lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Bezgrješno začeće Blažene Djevice Marije

message: Neka se ne briše sljedeće: 
"Ukoliko 8. prosinca padne na nedjelju, svetkovina Bezgrešnog začeća se prenosi na ponedjeljak, 9. prosinca (vidi: Rangiranje svetkovina)"
To se u Katoličkoj Crkvi zove konkurencija jer nedjelja došašća ima prednost pred svim slavljima. PGK365 (razgovor) 14:11, 25. kolovoza 2019. (CEST)
thread_title:  Bezgrješno začeće BDM 

message: U članku piše:
replies: text: Prema katoličkoj teologiji, Marija je morala biti posve bez grijeha, da bi mogla začeti Isusa.
To nije točno. 
#Nitko ne uči, da je morala biti bez grijeha, nego, da je bilo prikladno, da je dolikovalo, da je bila bez grijeha ona, koja je rodila Izvor svake kreposti, Sina Božjega. Duns Skot na primjer - a ni drugi crkveni oci - nemaju to za uvjet. Oni samo zaključuju, da je to bilo prikladno - i to povezuju sa anđeoskim pozdravom: "Milosti puna". Ako bi imala kakav, pa i najmanji grijeh, dakako ne bi joj anđeo rekao, da je "milosti puna" (Lk 1,28). Duns Skot zaključuje: decuit, potuit, fecit - dolikovalo je, mogao je (Bog to učiniti), učinio je (da je Marija bila začeta bezgrešno). Tu se radi o potpuno slobodnoj odluci. Drugo je pitanje, dali je takva logika potpuno jasna i logična. Zato ne čudi, da je bila u katolicizmu jaka struja, koja je smatrala, da je i Marija bila grešna kao svi Evini potomci. Uostalom, radi se ipak o vjerovanju. A dogma o Marijinoj bezgrešnosti svakako nije centralna dogma. Glavna dogma je Isusovo božanstvo, njegovo Uskrsnuće, njegovo otkupiteljsko djelo - kao i dogma o Presvetom Trojstvu. Glede toga pa se ipak svi kršćani uglavnom slažemo.   
#Druga netočnost jeste tvrdnja članka, da je to moranje "prema katoličkoj teologiji". Istinu o Marijinom (ne Isusovom) bezgrešnom začeću su naučavali naročito ne toliko na Zapadu, gdje je teologija tada bila tek u povojima, nego više teolozi na Istoku, koje obično ne zovemo katoličkim teolozima, makar je tada još postojalo kršćansko jedinstvo, koje je kasnije nestalo. 
#Ni papa u svojoj dogmatičnoj definiciji ne kaže, da je Marija morala biti bez grijeha. Uostalom, ona je to bila ne po moranju, nego po Božjoj milosti, po slobodnoj Božjoj odluci, koja je bila dar čovječanstvu. 
#U pravoslavnoj liturgiji se spominje Marijina bezgrešnost u spjevu "Dostojno jest jako..." A liturgija je također - pored tradicije - izvor kršćanskog vjerovanja ne samo na Zapadu, nego i na Istoku. Kršćani smo na taj način također u vezi ove dogme bliže međusobno nego što bi čovek pomislio na prvi pogled ili po naučavanju neznalica. 
#Kao zaključak možemo dakle kazati sa Svetim Tomom Akvinskim, da bi morala biti i Marija pod zakonom grijeha, kao svi ljudi, potomci Adama i Eve. Jasno da bi bila, ako je Bog ne bi pred njime sačuvao. Ali u teoriji bi mogla ona roditi Spasitelja iako bi bila grešna. Ali onda bi teško uskladili sa tim stanjem svetopisamske riječi, da će ona "đavlu satrti glavu", i da je "milosti puna".--Stebunik (razgovor) 22:02, 7. svibnja 2021. (CEST)
thread_title:  Nije točno
Razgovor:Kapitulacija Trećeg Reicha

message: Predlažem promjenu imena članka jer je predugačko.
Prijedlozi:
~ Bezuvjetna predaja Trećeg Reicha
~ Kapitulacija Trećeg Reicha
~ Slom Njemačke/Trećeg Reicha
Zašto zvati Treći Reich, koji ima svoj članak, nacionalsocijalističkom Njemačkom?Lordluka99 (razgovor) 22:31, 28. kolovoza 2019. (CEST)
thread_title:  Ime članka
Razgovor:Bicikl

message: zanmljivo je i korisno. bilo bi dobro proširiti i dodati.
Pokretanje bicikla : 
*1975. godine je većina bicikala imalo pogonsku osovinu umjesto pedala s lančanicima, a predstavljeni su kao revolucionaran novi dizajn koji prati prirodan rad nogu. *Sedamdesetih godina prošlog stoljeća popularni su bili bicikli na kablove.
*Fizičari su izračunali da kod bicikala postoji veća iskoristivost, a polužni princip se rijetko viđa jer nije bilo puno serijskih bicikli takve vrste.
*danas su bicikli na pogon na pedale preko lančanika i lanca jer je to najjeftinija opcija  213.149.62.127 18:58, 17. prosinca 2018. (CET)
thread_title:  pokretanje bicikla
Razgovor:Biciklistička utrka Kroz Hrvatsku Vukovar – Dubrovnik

message: Uklanjanje sadržaja smatra se vandalizmom ako se ne potkrijepi valjanim izvorima. Suradnik koji je radio pod IP brojem treba dokazati svoje tvrdnje koje će pobiti već referencirane podatke, to nije dužnost administratorâ.  -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. •  16:59, 3. prosinca 2015. (CET)
1. Utrka 2004. godine je najavljena i nikada održana.
2. Utrku nikada nije organizirao Zagrebački biciklistički savez.
Ad 1:
članak koji potvrđuj da utrke nije bilo. Članak je iz studenog 2004. http://tinypic.com/view.php?pic=nd20l3&s=9#.VmCS3FUvdhE Miholjević kako bi kritizirao HBS manipulira sa činjenicama, prikazuje kao da je HBS bio organizator u pokušaju (neistina), ali to je ovdje sporedno. Činjenica je da je utrka otkazana što je prikazano u članku.
Na skenu se ne vidi datum objavljivanja članka, ali V.M. u tekstu najavljuje svoju slijedeću sezonu za Liquigas, a na poveznici su podaci kada je prešao u Liquigas: https://en.wikipedia.org/wiki/Vladimir_Miholjevi%C4%87 iz čega je vidljivo da se radi o kraju 2004. godine.
Ad 2:
a) Ne postoji podatak koji potvrđuje da je ZBS utrku ikada organizirao (dakle ne pokušao organizirati kako je navedeno u članku index.hr). Navedeni podatak dakle nije potkrijepljen činjenicama.
b) Tajnik ZBS-a zadnji 20-ak godina je Gordan Kernc => Pošaljite mu upit za provjeru.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 188.129.34.32 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Lijepo bih molio bez objavljivanja tuđih privatnih podataka. Hvala unaprijed.--MaGa▀▄poruči mi 17:55, 4. prosinca 2015. (CET)
 Obratite pozornost na okvir na vrhu strane - svaki komentar koji ne pridonosi popravljanju članka bit će uklonjen! Ova će stranica biti zaštičena za uređivanje neprijavljenim suradnicima za sprječavanje neprikladnih komentara i napade na sustav i suradnike Wikipedije.
Nitko nije dužan pribavljati izvore, osim suradnika koji iznosi određene tvrdnje. Dakle, suradnik koji tvrdi da utrka nije održana to će morati dokazati, prema uputama za navođenje izvora.  • Bonč (razgovor) • Čitajte pažljivo, ovo pišem samo jednom! •  12:02, 5. prosinca 2015. (CET)
thread_title:  Revertanje izmjena 

message: Ima li utrka ekipni poredak, odnosno dolaze li ekipe ili biciklisti dolaze "samostalno"? Ima li neke od ostalih poredaka: npr. mladi vozač?? Setenzatsu (razgovor) 12:41, 1. listopada 2019. (CEST)
Ako su se dodjeljivale mogu se dodati kao što je to učinjeno kod utrke Kroz Istru. Setenzatsu.2 (razgovor) 01:42, 21. siječnja 2020. (CET)
Ima: https://www.procyclingstats.com/race/tour-of-croatia/2007/teams
Ivo Rilović (razgovor) 03:49, 21. siječnja 2020. (CET)
thread_title:  Ostale konkurencije ?
Razgovor:Biciklizam

message: Što je to?? Po dostupnim informacijama čini mi se da to ne postoji. Možda je postojalo prije.
Bilo bi dobro znati engleski naziv jer XCC je kratica za Short Track (official UCI abbreviation is XCC) also called Cross-Country Short Track or Cross Country Short Circuit http://mtbnmnm.com/xcc-short-track https://www.redbull.com/int-en/xcc-short-track-2018-mtb-world-cup-albstadt-video
MTB criterium (ili fat tire crit, crit skraćenica za criterium) je kopija cestovnog kriterija https://www.velonews.com/2018/09/mountain/fat-tire-crits-arent-dead_479431  combine a short track race with technical obstacles and urban flavour.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 213.149.61.164 (razgovor • doprinosi) 15:04, 21. studenoga 2018.
replies: text: Za 2019.g, trenutno postoji 19 unosa XCC utrka u UCI kalendar Ivo Rilović (razgovor) 15:12, 21. studenoga 2018. (CET)
replies: text: :Nisam ja rekao da XCC ne postoji nego da Cross country kriterij ne postoji. Kriterij je prijevod od engl. Criterium što je disciplina u cestovnom biciklizmu. Postoji MTB Criterium (dao link, može se i guglati) što odgovara i prijevodu kriterija i opisu discipline, odnosno sličnosti sa cestovnim kriterijem. Ako koristiš kriterij kao prijevod za Short Track / Cross-Country Short Track / Cross Country Short Circuit utrku, što je onda prijevod za MTB criterium? Uočiti bitnu razliku podloge između dvoje (asfalt /zemlja,kamenje).
replies: text: ::Točno, riječ kriterij treba izbaciti. To je kolokvijalni izraz za tu vrstu utrke, ali ne i službeni Ivo Rilović (razgovor) 15:35, 21. studenoga 2018. (CET)
thread_title:  Cross country kriterij - XCC. ne postoji 

message: Objasniti razliku između
*Biciklijade
*Rekreativne utrke (Utrke rekreativnog kalendara)
*Turističke utrke (npr.  Istra MTB Tartufi Tour ili još bolje Trans Croatia MTB Tour) - je li to izmišljeni naziv ili nije nebitno, činjenica je da se povremeno pojavljuje u opisu nekih MTB maraton utrka
*Amaterske utrke (npr. Kroz Hrvatsku VU-DU je bila amaterska utrka do '99. pa je postala profesionalna '00.)
*Profesionalne utrke
*Utrke nacionalnog kalendara
213.149.61.164 01:31, 26. studenoga 2018. (CET)
thread_title:  Vrste utrka 

message: Klasični bicikl, Ležeći bicikl /Recumbent, Visoki bicikl/Penny farthing. Sve tri se koriste u sportskom biciklizmu. Svi npr. imaju svoje rekorde na 1 sat.  World Human Powered Vehicle Association (WHPVA), International Human Powered Vehicle Association (IHPVA), UCI. Trebalo bi proširiti članak uzimajući u vidu i te ostale dvije vrste bicikla. Setenzatsu.2 (razgovor) 01:15, 4. siječnja 2020. (CET)
thread_title:  Vrste proširenje
Razgovor:Biskupija (Biskupija)

message: "Biskupija je u kninskoj okolici bilo pred Domovinski rat jedno od naselja sa značajnijom koncentracijom Hrvata" što je apsolutno netočno, po popisu 1991 u Biskupiji je ukupno bilo 953 stanovnika a od toga Hrvata 43, odnosno 4,55% a mesta sa značajnom koncentracijom Hrvata u kninskoj okolici su bila, recimo, Kijevo, sa 99,6%, ili u Kovačićima 9,70%, Numićima 15,77%, te u mjestu Potkonje sa 78,28%, Vrpolje sa 63,99% i Zvijerinac sa 13,95% Hrvata od ukupnog broja stanovništva.
A može se provjeriti, na ćirilici je ali je smjernica sa hrvatske wikipedije,
http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf
Dalje, čemu ono i onakvo tugovanje nad zlehudom sudbom doseljenih Hrvata iz BiH kako oni jedini nemaju normalne životne uslove tj. priključak na vodovod, pa ako netko pročita onaj članak na koji se pozivate kao izvor, više no jasno se vidi što je pravi uzrok tome.
(178.221.185.157 03:35, 26. veljače 2018. (CET)
thread_title:  Netočno i pristrasno.
Razgovor:Bitka kod Kadeša

message: Rijeć Kadeš znaći "Khat" ili Khet (u egipat.) ili Kot (Cat) - mačka i Deš znaći Deza u Sanskritu ili "zemlja"; u Slovenskom jeziku rijeć je ostala poznata kao "dežela" (zemlja). Kadeš = zemlja kao Hatadeša ili Hatuša; "Zemlja mačk"(Hetitov). I livovi (Mačke - 	
кот - кошка - "kotati, kotaliti, kotrljati & skotiti" ) kao stražari Hatuše, Kadeša...— Prethodni nepotpisani komentar napisao/napisala je 195.210.246.74 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Etimologija rijeći "Kadeš"
Razgovor:Opsada Sigeta

message: * http://www.sokol.hr/wp-content/uploads/2012/03/slider_1-295x295.jpg
Ako netko zna koji je ovo slikar naslikao, lijepo ga molimo neka podijeli informaciju s nama, hvala unaprijed! SpeedyGonsales 16:11, 21. listopada 2016. (CEST)
thread_title:  Autorstvo slike
Razgovor:Bitka na Dravi 925.

message: Kako je na temelju ovog odlomka iz Ljetopisa popa Dukljanina - A umjesto njega zavladao je njegov brat Tomislav, koji je bio snažan čovjek, ali nije bio kao njegov brat. Za vlade Tomislava ugarski kralj po imenu Atila pokrenuo je vojsku da bi zaratio s njim. No, kralj Tomislav, hrabar mladić i snažan ratnik, vodio je sa njim mnoge ratove i uvijek ga je nagnao u bijeg. Kralj Tomislav rodio je sinove i kćeri i umro je trinaeste godine svoga kraljevanja. - stvoren ovaj članak? U kojem se izvoru točno navodi da se ikakva bitka odigrala na Dravi i da je to bilo 925. godine? Osobno smatram da ovaj članak treba ukloniti jer nema temelja u povijesnim vrelima.  // Codex Diplomaticus (razgovor) 01:02, 30. listopada 2012. (CET)
Povijesni zemljovidi nisu tek tako nacrtani, nego na osnovi nekih izvora. 
Izvore imate na vanjskim poveznicama. Kubura (razgovor) 03:10, 30. listopada 2012. (CET)
replies: text: Oprostite, ali argument da povijesni zemljovidi nisu tek tako nacrtani nema smisla. Povijesni zemljovidi su često proizvoljne konstrukcije. To je činjenica koja je poznata i uvažena na mjestima koja ne pretendiraju na razinu ozbiljnosti i stručnosti poput Wikipedije, npr. ovdje. Na vanjskim poveznicama ne vidim izvore već literaturu, neispravan link na YouTube itd. Znači li to da vi, Kubura, ne razumijete što znači povijesni izvor, tj. ne razlikujete literaturu od izvora? Ponovit ću svoje pitanje - u kojem se izvoru točno navodi da se ikakva bitka odigrala na Dravi i da je to bilo 925. godine? // Codex Diplomaticus (razgovor) 08:57, 30. listopada 2012. (CET)
thread_title:  (bez naslova)
Razgovor:Bitka na Neretvi (1969.)

message: Bitka na Neretvi je jugoslovenski, a ne hrvatski film. Kada je snimljen film, Hrvatska je postojala, ali onako kako sada postoje Slavonija, Istra, Dalmacija, Zagreb, Sumadija, Banat, Baden Virtemberg, Bavarska i slicne oblasti.
Veljko Bulajic ima veze sa Hrvatskom samo u toj meri sto stanuje tamo. Nesto kao kada bi Modrica ili Rakitica nazivali Spancima ili Piksija Stojkovica Japancem.
Pozdrav svim ljubiteljima filma, nebitno iz koje su drzave i kako se ona trenutno zove.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 94.189.186.183  (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Check this out: http://www.jutarnji.hr/kultura/film-i-tv/video-bitka-na-neretvi-od-sada-i-sluzbeno-hrvatski-film/1201199/ Kada se Sveti Sava koji je bio katolik slavi u Pravoslavnoj Crkvi kao pravoslavac, zasto film koji je producirao Jadran film sa 80% osoblja iz Hrvatske ne bi mogao biti hrvatski? Za 200 g Jugoslavije se niko nece sjecati. Ne treba samo gledati drzavu gdje je film sniman vec i ko ga je snimao. Kome pripadaju filmovi na esperantu? Esperantiji? Jugoslavije, hvala ti Boze, vise nema i o mrtvima sve najbolje. Zadnji rez--El hombre (razgovor) 21:50, 3. rujna 2016. (CEST)
Nebitna je Jugoslavija, ni meni se nije svidjala, ali film je jugoslovenski, jer ga je finansirala ta drzava. Ne znam da li je bilo 80% osoblja iz tadasnje socijalisticke republike Hrvatske (konstitutivne u SFRJ), mada osim Borisa Dvornika ne vidim ni jednog glumca da je bio Hrvat. Ni hrvatski jezik nije dominantan u filmu, vec srpsko-hrvatski ili hrvatsko-srpski. kako je kome zgodnije da pise.
A za vreme zivota Svetog Save (Rastka Nemanjica), katolicanstvo jos nije postojalo, vec je nastalo tek mnogo, mnogo godina kasnije.
Ali i to je nebitno, sve je to isto - pravoslavci, katolici, protestanti, adventisti, baptisti, luterani... Svi oni vole dobar film. A Bitka za Neretvu bio je jedan od najboljih. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 94.189.186.183 (razgovor • doprinosi) 19:06, 4. rujna 2016.
JUGOSLOVENSKI FILM, STIDITE SE.
 Istina10000 (razgovor) 10:10, 5. studenoga 2020. (CET)
thread_title:  Jugoslovenski film
Razgovor:Bitka za Koprivnicu 1944.

message: Hm, na koga se točno misli? Nisu li obje strane bile hrvatske? GregorB (razgovor) 20:54, 10. prosinca 2014. (CET)
Mrzim me se logirati ali odgovor je: Nisu. Partizanski odrijedi su bili popunjeni Srbima iz Slavonije, Srema i Bačke uz nekolicinu Hrvata, ali oni nijesu cinili okosnicu formacije. Dapače, da jesu povjesno ispada da je bio građanski rat a ne svijetski ...37.235.50.116 14:30, 30. lipnja 2016. (CEST)
thread_title:  Strane
Razgovor:Bitka za Kupres 1992.

message: Možda je pobjeda jugosrpskih snaga, no ako im je ondje zaustavljeno naprjedovanje, pa i uz velike gubitke, onda je to i nekakvi hrvatskih uspjeh. Jer da se ondje nisu srazili sa hrvatskim snagama, ne bidu se zaustavili ondje, nego bidu produžili dalje ka Tomislavgradu, Livnu, Sinju, Splitu. A ipak su zastali ondje. Kubura (razgovor) 05:27, 20. prosinca 2012. (CET)
replies: text: Slušaj, to je srpska pobjedau toj bitci jer su zauzeli Kupres. Naši su pobjedili u Livnu, u borbama za taj kraj i ukupno, zaustavili prodor prema Splitu i srednjoj Dalmaciji. --Mostarac (razgovor) 11:21, 20. prosinca 2012. (CET)
thread_title:  Pobjeda ili djelimična pobjeda
Razgovor:Bjelogorica

message: ako je bosanski link "listopadna suma" korektan,
onda mozete linkovati njemacki Laubwald...
http://de.wikipedia.org/wiki/Laubwald suma
http://de.wikipedia.org/wiki/Laubbaum stablo
kao i 
Dolnoserbski 
http://dsb.wikipedia.org/wiki/Listowy_bom 
i 
Hornjoserbsce
http://hsb.wikipedia.org/wiki/Lis%C4%87owc
fala :)
thread_title:  uvrstiti njemacki link "LAUBWALD"
Razgovor:Black Coffee

message: Kakva tragedija!!!
Svi su članovi Zadrani, osnivač je Zadranin ravnatelj zadarskoga HNK, djeluju u zadru i Hrvatskoj, ali su prvi put zasvirali u Splitu i sada je glavno da se spominje da su osnovani u splitu, ali nije bitno odakle su i gdje djeluju. Ova wikipedija je sve samo ne enciklopedija!
195.29.12.140 11:03, 15. svibnja 2015. (CEST)Ivan, 15.05.2015.
replies: text: Tragedija je i Vaše neutemeljeno pljuvanje po Wikipediji (!?). Ujedno možete pljuvati i po sâmome sastavu ili njihovom menadžmentu budući da im u prvoj rečenici "Biografije" na službenim stranicama jasno piše: Black Coffee je poznati splitski jazz sastav, koji djeluje od 1993. Dakako, čim oni službeno promijene svoju ovako izraženu "gradsku pripadnost", nema nikakvih zapreka da se – bez neprimjerena pljuvanja i omalovažavanja projekta! – isto promijeni i na stranicama Wikipedije. Maestro Ivanković 11:25, 15. svibnja 2015. (CEST)
thread_title:  Čiji je sastav?
Razgovor:Blade (1998.)

message: Bilo bi pametno prebaciti ovaj članak na Blade budući da se nijedan drugi film tako ne zove. 78.1.189.141 20:16, 8. srpnja 2016. (CEST)
Bolje ne. Blade je ime strip-junaka o kojem je ovaj film snimljen i pod time imenom bi trebalo napisati članak o njemu. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.137.243.50 (razgovor • doprinosi) 20:26, 8. srpnja 2016.
Blade (film) onda? 78.1.143.7 23:37, 9. srpnja 2016. (CEST)
Ne, nego da Blade bude o junaku a Blade (1998.) o filmu, kao sada.
thread_title:  Preimenovanje
Razgovor:Blagdani i spomendani u Hrvatskoj

message: U ovome članku su obrađeni aktuelni blagdani i spomendani. No zanimljivo bi bilo navesti i koji su bili praznici, blagdani i spomendani kroz povijest Hrvatske, od Trojednice, kroz doba SHS, prve Jugoslavije, NDH i NOB, te u doba socijalizma. Ima li itko ove informacije o ovome, možda iz starih rokovnika i kalendara?
thread_title:  Blagdani i spomendani kroz povijest 

message: Zakon stupa na snagu 1. siječnja 2020. - vidi https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2019_11_110_2212.html
--Rprpr (razgovor) 23:25, 15. prosinca 2019. (CET)
replies: text: Evo ažurirao sam članak. Sada bi još trebalo ažurirati članke za tri blagdana koji su promijenili datum slavljenja:

text: * Dan državnosti - bio 25. lipnja (kada je Sabor donio odluku o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske 1991.) a sada je 30. svibnja (kada je uspostavljen Sabor RH nakon demokratskih izbora 1990.)

text: * Dan neovisnosti - bio 8. listopada (kada je Sabor donio Odluku o raskidu državnopravnih sveza Republike Hrvatske sa SFRJ 1991.) a sada je 25. lipnja

text: * Dan Hrvatskoga sabora - bio 25. svibnja a sada je 8. listopada

text: -- Rprpr (razgovor) 11:48, 30. prosinca 2019. (CET)
thread_title:  Članak bi trebalo uskladiti s novim Zakonom o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj (NN 110/2019)
Razgovor:Blanka Vlašić

message: Nakon teške ozljede i operacije ahilejeve tetive zbog koje je izbivala s natjecanja gotovo dvije godine, nastupila je na mitingu Dijamantne lige u New Yorku 26. svibnja 2013. S preskočenih 194 cm (rekord mitinga) osvojila je prvo mjesto.Blanka Vlašić se vratila pobjedom i rekordom mitinga u New Yorku
Bravo Blanka, Bog te blagoslovio! Nema potrebe da članak i dalje bude zaključan. Jednokratno (razgovor) 00:55, 26. svibnja 2013. (CEST)
thread_title:  2012. 

message: Koliko puta u karijeri je preskočila 2m i na koliko natjecanja je preskočila 2m? 2012. je broj natjecanja bio preko 100. Samim time ukupan broj je akođer veći od 100. Druga je u povijesti iza s.konstadinove koja je 196 puta preskočila 2m. Negdje postoji ta statistika. 213.149.51.100 14:15, 5. svibnja 2018. (CEST)
thread_title:  Preko 2m koliko (100+) puta ?
Razgovor:Blato na Cetini

message: Što znači "uspješna obitelj" i kome su "najpoznatiji"? Već postoji poglavlje s poznatim osobama.  • Bonč (razgovor) • Radni stol je košarica za smeće s ladicama. •  01:24, 29. kolovoza 2019. (CEST)
thread_title:  Obrazloženje brisanja
Razgovor:Blimp

message: Smatram da nije potrebno naslijepo uzimati nazive iz stranih, neslavenskih jezika, pogotovo ne engleskog (koji je zapadno-germanski jezik) koji nije ni na jednoj razini kompatibilan s hrvatskim jezikom (koji je slavenski jezik). Ovako ispada da za ništa nemamo svoje nazive, nego uvijek uzimamo od drugih jezika, ispadamo smiješni pred ostatkom svijeta.
Predlažem promijeniti naziv ovog zračnog plovila u neki hrvatski naziv. Za inspiraciju se mogu pogledati nazivi u drugim slavenskim jezicima, pod uvjetom da ni oni nisu uzeli naziv iz engleskog/njemačkog/bilo kojeg drugog neslavenskog jezika.
93.139.127.21 18:14, 26. rujna 2018. (CEST) SlavenskiBogPerun
thread_title:  Riječ "blimp" uopće ne postoji u hrvatskom jeziku.
Razgovor:Bliskoistočni sukob

message: Bliskoistočni sukob obzirom na njegovo trajanje previše je složen da bi ga se moglo lako sumarizirati u infookviru s dvije kolone, bez navođenja izvora. Stoga sam iz infookvira uklonio odlomak sukobljeni jer se tim odlomkom prezentiraju neenciklopedijski podaci obzirom na vremensku skalu trajanje sukoba, što nije korektno. Sukobljene strane se mogu i moraju prikladno pobrojati u članku i ti podaci potkrijepiti valjanim izvorima, inače ispadamo  neozbiljni, što nije prihvatljivo. SpeedyGonsales 01:21, 20. studenog 2015. (CET)
thread_title:  Infookvir 

message: moze li se vratiti na ovu sliku okvira - tada nece postojati "slikovnica" i razna kompliciranja, ali bit ce prikazani osnovni sudionici sukoba. 89.164.131.100 08:56, 9. travnja 2017. (CEST)
ponavljam, bit ce mnogo bolji clanak ako se vrate glavni sudionici u infookvir, molim da se moj zahtjev uvazi. 89.164.159.249 17:11, 16. travnja 2018. (CEST)
podrzavam korisnika u zahtjevu vracanja slika u infookvir 123kuvaj (razgovor) 18:45, 2. svibnja 2018. (CEST)
thread_title:  izgled infookvira
Razgovor:Bob Marley

message: Ovo piše na engleskoj verziji: "Contrary to urban legend, this lesion was not primarily caused by an injury during a football match that year but was instead a symptom of already-existing cancer."
(https://en.m.wikipedia.org/wiki/Bob_Marley)
Na ovoj stranici kod životopisa piše u zagradi "ozlijeda prilikom igranja nogometa" te nije jasno što to znači. Horseluc (razgovor) 19:02, 10. svibnja 2020. (CEST)
thread_title:  Ozlijede prilikom igranja nogometa
Razgovor:Bogdan Lalić

message: Link na dodatne podatke: http://www.ara.org.ar/chs/ajedrez/lalic.html - 95.178.199.90 18:43, 30. lipnja 2021. (CEST)
replies: text: Dodano kao referenca. --Argo Navis (razgovor) 09:43, 14. srpnja 2021. (CEST)
thread_title:  Dodatni podatci
Razgovor:Bogomoljke

message: Ovdje vidim nekoliko problema.
Prvo, otkuda je infomacija da se u Hrvatskoj nalazi "Idolum diabolicum"? Nisam niti siguran ako ta vrsta postoji i vjerojatno se radi o Idolomantis diabolica. Međutim, i ono malo što piše o "Idolum diabolicum" govori da je to afrička vrsta, a I. diabolica je definitivno afrička vrsta.
Drugo, Gongylus živi u južnoj Europi? Gongylus gongylodes je indijska vrsta, a o ostalim vrstama iz tog roda se ne zna puno (za one koje ja znam, sve su iz Indije), još manje da su toliko udaljene od G. gongylodes. 
Treće, u Hrvatskom primorju se nalazi Empusa fasciata, ne Empusa pennata kako se tvrdi u natpisu ispod jedne slike. Pročitajte ovo i ovo i pogledajte geografsku distribuciju.
--Kordneaf1 (razgovor) 12:43, 2. siječnja 2018. (CET)
thread_title:  Vrste u Hrvatskoj