Vita:Málenkij robot

message: Az nem igaz (tudomásom szerint), hogy a kényszermunkára hurcoltakat máig nem rehabilitálták, úgy tudom, hogy 1990-ben a kommunizmus összes áldozatát a moszkvai bíróság rehabilitálta. Szabi237
A helyes írás nyövel lészen, merthogy a маленький lágyjelet tartalmaz a nö bötű után. OsvátA Palackposta 2008. július 19., 18:25 (CEST)
Igenám, viszont az á meg marad, nemde? – Tomeczek  Słucham! 2008. július 19., 18:33 (CEST)
Maradjon. Mittomén. Ha kitesszük a lelkünk is, a világ arrafelé halad, hogy angolból fordítjuk az oroszt. Kezdünk a pinyinnel jobban állni. OsvátA Palackposta 2008. július 19., 18:40 (CEST)
Azért mi csak tegyük ki a lelkünk, én amondó vagyok, aztán hátha… :) – Tomeczek  Słucham! 2008. július 19., 19:00 (CEST)
replies: text: Elég fura ragaszkodni az orosz lágyításhoz, amikor az egész kifejezés egy rontott forma, hiszen oroszul úgy volna, hogy malenykaja rabota -- magyarul meg közhasznúlag úgy van, hogy málenkij robot. :) – Pagony vita 2010. február 9., 23:07 (CET)
Nem fura ragaszkodni az orosz átíráshoz, hanem hiba! Ez nem orosz kifejezés, hanem idegen nyelvi hatással keletkezett magyar, és a szovjetek (oroszok) tudtommal sosem használták. Stewe  Feedback 2010. február 23., 09:29 (CET)
Jo, ha ennyire pontosak akarnak lenni ny-partiak, akkor irjak mar malenykij rabot. Punktum.

message: A szócikket át kell nevezni Málenkij robot névre. (Rögzült alakot helyesírási okból módosítani, nekem visszatetsző. Vagy ezután „ny”-nyel kell ejteni is, esetleg lesz a szócikkben egy kiejtési útmutató? Stewe  Feedback 2010. február 23., 09:29 (CET)
replies: text: Én például lágyan ejtem, ha kimondom, és tapasztalatom szerint az oroszul többé-kevésbé tudók magától értetődően így ejtik ki. Az eredeti orosz kiejtést a hangsúlyok és a magánhangzóredukálódás miatt oroszul nem beszélő magyarok talán valami ilyesminek hallják: málinykj rabót, ami pár év kötelező, ám hatástalan "orosztanulás" után a "málenykij robot" alakra torzulhatott.

text: Szerintem nem nagyon van "helyes" forma. Valószínűleg eleve félrehallás, torzulás útján jött létre a kifejezés, és az oroszul kicsit beszélő vagy egyáltalán nem beszélő magyarok más-más, egészen sokféle módon ejtik ki. Olvastam már emlékiratokban "málinki" sőt "máliki" alakban leírva is. Nem hiszem hogy lehetne "sztenderd" változatot találni, a cikk címe tehát mindenképp önkényes, bármelyik megoldást is választjuk.

text: Lehet hogy fel kéne dobni a helyesírási kocsmafalra, érdekes elnevezési kérdés ez.

text: – Peyerk vita 2010. február 23., 12:25 (CET)
replies: text: :Ezt fogom tenni. Stewe  Feedback 2010. február 23., 12:29 (CET)
De úgy látom kár lenne hurcolni, aki kíváncsi idekattint.Stewe  Feedback 2010. február 23., 13:39 (CET)
*Az orosz szó szabályos átírása természetesen malenykij lenne, de egyetértek azzal, hogy ezt nem az oroszból kell átírni. Az angol szócikk végén az egyik forrás (ami biztos magyar szerkesztőtől került oda): Gyorgy Dupka, Alekszej Korszun (1997) "A Malenykij Robot Dokumentumokban"'. Szerintem ez nyugodtan elfogadható.
**Más: A szócikk bevezetője, amit alább Dencey idéz, szó szerinti másolás a hivatkozott honlapról. Jó lenne kicsit átírni, szvsz. - Vadaro vita 2010. február 23., 18:43 (CET)

text: Az orosz szó szabályos átírása 'malenykaja lenne... – Peyerk vita 2010. február 23., 20:02 (CET)
thread_title:  Javaslat 

message: Kellene valami forrás arra, hogy ez a kifejezés honnan is van. Oroszul biztosan nincs, mint fentebb már írták, de akkor mikor és hogyan született és terjedt el ebben a formában?
– Peyerk vita 2010. február 23., 09:02 (CET)
replies: text: Ez egy végtelenül cinikus – véleményem szerint és stiláris alapon feltételezem – orosz frázis; sohasem találjuk meg, hogy melyik őrmester találta ki. Hagyjuk a fenébe. Az ilyesmit nem lehet megfejteni. Ugyanolyan homályba vész, mint az, hogy ki korongozta az első cserépedényt. OsvátA Palackposta 2010. február 23., 12:31 (CET)
replies: text: :Félreérted a kérdést. Nem arról van szó, hogy az orosz "malenykaja robota rabota" kifejezést ki mondta ki, hanem hogy a magyar "málenykij robot", "malenki robot" és még tucatnyi más változat honnan és hogyan került be a köztudatba, illetve hogy e változatok közül melyik legyen a cikk címe.

text: :– Peyerk vita 2010. február 23., 12:48 (CET)
replies: text: ::Fenét értem félre. Van az oroszban робот és работа szó is. Csak elajándékoztam a Hadrovics-Gáldit, ezért momentán nem tudok forráshelyesen utánanézni. OsvátA Palackposta 2010. február 23., 13:36 (CET)
replies: text: :::Jó, akkor nem érted félre, csak kopik az oroszod

text: :::A "robot" szó a 20. század előtt csak magyarul jelentett valamit. Szláv eredetű jövevényszó, azonban az eredeti a szláv nyelvekben -a végződésű és nőnemű: robota (szlovák, cseh stb.).

text: :::A "gépember" jelentésű szó a többi nyelvbe jövevényszóként került a csehből Karel Čapek (vagy a testvére) mesterséges alkotásaként. 1920-ban született. Tehát lehetett hatása a magyar "málenykij robot" kifejezés alakulására, de ez oroszul akkor is értelmetlen. Illetve esetleg "kis robot" a jelentése  Viszont ennél sokkal valószínűbb, hogy a "robot" szónak a magyarban régóta meglévő jelentése (munkakötelezettség) hatott.

text: :::Mindebből következően mégiscsak az a helyzet, hogy az egyszeri (sokszori) magyar félrehallotta a "malenykaja rabota" orosz kifejezést, és egyszeri (sokszori) módon adta azt vissza szóban és írásban. Aztán a későbbi generációk a sokéves ám szinte teljesen hatástalan orosztanítás eredményeképp az így-úgy félrehallott és átadott eredetit népetimológiás módon egy akár lehetne is formába öntötte: "málenykij robot".

text: :::– Peyerk vita 2010. február 23., 19:55 (CET)
replies: text: :::: Igazad lehet. Utánanéztem itt-ott. Szóval van ugyan oroszul робот, de az gépember, meg ilyesmi. Nyertél. OsvátA Palackposta 2010. február 23., 20:44 (CET)

text: Kárpátalján kérdezd meg bármelyik magyartól. Vagy édesapámtól, akinek az oroszok azt mondták, hogy csak egy kis "málenkíj robot"-ra viszik, aztán haza mehet. Lett belőle 3 év kényszermunka Vorkutában.Dencey vita 2010. február 23., 11:29 (CET)

text: Elsősorban azt az érvet, hogy a Szovjetunió oroszlánrészt vállalt az egész világot fenyegető „barna veszedelem” legyőzésében. 1944/1945 folyamán, amikor magyar embereket hazánk akkori és korábbi területéről „malenkij robotra” hurcoltak, a hivatalos szovjet adatok szerint 7 millió ember életét áldozta erre a harcra. (Nyikita Hruscsov 1956-ban 20 millióra, Mihail Gorbacsov 1986-ban 30 millióra módosította a számot.)

text: A Szovjetunióba szállított magyarok tragikus sorsa történelmünk alig ismert fejezetei közé tartozik. A tragédiát a szovjet vezetés és a magyar kormányzat úgy próbálta leplezni, hogy a polgári személyek elhurcolását és a szovjetunióbeli kényszermunkát egyszerűen "hadifogolyügy"- ként kezelték, és így mutatták be a korabeli sajtóban.

text: Mivel hazánkban a politika és a történetírás évtizedekig hallgatott a „malenki robot” jelenségről a szovjet megszállás fekete krónikája nagyrészt „szájhagyomány” útján és családi körben élt tovább és terjedt el. A Vörös Hadsereg által elfoglalt magyar területeken romeltakarításra való hivatkozással fegyveresek az utcáról gyűjtöttek, és vittek el embereket.

text: Ekkor hangzott el indoklásként és egyben megnyugtatásként a „malenkaja rabota” (kis munka) kifejezés, ami arra utalt, hogy az elvitt civilek munkájára csupán rövid ideig lesz szükség. A magyar fülekben „malenki robot”-ként rögzült kifejezés azóta a  Szovjetunióba hurcolást és a kényszermunkát idézi.   
Dencey vita 2010. február 23., 11:36 (CET)

text: Idézet a szócikkből a kifejezés etimológiájáról:  a kényszerítő eseményeknél hangzott el indoklásként és egyben a civilek megnyugtatásként az orosz katonák szájából a "mаленькая работа" „malenkaja rabota” (kis munka) kifejezés, amivel arra utaltak, hogy a civilek munkájára csupán rövid ideig lesz szükség. A magyar fülekben „málenykij robot”-ként rögzült ez a fajta Szovjetúnióban végzett kényszermunka.
Dencey vita 2010. február 23., 12:10 (CET)

text: A cím magyarul van, helyesen, á-val és hímnemben. Az etimológia nem azt jelenti, hogy össze-vissza találgatunk, hanem az etimológiában megírjuk, hogy nyelvtanilag melyik forma a helyes. Én élek a gyanúperrel, hogy a nyugaton is átvett ROBOT szó terjedésével vált egyértelműen robottá a főnév. De hogy ki miért mondta, arról csak annyit érdemes írni, amit Dencey itt megírt. --Linkoman vita 2010. február 23., 12:36 (CET)
Mindenki szíves figyelmébe: a Wikipédiának van egy robot c. szócikke. Stimmel-e, vagy sem, döntse el, aki ért hozzá. OsvátA Palackposta 2010. február 23., 12:41 (CET)
replies: text: :Feles szénáért, feles kukoricáért, faizásért, legelőhasználatért az uradalmak a 18. században is gyakran kértek munkát, igás és gyalog napokat. 1848 után ezt többnyire ledolgozásnak nevezték, de a népnyelv - különösen az Alföldön - ezt is robotként emlegette. A részes műveléshez kötött robot mértéke tájanként változott. Csallóközben 1 hold feles kukoricaföldért 6 kaszás napot kellett teljesíteni a 19-20. század fordulóján. A munkauzsora hasonló eseteivel az ország más tájain is találkozunk ebben a korszakban. Ez a hűbéries elem az 1870-1890-es években már olyan anakronizmus volt, melynek eltörlése elsők között szerepelt az akkori agrármegmozdulások, agrárszocialista mozgalmak követelései között (Balassa I. 1955: 187; Paládi-Kovács A. 1979a: 375).ROBOTMUNKA– Dencey vita 2010. február 23., 22:43 (CET)

text: Ha magyarul van, akkor biztos nem hímnemben, hisz a magyarban nincsenek nyelvtani nemek. Úgy tűnik sokféle megfejtés kínálkozik arra, hogyan torzult el az eredeti orosz kifejezés, aminek átírása "malenykaja robota rabota". De itt a kérdés nem ez.

text: Itt a kérdés az, hogy a magyar nyelvű írott forrásokban előforduló sokféle változat közül melyik legyen a cikk címe. És ezek a változtatok nem a "robot" szónál különböznek, annak tehát megintcsak semmi köze a dologhoz.

text: Néhány az változatok közül:

text: * málenykij robot

text: * malenyki robot

text: * málinki robot

text: * málinykij robot

text: – Peyerk vita 2010. február 23., 12:55 (CET)
Összehasonlítás az elterjedtségre:
 málenkij robot  25 600 google találat
 málenykij robot 1120   google találat
 malenyki robot  3      google találat
 málinki robot   126    google találat
 málinykij robot 0      google találat
Stewe  Feedback 2010. február 23., 13:05 (CET)

text: Én is épp ezeket nézegettem :)

text: Annyi mindenesetre látszik, hogy a jelenlegi cikkcím a gugli alapján nem a legelterjedtebb változat a magyar nyelvű weben. Ez persze nem érv, de információ. Én mondjuk (nagyapám nyomán is) az ny-betűs verziót használom.

text: – Peyerk vita 2010. február 23., 13:12 (CET)
De van még: 
 málenki robot   1990   google találat
– Peyerk vita 2010. február 23., 13:21 (CET)
replies: text: :A nem latin betűs írású nyelvekből (gyakran több nyelv közvetítésével) átvett és már meghonosodott szavakat – a forrásnyelvre vonatkozó átírási szabályoktól függetlenül – a magyarban szokásos kiejtésük szerint írjuk: szamovár, szovjet, tajga, gésa, pagoda, karate, szamuráj, tájfun, dzsunka, láma, mecset, minaret, számum stb. Dencey vita 2010. február 24., 15:08 (CET)
A magyar írásmód szerinti írás
replies: text: ::Így van. A kérdés pedig továbbra is az, hogy a sokféle kiejtési változst közül melyiket tekintjük szokásosnak és vesszük alapul a leírásnál. – Peyerk vita 2010. február 26., 08:44 (CET)
Nagyon nehéz elképzelni, hogy hogyan lett a kis munkából málenkij robot, de ha kis munkákról beszélünk, akkor a маленькие работы
nagyon jó kiindulópont lehet, a szóvégi hangzók könnyen némulnak, pláne, hogy ebben az esetben eredetileg sem hangsúlyosak. Stewe  Feedback 2010. február 27., 16:53 (CET)

text: :Маленькая работа на тему возможных последствий в интернете.– Dencey vita 2010. február 27., 17:02 (CET)

text: Ebbiza igen könnyen meglehet! :) – Pagony vita 2010. február 27., 16:59 (CET)
replies: text: :Nem valószínű. Az oroszul nem tudó magyar anyanyelvűek az orosz anyanyelvűek által kimondott mаленькая работа szavakat kb. úgy hallják, hogy 'málenykj rabót', mivel az orosz kiejtésben a magánhangzók nagy része erősen redukálódik, folyó beszédben jelentős részük nem is hallható az idegen számára. Viszont a "jeri" nem redukálódik, az mindig jól hallható. A malenykije valóban hasonlóan hangzik a magyar fülnek, mint a malenykaja, a raboti viszont nem úgy hangzik, mint a rabota.

text: :Érdemes végighallgatni ezt a nyelvleckét a feliratok olvasása nélkül, és megpróbálni leírni magyar betűkkel, amit hallasz.

text: :Ez a lecke tele van nőnemű melléknevekkel, amelyek között a malenykaja mintájára a négyszótagos élhangsúlyosakra érdemes figyelni. Ilyen pl. a 37. másodpercnél a predannaja. Itt is alig hallani a végződést, pedig ez egy nyelvlecke, ahol szépen tagoltan mondják ki.

text: :Az a baj, hogy sok évtizedes kötelező orosztanítás után (ellenére? ) alig vannak nálunk olyanok, akiknek van fogalmuk a valódi orosz kiejtésről.

text: :– Peyerk vita 2010. február 27., 22:27 (CET)

text: :Az orosz kiejtés fakulása csak egy dolog, de a reagálásodból még mindig nem jött le, miért nem valószínű. Épp azt ecseteltem, hogy a маленькая рабоатa és a маленькие работы nagyon nem ugyanúgy hangzik, és nem valószínűtlenebb, hogy az utóbbi, többes számú kifejezés lehetett a félrehallott alak, amiből egy egy hangzó eltűnt. Egy szóvégi hangzó eltűnése még csak-csak magyarázható, de a nemváltás több mint amit egy oroszul nem tudótól elvárnék. Említetted hogy az orosz beszédben nem némul a jerü, de ez csak két orosz között számítana, ki tudja hány nemzet fiait hozták ide mint szovjet (és nem orosz!) katonát, és beszéltek magyarokkal is, svábokkal is, zsidókkal is...  Stewe  Feedback 2010. február 28., 18:56 (CET)
replies: text: ::Én viszont azt vagyok bátor ismételgetni, hogy egy orosz által folyóbeszédben kimondott malenykaja rabota kifejezést egy magyar teljesen normálisan úgy hall, hogy málenki rabót. És hogy a malenykaja és a malenykije folyó beszédben nagyonis hasonlóan hangzik magyar fül számára: málenki vagy málenyki. Éppen azt magyarázom, hogy nem a magyar száj veszítette el a szóvégi magánhangzókat, hanem az orosz száj és a magyar fül, mivel azokat a magánhangzókat ki sem mondják az oroszok úgy, ahogy egy magyar felolvassa a malenykaja vagy a malenykije szavakat.

text: ::Egyébként többes számban semmi értelme nincs a kifejezésnek (oroszul), úgy biztosan nem mondták.

text: ::– Peyerk vita 2010. március 1., 19:21 (CET)

text: ::Örülni kellene hogy a negyven évig megszálló agresszorok ránk kényszerített nyelve kipereg a magyar emlékezetből – Dencey vita 2010. február 27., 22:32 (CET)
replies: text: :::Örülj neki. Csak ne azok osszanak eszet orosz nyelvből, akiknek kipergett. – Peyerk vita 2010. február 27., 22:48 (CET)
replies: text: ::::Osszad akkor te, de eddig nem sokra mentünk a muszkavezetők tudásával – Dencey vita 2010. február 27., 23:01 (CET)
replies: text: :::::Kik azok a "muszkavezetők"?

text: :::::Amit tudok a tárgyban, ideírom, és megpróbálok releváns forrásokat, linkeket adni. És nem linkelek be akármit, amiről azt képzelem, hogy köze van - csak mert szerepel a címében valami, ami hasonlít valamire, amiről azt hiszem hogy itt szó van róla  – Peyerk vita 2010. február 27., 23:18 (CET)
replies: text: :::::: A kedvedért újratanulok. Kérlek fordítsd le ezt a minta mondatot Венгрия маленькая аграрная страна., amit a "Русский язык Ismeretfelújító orosz nyelv üzletkötőknek" című anyagból hoztam neked :) – Dencey vita 2010. február 27., 23:41 (CET)
replies: text: :::::::Összekeversz valakivel. Eszem ágában nincs a feledés boldogságát elvenni tőled. – Peyerk vita 2010. február 27., 23:54 (CET)

text: :::::::A derék elhurcoltak remélem megköszönték a balfék magyar kormánynak is, hogy nem látott tovább a saját orránál, és megtámadta a Szovjetuniót. Azt a Szovjetuniót, amelyik deklarálta, hogy Magyarországgal szemben semmilyen követelése, konfliktusa nincsen (ennek jegyében került vissza egy rakás 1849-ben elvitt dolog is, pl. a honvédzászlók), sőt a magyar területi igények igen kedvező elbírálását is kilátásba helyezte a háború utánra (Észak-Erdély, stb.). Mi azért csak nekimentünk az orosz medvének, amelyik annak rendje és módja szerint lepofozott minket. Hiába veszett oda a második magyar hadsereg, hiába lett csatatér az ország. Annak meg nem örülnék, ha Lermontov, Dosztojevszkij, Gogol, stb. nyelve csak úgy kiperegne a köztudatból. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 27., 23:57 (CET)
replies: text: ::::::::Azért jó tudni, hogy az orosz bakák az ízes orosz irodalmi nyelvet használták, amikor magyar asszonyokat és fiatal civil fiúkat hajtottak ki kényszermunkára, málenykíj robotra. Joppoje maty vengerszkij! Ezt hallották Mihail Jurjevics Lermontov nyelvén.– Dencey vita 2010. február 28., 02:53 (CET)
replies: text: :::::::::Az orosz asszonyok és a fiatal orosz fiúk mit hallottak a magyar bakáktól a szép magyar nyelven 1943-ban, amikor sáncásásra vezényelték őket? A tények tények maradnak: mi támadtuk meg a Szovjetuniót, mi álltunk Hitler mellé, mit vártunk a bevonuló szovjet seregektől? Virágot? A málenykij robotot meg lehet köszönni az idióta Horthynak és társainak.Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 28., 09:23 (CET)
replies: text: :::::::::: Ok. Legyenek a Te hőseid a budapesti nőket megerőszakoló ázsiai horda balalajkás "Lermontovjai" – Dencey vita 2010. február 28., 10:53 (CET)
replies: text: :::::::::::A tieid meg az orosz nőket megerőszakoló magyar katonák, mivel mi jó közelítésben ugyanazt csináltuk Oroszországban, mint ők itt. A magyar katona is kirámolta az orosz lakást, leakasztotta az ikont a falról és megdugta a háziasszonyt. Ja, nekünk szabad, ugye? Ha meg az orosz katona, akinek az otthon maradt feleségét, lányát jó eséllyel megerőszakolta/megölte/elhurcolta egy mémet (vagy a vele szövetségben álló magyar, román, olasz) katona, ellenséges területre érve ugyanazt csinálja, amit az ő családjával csináltak, megy a sivalkodás: fúj, barbárok, fúj! Dencey, ideje felébredni: a Szovjetunióval való háborúban első körben mi voltunk a barbárok. Az övék volt a második kör, ez igaz, de mi kezdtük, mi támadtunk nekik. Az érintettek szenvedéséből ez mit sem von le, sem magyar, sem orosz oldalról (mert ők is szenvedtek a mi hős katonáinktól). Minden éremnek két oldala van. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 28., 11:04 (CET)
replies: text: ::::::::::::Mindenben igazad van. Mégis a sziveddel választanod kell. Nekem könnyű, mivel apámat elhurcolták 17 éves korában az orosz barbárok– Dencey vita 2010. február 28., 11:11 (CET)
replies: text: :::::::::::::Azok a barbárok, akiknek hazáját a magyar barbárok (is) feldúlták. Az orosz nem barbár nép, ahogy a magyar sem az (sőt, ma már a világ egyetlen népe sem az). A hadijognak sajnos szerves (s természetesen nem hivatalos) része a megszállt országokból a munkaerő elszállítása a hátországba. A németek Lengyelországból, Szovjetunióból, stb. körülbelül egymillió embert hurcoltak el egyrészt Németországba, másrészt jóval a frontvonalak mögé, hogy egyrészt hadiüzemekben, másrészt a mezőgazdaságban dolgozzanak. Ez is málenykij robot, nem? Az elhurcoltak túlélési aránya is hasonló volt az oroszok által a megszállt területekről elvittekéhez. Az érintetteknek valóban tragikus, de emiatt egy népet utálni marhaság. Pláne a történelmi háttér alapos ismeretében. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 28., 11:20 (CET)
replies: text: ::::::::::::::Természetesen nem utálok egy népet sem, eredetileg az örömöm nem tetszett valamelyik szerkesztőnek, amiért nekem tetszik, hogy kipereg a magyar nép tudatából az orosz nyelvi hagyomány (csasztuska, komisszár, komunyiszt, továris, kancsuka, gulág, málenykíj robot, davaj gitár, bisztro,bisztro, joppoje maty .. stb) és vele eltűnik az időben a fájdalom is. – Dencey vita 2010. február 28., 11:30 (CET)
replies: text: :::::::::::::::A magyar nép tudatából ezek nem peregnek ki olyan könnyen (történelmi léptékben mérve szinte tegnap történtek ezek az események, sok túlélő még itt van köztünk. Az, hogy ezekkel a fogalmakkal egyre inkább csak a történettudomány foglalkozik, s nem a mindennapok része, örvendetes. Bárhogy is nézzük, a második világháború a legnagyobb magyar nemzeti tragédiáink egyike, amely jórészt elkerülhető lett volna (az akkori vezetők ostobaságát már említettem). Ha nem lépünk hadba a Szovjetunió ellen, a németek már 1943-ban megszállnak minket, de nem mint ellenséget, hanem mint "baráti" országot (a Horthy-kormány németbarátsága okán). Viszonylag erőszakmentesen, mint 1944-ben. Az oroszok éppúgy átmentek volna rajtunk, de nem mint ellenük hadba lépett országon, hanem mint semleges országon, nem pusztult volna el annyi magyar katona, nem lett volna olyan mértékű a polgári lakosság szenvedése, s ami a legfontosabb: ma jóval nagyobb országban élnénk. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 28., 11:45 (CET)
Ezt folytassátok mondjuk magánbeszélgetésben, e-mailben, a WP nem fórum. Peligro (vita) 2010. február 28., 11:39 (CET)

text: Bízd ránk nyugodtan, mit beszélünk meg egy offdobozon belül. Köszönöm. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 28., 11:45 (CET)
replies: text: :WP:NEM. Még offdobozon belül sem. Köszönettel. Peligro (vita) 2010. február 28., 13:16 (CET)
replies: text: ::Szerencsére a wiki nem katonai tábor, ahol a levegővételre is szabályok vannak. Ha két szerkesztő egy offdobozon belül jó hangulatú beszélgetésbe kezd, ami ráadásul nem zavar senkit, nem baj. Napi szinten rengeteg ilyen beszélgetés születik úgy vitalapokon, mint szerkesztői lapokon, ahol egymás hobbijával, kedvtelésével, lábméretével (nem kívánt törlendő) foglalkozunk. Ez egy egyszerű netes közösség, bármilyen szívesen is tartjuk "enciklopédistának" magunkat, és ahhoz, hogy valóban jól érezzük magunkat, az ilyen beszélgetések is fontosak. Mindamellett: a Denceyvel folytatott beszélgetésünk ráadásul nem is teljesen elütő a cikk tárgyától, hisz nem a hóvirág termesztéséről értekezünk, hanem a málenykij robottal kapcsolatos magyar érzelmekről, a magyar felelősségről ennek kapcsán, stb. Ezt nem nevezném egyszerű fórumozásnak. Amit viszont te csináltál, annak roppant egyszerű neve van: fontoskodás. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 28., 13:25 (CET)
replies: text: :::Egyszerűen nem erre való a vitalap. A friss változtatások listát is bezavarja, mikor valaki azt hiszi, hogy a témával kapcsolatban jött írás, közbe pedig ti diskuráltok itt - abszolút nem a cikk tárgyáról. A vitalapotokra jobban illene az ilyen beszélgetés, ott például tényleg semmi gond vele. Peligro (vita) 2010. február 28., 13:30 (CET)
Vitatkozni csak arról lehet, hogy malenkij (írásban elterjedt) vagy málenkij (ahogy kiejtik) legyen leírva. Annak, hogy az orosz hogy ejti semmi köze sincs ahhoz, ahogy nálunk használják. Ez a magyarban megrögzült alak, azok akik hitelesen tudják ejteni málenkij robot-nak ejtik. Meglehet kérdezni bármelyik túlélőt, mindenki ezt az alakot fogja használni. Mivel a bejegyzés róluk szól és ők így használják, nem is lehet vita tárgya az, hogy az orosz hogy használja.
thread_title:  Etimológia 

message: Szerintem ez a magyarban evidens okokból megrögzült rontott alak, majdnem biztosra veszem, hogy a szakmunkák nagy része is ezt használja. Versenghet még a málenki robot. Én még magyartól ny-nyel nem hallottam. A helyes orosz alak persze, a bevett, ékezet nélküli átírással: malenykaja rabota. Szóval szerintem a málenkij robot alakot kellene használnia a wikinek. – Pagony vita 2010. február 23., 20:55 (CET)
replies: text: Ez egy orosz eredetű magyar kifejezés, ezért nem az orosz a mérvadó, hanem a magyar, ezért a magyarban használt változatok a helyesek, hiba visszajavítani. Szalakóta vita 2010. február 23., 21:06 (CET)
replies: text: :Most megnézegettem a google-ban: én azt is nevetségesnek tartom, hogy sok helyen malenkijt írnak, mintha bizony vonatkozna a rontott alakra a helyes alak szabálya, hogy nem teszünk ki ékezetet. Ez, ha úgy tetszik, mára magyar kifejezés lett, úgy ejtjük (szerintem) és úgy is írjuk: málenkij robot. – Pagony vita 2010. február 23., 21:22 (CET)
replies: text: ::Én a málenykij mellett kardoskodnék: az orosz szóban (маленький) az N után lágyjel van (ь), ezért az oroszban is ny-ként ejtik. Ellenpélda mondjuk Novgorod (Новгород), itt az N után nincs lágyjel, a kiejtése is sima n. Data DestroyerMi fáj, gyere mesélj... 2010. február 28., 00:01 (CET)
replies: text: :::De hát tök mindegy, mi van az orosz szóban, ezt, így, mindig magyarok és csakis magyarok ejtették ki. Gyakorlatilag mindent eltorzítottak benne, miért pont a lágyítást ne? Továbbá lásd elsöprő többségét a neten és szakmunkákban az n-es változatnak! – Pagony vita 2010. február 28., 00:05 (CET)
Már csak azért is felettébb valószínű a fentebb leírt genezis, mert sztenderd akadémiai átírása az orosznak nem volt egészen a 70-es évek elejéig, tehát az elhallott malenykaja rabota még ha valaki tudta is, hogyan volna leírandó, tucatnyi esetleges átírási hagyomány szerint fordulhatott elő írásban, és ezek között olyan is volt, a mi a lágyítást sem jelölte.
Én is amellett volnék a fentieket összegezve, hogy ezt tekintsük magyarosan eltorzult kifejezésnek, aminek a leggyakoribb alakja málenkij robot, ez legyen az elsődleges címe, és nyomban az elején legyen magyarázat a malenykaja rabota alapján. Bennóiroda 2010. augusztus 26., 16:44 (CEST)
thread_title:  málenkij robot 

message: Jó lenne több megbízható forrást találni erre a fontos szócikkre, az emlékezés alapján írt könyvek nem éppen ilyenek. Jó lenne, ha nem csak emlékiratok, hanem komoly tanulmányok is alátámasztanák a szócikkben szereplő állításokat, számadatokat, méghozzá lábjegyzettel, és nem a szócikk végére írt könyvcímmel. Xiaolong   Üzenő  2015. január 12., 10:27 (CET)
thread_title:  Források