Wikipédia-vita:Matematikai műhely/Archív2

message: <center>[[Wikipédia-vita:Matematikai műhely/Archív1|Archívum1]] [[Wikipédia-vita:Matematikai műhely/Archív2|Archívum2]] </center> - hozzászólás megtétele előtt ne felejtsd el átnézni!

message: Sziasztok! Elindult a műhely. Aki szeretné dizájnosabbra csinálni, csak tegye nyugodtan (amíg az a tartalmat, az áttekintést nem zavarja), én szeretnék inkább a tartalommal foglalkozni. <font color="red">♥</font><font color="white">♥</font><font color="green">♥</font>:&nbsp;[[User:Gubbubu|<font face="Lucida handwriting" color="green">Gubb</font>]] <font size="+1"> [[User_vita:Gubbubu| ✍]] </font> 2007. október 11., 10:52 (CEST)

message: Törölni kívánom a Gyök (matematika) lapot, mert csak összezavar mindent. Egy csomó cikkből az egyenletek/polinomok gyökei is a gyökvonásra mutattak. Helyette van Gyök. A Gyök (matematika) cikkre mutató hivatkozásokat egy kivétellel felszámoltam, de ezzel nem tudok igazán mit kezdeni. A Riemann-féle zéta-függvény  szócikk, valamint ezzel összefüggésben a Riemann-sejtés szócikk elég sok helyen tartalmazza a gyök szót, ahogy látom, a függvény zérushelyének értelmében. Én még sosem  hallottam függényekre ezt a szót. Na most akkor:
# írjuk át ezekben a cikkekben a gyököt zérushelyre,
# vegyünk fel a Gyök egyértelműsítő lapra egy olyan jelentést is, hogy a függvény zérushelye, és a Riemann-zéta szócikkből mutasson a függvényekre a gyök,
# vegyük le a Riemann-zéta szócikkben a linket a gyökről, és felejtsük el (struccpolitika),
# totálisan félreértem az egészet?
Elsősorban Kope-t kellene kérdezni, de ő visszavonult, így itt teszem fel a kérdést. Ha esetleg valaki el tudja őt érni, legyen olyan drága. – Bináris ide 2007. október 23., 18:22 (CEST)
Függvény gyöke, gyökhelye - mondják így, az egész biztos, azt viszont nem tudom, hogy szabatosan-e. SyP 2007. október 23., 19:09 (CEST)
Én még sose hallotttam, de Syp-nek elhiszem természetesen. Sajnos én sem tudom, hogy matematikai szlengről vagy egy szaktudomány (a riemann-zetológia) speciális szakzsargonjáról van-e szó. A biztonság kedvéért átírom zérushelyre (Kope valszeg azért linkelte a gyök-re,  ha ugyan ő volt, mert zérushely cikkünk még nincs). ♥♥♥: Gubb   ✍  2007. október 23., 22:14 (CEST)
Kösz. Ugyan a gyök szó most is szerepel egy-két helyen a cikkben, és még több helyen a Riemann-sejtésben, de a törölni kívánt lapra már nem mutat semmi. Szerintem a zérushelynek sem érdemes külön cikket szentelni, hanem a függvényekre kellene majd később mutatnia. De mára ennyi is elég. Bináris ide 2007. október 23., 23:11 (CEST)
Nem értem a problémát. Polinom gyöke 'a', ha 'x-a' kiemelhető. Analitikus függvény esetén ugyanígy (a Taylor-sorból kiemelhető 'z-a'). Ahogy az angolban is nth root a négyzet, köb, stb nedik gyök. Két szócikk kell tehát: gyök és n-edik gyök.Mozo 2007. október 24., 22:01 (CEST)
A probléma az, hogy a függvényekkel kapcsolatban nemigen szokás gyökökről beszélni, legalábbis én még nem hallottam ezt a szót, és Gubbubu sem. A Gyök egyértelműsítő lapon látható, hogy pillanatnyilag milyen cikkek vannak -- a Gyökvonás cikket azért még meg is kellene írni, mert most elég harmatos. Esetleg az n-edik gyökről mehet rá átirányítás, de aki nem találja, az úgyis a gyöknél fogja keresni, az meg az egyértelműsítő, szóval nem nagyon kell. Bináris ide 2007. október 24., 22:19 (CEST)
Nem hallottunk, mert tanárszakon sajna nincs komplex analízis (emiatt már többször szívam). De ettől még van az, hogy ha egy f függvény analitikus az a ∈ C pontban és f(a)=0, akkor f(z)=(z-a)g(z), ahol g is analitikus. Ebben az esetben használják a gyök kifejezést az a-ra. Márpedig a deriválási táblázatokban szereplő legtöbb függvény analitikus, úgy hogy ez a legnépszerűbb függvénycsalád. Van is egy ilyen tétel: "analitikus függvény gyökei nem torlódhatnak" És ez nem csak zsargon, hanem teljesen hivatalos megnevezés a komplex, diffható függvényekre (mint amilyen a Riemann-zéta is).Mozo 2007. október 24., 23:07 (CEST)
Ezt bele tudnád írni a Függvény (matematika) szócikkbe, vagy megírni egy külön "függvény gyökei" cikkecskében, hogy az egyértelműsítő lapra felkerülhessen az összes jelentés? Vitalapra mégsem linkelhetek. :-) Bináris ide 2007. október 24., 23:24 (CEST)
thread_title:  A Riemann-féle zéta-függvény gyökei 

message: Kedves Műhelytagok!
Annak felmérésére, hogy melyik műhely aktív és melyik nem, egy üzenetet hagyok itt nektek. A felmérés célja annak a megállapítása, hogy egy ide érkező kérdésre kap-e belátható időn belül választ a kérdező. Amennyiben aktív a műhely, kérlek reagáljatok rá. Kérem, hogy olyan válaszoljon, aki rendszeresen figyeli ezt az oldalt és ne olyan, aki véletlenül vette észre az FV-ben. Jó munkát:  Samat üzenetrögzítő 2007. október 31., 23:53 (CET)
* ♥♥♥: Gubb   ✍  2007. november 11., 15:34 (CET)
thread_title:  Felmérés, karbantartás 

message: → Vita:Születésnap-paradoxon
Tud nekem valaki segíteni?
-- ny miheznemkelladmin? 2007. november 10., 18:18 (CET)
----
Maradék áthozva
thread_title:  Születésnap-paradoxon kiterjesztése intervallumokkal 

message: === Helyesírási tájékoztatók ===
==== Nevekhez köthető tételek és fogalmak írásmódja ====
# Ha egy tételt neves matematikusról neveztek el, akkor általában kötőjellel kapcsoljuk nevét a tételhez, pl. Pitagorasz-tétel (és nem: Pitagorasz tétel, bár természetesen, ha birtokos jelzővel látjuk el a "tétel" szót - Pitagorasz tétele - akkor a különírt és kötőjel nélküli forma helyes). A szócikkek elnevezésben a kötőjeles forma az elsődleges (kötőjeles néven fut a cikk, a birtokos jelzős különírt és a más formák pedig átirányítások legyenek), kivéve, ha a tradicionális elnevezés (a szakirodalomban láthatóan egyértelmű túlsúllyal előforduló forma a különírt, birtokos jelzős) léte ezt felülírja.
# Ha egy tétel egynél több névhez is kötődik, akkor:
## a nevek közé nagykötőjelet (– HTML-kódja: &ndash;) teszünk, az utolsó név és a "tétel" szó közé pedig kiskötőjelet (ennek oka, hogy vannak olyan nevű tudósok, akiknek neve kiskötőjelet tartalmaz. Az ettől az esettől való megkülönböztetést szolgálja a nagykötőjel: pl. a Cauchy–Schwarz-egyenlőtlenség felfedezője nem egy Cauchy-Schwarz nevű tudós, hanem egy A. L. Cauchy és egy H. Schwarz nevű tudós, tehát legalább két személy).
## az egyes tudósok neveit a szakirodalomban leggyakrabban előforduló sorrendben írjuk egymás után. Ha ilyen nem állapítható meg, akkor a betűrendes (abc...) rendezést alkalmazzuk. A tradicionális, bevett sorrend és írásmód azonban előnyt élvez (pl. CBS-egyenlőtlenség a betűrendes BCS-egyenlőtlenség forma helyett).
Ld. még Neves tételek.
==== Ekvivalenciareláció és kongruenciareláció ====
Tájékoztatok minden matematikust arról, éljen a web akármelyik elhagyatott zugában, hogy az ekvivalenciareláció és kongruenciareláció kifejezések egybeírandóak. Hivatkozok az Ádámmal folytatott tájékozódó megbeszélésen kívül az alábbira:  (az 1997. februárjától érvényes helyesírási szabályzat szerint a kéttagú összetételeket mindig egybeírjuk (akárhány szótagig is).
==== Halmazok, sorozatok elnevezése ====
A számhalmazok és számsorozatok elnevezése többes számban történjen (természetes számok, Fermat-prímek stb.), az egyesszámú forma redirekt. Az egyes számot a konstansok elnevezésére tartjuk fennt (Jevons-szám).
==== Idegen szavak ====
Az idegen szavak és szakkifejezések - kevés kivétellel - nem élveznek semmilyen előnyt akkor, ha a megfelelő magyar kifejezés rendelkezésre áll, pláne, ha még használatos is a szakirodalomban ("aritmetikai" helyett nyugodtan írható pl. "számtani", "trigonometrikus függvény" helyett "szögfüggvény" - ld. vitalap). Az olyan szakkifejezések esetén, melyek egyértelmű magyarítása lehetséges (pl. a LR = "lefedőrendszer" kifejezés az angol "CS" = "covering system" helyett), ajánlott a magyar kifejezés használata. Ilyen esetben a magyarítás nem számít saját kutatásnak még akkor sem, ha a szakirodalomban nyomát sem leljük, de megtétele előtt mindig tanácsos kikérni a közösség véleményét (pl. itt) .
Kivételt képeznek az olyan magyar kifejezések, amelyek többértelműségük, túlzott régiességük vagy egyéb más, egyértelműen látható szakmai, didaktikai hátrány miatt nehezebben használhatóak lennének, vagy ha az idegen kifejezés, bár "szótári" jelentése egyezik a magyaréval, az adott szókapcsolatban megkülönböztető erővel bír, vagy egyértelműen meggyökeresedett (pl. a "logaritmus" egyszerűen hatványkitevőt jelent, még ha szó szerinti jelentése - arányszám - nem is ez, de sok szövegösszefüggésben - logaritmusfüggvény, logaritmusos egyenlet - mégsem szokásos helyette a magyar kifejezést használni; pl. ha a "hatványkitevős egyenlet" kifejezést használnánk a "logaritmusos egyenlet" helyett, ez összekeverhető lenne az exponenciális egyenletekkel, hisz azok is "hatványkitevős" egyenletek).
=== Megállapodások a cikkek formájával kapcsolatban ===
==== TEX vs. HTML ====
Mivel a TEX rendszer jelenleg több igen zavaró diszkrepanciát tartalmaz (mint pl. a képletek zavaróan nagy betűmérete), megengedett, sőt a TEX-kel  egyenlő erősségűen ajánlott a HTML-kódok használata is. Sajnos a HTML-kódokkal sok mindent egyszerűen lehetetlenség kifejezni (vagy esztétikusan kifejezni), ezért szükséges esetekben természetesen csak a TEX használatára vagyunk utalva.
==== Képek formátuma ====
Ha csak lehet, a pixelgrafikás képek (bmp, jpg) helyett vektorgrafikus formátumú képet (svg) használjunk. A gnuplot létre tudja hozni, és pl. Inkscape és Openoffice.org draw szerkeszteni. Bővebben angolul: :en:Scalable_Vector_Graphics. (Ld. vitalap). 
==== Kialakulni kezdő jelölési konvenciók ====
* Halmazok különbsége: a legtöbb cikkben ezt \-vel jelöltem.
* Halmazok csak úgy: jobbára nagy latin betűk, az elemeik meg kis latin betűk, ahogy szokásos
* rendszámok: kis görög betűk
* halmazrendszerek: dőlt ("írott") pontnövelt latin nagybetűk: A; Tex-ben írott (mathcal, és nem gót!) l.atin nagybetűk
* halmazrendszer elemei: "kiskapitális" (pontcsökkentett) latin nagybetűk, TEX-ben jobbára latin nagybetűk.
* számhalmazok: kövér latin nagybetűk, TEX-ben duplaszárú latin betűk (mathbb). Html-ben lehetőség lenne a kiterjezstett unicode jelekre: ℕ, ℤ, stb., mivel ezeket az Inter-nyet Explorer nem jeleníti meg, használatuk ellenjavalt Bár aligha feltéátelezhető, hogy normális ember, különösen matematikus, ilyet használ, de mégis: sok munkahelyen nincs lehetőség Netscape vagy más valódi böngésző telepítésére (rendszergazda nem engedi stb.)..
thread_title:  Formai dolgok 

message: ==== Nevekhez köthető tételek és fogalmak írásmódja ====
# Ha egy tételt neves matematikusról neveztek el, akkor általában kötőjellel kapcsoljuk nevét a tételhez, pl. Pitagorasz-tétel (és nem: Pitagorasz tétel, bár természetesen, ha birtokos jelzővel látjuk el a "tétel" szót - Pitagorasz tétele - akkor a különírt és kötőjel nélküli forma helyes). A szócikkek elnevezésben a kötőjeles forma az elsődleges (kötőjeles néven fut a cikk, a birtokos jelzős különírt és a más formák pedig átirányítások legyenek), kivéve, ha a tradicionális elnevezés (a szakirodalomban láthatóan egyértelmű túlsúllyal előforduló forma a különírt, birtokos jelzős) léte ezt felülírja.
# Ha egy tétel egynél több névhez is kötődik, akkor:
## a nevek közé nagykötőjelet (– HTML-kódja: &ndash;) teszünk, az utolsó név és a "tétel" szó közé pedig kiskötőjelet (ennek oka, hogy vannak olyan nevű tudósok, akiknek neve kiskötőjelet tartalmaz. Az ettől az esettől való megkülönböztetést szolgálja a nagykötőjel: pl. a Cauchy–Schwarz-egyenlőtlenség felfedezője nem egy Cauchy-Schwarz nevű tudós, hanem egy A. L. Cauchy és egy H. Schwarz nevű tudós, tehát legalább két személy).
## az egyes tudósok neveit a szakirodalomban leggyakrabban előforduló sorrendben írjuk egymás után. Ha ilyen nem állapítható meg, akkor a betűrendes (abc...) rendezést alkalmazzuk. A tradicionális, bevett sorrend és írásmód azonban előnyt élvez (pl. CBS-egyenlőtlenség a betűrendes BCS-egyenlőtlenség forma helyett).
Ld. még Neves tételek.
==== Ekvivalenciareláció és kongruenciareláció ====
Tájékoztatok minden matematikust arról, éljen a web akármelyik elhagyatott zugában, hogy az ekvivalenciareláció és kongruenciareláció kifejezések egybeírandóak. Hivatkozok az Ádámmal folytatott tájékozódó megbeszélésen kívül az alábbira:  (az 1997. februárjától érvényes helyesírási szabályzat szerint a kéttagú összetételeket mindig egybeírjuk (akárhány szótagig is).
==== Halmazok, sorozatok elnevezése ====
A számhalmazok és számsorozatok elnevezése többes számban történjen (természetes számok, Fermat-prímek stb.), az egyesszámú forma redirekt. Az egyes számot a konstansok elnevezésére tartjuk fennt (Jevons-szám).
==== Idegen szavak ====
Az idegen szavak és szakkifejezések - kevés kivétellel - nem élveznek semmilyen előnyt akkor, ha a megfelelő magyar kifejezés rendelkezésre áll, pláne, ha még használatos is a szakirodalomban ("aritmetikai" helyett nyugodtan írható pl. "számtani", "trigonometrikus függvény" helyett "szögfüggvény" - ld. vitalap). Az olyan szakkifejezések esetén, melyek egyértelmű magyarítása lehetséges (pl. a LR = "lefedőrendszer" kifejezés az angol "CS" = "covering system" helyett), ajánlott a magyar kifejezés használata. Ilyen esetben a magyarítás nem számít saját kutatásnak még akkor sem, ha a szakirodalomban nyomát sem leljük, de megtétele előtt mindig tanácsos kikérni a közösség véleményét (pl. itt) .
Kivételt képeznek az olyan magyar kifejezések, amelyek többértelműségük, túlzott régiességük vagy egyéb más, egyértelműen látható szakmai, didaktikai hátrány miatt nehezebben használhatóak lennének, vagy ha az idegen kifejezés, bár "szótári" jelentése egyezik a magyaréval, az adott szókapcsolatban megkülönböztető erővel bír, vagy egyértelműen meggyökeresedett (pl. a "logaritmus" egyszerűen hatványkitevőt jelent, még ha szó szerinti jelentése - arányszám - nem is ez, de sok szövegösszefüggésben - logaritmusfüggvény, logaritmusos egyenlet - mégsem szokásos helyette a magyar kifejezést használni; pl. ha a "hatványkitevős egyenlet" kifejezést használnánk a "logaritmusos egyenlet" helyett, ez összekeverhető lenne az exponenciális egyenletekkel, hisz azok is "hatványkitevős" egyenletek).
thread_title:  Helyesírási tájékoztatók 

message: # Ha egy tételt neves matematikusról neveztek el, akkor általában kötőjellel kapcsoljuk nevét a tételhez, pl. Pitagorasz-tétel (és nem: Pitagorasz tétel, bár természetesen, ha birtokos jelzővel látjuk el a "tétel" szót - Pitagorasz tétele - akkor a különírt és kötőjel nélküli forma helyes). A szócikkek elnevezésben a kötőjeles forma az elsődleges (kötőjeles néven fut a cikk, a birtokos jelzős különírt és a más formák pedig átirányítások legyenek), kivéve, ha a tradicionális elnevezés (a szakirodalomban láthatóan egyértelmű túlsúllyal előforduló forma a különírt, birtokos jelzős) léte ezt felülírja.
# Ha egy tétel egynél több névhez is kötődik, akkor:
## a nevek közé nagykötőjelet (– HTML-kódja: &ndash;) teszünk, az utolsó név és a "tétel" szó közé pedig kiskötőjelet (ennek oka, hogy vannak olyan nevű tudósok, akiknek neve kiskötőjelet tartalmaz. Az ettől az esettől való megkülönböztetést szolgálja a nagykötőjel: pl. a Cauchy–Schwarz-egyenlőtlenség felfedezője nem egy Cauchy-Schwarz nevű tudós, hanem egy A. L. Cauchy és egy H. Schwarz nevű tudós, tehát legalább két személy).
## az egyes tudósok neveit a szakirodalomban leggyakrabban előforduló sorrendben írjuk egymás után. Ha ilyen nem állapítható meg, akkor a betűrendes (abc...) rendezést alkalmazzuk. A tradicionális, bevett sorrend és írásmód azonban előnyt élvez (pl. CBS-egyenlőtlenség a betűrendes BCS-egyenlőtlenség forma helyett).
Ld. még Neves tételek.
thread_title:  Nevekhez köthető tételek és fogalmak írásmódja 

message: Tájékoztatok minden matematikust arról, éljen a web akármelyik elhagyatott zugában, hogy az ekvivalenciareláció és kongruenciareláció kifejezések egybeírandóak. Hivatkozok az Ádámmal folytatott tájékozódó megbeszélésen kívül az alábbira:  (az 1997. februárjától érvényes helyesírási szabályzat szerint a kéttagú összetételeket mindig egybeírjuk (akárhány szótagig is).
thread_title:  Ekvivalenciareláció és kongruenciareláció 

message: A számhalmazok és számsorozatok elnevezése többes számban történjen (természetes számok, Fermat-prímek stb.), az egyesszámú forma redirekt. Az egyes számot a konstansok elnevezésére tartjuk fennt (Jevons-szám).
thread_title:  Halmazok, sorozatok elnevezése 

message: Az idegen szavak és szakkifejezések - kevés kivétellel - nem élveznek semmilyen előnyt akkor, ha a megfelelő magyar kifejezés rendelkezésre áll, pláne, ha még használatos is a szakirodalomban ("aritmetikai" helyett nyugodtan írható pl. "számtani", "trigonometrikus függvény" helyett "szögfüggvény" - ld. vitalap). Az olyan szakkifejezések esetén, melyek egyértelmű magyarítása lehetséges (pl. a LR = "lefedőrendszer" kifejezés az angol "CS" = "covering system" helyett), ajánlott a magyar kifejezés használata. Ilyen esetben a magyarítás nem számít saját kutatásnak még akkor sem, ha a szakirodalomban nyomát sem leljük, de megtétele előtt mindig tanácsos kikérni a közösség véleményét (pl. itt) .
Kivételt képeznek az olyan magyar kifejezések, amelyek többértelműségük, túlzott régiességük vagy egyéb más, egyértelműen látható szakmai, didaktikai hátrány miatt nehezebben használhatóak lennének, vagy ha az idegen kifejezés, bár "szótári" jelentése egyezik a magyaréval, az adott szókapcsolatban megkülönböztető erővel bír, vagy egyértelműen meggyökeresedett (pl. a "logaritmus" egyszerűen hatványkitevőt jelent, még ha szó szerinti jelentése - arányszám - nem is ez, de sok szövegösszefüggésben - logaritmusfüggvény, logaritmusos egyenlet - mégsem szokásos helyette a magyar kifejezést használni; pl. ha a "hatványkitevős egyenlet" kifejezést használnánk a "logaritmusos egyenlet" helyett, ez összekeverhető lenne az exponenciális egyenletekkel, hisz azok is "hatványkitevős" egyenletek).
thread_title:  Idegen szavak 

message: ==== TEX vs. HTML ====
Mivel a TEX rendszer jelenleg több igen zavaró diszkrepanciát tartalmaz (mint pl. a képletek zavaróan nagy betűmérete), megengedett, sőt a TEX-kel  egyenlő erősségűen ajánlott a HTML-kódok használata is. Sajnos a HTML-kódokkal sok mindent egyszerűen lehetetlenség kifejezni (vagy esztétikusan kifejezni), ezért szükséges esetekben természetesen csak a TEX használatára vagyunk utalva.
==== Képek formátuma ====
Ha csak lehet, a pixelgrafikás képek (bmp, jpg) helyett vektorgrafikus formátumú képet (svg) használjunk. A gnuplot létre tudja hozni, és pl. Inkscape és Openoffice.org draw szerkeszteni. Bővebben angolul: :en:Scalable_Vector_Graphics. (Ld. vitalap). 
==== Kialakulni kezdő jelölési konvenciók ====
* Halmazok különbsége: a legtöbb cikkben ezt \-vel jelöltem.
* Halmazok csak úgy: jobbára nagy latin betűk, az elemeik meg kis latin betűk, ahogy szokásos
* rendszámok: kis görög betűk
* halmazrendszerek: dőlt ("írott") pontnövelt latin nagybetűk: A; Tex-ben írott (mathcal, és nem gót!) l.atin nagybetűk
* halmazrendszer elemei: "kiskapitális" (pontcsökkentett) latin nagybetűk, TEX-ben jobbára latin nagybetűk.
* számhalmazok: kövér latin nagybetűk, TEX-ben duplaszárú latin betűk (mathbb). Html-ben lehetőség lenne a kiterjezstett unicode jelekre: ℕ, ℤ, stb., mivel ezeket az Inter-nyet Explorer nem jeleníti meg, használatuk ellenjavalt Bár aligha feltéátelezhető, hogy normális ember, különösen matematikus, ilyet használ, de mégis: sok munkahelyen nincs lehetőség Netscape vagy más valódi böngésző telepítésére (rendszergazda nem engedi stb.)..
thread_title:  Megállapodások a cikkek formájával kapcsolatban 

message: Mivel a TEX rendszer jelenleg több igen zavaró diszkrepanciát tartalmaz (mint pl. a képletek zavaróan nagy betűmérete), megengedett, sőt a TEX-kel  egyenlő erősségűen ajánlott a HTML-kódok használata is. Sajnos a HTML-kódokkal sok mindent egyszerűen lehetetlenség kifejezni (vagy esztétikusan kifejezni), ezért szükséges esetekben természetesen csak a TEX használatára vagyunk utalva.
thread_title:  TEX vs. HTML 

message: Ha csak lehet, a pixelgrafikás képek (bmp, jpg) helyett vektorgrafikus formátumú képet (svg) használjunk. A gnuplot létre tudja hozni, és pl. Inkscape és Openoffice.org draw szerkeszteni. Bővebben angolul: :en:Scalable_Vector_Graphics. (Ld. vitalap).
thread_title:  Képek formátuma 

message: * Halmazok különbsége: a legtöbb cikkben ezt \-vel jelöltem.
* Halmazok csak úgy: jobbára nagy latin betűk, az elemeik meg kis latin betűk, ahogy szokásos
* rendszámok: kis görög betűk
* halmazrendszerek: dőlt ("írott") pontnövelt latin nagybetűk: A; Tex-ben írott (mathcal, és nem gót!) l.atin nagybetűk
* halmazrendszer elemei: "kiskapitális" (pontcsökkentett) latin nagybetűk, TEX-ben jobbára latin nagybetűk.
* számhalmazok: kövér latin nagybetűk, TEX-ben duplaszárú latin betűk (mathbb). Html-ben lehetőség lenne a kiterjezstett unicode jelekre: ℕ, ℤ, stb., mivel ezeket az Inter-nyet Explorer nem jeleníti meg, használatuk ellenjavalt Bár aligha feltéátelezhető, hogy normális ember, különösen matematikus, ilyet használ, de mégis: sok munkahelyen nincs lehetőség Netscape vagy más valódi böngésző telepítésére (rendszergazda nem engedi stb.)..
thread_title:  Kialakulni kezdő jelölési konvenciók 

message: ===A képletleíró nyelv használata===
*Ékezetes betűk a képletekben: lásd itt és itt és itt.
thread_title: Technikai tudnivalók

message: *Ékezetes betűk a képletekben: lásd itt és itt és itt.
thread_title: A képletleíró nyelv használata

message: === Cikkbevezető ===
# A bevezető lehetőleg tartalmazzon szemléletes definíciót, leírást (is), a formális, szimbolikus leírást pedig (hacsak ez nem elkerülhetetlen) külön szakaszban közöljük, a bevezetőben inkább csak említsük meg (de sok esetben még ez sem szükséges - viszont a cikk egy későbbi részében lehetőleg taglaljuk a formális definíciót és a szemlélettel való összefüggését is). A definíciót (lehetőleg) úgy oldjuk meg, hogy a fogalom megértéséhez minél kevesebb kattintás és előismeret legyen szükséges (utóbbiak is minél inkább elemi vagy középfokúak legyenek).   
## Például a Mandelbrot-halmaz definiálható a Julia-halmaz fogalmára alapozva, amely fogalom megértéséhez az angol wikiben 2006-ban az olvasó felkészültségétől függően kb. 5-10 kemény matematikát tartalmazó cikk átnézése és megértése volt szükséges; de definiálható a sorozatok határértéke fogalomra alapozva is, ami a minimálisan szükséges ismeret, és alig valamivel igényel több tudást a középfokú oktatásban elsajátíthatóknál).
## Ez azonban nem jelenti azt, hogy egy fogalom definiálásához minden felhasznált felsőfokú fogalmat a fogalomnak szentelt cikkben fejtsünk ki (pl. a derékszögű háromszög cikkben nem kell, sőt nem tanácsos leírni, mi az a háromszög), csak azt, hogy a megértéshez szükséges magasabb rendű fogalmak számát minimalizáljuk, ha csak lehet.
## Kivételt képez, ha a fogalom tradicionális, bevett elnevezése egyértelműen egy adott, bármennyire is bonyolult definícióhoz kötődik (pl. a másodrendű számtani sorozat fenti értelemben "legegyszerűbb" definíciója valószínűleg az Analitikus szemléletű definíció, de a fogalom elnevezésének magyarázata egyértelműen a (másodrendű) különbségsorozat fogalmához kapcsolódik, és a szakirodalomban is a különbségsorozatra való hivatkozás a leggyakoribb (a magyar neten meg kizárólagos).
thread_title:  Tartalmi dolgok 

message: # A bevezető lehetőleg tartalmazzon szemléletes definíciót, leírást (is), a formális, szimbolikus leírást pedig (hacsak ez nem elkerülhetetlen) külön szakaszban közöljük, a bevezetőben inkább csak említsük meg (de sok esetben még ez sem szükséges - viszont a cikk egy későbbi részében lehetőleg taglaljuk a formális definíciót és a szemlélettel való összefüggését is). A definíciót (lehetőleg) úgy oldjuk meg, hogy a fogalom megértéséhez minél kevesebb kattintás és előismeret legyen szükséges (utóbbiak is minél inkább elemi vagy középfokúak legyenek).   
## Például a Mandelbrot-halmaz definiálható a Julia-halmaz fogalmára alapozva, amely fogalom megértéséhez az angol wikiben 2006-ban az olvasó felkészültségétől függően kb. 5-10 kemény matematikát tartalmazó cikk átnézése és megértése volt szükséges; de definiálható a sorozatok határértéke fogalomra alapozva is, ami a minimálisan szükséges ismeret, és alig valamivel igényel több tudást a középfokú oktatásban elsajátíthatóknál).
## Ez azonban nem jelenti azt, hogy egy fogalom definiálásához minden felhasznált felsőfokú fogalmat a fogalomnak szentelt cikkben fejtsünk ki (pl. a derékszögű háromszög cikkben nem kell, sőt nem tanácsos leírni, mi az a háromszög), csak azt, hogy a megértéshez szükséges magasabb rendű fogalmak számát minimalizáljuk, ha csak lehet.
## Kivételt képez, ha a fogalom tradicionális, bevett elnevezése egyértelműen egy adott, bármennyire is bonyolult definícióhoz kötődik (pl. a másodrendű számtani sorozat fenti értelemben "legegyszerűbb" definíciója valószínűleg az Analitikus szemléletű definíció, de a fogalom elnevezésének magyarázata egyértelműen a (másodrendű) különbségsorozat fogalmához kapcsolódik, és a szakirodalomban is a különbségsorozatra való hivatkozás a leggyakoribb (a magyar neten meg kizárólagos).
thread_title:  Cikkbevezető 

message: === Neves fogalmak listája ===
egyenlet (nagyon csonk) – gyökvonás (csonk)
=== Elnevezések naplója ===
Ide azok a vitalapon lévő megjegyzésekre való hivatkozások kerülnek, amelyekben a szerkesztők bejelentik (esetleges utólagos jóváhagyás vagy véleményezés reményében) valamely fordítási vagy elnevezési problémára adott megoldásukat, vagy véleményüket.
----
thread_title:  A munkát segítő listák 

message: egyenlet (nagyon csonk) – gyökvonás (csonk)
thread_title:  Neves fogalmak listája 

message: Ide azok a vitalapon lévő megjegyzésekre való hivatkozások kerülnek, amelyekben a szerkesztők bejelentik (esetleges utólagos jóváhagyás vagy véleményezés reményében) valamely fordítási vagy elnevezési problémára adott megoldásukat, vagy véleményüket.
----
thread_title:  Elnevezések naplója 

message: A Geometria kategóriában létre kellene hozni egy Csavarvonalak vagy Spirálvonalak kategóriát, csak nem tudom, melyik a helyesebb, illetve hogy viszonyul egymáshoz a kettő, ugyanaz-e vagy valamelyik tágasabb kategória. Bináris ide 2008. július 4., 17:40 (CEST)
thread_title:  Csavarok és spirálok 

message: Cike tett egy javaslatot a kategóriákra, aztán (reakciók híján, gondolom) kitörölte a vitalapjának tartalmát. Ideteszem a javaslatát, hogy ne vesszen el. Karmelaposta 2008. augusztus 26., 22:27 (CEST)
=== Újrakategorizálás ===
replies: text: Láttam megjegyzésedet az egyik kategória vitaoldalán. Nagy jótétemény lenne, ha gatyába ráznád a matematikai kategóriákat.

text: Azzal kezdődne, hogy először is ki kellene találni, hogy milyen kategóriák szükségesek, milyen hierarchiában.

text: A hiányzó kategóriákat, feltéve, hogy van már hozzá cikk, létre kéne hozni. Például, ha idekattintasz: :Kategória:Projektív geometria, és beleírod, hogy
Kategória:Geometria
en:Projective geometry
de:Projektive Geometrie

text: akkor már létezik is a Kategória:Projektív geometria, be van sorolva a :Kategória:Geometria kategóriába, és a két interwiki megteremti a hidat a többi wikipédiához.

text: Aztán végig kéne menni a cikkeken, és ellenőrizni, hogy jól vannak-e besorolva. Szükség esetén pedig korrigálni kéne a kategórizálást a cikk legalján.

text: Ha az derülne ki, hogy egyszerre nagyobb tömegű cikket kell átsorolni, akkor a botgazdák biztosan szívesen automatizálják a dolgot.

text: Példaként az angol és a német Wikipédiát lehetne használni, itt láthatod a kategóriafákat:
replies: text: :en:User:Karmela/Mathematics és :de:Benutzer:Karmela/Mathematik

text: Ez pedig a miénk: Szerkesztő:Karmela/Matematika

text: Óriási munka lenne. Nem tudom, hogy kapható vagy-e rá?

text: Karmelaposta 2008. augusztus 5., 15:35 (CEST)
Cike vita 2008. augusztus 6., 16:03 (CEST)Olvastam az ellenem folyó összeesküvésről. Nem vagyok teljesen harcrakész, de amit tudok adni, talán segít. Itt van egy lista - amolyan tartalmojegyzék - a matematika eléggé széles körben elfogadott felosztásáról. Mint minden megállapodásnak, ennek is vannak ellenzői. Azt, hogy és mint kell ezt alkalmazni, arról fogalmam nincs. De ha vannak jó tündérek a csapatban, hát biztos megteszik. Csaó!

text: Mielőtt azért nekiesünk átszervezni a matekos kategóriákat, meg tudnál jelölni forrásokat erről a széles körben elfogadott felosztásról? Rob beszól(...) 2008. augusztus 29., 13:39 (CEST)
Cike megjegyzése:  Sorry! :9) Karmelaposta 2008. augusztus 29., 13:52 (CEST)
===1. :Kategória:Matematikai logika===
	1.1. :Kategória:Kijelentéslogika
	1.2. :Kategória:Bizonyításelmélet
	1.3. :Kategória:Modellelmélet
===2. :Kategória:Halmazelmélet===
	2.1. :Kategória:Kombinatorikus halmazelmélet
	2.2. :Kategória:Belső modellek elmélete
	2.3. :Kategória:Nagyszámosságok elmélete
	2.4. :Kategória:Leíró halmazelmélet
	2.5. :Kategória:Struktúraelmélet
===3. :Kategória:Algebra===
	3.1. :Kategória:Elemi algebra
	3.2. :Kategória:Absztrakt algebra
	3.3. :Kategória:Lineáris algebra
	3.4. :Kategória:Univerzális algebra
# Megj: jobb az elemi, mint a klasszikus. Elemi algebrai tételek igazából manapság is születhetnek  (mondjuk matekversenyek számára), azonban a klasszikus tévesen azt a képzetet keltheti, mintha valami lezárt dologról volna szó, amivel ma már nem foglalkoznak, csak egy történelmi korszakban. Ez valószínűleg nem igaz.  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:36 (CEST)
# Megj2: bár kifogásolható, de az algebrához sorolnám a Kategóriaelméletet is. Bár erről Mozót kellene inkább megkérdezni, de ő most nincs.  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:38 (CEST)
===4. :Kategória:Számelmélet===
	4.1. :Kategória:Elemi számelmélet
	4.2. :Kategória:Analitikus számelmélet
	4.3. :Kategória:Algebrai számelmélet
===5. :Kategória:Geometria===
	5.1. :Kategória:Szintetikus geometria
	5.2. :Kategória:Analitikus geometria
	5.3. :Kategória:Differenciálgeometria (vektoranalízis)
	5.4. :Kategória:Projektív geometria
# Az analitikus helyett preferálnám a koordinátageometriát. Egyrészt rövidebb, másrészt a differenciálgeometria az, ami igazán (függvény)analitikus. Persze megvan az analitikus elnevezés motivációja is, mint ami nem-szintetikus (vagyis nem apróbb axiómákból építjük - szintetizáljuk - a tételeket, hanem mérünk, számolunk, számszerű viszonyokra bontjuk a struktúrákat), de mégis félreérthető és jóval kevésbé motivált. Igaz, a koordinátageometria talán kevésbé alkalmazott a felsőbb szintű fórumokon (profok). Mégis legyen inkább koordintageom.  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:42 (CEST)
# A topológia kategóriát ide is és az analízishez is felvenném.
===6. :Kategória:Matematikai analízis és topológia=== 
	6.1. :Kategória:Valós analízis (függvénytan)
	6.2. :Kategória:Komplex analízis
	6.3. :Kategória:Funkcionálanalízis
	6.4. :Kategória:Fourier-analízis
	6.5. :Kategória:Numerikus analízis
	6.6. :Kategória:Leíró topológia
	6.7. :Kategória:Kombinatorikus topológia
	6.8. :Kategória:Általános topológia
===7. :Kategória:Véges (diszkrét) matematika===
	7.1. :Kategória:Kombinatorika
	7.2. :Kategória:Gráfelmélet
	7.3. :Kategória:Véges és diszkrét geometria
	7.4. :Kategória:Játékelmélet
	7.5. :Kategória:Kombinatorikus számelmélet
Na igen. a diszkrét geometria hogyhogy nincs a geometriánál is? Az eltén egy tanszéken vannak. Nehéz ügy ez. Ez a diszkrét matematika amúgy is kissé esetleges, ügyetlen megnevezés; szerintem semmit se vesztett volna a tudományos élet, ha megmaradt volna a "kombinatorika" elnevezés mellett ... a játékelmélet meg mehetne akár az "optimalizálás"/"operációkutatás" alá is ...  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:45 (CEST)
===8. :Kategória:Valószínűség-számítás===
	8.1. :Kategória:Klasszikus (kombinatórikus) valószínűség-számítás
	8.2. :Kategória:Valószínűség-elmélet
	8.3. :Kategória:Matematikai statisztika
===9. :Kategória:Számítógéptudomány===
	9.1. :Kategória:Algoritmusok elmélete
	9.2. :Kategória:Programozási nyelvek
	9.3. :Kategória:Automaták elmélete
	9.4. :Kategória:Számítási bonyolultságelmélet
	9.5. :Kategória:Kommunikációs bonyolultságelmélet
===10. :Kategória:Operációkutatás===
	10.1. :Kategória:Kibernetika
	10.2. :Kategória:Vezérléselmélet
	10.3. :Kategória:Matematikai programozás
thread_title:  Kategóriák (Cike) 

message: : Láttam megjegyzésedet az egyik kategória vitaoldalán. Nagy jótétemény lenne, ha gatyába ráznád a matematikai kategóriákat. 
replies: text: Azzal kezdődne, hogy először is ki kellene találni, hogy milyen kategóriák szükségesek, milyen hierarchiában.

text: A hiányzó kategóriákat, feltéve, hogy van már hozzá cikk, létre kéne hozni. Például, ha idekattintasz: :Kategória:Projektív geometria, és beleírod, hogy
Kategória:Geometria
en:Projective geometry
de:Projektive Geometrie

text: akkor már létezik is a Kategória:Projektív geometria, be van sorolva a :Kategória:Geometria kategóriába, és a két interwiki megteremti a hidat a többi wikipédiához.

text: Aztán végig kéne menni a cikkeken, és ellenőrizni, hogy jól vannak-e besorolva. Szükség esetén pedig korrigálni kéne a kategórizálást a cikk legalján.

text: Ha az derülne ki, hogy egyszerre nagyobb tömegű cikket kell átsorolni, akkor a botgazdák biztosan szívesen automatizálják a dolgot.

text: Példaként az angol és a német Wikipédiát lehetne használni, itt láthatod a kategóriafákat:
replies: text: :en:User:Karmela/Mathematics és :de:Benutzer:Karmela/Mathematik

text: Ez pedig a miénk: Szerkesztő:Karmela/Matematika

text: Óriási munka lenne. Nem tudom, hogy kapható vagy-e rá?

text: Karmelaposta 2008. augusztus 5., 15:35 (CEST)
Cike vita 2008. augusztus 6., 16:03 (CEST)Olvastam az ellenem folyó összeesküvésről. Nem vagyok teljesen harcrakész, de amit tudok adni, talán segít. Itt van egy lista - amolyan tartalmojegyzék - a matematika eléggé széles körben elfogadott felosztásáról. Mint minden megállapodásnak, ennek is vannak ellenzői. Azt, hogy és mint kell ezt alkalmazni, arról fogalmam nincs. De ha vannak jó tündérek a csapatban, hát biztos megteszik. Csaó!

text: Mielőtt azért nekiesünk átszervezni a matekos kategóriákat, meg tudnál jelölni forrásokat erről a széles körben elfogadott felosztásról? Rob beszól(...) 2008. augusztus 29., 13:39 (CEST)
Cike megjegyzése:  Sorry! :9) Karmelaposta 2008. augusztus 29., 13:52 (CEST)
thread_title:  Újrakategorizálás 

message: 1.1. :Kategória:Kijelentéslogika
	1.2. :Kategória:Bizonyításelmélet
	1.3. :Kategória:Modellelmélet
thread_title: 1. [[:Kategória:Matematikai logika]]

message: 2.1. :Kategória:Kombinatorikus halmazelmélet
	2.2. :Kategória:Belső modellek elmélete
	2.3. :Kategória:Nagyszámosságok elmélete
	2.4. :Kategória:Leíró halmazelmélet
	2.5. :Kategória:Struktúraelmélet
thread_title: 2. [[:Kategória:Halmazelmélet]]

message: 3.1. :Kategória:Elemi algebra
	3.2. :Kategória:Absztrakt algebra
	3.3. :Kategória:Lineáris algebra
	3.4. :Kategória:Univerzális algebra
# Megj: jobb az elemi, mint a klasszikus. Elemi algebrai tételek igazából manapság is születhetnek  (mondjuk matekversenyek számára), azonban a klasszikus tévesen azt a képzetet keltheti, mintha valami lezárt dologról volna szó, amivel ma már nem foglalkoznak, csak egy történelmi korszakban. Ez valószínűleg nem igaz.  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:36 (CEST)
# Megj2: bár kifogásolható, de az algebrához sorolnám a Kategóriaelméletet is. Bár erről Mozót kellene inkább megkérdezni, de ő most nincs.  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:38 (CEST)
thread_title: 3. [[:Kategória:Algebra]]

message: 4.1. :Kategória:Elemi számelmélet
	4.2. :Kategória:Analitikus számelmélet
	4.3. :Kategória:Algebrai számelmélet
thread_title: 4. [[:Kategória:Számelmélet]]

message: 5.1. :Kategória:Szintetikus geometria
	5.2. :Kategória:Analitikus geometria
	5.3. :Kategória:Differenciálgeometria (vektoranalízis)
	5.4. :Kategória:Projektív geometria
# Az analitikus helyett preferálnám a koordinátageometriát. Egyrészt rövidebb, másrészt a differenciálgeometria az, ami igazán (függvény)analitikus. Persze megvan az analitikus elnevezés motivációja is, mint ami nem-szintetikus (vagyis nem apróbb axiómákból építjük - szintetizáljuk - a tételeket, hanem mérünk, számolunk, számszerű viszonyokra bontjuk a struktúrákat), de mégis félreérthető és jóval kevésbé motivált. Igaz, a koordinátageometria talán kevésbé alkalmazott a felsőbb szintű fórumokon (profok). Mégis legyen inkább koordintageom.  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:42 (CEST)
# A topológia kategóriát ide is és az analízishez is felvenném.
thread_title: 5. [[:Kategória:Geometria]]

message: 6.1. :Kategória:Valós analízis (függvénytan)
	6.2. :Kategória:Komplex analízis
	6.3. :Kategória:Funkcionálanalízis
	6.4. :Kategória:Fourier-analízis
	6.5. :Kategória:Numerikus analízis
	6.6. :Kategória:Leíró topológia
	6.7. :Kategória:Kombinatorikus topológia
	6.8. :Kategória:Általános topológia
thread_title: 6. [[:Kategória:Matematikai analízis és topológia]]

message: 7.1. :Kategória:Kombinatorika
	7.2. :Kategória:Gráfelmélet
	7.3. :Kategória:Véges és diszkrét geometria
	7.4. :Kategória:Játékelmélet
	7.5. :Kategória:Kombinatorikus számelmélet
Na igen. a diszkrét geometria hogyhogy nincs a geometriánál is? Az eltén egy tanszéken vannak. Nehéz ügy ez. Ez a diszkrét matematika amúgy is kissé esetleges, ügyetlen megnevezés; szerintem semmit se vesztett volna a tudományos élet, ha megmaradt volna a "kombinatorika" elnevezés mellett ... a játékelmélet meg mehetne akár az "optimalizálás"/"operációkutatás" alá is ...  ♥♥♥  Γουββος Θιλοβούββος ✍  2010. szeptember 4., 15:45 (CEST)
thread_title: 7. [[:Kategória:Véges (diszkrét) matematika]]

message: 8.1. :Kategória:Klasszikus (kombinatórikus) valószínűség-számítás
	8.2. :Kategória:Valószínűség-elmélet
	8.3. :Kategória:Matematikai statisztika
thread_title: 8. [[:Kategória:Valószínűség-számítás]]

message: 9.1. :Kategória:Algoritmusok elmélete
	9.2. :Kategória:Programozási nyelvek
	9.3. :Kategória:Automaták elmélete
	9.4. :Kategória:Számítási bonyolultságelmélet
	9.5. :Kategória:Kommunikációs bonyolultságelmélet
thread_title: 9. [[:Kategória:Számítógéptudomány]]

message: 10.1. :Kategória:Kibernetika
	10.2. :Kategória:Vezérléselmélet
	10.3. :Kategória:Matematikai programozás
thread_title: 10. [[:Kategória:Operációkutatás]]

message: Lehet, hogy csak én vagyok vak, de az egész matematikai cikkhalmazban nem fedeztem fel egyet sem, ahol a matematikai alapműveleteket leírnák (összeadás, kivonás, szorzás osztás, négyzetgyökvonás stb.). Van egy Egyenlet szócikk, de még ez sem írja le őket. Biztos, hogy ezek nagyon evidens dolgok, de talán pont ezért lehetne velük bíbelődni egy kicsit. – Burumbátor zöldposztós csatatér 2008. szeptember 6., 06:40 (CEST)
Elég összevissza a helyzet: az összeadás átirányításként létezik, kivonás nincs, szorzás van, az osztás pedig egy nyomdaipari fogalomra irányít át. – Hkoala  2008. szeptember 7., 10:42 (CEST)
thread_title:  Matematikai alapműveletek 

message: Vajda figyelemfelhívása a homokozóból átmentve:
Karmelaposta 2008. október 31., 20:20 (CET)
thread_title:  Valós analízis 

message: Ajánlom figyelmetekbe az alábbi kért cikkeket:
 
 
 Szeptember óta létezik Laplace-operátor címen, csak jól kell leírni, átirányítottam. Bináris ide 2008. november 29., 12:48 (CET)
 - ez nem a normálalak akar lenni?
CsGábormegbeszélés 2008. november 26., 22:41 (CET)
thread_title:  Kért cikkek 

message: Üdv! A Számjegy szócikk jelenleg szubcsonk, valaki ki tudná bővíteni? Köszi! – Hunyadym Vita 2009. augusztus 12., 10:12 (CEST)
thread_title:  Szubcsonk 

message: Referálásra vagy kiemeltté lehetne tenni a következő cikkeket:  ♥♥♥  Gubb ✍  2009. augusztus 12., 20:19 (CEST)
* A matematika története
* Abakusz
Az (angolból fordított) matematikatörténet cikkben nem minden link működik. – Hkoala  2009. augusztus 13., 12:52 (CEST)
replies: text: Majd rájuk nézek én is. Több matematikai kiemelt cikk kellene. Szalakóta vita 2009. szeptember 7., 13:57 (CEST)
A matematikatörténetben kivettem a nem működő külső linkeket. Az abakuszban pontosabb forráshivatkozások kellenek. Szalakóta vita 2009. szeptember 8., 11:09 (CEST)
A matematikatörténet jó lenne, ha megemlékezne a nyelvújításkori matematikai szakszókincsről is. És több magyar matematikus kellene bele. Szalakóta vita 2009. szeptember 12., 21:34 (CEST)
Kiemelésen a 0,999… Gyertek! Szalakóta vita 2009. szeptember 16., 20:13 (CEST)

text: Már voltam  – Hkoala  2009. szeptember 16., 20:33 (CEST)
replies: text: :Láttam, köszönöm. Szalakóta vita 2009. szeptember 16., 21:20 (CEST)
replies: text: ::Bennó megtorpedózta a kiemelést. (Szomorú) Kérlek, segítsetek, hogy ne legyen egyoldalú a szakirodalom benne! Köszönettel Szalakóta vita 2009. szeptember 22., 16:53 (CEST)
replies: text: :::Szakirodalommal sajnos nem tudok segíteni, de leírtam a Bennóéval ellentétes véleményemet. – Hkoala  2009. szeptember 23., 10:56 (CEST)
thread_title:  Kiemeltcikk-jelöltek 

message: Ismét eltelt egy félév és szeretném felmérni, hogy ebben a műhelyben van-e 3 aktív szerkesztő, ami az aktív műhelyek feltétele, ill. hogy rendszeresen olvassa-e valaki a műhely vitalapját. Ha nincs 3 aktív műhelytag, akkor inaktívvá nyilvánítom a műhelyt. Kérem írjátok ide, ha van, a min. 3 aktív műhelytag nevét.  Szajci reci 2009. szeptember 2., 09:38 (CEST)
# Rajta van a figyelőlistámon. – Hkoala  2009. szeptember 2., 22:21 (CEST)
# Olvasom én is. misibacsi*üzenet 2009. szeptember 8., 18:46 (CEST)
Persze, hogy olvassuk, Szajcikám, sőt tornasorba is állunk a kedvedért. Én meg téged hiperaktívvá nyilvánítalak. :-) Bináris ide 2009. szeptember 8., 22:15 (CEST)
Nos meg lett beszélve, és be is építettük a műhelyek működését a Wikipédia:Műhely oldalon megtalálható. Köszönöm az aláírókat, hogy feltüntették a nevüket. További jó munkát kívánok. (Ha esetleg van kiemeltre jelölt cikk, kérem jelezzétek :))  Szajci reci 2009. szeptember 17., 19:52 (CEST)
thread_title:  állapotfelmérés 

message: Sziasztok, van egy (remélhetőleg utolsó) javaslat és megbeszélés a kocsmafalon a számok szócikkekről. Szeretném, ha hozzászólnátok. Kösz, szevasztok December vita 2010. február 26., 11:27 (CET)
thread_title:  Számok szócikkei 

message: Sziasztok, a számok nevezetességéről írtam ki egy szavazás előtti megbeszélést itt: Wikipédia:Szavazás/Javaslatok/Számok nevezetessége. A fentebbi beszélgetés hozzászólásai lettek bedolgozva, kérlek gyertek és észrevételezzétek, illetve szavazzatok. Kösz, sziasztok! December vita 2010. március 19., 13:11 (CET)
thread_title:  Számok nevezetessége 

message: Sziasztok, a 3 (szám) és a Prímszámok listája között ellentmondást találtam, a Vita:3 (szám) írtam le a problémát. Tudna valaki segíteni? Köszönöm – FoBeüzenet 2010. április 18., 15:52 (CEST)
Hkoala megoldotta, köszönöm – FoBeüzenet 2010. április 18., 17:05 (CEST)
thread_title:  Genocchi-prím 

message: Sziasztok! Arra gondoltunk néhányan, hogy érdemes volna egy műhelykordinátort kinevezni minden műhelynek, aki összefogja a műhelytagokat ill. a kérdezőknek segít. Ez a kordinátorság önkéntes, a műhelyeknek elég 1 ilyen fő, olyan, akiben mindenki megbízik. Ezzel remélhetőleg még jobban működnek majd a műhelyek. Ebben a műhelyben ki vállalná a feladatot, ill. jelenleg hány aktív tag van? A kordinátor feladata lenne még, hogy havonta frissítse az aktív és inaktív műhelytagokat a műhely lapján, ezáltal is megkönnyítve az ide látogatók dolgát.  Szajci reci 2010. május 6., 14:12 (CEST)
# Aktív vagyok, olvasom a vitalapot is. – FoBeüzenet 2010. május 6., 18:21 (CEST)
replies: text: És nem akarsz koordinátor lenni.  Szajci reci 2010. május 6., 18:21 (CEST)
replies: text: :Nem, nem akarok – FoBeüzenet 2010. május 6., 18:23 (CEST)
Még mindig olvasom. – Hkoala  2010. május 6., 18:56 (CEST)
Én is figyelem ezt a lapot, de nem akarok koordinátor lenni, sőt, ha meg nem bántalak, Szajci, nem is látom sok értelmét. Vagyunk néhányan, akik a matekos cikkeket piszkálgatjuk, de nincs gondunk a koordinálatlansággal. – Malatinszky vita 2010. május 6., 19:07 (CEST)
Értem és köszönöm a választ:D  Szajci reci 2010. május 6., 19:42 (CEST)
thread_title:  műhelykoordinátor, állapotfelmérés 

message: Sziasztok! A fenti szócikk vágyakozik egy közérthetőbb és rövidebb névre (gondolatjel van benn, ami ki tudja hosszú-e vagy rövid, meg vagy egy részterületről szól, aminek már megvan a maga szócikke, és bedolgozandó, vagy valami nagyobb területről, ami talán rövidebben is szócikkcímezhetőbb). Nem értek hozzá, ezért kérem a segítségeteket (meg ha tartozik valahová, be is lehet linkelni, hogy ne árválkodjon csak úgy...) Kösz December vita 2010. május 13., 12:57 (CEST)
replies: text: Karmela lelkes munkája folytán megoldódni látszik az ügy: Triple code modell lett a címe. December vita 2010. május 13., 16:52 (CEST)
thread_title:  [[Matematikai műveletek végrehajtásának modellje – a triple code modell]] 

message: Absztrakt algebrai témájú cikkek forrásolásához ajánlom figyelmetekbe a  sablont. Eredmánye:
Hasonlóan, topológiai témájú cikkeknél hasznos lehet a  sablon, amely a következő könyvre hivatkozik:
Használjátok egészséggel!
– Malatinszky vita 2010. június 12., 18:18 (CEST)
Hány matematikai forrássablon van? Elég nehéz áttekinteni őket. Nem lenne időszerű egy alkategória? Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2010. június 12., 19:10 (CEST)
Elkészítettem egy :Kategória:Matematikával kapcsolatos forrássablonok kategóriát, és bele is tettem ezt a két forrássablont, de nem tudom, hogy pl. a  sablont hogyan lehet átkategorizálni. Ebben tudnál segíteni? – Malatinszky vita 2010. június 12., 19:37 (CEST)
Megcsináltam, ahol van sldoc, ott annak az includeonly szakaszába tesszük (általában ott is van a comment). Azt viszont nem értem, hogy ez a vitalap miért jelent meg a kategóriában, mikor az itt jelzett sablonok mindegyikében a noinclude-ban van a kategória. :-O Bináris ide Kelt: Wikipédia,  2010. június 12., 20:32 (CEST)
Az én hibám volt :-) – Malatinszky vita 2010. június 12., 21:10 (CEST)
thread_title:  Forrássablon absztrakt algebra illetve topológia témájú cikkekhez 

message: Sziasztok!
Talán a ti műhelyeteket illetve az abban tevékenykedő műhelytagokat is érdekelheti az alábbi bejelentés és vetélkedő:
thread_title:  Könyvkészítő vetélkedő