Vita:Gulag

message: Az orosz wiki szerint: Главное Управление Лагерями. Javítsuk? OsvátA. 2005. február 26., 22:04 (CET)
replies: text: Szia! Rá tudnál keresni oroszul valami internetes keresővel? Nagyon is jó esély van rá, hogy az angol lapon tévednek. Én kipróbáltam a google.ru-t mindkettőre jó sok találatot ad, de jó lenne, ha valaki olyan csinálná, aki el is tudja olvasni. :) nyenyec ☎ 2005. február 27., 04:47 (CET)
----

text: Alkalmasint majd rákeresek. Egyelőre itt van két kereső: Üdv
replies: text: : Rambler Yandex  OsvátA. 2005. február 27., 09:47 (CET)
----
*25 апреля 1930 г. было организовано Управление лагерей ОГПУ 
*29 октября 1934 г. главк получает новое название: Главное управление лагерей, трудовых поселений и мест заключения НКВД СССР
*2 апреля 1953 г. из МВД в Министерства юстиции были переданы Главное управление исправительно-трудовых лагерей и колоний (ГУЛАГ)
Texaner 2007. május 9., 21:34 (CEST)
----
Én a Главное управление лагерей formát ismertem. Annyi biztos, hogy a управление  az oroszban birtokos esettel jár, pl. Главное Управление Геодезии и Картографии при Совете Министров СССР.
--Peyerk 2007. május 9., 21:44 (CEST)
thread_title:  Gulág oroszul 

message: Egy link a saráskáról: OsvátA.
thread_title:  Saráska link 

message: Részletek egy cikkből - szerző: Büky László)
Édes Anyanyelvünk XXV.évfolyam 4.szám, 2003. október
GULag, GULAG, Gulág, gulág
1945-ben figyelt föl a Szovjetunió katonai elhárítása az apai ágon módos sztavropoli, az anyain pedig kubanyi parasztcsalád leszármazottjának, az egyebek mellett matematika–fizika tanárnak, Alekszandr Iszajevics Szolzsenyicinnek a levelezésére. A levelekben Szolzsenyicin Lenint és Sztálint megvetõen emlegette, Sztálint például a köztörvényesek körében használatos kifejezéssel bandafõnök-nek mondva. Így azután hamarosan börtönbe került a már évek óta elbeszéléseket írogató tanár, aki nyolc év javító-nevelő munkatáborban letöltendő büntetést kapott. Több helyen dolgozott, építkezésen, kõmûvesként is, akusztikai laboratóriumban, öntödében. 
A korabeli szovjet világ pokolbugyraiban szerzett tapasztalatait több művében adta közre, az Archipelag GULag című műve – amely monumentális lágerszociológiának is felfogható – három kötetben jelent meg Párizsban 1973–1975-ben. 
Magyarul A Gulag szigetcsoport címen adták ki az idõközben Nobel-díjjal kitüntetett író munkáját, amelynek címe révén új szó került a magyar nyelvhasználatba (és a világ számos nyelvébe is). A kötet címlapján GULAG olvasható...
A Szolzsenyicin-kötet címében rövidítésként szereplõ GULag a Glavnoje Upravlenyije Lagerej, azaz magyarul Lágerek Fõigazgatósága...  A GULag-ot 1934-ben hozták létre a Belügyi Népbiztosság fõszerveként, maga a szovjet lágerrendszer már 1918 óta megvolt... 
A Világirodalmi lexikonban az említett Archipelag GULag-on kívül magyar cím gyanánt GULAG szigetcsoport szerepel. A Magyar nagylexikon 1999-ben már tartalmaz GULAG címszót, s ebben a GULag alakot is közli. S így említi Szolzsenyicin mûvét: Gulag-szigetvilág. A Magyar értelmezõ kéziszótár új, átdolgozott kiadásában a címszó írásmódja: gulág. 
A XX. század végén vált hazánkban országszerte ismeretessé a nagykanizsai Rózsás János, aki szintén túlélte a kényszermunkatábort, s kiadta róla emlékeit. Sõt: lexikont állított össze a rabtársakról: GULAG LEXIKON (Püski, Budapest, 2000). A cím így van írva, csupa nagybetûvel. A kötet készítője megmagyarázza a GULAG jelentését („Lágerek Állami fõigazgatósága”, 5. lap), s egyebek mellett ezt írja: „Téves szóhasználat, de már átment a köztudatba, amikor azt mondják, gulágokon raboskodott [...]” S elmondja a fentebb már említett tudnivalókat a szervezetről és a táborok helyéről. Egyébként Rózsás János ismerte Szolzsenyicint az egyik munkatáborból... A kötetben Rózsás János megadja nagykanizsai címét, telefonját, s önmagát mint „volt SCS 43-as Gulag rab”-ot jegyzi, vagyis a rövidítést nagy kezdőbetűvel írja, és kötőjel nélkül teszi hozzá a rab szót (9. lap). A könyv bevezetőjében nem egységes helyesírású a szó, az idézetteken kívül van még a szövegben „Gulag lexikon” (7. lap) és „GULAG LEXIKON” is (8. lap). 
Máskülönben pedig nem is a gulag kiejtésmód él a köznyelvben, hanem a gulág...
Szolzsenyicin könyvének címe a „sziget, szigetcsoport” révén a GULag - GULAG - GULÁG - gulág szóhoz olyan járulékos ismeretet kapcsol, mintha az maga valamely földrajzi név volna... OsvátA. 2005. február 27., 17:44 (CET)
thread_title: A GULÁG szó magyarul

message: A 700 000 magyar elhurcoltra tudtok valamilyen forrást? Ezt én még sohasem hallottam. Az oldal alján levő egy szem hivatkozás pedig nem működik. --Adapa 2006. július 7., 00:01 (CEST)
replies: text: A Terror Háza idevonatkozó nyomtatványában ez a szám szerepel.--Strapontin 2006. július 21., 16:08 (CEST)
thread_title: Kérdés

message: Anderle Ádám: Che Guevara c. könyvében írja, hogy a Che által létrehozott táborok nem voltak GULAGok.
"Che volt a kubai munkatáborok szellemi szerzője és gyakorlati megalapítója, az első ilyen kényszermunkatábort Guanahacabibesben is ő hozta létre 1960-ban. Che Guevara célszerűbbnek látta munkatáborban dolgoztatni az embereket, mint börtönbe küldeni őket. Anderle Ádám szerint ezek a munkatáborok nem lettek alapjai egy kubai GULAG-nak [8]."
http://hu.wikipedia.org/wiki/Che_Guevara
replies: text: Anderle könyve valamilyen szentírás? A tények mást mutatnak: a kubai kommunista lágerrendszer alapítója személyesen Che Gyilkos Guevara, kubai népének egyik fú megrontója. Bármennyire is nem tetszik ez a Kuba Állambiztonság Magyar barátai Gittegyletnek. – maxval vita 2008. szeptember 30., 16:43 (CEST)
Tisztelettel kérem Che híveit és ellenségeit szíveskedjenek egy a kubai internáló tábor rendszert feldolgozó önálló cikket írni! Ez a cikk nem Kubáról, nem a kubai táborokról, hanem a Szovjetunióról pontosabban a (Главное управление исправительно-трудовых лагерей и колоний (ГУЛАГ)) GULAG-ról szól!
És a Gulagnak kizárólag Mongóliában volt a Szovjetunió területén kívül tábora a Transzmongol vasútvonal építésénél! Kubában nem! – Texaner vita 2008. szeptember 30., 20:01 (CEST)

text: A szövegben az áll "szovjet mintára", nézd meg! – maxval 2008. október 1., 07:13 (CEST)
replies: text: :Én megértem, hogy a Che-hívő félanalfabéta drogosoknak kellemetlen tény, hogy Kubában is voltak/vannak lágerek, s az pedig méginkább kellemetlen nekik, hogy az elsőt pont Che Gyilkos Guevara, az emberiségellenes bűnökkel alaposan gyanúsítható argentin terrorvezér hozta létre, de szerintem egy enciklopédikus cikkben mégsem lehet a legelső szempont a zavarodott elméjű, demokráciában élő és Kubába költözni nem akaró nyugat-európai és észak-amerikai szélsőbal érzékenysége... – maxval 2008. október 1., 07:18 (CEST)

text: Ez a cikk nem Kubáról és nem Che Guevara-ról szól! – Texaner vita 2008. október 1., 09:28 (CEST)
replies: text: :Ez igaz, viszont releváns infó, hogy ilyen mintára máshol is működtek/működnek ilyen táborok? Szerinted nem releváns? – maxval 2008. október 1., 09:41 (CEST)
replies: text: ::Van rá forrás hogy erre a mintára hozták létre? Vagy ez csak olyan "kézenfekvő"? – Peyerk vita 2008. október 1., 15:32 (CEST)
replies: text: :::Jó, értem, keresek hozzá linket. Semmi gond. – maxval 2008. október 1., 16:37 (CEST)
Eddig hivatkozások számában 1:0 Ide. Anderle Ádám történész, és publikált könyvben írta, amit írt. Tehát az a verzió lesz, ami annak megfelel.
– Math vita 2008. október 2., 13:08 (CEST)
Ha Maxval hoz egy ellentétes értelmű hivatkozást, akkor majd belekerül a cikkbe, hogy ez a kérdés vitatott, és a két forrás. 
Ez a Wikipedia Maxval igazán megtanulhattad volna a szabályokat!
– Math vita 2008. október 2., 13:09 (CEST)
Maxval a te forrásodban az áll, hogy:
" Che set up the first forced labor camp, Guanahacabibes, in 1960. This camp was the precursor to the eventual systematic confinement, starting in 1965 "
Tehát a Guanahacabibes-ről nincs leírás. A "forced labor camp" nem = Gulag, ugyanis forced labor camp az USA-ban is volt.
1965-ben pedig akármit is csinált Castro, ahoz Che Guevarának nem sok köze volt, mert akkor már elhagyta Kubát.
– Math vita 2008. október 2., 13:16 (CEST)
Kubában nem történt változás a táborok rendszerében Che után, azaz a Che-féle szerinted szimpla munkatáborok nem mentek át semmilyen változáson, miután Che eltakarodott a fenébe Kubába és szerencsésen elhalálozott. Tehát a mai rendszert táborrendszert Ő ALAPÍTOTTA. Vagy te azt is tagadnád, hogy a mai Kubában vannak Gulág-típusú lágerek, ha jól értem? – maxval 2008. október 2., 13:24 (CEST)
Szerintem voltak változások. Anderle Ádámot hivatkoztam ennek alátámasztására. A te hivatkozásod ezt nem cáfolja. – Math vita 2008. október 2., 13:28 (CEST)

text: OK. Semmi gond, keresek én neked a hétvégén olyan hivatkozást, amire nem fogsz tudni semmit se mondani... :-) – maxval 2008. október 2., 14:29 (CEST)
ok. ez esetben fentebb leírtam, hogy azt kell írni, hogy vitatott, és hivatkozni mindkét véleményt. de ehhez kell, hog ylegyen olyan komoly forrás, és hoznod kell olyat.
olyan forrást kell hoznod, amely vagy (i) használja azt a kifejezést, hogy Gulag jellegű Che Guevara táborára, vagy arra az időszakra, vagy (ii) leírja, hogy ott törtléntek olyan dolgok, mint a Gulagon.
Anderle leírása szerint Che táborai vállalati középvezetőknek szóló tábor volt, akik ellent mondtak a felsőbb utasításnak, de opcionális volt. ha vállalták, akkor maradhattak. ha nem, akkor kirugták őket. tehát a táborok kb olyanok voltak, mint a mostani továbbképzések. természetesen kritizálhatóak azon az alapon, hogy nem szakmai, hanem politikai jellegűek voltak. tehát kb annyira voltak negatívumok, mint az egyetemeken a kötelező marcizmusleninizmus. de ez nem GULAG. ez jóval enyhébb dolog.
és mint említettem, munkatáborok az USAban is voltak a japánoknak. és még sok helyen voltak. a GULAG az ennél speciálisabb dolog.
– Math vita 2008. október 2., 15:56 (CEST)
Egyébként az angol szócikkben egyáltalán nincs szó Kubáról. – Math vita 2008. október 2., 15:57 (CEST)

text: A Math nevű szerkesztővel nem vitázom a továbbiakban, mivel bizonyította, hogy szalonképtelen ember. Na és szélsőséges emberellenes idológiák elvakult híveivel eleve nem szoktam szóba állni. Ugyanis veszélyes a disznókkal való birkózás, mert az ember bepiszkolódik, na és a disznónak meg örömöre szolgál. A többieknek írom tehát ezt. A "gulág" szó értelmezáse szerintem a fő kérdés. Ez a szovjet táborokat jelenti csak vagy minden hasonló tábort is? Ezt kellene eldönteni. Ha a szovjet táborokat jelenti csak, akkor természetesen Che Gyilkos Guevara nem gulágalapító, hiszen ez ebben az esetben fogalmi képtelenség. – maxval 2008. október 9., 07:12 
(CEST)
A filozófiai vitákat nem a Wikipédián kell lefolytatni. Menjél fórumozni! A Wikipédiába a Gulaghoz Che Guevara akkor kerül, ha mondasz egy történészt, aki ezt állítja. És még akkor is oda kellene tenni, hogy vitatott, mivel Anderle Ádám kifejezetten az ellenkezőjét állította.
Egyelőre 2:0 ide, mert az angolban is így van.
– Math vita 2008. október 9., 07:57 (CEST)
Máskor ne kezdj el olyan szerkesztői háborút, amiben nincs igazad! Szerkesztőként rossz híred lesz. Akkor se vesznek komolyan, ha véletlenül igazad van.
– Math vita 2008. október 9., 08:01 (CEST)

text: Szerintem ennek nincs sok értelme. Én még ott tartok, hogy várom Maxval forrását az állításaira. Minősítgetéssel ez nem helyettesíthető. – Peyerk vita 2008. október 10., 01:01 (CEST)
replies: text: :Nem felejtettem el, csak most nincs időm, remélem a jövő héten lesz több időm. – maxval 2008. október 10., 12:37 (CEST)
Érdekes,hogy azóta se hoztál hivatkozást.:)De a szád az nagy volt.
– Math vita 2008. november 3., 09:54 (CET)
thread_title:  Che Guevara 

message: A cikk szerint a Gupvi-ba. A cikkben Stark, 2008.-ként idézett tanulmány 34. oldala szerint a Gulagra. Melyik? Piraeus vita 2015. október 23., 00:20 (CEST)
Magyar köznevesül formája a gulág. Nyilván az orosz mozaikszóból ered, de csupa nagybetűs írása csak akkor indokolható, ha magáról az irányító szervezetről van szó. A sokféle forma a köznevesülése előtti bizonytalan előjáték eredménye. (L. Gulág Emlékbizottság)Voxfax vita 2015. október 23., 08:00 (CEST)
A GUPVI-hoz tartozó táborokba a rövidítés értelmezése alapján ernáltak kerültek, így a magyarok mind a két intézményben lehettek. E szerint:  hadifoglyok és  425 549 magyar volt a GUPVI-táborokban, ebből meghalt 31 820. Értelemszerűen, a GUPVI nem a gulágok, az külön téma, hadifogolytábor. --SepulturaP's.box 2015. október 23., 08:06 (CEST)
replies: text: A cikkben idézett történész viszont pont azt állítja, hogy többnyire a gulag táborokba kerültek. Most akkor melyik forrásnak higgyünk? Piraeus vita 2015. október 23., 18:53 (CEST)
Hagyjuk rá. Kellene egy kis idő meg türelem megismerkedni ezzel a dologgal. Bízzunk meg benne, hogy ő komolyan vette és tudta mit ír le. Van egy könyv, Arhipelag GUPVI, talán megértem mi van benne. Ha úgy lesz, ide leírom. SepulturaP's.box 2015. október 23., 19:19 (CEST)
Egy biztos a fenti számok kizárólag a hadifoglyokra vonatkoznak mivel a dokumentum dátuma 1945.06.27. (датировка документа: 27 июня 1945 г.) és ezeket a táborokat 1952-ben felszámolták. Természetesen voltak magyarok szép számban a gulágon is jóval 52 után is a fenti 425 549 felett.– Texaner vita 2015. október 23., 22:03 (CEST)
Ja és még annyi, hogy a második link egy elsődleges forrást takar. Egy 2010-ben titkosítás alól feloldott NKVD-s (orosz belügyminisztériumi) dokumentumot. Az első link egy osztrák újságíró cikke, ami még másodlagos forrásnak is csak fenntartásokkal fogadható el. – Texaner vita 2015. október 23., 22:16 (CEST)
Találtam egy cikket ahol nemzetiségek szerinti statisztikák szerepelnek és valóban a magyar kiemelten nem fordul elő. A magyarok az egyéb kategóriába estek  Ez azt támasztja alá, hogy a magyarok (a málenkij robotra elhurcoltak is) hadifogolytáborba kerültek a Gulágra csak kivételes esetben. (Ez tulajdonképpen érthető, a Gulágra elvben csak bírósági ítélettel kerültek emberek ellentétben a hadifoglyokkal.) 
{| class="wikitable sortable"     	Национальность	Численность	Численность	Численность	Численность	Численность	Численность	Численность	Численность	Численность
1939                               	Национальность	1940       	1941       	1942       	1943       	1944       	1945       	1946       	1947       	
Русские                            	830491        	820089     	884574     	833814     	600146     	403851     	441723     	303132     	412509     	
Украинцы                           	181905        	196283     	189146     	180148     	114467     	73832      	85584      	107550     	180294     	
Белорусы                           	44785         	49743      	52064      	45320      	25461      	15264      	15479      	24249      	32242      	
Татары                             	24894         	28232      	28542      	29116      	17915      	11933      	14568      	9049       	11045      	
Узбеки                             	24499         	26888      	23154      	26978      	20129      	8380       	8426       	5570       	4777       	
Евреи                              	19758         	21510      	31132      	23164      	20230      	15317      	14433      	10839      	9530       	
Казахи                             	17123         	20166      	19185      	19703      	14888      	11453      	12321      	7822       	8115       	
Немцы                              	18572         	18822      	19120      	19258      	18486      	19773      	22478      	18155      	18738      	
Поляки                             	16860         	16133      	29457      	14982      	11339      	8765       	8306       	13356      	16137      	
Грузины                            	11723         	12099      	11109      	11171      	6960       	5517       	5446       	4544       	4609       	
Азербайджанцы                      	              	10800      	9996       	8170       	4584       	2924       	4338       	3163       	1495       	
Армяне                             	11064         	10755      	11302      	10307      	9300       	6835       	6903       	5477       	5728       	
Туркмены                           	9352          	9411       	9689       	8548       	6078       	3113       	2681       	2007       	2397       	
Латыши                             	4742          	5400       	4870       	7204       	5008       	3856       	3444       	12302      	11266      	
Башкиры                            	4874          	5380       	5560       	4669       	2414       	1406       	1579       	905        	1093       	
Таджики                            	4347          	5377       	4805       	4896       	3841       	2194       	1872       	1335       	1460       	
Китайцы                            	3161          	4033       	3025       	5182       	3848       	2792       	2879       	2614       	1888       	
Корейцы                            	2371          	2800       	2108       	2403       	1806       	1257       	1397       	909        	959        	
Финны c 1942 года вместе с карелами	2371          	2750       	2614       	3547       	2781       	2220       	1929       	1758       	2245       	
Эстонцы                            	2371          	2720       	278        	6581       	4556       	2933       	2880       	9017       	10241      	
Буряты                             	1581          	2700       	1937       	2610       	1859       	1344       	1382       	1240       	1247       	
Киргизы                            	2503          	2688       	2726       	3537       	2706       	1437       	1142       	1034       	894        	
Литовцы                            	1050          	1344       	1245       	3074       	3125       	2048       	1805       	11361      	15328      	
Афганцы                            	263           	280        	310        	256        	170        	89         	65         	59         	48         	
Румыны                             	395           	270        	329        	1550       	1040       	857        	815        	840        	978        	
Иранцы                             	              	134        	1107       	1825       	1176       	772        	678        	501        	558        	
Японцы                             	50            	80         	119        	133        	119        	116        	23         	578        	660        	
Монголы                            	35            	70         	58         	64         	37         	22         	49         	20         	49         	
Турки                              	              	           	           	488        	297        	226        	281        	264        	186        	
Прочие (egyéb)                     	76055         	67451      	148460     	136898     	79208      	53068      	50599      	41247      	29725      	
ИТОГО:                             	1317195       	1344408    	1500524    	1415596    	983974     	663594     	715505     	600897     	786441     	
– Texaner vita 2015. október 23., 23:02 (CEST)
A Málenkij Robot Emlékbizottság honlapján vagy egy grafika, ami jól szemlélteti a lágerek rendszerét: http://www.malenkijrobot.hu/index.php/a-lagerek-rendszere – Rlevente  üzenet 2015. október 24., 10:11 (CEST)
Az a grafika a legegyszerűbb és legjobb válasz a kérdésre. A magyarok nagy többsége, – hadifoglyok és málenykij robotosok – a GUVPI táboraiba került, de volt egy kisebbség – politikai elítéltek és/vagy emigránsok – ők a GULAG-táborokban voltak. Ha pontosabb számok kellenek fellelhető a Сидоров Сергей Григорьевич Венгерские военнопленные и интернированные в СССР. 1941-1955 PDF-fájl. Ebben benne van a GUVPI-táborokba került hadifoglyok és magyarországi internáltak száma. SepulturaP's.box 2015. október 24., 18:59 (CEST)
 Ez a grafika nekem is nagyon tetszik. Pártolom, a januári ötletedet, hogy az egyesület nevében vegyük fel az emlékbizottsággal a kapcsolatot. Közzé tehetnének a Wikipédia segítségével fotókat, dokumentumokat, hasonló infografikákat, ha nincs ellene különösebb érvük. Írjuk ki azt a véleménykérést, amit Andrew69. javasolt! Nekünk ezek égetően hiányoznak, nekik meg talán hasznos lenne, a egy jól megválasztott licenc alatt terjednének. Piraeus vita 2015. október 25., 20:09 (CET)
 Köszönöm! Irtó jók ezek a források, de az én oroszul nem beszélek: nem tudom őket bedolgozni, itt a kompetenciám határa. Ha te vagy bárki aki oroszul beszél bedolgozná őket, az nagyon sokat dobna a cikk(ek)en. Fentebb az egyik hozzászólásodban említesz két linket („Ja és még annyi, hogy a második link egy elsődleges forrást takar....”) de nem tudom beazonosítani, hogy melyik két forrásra utalsz. Piraeus vita 2015. október 25., 20:09 (CET)
 A [3] jelű a második ami elsődleges forrás.--Texaner vita 2015. október 25., 21:54 (CET)

text: Ja! OK, értem, köszi. Piraeus vita 2015. október 25., 22:06 (CET)
thread_title:  Hova kerültek a magyarok? Gulag vagy Gupvi? 

message: A történészi konszenzus szerint a Gulag táboraiban összesen mintegy 18 millió ember fordult meg, és közülük valamivel több mint 1 millió halt meg ott. Az utóbbi szám mintegy másfélszerese jön ki, ha a szabadulásuk után nem sokkal a fogvatartásnak betudhatóan elhunytakat is hozzáveszik (általános gyakorlat volt a súlyos betegek és sérültek szabadon bocsátása). Néhány történész próbálkozott azok számbavételével, akiknek a táborokban raboskodás miatt megrövidült az életük. Nyilván itt a módszertan már kérdéses lehet, mindenesetre az így készült legmagasabb becslések is 6 millió főig jutottak. Ezek az adatok alapvetően ełntmondanak annak a képnek, ami megsemmisítő-táborokként mutatná be a Gulag rendszerét.
Érdekes, hogy a számok nagyjából ismertek voltak már az 50-es és 60-as években is nyugaton, csak nem akarták elhinni őket. A hidegháborús korszak valamennyi adata úgy született, hogy az ismert számokat "szakértői becsléssel" felszorozták a sokszorosukra, így megbecsülve a titkolózás és a szovjetek szándékos hamisításainak hatását.
Csakhogy a szmolenszki archívum adatai, amelyekből a legtöbben kiindultak, belső és szigorúan titkos adatok voltak, amikben alig lehetett szándékos torzítás. Emiatt paradox módon Szolzsenyicin sokkal kevesebb valódi forrásra támaszkodhatott, mint a nyugati kutatók, az utóbbiak mégis legtöbbször az előbbit hivatkozták a becsléseik során.
Mindenestre 20 millió halott biztos nem lehetett, mert nem is volt ennyi rab.
Peyerk vita 2019. február 17., 10:12 (CET)
replies: text: Ezek a számok egy bekezdéssel feljebb megtalálhatók! Elsődleges forrás pedig:Memorial Texaner vita 2019. február 17., 10:43 (CET)
thread_title:  Áldozatok száma 

message: Tisztelt szerkeztő!
Sajnálattal látom, hogy az Örök tél a GULAG-ot megjelenítő filmek között szerepel. Ez sajnos súlyos hiba, leginkább azért, mert már így is mind a média, mind pedig a politika a GUPVI-val kapcsolatos adatokat beteszi, a GULAG alá, összevonja vele. Pl. 700.000fő GULAG fogolyról beszélnek, holott ebből "csak" max. 100.000 fő volt a GULAG-on, a többi a GUPVI lagerekbe. Azt mondják a GUPVI lágerekbe hadifoglyok és ártatlanul elhurcolt civilek voltak, holott ők 1-2 kivételtől a GUPVI lágerekben voltak, a GULAG-on pedig  politikai búnősnek ítéltek és köztörvényesek voltak.
Vissza térve az Örök télre, egyáltalán nem a GULAG-ról szól, hanem Havasi János édesanyjának története, akit GUPVI táborba vittek a Donyeck medencébe. Ezért súlyos hiba ezt ide betenni. Ne keverjük már a kettőt! Van GULAG és GUPVI, így is nehéz megértetni hogy a kettő más, és ne keverjék (mossák) össze az adatokat! Ha az oldal a GULAG-ról szól, csak az azzal kapcsolatos számok, adatok, hivatkozások jelenjenek meg! Attól nem lesz szörnyűbb mint volt, hogy hozzácsapjuk a GUPVI adatokat is.
Üdvözlettel
Szorrené M. Nóra 
Látom a film a "Gulag" kategóriában szerepel, valószínűleg azért, mert "GUPVI"  kategória nincs létrehozva.
Egyébként az Örök tél szócikk első mondata korrektül leírja:
Az Örök tél egy 2017-ben készült magyar történelmi filmdráma, mely a második világháború végén Magyarországot megszálló szovjetek által málenkij robotra, az Ukrajna területén lévő GUPVI (...) lágerekbe kollektív büntetésként elhurcolt több százezer, hazatérésük után némaságra ítélt magyar áldozatnak állít emléket.
misibacsi*üzenet 2020. május 15., 14:46 (CEST)
Megkérdeztem a többi szerkesztőt, és ezt a választ kaptam:
A magyar közvélemény nem ismeri a GUPVI-t (nem tudja megkülönböztetni a GULAG-tól), a megtalálást legjobban segítő kategória vagy a GULAG, vagy a málenkij robot.
misibacsi*üzenet 2020. május 18., 11:48 (CEST)
thread_title:  Örök tél