lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vita:Perdület

message: A "perdület" szócikk első mondata szakmailag hibás, mert a tehetetlenségi nyomatékot foglamazza meg a perdület magyarázataként: 
"a test azon törekvésének mértéke, hogy megtartsa forgómozgásának szögsebességét."
Érthetőbbé válik, ha forgásról áttérünk haladó mozgásra: 
 >>>> a test azon törekvésének mértéke, hogy megtartsa mozgásának sebességét
Márpedig ez kérem a tehetetlenség! A vele analóg mennyiség pedig nem a perdület.
Üdvözlettel 
Dániel István
fizikus
thread_title:  Az első mondat 

message: A szócikkben szereplő megnevezések az angol kifejezéseknek tükörfordításai. Angular momentum magyarul nem szög, hanem forgás. Tehát forgási momentum, forgási impulzus. MZ/X vita 2012. szeptember 15., 16:19 (CEST)
thread_title:  Vigyázat, tükörfordítás! 

message: Megnézve a cikket és ugyanakkor a :lendület cikket is, túl soknak és zavarónak láttam a benne előforduló fogalmakat. Rákérdeztem hát egy listán, és egy oktatási szakember magánban megírta, milyen neveket tanítanak ezekre a fizikai mennyiségekre a közoktatásban:
"Az elnevezések, amik használatosak: Mozgásmennyiség, illetve forgásmennyiség vagy lendület, illetve perdület. (Az érettségi követelményrendszerében ez utóbbiak  szerepelnek.) A változásra használatos (volt) a lendülés, illetve perdülés. Ez utóbbiak nem sokáig. Megjegyzem feleslegesen is lenne, felesleges egy új névvel terhelni a tanulókat. Tökéletes az úgy, hogy a lendület megváltozása... Viszont, ha úgy tetszik az egyenlet jobb oldala, az erőlökés fogalmának ismerete középszinten is érettségi követelmény."
A fizikusok ugyanakkor az impulzus és impulzusmomentum elnevezéseket használják egymás között. Ezeknek megfelelően tisztába teszem a cikket, az impulzus és momentum szavakat eltávolítom az olyan vegyes felvágottakkal együtt, mint szögmomentum, szögimpulzus, viszont használni fogom az erőlökés (impulzus helyett) és a forgatónyomatéklökés (szögimpulzus helyett) szavakat. Az impulzust tartalmazó szavakat meg kell tartani a fizikus szóhasználat körében, itt másra használva csak óriási zavart okozna.
Hidaspal vita 2013. október 28., 12:50 (CET)
Ehelyett: „, hogy fenntartsa forgómozgásának állapotát” javaslom: forgási mozgásállapotát. Így t.i. jól látható az egyenes vonalú mozgásra vonatkozó kifejezésnek: mozgásállapotát. (Pl. ha állt, akkor nem fordul el; ha forgott, akkor továbbra is ugyanúgy forog; tehát megtartja mozgásállapotát. MZ/X vita 2013. október 28., 15:10 (CET)
Beleírtam a forgási mozgásállapotot. A Fizinfón sikerült termékeny diskurzust kialakítani, úgyhogy annak alapján is marad a perdület és a lendület, mint tulajdonképpen a jövő irányában támogatott nevek. Az impulzus és impulzusmomentum pedig még jó darabig tartani fogja magát, valószínűleg egyszer kihal, de az enciklopédia nem tehet mást, mint hogy megállapítja a jelenlegi szóhasználatot, úgyhogy ennek megfelelően átírtam. Mint kiderült, a lendülés, lendítés, perdülés, perdítés csak rövid ideig éltek a közoktatásban. Hidaspal vita 2013. október 30., 03:44 (CET)
thread_title:  A perdület és a lendület szinonímái
Vita:Abszolút nulla fok

message: El kellene dönteni, hogy 100 pikokelvin vagy 450 pikokelvin-e a legalacsonyabb hőmérséklet, amit sikerült mesterségesen elérni, a cikkben mindkét adat szerepel!
A szupravezetést és a szuperfolyékonyságot is elég lenne egyszer megemlíteni, minek 2x? misibacsi*üzenet 2010. április 14., 09:30 (CEST)
thread_title:  Ellentmondásos adatok
Vita:Asztigmatizmus

message: A belső szemtengelyferdülés szintén hibás, mert a szem semelyik tengelyét nem érinti (olyan, hogy belső tengely egyébként értelmetlen). Az optikai tengelyferdülés közelít, de nem pontos. A görög elnevezést kellene lefordítanunk magyarra, mert elég pontosan leírja. A cikk magyarázatként használja a nem pontszerű leképezés kifejezést. Ötletekre lenne szükség, vagy még inkább szakirodalomra, hogy egy magyar kifejezést megállapíthassunk. Föld-lét vita  2011. június 10., 10:03 (CEST)
thread_title:  Elnevezés
Vita:CIE szabványos fénymérő észlelő

message: Én elolvastam a mostani szöveget, de nem derült ki számomra, hogy ez most itt micsoda. :)
-- nyenyec ☎ 2007. június 8., 06:53 (CEST)
Vagy függvény, vagy műszer :) – Hkoala  2007. november 25., 13:03 (CET)
thread_title:  Kissé érthetetlen
Vita:Deutérium

message: Ez az a deutérium, ami (újabban) gyógyítja a rákot?  2011. december 13.
thread_title:  rák 

message: A deuterium adatait átjavították. Ezt most nem ellenőrzöm; leginkább azért, mert eltérnek az atomos és a molekuláris (kétatomos) adatok. Ezt tisztázni kellene, pl. Deuterium. MZ/X vita 2018. március 8., 14:04 (CET)
thread_title:  Pontosítás
Vita:Egyesített Atomkutató Intézet

message: „A rendszerváltást követően alapvetően elhibázott politikai döntés következtében Magyarország (nem számítva az időközben megszűnt NDK-t és a jóval korábban kilépett Kínát) az alapító tagok közül egyedüliként tüntetőleg kivonult a dubnai Egyesített Atomkutató intézetből.” – Albánia sem tag... Bár valószínű, hogy ő is jóval korábban (talán Kínával egyidőben) kilépett már. – Holdkóros vita 2008. december 29., 22:19 (CET)
thread_title:  Albánia is kivonult 

message: Az mettől-meddig tart? – Nullextra NULLEXTRAKADÉMIA 2009. február 7., 19:08 (CET)
A jelenleg az 2009 február 07-től addig tart, amíg nem módosul a tagországok száma. Akkor pedig, ha még lesz wikipédia, majd valaki aktualizálja! – Texaner vita 2009. február 7., 19:27 (CET)
thread_title:  Jelenleg
Vita:Elektromos áram

message: {{Középiskolai tananyag|fizika}}
{{WPFIZIKA|szint=B}}
A magyarban nem teszunk szókozt az ezres csoportok tagolására. Tehát ez éppenséggel helyesirasi hiba.
2007. november 8., 17:44 Charlie 
Tesééék? Utánanézni... (és aláírni). De, teszünk, csak nem mindig. [[User:Misibacsi|misibacsi]] 2007. november 9., 20:24 (CET)

message: "A háztartásokban használt 230 V, 50 Hz-es váltakozó feszültség" ... "frekvenciája közel van az emberi szívverés frekvenciájához, ezért szívmegállást okozhat."
Hát, az 50 hertz nincs közel az 1 ... 2 hertzhez ( _percenként_ 60 .. 120 ).
gg630504 vita 2009. július 28., 00:26 (CEST)
replies: text: Igazad van, kösz, hogy felhívtad rá a figyelmemet, ugyanis én írtam bele ezt a félinformációt... (annyi igaz belőle, hogy az 50 Hz veszélyes, csak a magyarázat csúszott félre). Mindjárt javítom a cikkben. misibacsi*üzenet 2009. július 28., 13:17 (CEST)
A cikk alapján azt hinnénk, hogy senki sem éli túl, ha a konnektorba nyúl.. (Én még csak olyannal találkoztam - sokkal - akit megrázott,velem együtt, de olyannal nem, akinek baja lett volna). Valaki ért esetleg jobban az élettani hatásokhoz? (Tehát hogy mégis miért lehet túlélni?) Hoe Maco vita 2009. december 9., 16:56 (CET)

text: Persze nincs így, hogy nem lehet túlélni, a cikkben sem ez szerepel. Túlélni több okból lehet: az áram nem megy közvetlenül a szíven keresztül, így az áramerősség kisebb a halálosnál, valamint izomösszehúzódás jön létre, ami gyakorlatilag elrántja az ember kezét, tehát a hatás ideje kicsi. Egyébként károsodás mindenképpen létrejön az emberi test belsejében, de ez idővel (jó esetben) regenerálódik. misibacsi*üzenet 2009. december 9., 22:57 (CET)
Kösz! Igen, valami ilyesmikre gondoltam én is, de nem érzem elégnek az ismeretem, hogy irjak róla, de talán idővel bekerül a cikkbe ilyesmi is. Addig maradok az ellenállások rajzolgatásánál :D Hoe Maco vita 2009. december 11., 20:01 (CET)

message: Szervusztok!
Elektromos árammá írtam át a A villamos áram c. fejezetet. Valaha én is úgy tanultam, szabályos is, a szócikk elején is így szerepel, de ott is közli a cikkíró, hogy a villamos áram régi név. A javítás másik oka A Elektromos áram hatásai. Ez így helytelen volt.  Nincs sértődés, természetesen zokszó nélkül tudomásul veszem a javítást Ronastudor vita 2016. október 27., 11:21 (CEST)
thread_title:  Elektromos áram vagy villamos áram? 

message: "Az áram legnagyobb erőssége 20 000 A és 20 000 A között van," - valahol egy nullával több vagy épp kevesebb van! – B.Zsolt vita 2017. március 6., 15:08 (CET)
Köszönöm az észrevétel. Töröltem ezt a mondatot, mert mi az, hogy az áram legnagyobb erőssége?? Mikor és hol? Kisfeszültségű hálózatban simán előfordulhatnak akár 50-60kA-es zárlatok is például.
Sajnos az egész cikk hemzseg a szakmaiatlanságtól, a laikus, slendrián vagy akár a hibás megfogalmazástól. Hiába ez a szakmám, egyszerűen kedvem sincs nekifogni a javítgatásnak, annyira gyenge a minősége. Rá is tettem a lektor sablont. – Rlevente  üzenet 2017. március 6., 16:12 (CET)
thread_title:  Elírás
Vita:Entalpia

message: Nem tudom, hogy mennyi értelme van az 1+x kg vízgőz entalpiájáról szóló résznek. Valami diagrammot emleget, de diagramm nincs, így viszont egy kicsit nehezen érthető a szöveg. Gergo 2007. március 30., 11:05 (CEST)

message: Mindkét definíciónál az szerepel,hogy egy zárt rendszer összes energia tartalma. "Ha egy
rendszerrel olyan feltételek között közlünk hőt, hogy a nyomás közben állandó maradjon,
akkor ennek a hőnek egy része a rendszer belső energiájának növelésére, a másik része
térfogati munka végzésére fordítódik, azaz a rendszer entalpiáját növeli." ...de egyben
a belső energiáját ugyanannyival. ha az entalpia a képlet szerint egyenlő a belső energia
és a nyomás és térfogatváltozás szorzatával,akkor ez feltételezheti azt ,hogy van belső
energia akkor és ott,ahol egy zárt rendszernek nincs nyomása és térfogata?Vagyis miben
különbözik a szimpla belső energia ami ab ovo van és mitől lesz entalpiaváltozássá-és
nem belsőenergianövekedéssé-pl,ha megnövelem a ynomást? Formikofil vita
thread_title: Entalpia vagy belső energia?
Vita:Feketetest-sugárzás

message: Tudtommal a Nap eredetileg fehér fényt ad, ami a földi légkör miatt színeződik át sárgára, mem pedig azért, mert "az emissziós spektrum csúcsa majdnem a látható fény közepére esik". Vélemények? Xbspiro 2007. június 22., 07:00 (CEST)
* Kérdésedre kb. 6 éves késéssel - hipp-hopp - jön is a válasz: Egy izzó test akkor látszik fehérnek, ha a teljes látható színképtartományban sugároz. Ha sárga lenne a Nap fénye, akkor nem lehetne prizmával minden színre felbontani. Világítástechnikailag a Nap is feketetest-sugárzónak tekintendő. efendi vita 2013. december 10., 22:24 (CET)
thread_title: A Nap színe

message: A kategória szerintem inkább világítástechnika, mint hőmérsékleti sugárzás, pl. ezért is:
Arató András: Világítástechnikai alapfogalmak
Üdvözlettel efendi vita 2013. december 10., 22:24 (CET)
Nem, ahogyan például az elektron sem világítástechnika csak azért, mert a villanydrótban elektronok mozognak. A kategóriafa ennél bonyoultabb. Más-más ágon a világítástechnika és hőmérsékleti sugárzás is néhány szinttel az elektromágnesség alatt van. Hidaspal vita 2013. december 11., 10:50 (CET)
thread_title:  Kategória
Vita:Malachit

message: Véletlenül nem vettem észre, hogy belépés nélkül töltöttem fel.Tárpi 2006. december 19., 13:58 (CET)
A cikk elején malachitit van írva, ez véletlen, vagy tényleg ez a neve? --Villanueva 2006. december 19., 15:45 (CET)
thread_title: Untitled
Vita:Graviton

message: Böngészgetve a Wikipedia kvantummechanikai, elemi-részecske oldalait, meg néhány fizikai tankönyvet, mivel érdekel az anyag, a fény és egyáltalán a nagy fizikusok elméletei és eredményei, egyszercsak jött egy ötlet. Mármint a graviton mibenlétére vonatkozva. Az általam kitalált graviton meglehetősen jól illeszkedik a korábbi felfedezésekkel, a korábbi kísérleti eredményekkel. Ötletemet még azért nem teszem közzé, mert még néhány számítást el kell végeznem. Magyarázható a részecske-hullám kettősség, az energiaátadás, a de Broglie hullámok, a hőmérsékleti sugárzás és még számos gravitációs és elektromágneses(melyről tudjuk, hogy elegendően nagy energiákon egyesül a gyenge kölcsönhatással) és illeszkedik az erős kölcsönhatáshoz is. Válasz adhat a fény terjedési sebességére. A nyugalmi tömeggel rendelkező és nem rendelkező részecskék kialakulására. Spinre. Színtöltésre. Gluonokra. Fotonra. és gravitonra. Az elmélet nem áll szemben egyik korábbi, eddig bizonyított elmélettel sem, azokból indul ki, "megspékelve" néhány egyedi ötlettel. A négy alapvető kölcsönhatás leírásából már csak a gravitáció leírása hiányzik. Mivel nem vagyok nagy matematikus, kerítenem kell egyet, vagy csak lassan jutok előre a számolásokkal. Az elméletemet papírra kell még vetnem. Utána lesz csak publikálható állapotban.
Egyelőre ennyit. PGM
thread_title:  Gravitonok a kvantumgravitációban
Vita:Hertz

message: "Matematikailag legegyszerűbben a harmonikus függvényeknél szemléltethető" hát akkor szemléltessük! Hogyan lehet feltölteni ide képet? És honnan lehet? Honnan nem? --Csakegyujonc vita 2013. január 16., 19:13 (CET)
thread_title:  "szemléltethető"
Vita:Ideális gáz

message: Ha jól tudom, az "ideal gas"-t ideális gáznak kell fordítani, nem tökéletesnek. 84.0.54.198 2007. augusztus 11., 14:43 (CEST)
Ha jól értem az átnevezőt, a fizikai kémiában tökéletesnek mondják, azonban az ideális gáz elsősorban termodinamikai fogalom, ahogy a kapcsolódó szócikkek is fizikaiak és nem kémiaiak, tehát az ideális gáz a helyes cím. Bináris ide 2007. november 5., 08:16 (CET)
Kiegészítés: az interwikiken is látható, hogy máshol is ideálisnak hívják (ettől még lehetne magyarul tökéletes), de a fizikában abszolút az ideális a bevett szakkifejezés. Szerintem vissza kell nevezni ideálisra, és a bevezetőben meghagyni az utalást a kémiai szóhasználatra. A szócikk címének az elsődleges szakkifejezésre kellene utalnia. Itt láthatóak a lapra mutató hivatkozások; a szócikk névtérből csak egy hivatkozás van a tökéletes gázra, és a túlnyomó rész az ideálisra. 
Bináris ide 2007. november 5., 08:23 (CET)
Badernek hiába írtam a vitalapjára, már nem fog válaszolni. A cikket átnevezem. Bináris ide 2007. december 21., 11:13 (CET)
thread_title:  A szócikk címe
Vita:Körmozgás

message: "amely pontról pontra változik, és így a mozgás gyorsuló mozgás"
Elírtad! Nem gyorsuló hanem változó irányú.
End

message: Szögsebességnél ott van a körfrekvencia is, mint 2pí/T, ami szintén omega, de nem szögsebesség. Egyik vektor, másik skalár, mást jelentenek. Ha mégis ugyan az lenne, leírná valaki miért? (A szöveg végén úgy tűnhet mintha megmagyarázná, de ezzel van a gond: omega=dfí/dt=2pí/T)– Csakegyujonc vita 2017. október 24., 22:39 (CEST)
thread_title:  Szögsebesség
Vita:Lovas István (fizikus)

message: Az Astrofizica könyvéről hol van hír? Furcsa a fizica írásmód, milyen nyelven van? A témát el tudom képzelni, hogy írt róla, de valami hivatkozás kellene. -- Horváth Árpád (Harp) ✎ 2010. augusztus 3., 10:16 (CEST)
A 2009-es MTI Ki kicsodában szerepel a könyv címe így (691. oldal). Cassandro  Ħelyi vita 2010. augusztus 3., 12:41 (CEST)
thread_title: Asztrofizika
Vita:Jelling viking emlékei

message: Wikipédia:Referálás/Jelling viking emlékei  Szajci reci 2008. március 16., 16:56 (CET)
thread_title: Referálás eredménye

message: Stilisztikai megjegyzések:
* A hely a pogányságból a kereszténység felé való átmenetet is jelképezi. furcsa mondat egy hely nem jelképez átmenetet, ráadásul átmenet valamibe van, nem valami felé, mondjuk: A pogányságból és a kereszténység közötti átmeneti korszak szimbolikus jelentőségű helye.
replies: text: Most veszem észre, jó kis példamondatot írtam ide:-DDD Pasztilla 2007. január 4., 12:57 (CET)
* Ugyanitt, négy mondatban ötször szerepel a hely szó.
* Az épületben 12. századi festmények (és nem festészet) nyomait is feltárták, hacsak nem 12. századi pemzlis eceteket találtak :-)
* Többszöri ásatások során sem találtak temetkezés nyomaira -- bukkantak valamire vagy találtak valamit.
* Harald állíttatta szülei emlékére. A kő egyúttal emléket állít  -- zavaró szóismétlés.
Pasztilla 2007. január 4., 12:23 (CET)

text: Javítgattam, a bevezetőt azért olvassátok át, hogy most jó-e. A példamondat nekem is tetszett... :) --Antissimo 2007. január 4., 13:26 (CET)
Nekem teccik. Remélem, nem estek rosszul a kukacoskodásaim. Pasztilla 2007. január 4., 13:45 (CET)

text: Csak nyugodtan, az ember a saját bénaságait nem veszi annyira észre, meg nincs is törelmem 5x végigolvasni ugyanazt. Amint látod, már Alensha is kigyomlált sok mindent a referálásnál... :)--Antissimo 2007. január 4., 17:51 (CET)
Stilisztikailag én is átnéztem, egy-két döcögősebb mondatot próbáltam kiegyengetni. Esetleg ezt lehet még külső hivatkozásként berakni:
* http://whc.unesco.org/archive/advisory_body_evaluation/697.pdf
Kérdés: szándékos a Thyrvé/Thyra írásmód? BTW: angolban egyszerűen Tyra néven emlegetik: "King Harald commanded the erection of this stone in memory of Gorm his father and Tyra his mother. It was he who conquered Denmark and Norway and converted the Danes to Christianity"
Összességében tömör, jó a cikk!  Peterbud 2007. január 5., 00:31 (CET)
Ami az írásmódot illeti:
* A Thyra tűnik a legáltalánosabbnak, ezért szerintem ezt célszerű követni. Így írja a forrásoknál megadott könyv, legtöbbször az angol wiki (:en:Thyra, :en:Jelling stones), a dán wiki (:da:Jelling-stenene, :da:Thyra Dannebod) és a német wiki is (:de:Runensteine von Jelling).
* A Thyrvé az angol wiki idézeteiből van (azokat fordítottam alapvetően), máshol nem találkoztam vele.
* A Tyra alakot nem tudom honnan idézed; én csak a norvég, lengyel és svéd wikiben láttam ezt az írásmódot (:no:Tyra Danebod :pl:Tyra Danebod :sv:Tyra Danebot).
* A német wiki zárójelben a Thorwi alakot is említi (:de:Runensteine von Jelling).
* Az eredeti szöveg rúnaírással van, és sajnos nem tudom elolvasni, de az angolban megtalálható az óészaki átírás, ahol a þurui és a þąurui alak szerepel; ezek megfelelnek a dán wiki Thurui és Thaurui alakjainak.
Amit mindebből leszűrtem: valósíznűleg az óészaki alak a þurui vagy þąurui, a mai dán pedig a Thyra - én utóbbinak a használatát javasolnám. Ennek megfelelően valósíznűleg a Thyrvé-t is lecserélem erre. --Antissimo 2007. január 5., 10:12 (CET)
thread_title: Jelölés kiemelt státusra
Vita:Nógrádsipek

message: Idézet egy új felhasználó (Sibalaskrist) nekem küldött üzenetéből, akinek könyve jelent meg a témában:
replies: text: „Nógrádsipek:Az esztergomi érsek valóban birtokosa volt Sipeknek 1438-tól még 1851-ben is,csak az a pici gond,hogy az a Sipek az egykori Hont vármegyében volt,ma Sipice.”
--Dami reci 2006. december 19., 21:19 (CET)
Vita:Mileva Marić

message: * a szócikk hemzseg az - enyhén szólva is - vitatható, és ami pont a Wikipedia-n ennél sokkal problémásabb, hivatkozás nélküli állításoktól. Ha összevetjük az angol szócikkel, az valahogy egészen más következtetésre jut, és mindezt úgy, hogy az állításokat első pillantásra hitelt érdemlően referenciákkal látja el. –  178.21.227.103  üzenőlapja  2013. május 6., 15:55‎ (CEST) (A hozzászóló azonosítóját és a megjegyzés időbélyegét egy másik szerkesztő pótolta. Lásd: Wikipédia:Aláírás)
* Sok helyről hiányzik a hivatkozás. Sok benne a feltételes mód (és a talán). Idevalók ezek? Kondormari vita 2013. május 11., 11:37 (CEST)
* Én tettem az első megjegyzést is (2013. május 6., 13:55‎ 178.21.227.103). Komolyabban belejavítottam ezúttal, leginkább az angol szócikkre támaszkodva. Amúgy PhD-vel bíró fizikus vagyok, de itt inkább egy (tudomány)történész számítana szaktekintélynek úgyis... :-) --Mj330 vita 2013. május 12., 19:47 (CEST)

message: Javaslom megfontolni Lukács Béla anyagait. Az ő honlapján olvastam Mileva Maricćról. MZ/X vita 2018. július 29., 17:43 (CEST)
thread_title:  Tartalmi segély
Vita:Maxwell-egyenletek

message: A Maxwell Egyenletekkel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy a leírt relativisztikusan invariáns négydimenziós
egyenleteken túl azok a Riemann Geometria görbült tereiben is szinte változatlan alakúak. (Csupán a divergenciában
szerepel a metrikus egységtenzor determinánsa.) Egyedülálló hogy valami összhangban van a speciális és az általános 
relativitás elméletével és a kvantum térelmélettel.
Parragh Levente parrlev@freemail.hu   2014. 01. 27.
thread_title:  Görbült téren
Vita:Maghasadás

message: Azért nem írtam bele, mert nem lenne rossz előtte ellenőrizni és formázni.
Két fajtáját ismerjük. Az egyik a spontán hasadás, ami egy radioaktív bomlási mechanizmus. Ekkor külső behatás nélkül kettéválik az atommag.
A másik az indukált hasadás, amikor egy neuron befogása után egy instabil, vagy metastabil atommag jön létre, ami azután rövid felezési idővel spontán hasad.
pl.: U-235+n -> U-236m (lambda=121 ns) -> vegyes bomlástermékek + átlagosan 2,6 neutron
Valdez vita 2009. április 17., 19:15 (CEST)
thread_title:  Tartalmi javaslat 

message: Javaslom a cikket a felfedezés történetével kiegészíteni. Szabozoltantamas vita 2010. július 17., 15:58 (CEST)
thread_title:  Felfedezése 

message: Szerintem a magyar szakemberek a "késő neutron" forma mellett tették le a voksukat a "delayed neutron" fordításaként.
Sólyom Jenő Magyar fizikai helyesírási szótárában is (csak) ez a forma szerepel,
én azt javasolnám, hogy az egész cikkben inkább kizárólag ez a forma szerepeljen.
replies: text: Átjavítom tartalmi segélyre, a terminológia nem igazán helyesírási kérdés. Nekem határozottan a késleltetett neutron megnevezés ismerős, de valóban úgy tűnik, hogy (ma már?) a késő neutron a gyakoribb. Valószínűleg több cikkben is előfordulhat egyik vagy másik megnevezés, ezeket majd egységesíteni kell mindenhol. Szaszicska vita 2021. február 7., 20:17 (CET)
thread_title:  Késő vagy késleltetett neutronok, esetleg későneutronok?
Vita:Világosság (érzékelés)

message: Ez nem fizikai, hanem valamilyen elektronikai mennyiség, amit a tévénél használnak esetleg. Viszont egyáltalán nincs definiálva az R G B. Így ez egy semmi. Vagy definiálni kell, vagy törölni a cikket. Paulus Pontius Crassus vita 2011. szeptember 15., 13:41 (CEST)
replies: text: Ez itt nagyon el van rontva. Az angol Brighness (érzékelt világosság) egyértelműsítő lapra irányul, az meg ide egy olyan lapra, amely (elvileg) színingerre vonatkoznék. Az angol wikipédán látható, mennyiféle világosságfogalom létezik (szabványos és nemszabványos). Emiatt az sem biztos, hogy melyiknek mi lenne a magyar megfelelője. Megpróbálom áttekinteni.  81.182.130.226 (vita) 2024. április 18., 11:36 (CEST) MZ/X (majd bejelentkezem)
A második mondat definíciója a fényerősség, de mi akkor a különbség? Paulus Pontius Crassus vita 2011. szeptember 15., 13:46 (CEST)
thread_title:  Tartalmi segély