www.babaszoba.hu/services/betegseglexikon/view/Tumoros_megbetegedesek?id=111
http://www.konzilium.hu/tudorak/konzil/riziko.htm
http://de.wikipedia.org/wiki/Nickel
http://szkeptikus.blog.hu/2009/01/05/margarin_ndash_a_terminator
Érdekes megfigyelés az, hogy a Rama margarin hivatalos honlapja szerint a Rama új receptúrája 3 növényi olajat tartalmaz: repceolaj, napraforgó olaj és lenolaj.
De a napraforgó olaj leírása mellett egy kukoricacső képe van, a repceolaj mellett egy napraforgó, a lenolaj mellett pedig egy feltehetően repcevirág. Vajon akkor miből készül ez a margarin?
És sehol sincs megjegyzés arra vonatkozóan, hogy nem alkalmaznak hidrogénezéssel végzett zsírkeményítést.
Csak a kiinduló anyagokat elemzik, azok jótékony hatásait az egészségre, de a végterméket nem.
http://www.rama.eu/hungary/Maintenance/Testseite/GrowGreat/NourishingaFamily/ThreeOilsforGrowth/tabid/1498/Default.aspx
– [[Szerkesztő:Csatazs|Csatazs]] <sup>[[Szerkesztővita:Csatazs|vita]]</sup> 2010. november 4., 14:22 (CET)

message: Az ismétléseket jó lenne kivenni a cikkből (pl. felfedezésének története, nevének jelentése, telítetlen zsírsavak emlegetése, vitaminok felsorolása 2x-3x), és ezek egy része mehetne külön szócikkbe is, remélhetőleg egy részükről már van (vagy lesz) szócikk. 
A margarin bírálata valóban hiányzik a cikkből, most úgy tűnik, mintha ez valami mennyei manna lenne... misibacsi*üzenet 2009. augusztus 29., 21:14 (CEST)
replies: text: Sajnos, évek óta nem oldódtak meg a gondok. Láthatóan többen eltérő források alapján írtak be egymást részben ismétlő szövegeket. Az ismétlések miatt a cikk áttekinthetetlenné vált.--– Lexi vita 2015. december 26., 11:36 (CET)
thread_title:  Lektor sablon 

message: "A repceolaj margarin-alapanyagként való felhasználása lassan háttérbe szorul, mivel a repceolaj kedvező zsírsav-összetétellel rendelkezik (magas esszenciális zírsav-tartalom) egyre inkább ."
Az idezett mondat tobb okbol is ertelmezhetetlen, egyreszt a "rendelkezik egyre inkabb" resz nem ertelmes szokapcsolat (az adott szovegkornyezetben), masreszt a "hatterbe szorul, mivel... kedvezo" onellentmondas.
Erdemes volna a cikkben kiterni arra, hogy a (rossz hiru) novenyi olaj hiodrogenezes kivaltasara alkalmazott novenyi zsirok eppen azaltal alkalmasak a hidrogenezes kivaltasara, mert ezek mar eleve (a rossz hiru hidrogenezett olajokhoz hasonlo) hidrogenezett anyagok amelyeket egyes novenyek a termeszetben produkalnak. A hidrogenezes a folzekony egeszseges (es konnyen avasodo) olajbol szilrdabb, nehezebben avasodo, egeszsegtelen zsirokat csinal. Az, hogy eleve a zsirt teszik bele, nem teszi egeszsegesebbe a termeket, csak igy reklamozhato azzal, hogy a gyartas soran nem kellett hidrogenezni.
62.92.48.66 (vita) 2021. augusztus 10., 11:55 (CEST)
thread_title:  ertelmetlen mondat