lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Brod (reljef)

message: Uklonjena izmjena - p. 127. Pravopisa () govori o pridjevima, u pripadajućem rječniku samo je "plićak".
-- Bonč (razgovor) • Tagline: Budite odvažni! •   13:17, 7. svibnja 2013. (CEST)
replies: text: * Babić-Finka-Moguš iz 1996. p. 130 kaže: Neke se riječi govore i pišu sa č i ć jer se mogu objasniti dvjema osnovama ili dvama sufiksima. To su riječi: kraćina, plići na i kračina, pličina jer te imenice mogu podjednako biti izvedene od komparativa kraći, plići i od osnova pridjeva kratak, plitak (kratk+ ina > krate i na > kračina, pHtk+ ina > plitčina > pličina). ... Isto se tako govori i piše jednoć i jednoć, nekoć i nekoć, ljutić i ljutić (biljka), teklić i teklić, teferič i teferić, ali u novi je vrijeme prevladavaju likovi sa ć.

text: * Babić-Moguš iz 2010. p. 20 ne spominje više pličinu, nego samo govori: Neke se riječi govore i pišu sa č i ć jer se mogu objasniti dvjema osnovama ili dvama dometcima, kao npr.jednoč i jednoć, nekoč i nekoć, Ijutič i ljutić (biljka), teklič i teklić, teferič i teferić, ali u novije vrijeme prevladavaju likovi sa ć.

text: * Školski rječnik hrvatskoga jezika iz 2012. ima likove pličina, plićina i plićak.

text: Iz gore navedenoga dalo bi se zaključiti da su nekoć najvjerojatnije postojala sva četiri oblika, odnosno dvije riječi u dva vida, jednim s č i drugim s ć, ali su do danas zadržani oblici pličina i plićina zbog učestalosti, dok se najvjerojatnije iz istog razloga pojavljuje samo plićak. Navoditi u uvodnom dijelu enciklopedijskog članka oblik koji se danas ne rabi bilo bi anakrono. Isto vrijedi i za ovakvu jezičnu analizu, jer ona nema nikakve veze s pojmom plićaka, nego s jezičnim praksom hrvatskoga jezika. SpeedyGonsales 15:30, 7. svibnja 2013. (CEST)
thread_title:  
pličak
Razgovor:Po šumama i gorama

message: Radi se o skladbi iz vremena carske Rusije i poznata je kao mars sibirskog puka ili mars sibirskih strijelaca, vojnog odreda carske Rusije, a ne crvene armije
Svatko moze poslusasti i uvjeriti se svojim usima sto je tocno.
Песня Сибирских полков 1904 г
https://m.youtube.com/watch?v=42Qnjm1NeQ4
Марш Сибирских стрелков 1914 года - Хор
https://m.youtube.com/watch?v=7xEK2g29tQc
Vise o porijeklu melodije sibirskog puka na ovoj ruskoj stranici:
https://www.proza.ru/2015/04/04/2001
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 77.216.186.176 (razgovor • doprinosi) 12:24, 29. kolovoza 2017.‎
Molim ispravite gresku.
thread_title:  Pjesma ne potjece od crvene armije nego je iz carske rusije 

message: ne bi bilo loše dodati u članak
"...sve dok Sjevernokorejci nisu počeli pjevati tu istu pjesmu na hrvatskom jeziku. Jer oni su to u školi učili pod naslovom “Titova pjesma”." Setenzatsu (razgovor) 21:11, 9. svibnja 2019. (CEST)
thread_title:  Sjeverna Koreja
Razgovor:Podudarnost mnogokutova

message: Smatram da ovo siroče nije potrebno na Wikipediji jer postoje članci mnogokut i sukladnost. Wumbolo (razgovor) 17:21, 14. svibnja 2016. (CEST)
Ako se stranica nebude obrisala, možda da se preimenuje u Sukladnost mnogokutova? Ipak imamo članak Sukladnost a ne Podudarnost. Wumbolo (razgovor) 18:01, 14. svibnja 2016. (CEST)
thread_title:  Nepotrebna stranica
Razgovor:Poduzetnik

message: Osobine poduzetnika
    inovativnost
    razumno preuzimanje rizika
    samouvjerenost
    uporan rad
    postavljanje ciljeva
    odgovornost
Meni ovo izgleda kao dijete u osnovnoj školi piše sastav "što pionir treba biti".  Ovo je ipak wikipedija i trebala bi se baviti empirijskim podacima , a ne normativnim opisima što bi za nekoga poduzetništvo trebalo biti. Nije stavljen ni izovr, pa možemo pretpostaviti da se radi o motivacijskom tekstu/prezentaciji sa nekog poslovnog veleučilišta. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 188.252.196.138 (razgovor • doprinosi) 20:52, 12. veljače 2021. (CET)
thread_title:  Osobine poduzetnka?
Razgovor:Poglavnik

message: Naveo sam dobar izvor,ovaj što je ovo napisao je jednostavno pristran,neobjektivan.Wikipedija treba biti nepristrana.Ne mogu ja sada svake sekunde uklanjati njegove izmjene nek mu neki admin objasni način pisanja ovdje. Supersven (razgovor) 15:07, 13. kolovoza 2013. (CEST)
Napisao sam ti u sažetku , wikipedija ne može biti sama sebi izvor, osim toga uklonio si nešto što je činjenica (o Pavelićevu upravljanju državom).--MaGa 15:16, 13. kolovoza 2013. (CEST)
Reče Crni Vitez što je dobar izvor. Stijenor (razgovor) 15:24, 13. kolovoza 2013. (CEST)
thread_title:  Neobjektivnost i izvori
Razgovor:Pohrana energije

message: Izvrstan članak, ali, eto, ima nekoliko malih pogrešaka:). Na primjer, riječ električka/električki mora biti električna/električni (Rječnik hrvatskoga jezika i Struna http://struna.ihjj.hr/naziv/elektricna-energija/6132/#naziv ). Isto tako riječ ukoliko ima sasvim drugo značenje i vrlo rijetko bismo došli u priliku upotrijebiti je u životu, naime ona znači u kolikoj mjeri/koliko i slično i upotrebljava se isključivo u kombinaciji s rječju utoliko. Dakle ukoliko više učiš utoliko ćeš više znati, to jest što više učiš, tim više ćeš znati/što više učiš to više ćeš znati/koliko više učiš, toliko više ćeš znati. Dakle riječ ukoliko nije istoznačnica (sinonim) riječi ako i zato sam je promijenio u riječ ako (na dva mjesta) (pogledati u Rječnik hrvatskoga jezika i Jezične savjete Instituta za jezikoslovlje http://savjetnik.ihjj.hr/savjet.php?id=236 ).
Peregrin Falcon (razgovor) 09:24, 29. svibnja 2014. (CEST)
thread_title:  električna energija/električka energija, ukoliko i ako
Razgovor:Pojas hrđe

message: Molim da se naslov promijeni u "Pojas rđe" jer je to ispravni gramatički oblik.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Homo Grammaticus (razgovor • doprinosi) 19:46, 20. studenoga 2018.‎
Upravo sam potražio u rječniku hrvatskog jezika. Natuknica rđa ima "-> hrđa". Kubura (razgovor) 20:30, 26. studenoga 2018. (CET)
thread_title:  Gramatika 

message: @Kubura: Vrati ovu izmjenu jer si valjda greškom uklonio moju dobru izmjenu. I treba otključati članak, nema potrebe za cenzurom. --5.43.102.127 21:40, 29. kolovoza 2020. (CEST)
Radi se o osobnom imenu pa je veliko početno slovo, no nisu sva početna slova u imenu velika. Nije to tek tamo neki "pojas hrđe", nego Pojas hrđe. Kubura (razgovor) 23:31, 29. kolovoza 2020. (CEST)
thread_title:  [[Special:Diff/5616095/5616260]]
Razgovor:Pokolj na otoku Daksi

message: Izmijenjena prva rečenica u ..."likvidirali 53 istaknuta građanina"
"Nakon ulaska partizanskih postrojbi u Dubrovnik, partizani su na otoku Daksi likvidirali barem 54 istaknuta građanina, civila Hrvata, bez ikakvog suđenja. Ekshumacijom i DNK analizom utvrđen je identitet 18 osoba, dok je 35 ostalo nepoznato,", a kasnije se u tekstu konstatira "..a također je utvrđen i pravi broj žrtava jer se do ekshumacije sigurno znalo za 35 žrtava. ""--n3k1ma1l (razgovor) 12:49, 3. studenog 2013. (CET)
thread_title:  Broj žrtava
Razgovor:Pokolj u Ahmićima

message: Ovaj članak treba temeljitu provjeru. Ja trenutno nemam vremena za to, unio sam samo manje dopune. Npr. navodi se: "Prema Centru za ljudska prava u Zenici, od 200 bošnjačkih kuća, spaljeno je njih 180." što je istina utoliko da je Centar za ljudska prava u Zenici dao taj podatak, ali taj navod Centra za ljudska prava u Zenici je netočan podatak, a u članku se ostavlja dojam da je točan. (Provjerljiv podatak prema mnogo relevantnijim izvorima, ovaj zločin temeljito je istražen.) Itd.
thread_title:  Vjerodostojnost 

message: Presuda Blaškiću:
replies: text: The primary conclusion of the Trial Chamber was that the Accused ordered the attack with the clear intention that a massacre would be committed. The Trial Chamber found beyond a reasonable doubt that Ahmići and the other villages “had been the object of a planned attack on the Muslim population on 16 April 1993.” The Trial Chamber relied on several factors in concluding beyond a reasonable doubt that the attack on civilians, which in other places in the Trial Judgement is referred to as a massacre, was planned and organised at a high level of the military hierarchy. (str. 275, naglasak moj)
Članak ovo potpuno ignorira, i promiče teoriju o Ahmićima kao o "legitimnom vojnom cilju", te dodatno zamagljuje i relativizira događaj pričom o tobožnjim "često ponavljanim niječućim lažima visokih oficira Armije BiH i lažnim bošnjačkih svjedočanstvima na suđenjima u Haagu". GregorB (razgovor) 16:46, 16. travnja 2021. (CEST)
thread_title: ICTY
Razgovor:Pokolj u Teznom

message: Posljednjih nekoliko izmjena koje je proveo korisnik Modzzak u ničemu ne poboljšavaju kvalitetu same objave. Nepotrebno je dodati više od jedne fotografije lokaliteta ili spomenika iz više kuteva. Opisi na svih pet fotografija su isti i ne pojašnjavaju što je na fotografiji već samo iznose mišljenje. Kada se već povećava broj žrtava za četvrtinu bilo bi u redu navesti izvor tog podatka. Link na stranicu mariborskog groblja nije potreban kad ne vodi na materijal o temi. Dodavanje rečenice "Tezno je najveća masovna grobnica u povijesti Hrvata." je izuzetno tendenciozno. Koriste se izvori koji nisu multiperspektivni. Hajdarovic (razgovor) 22:06, 14. rujna 2015. (CEST)
replies: text: Molim navedite multiperspektivne izvore za veće masovne grobnice hrvatskih civila. Hvala unaprijed! SpeedyGonsales 08:51, 31. listopada 2015. (CET)
thread_title:  Komentari 

message: , vidim da si se prihvatio članka. Molim te makni nevjerodostojne izvore i sadržaj povezan sa istima.  Imbe  hind 💊 18:27, 8. siječnja 2021. (CET)
thread_title:  Nevjerodostojni izvori
Razgovor:Pokolj u Voćinu 12. i 13. prosinca 1991.

message: Srbijanski dokumentarni film Jedinica donosi izjave upućenih osoba (pripadnika srbijanskih paravojnih jedinica i dr. npr. Dragan Vasiljković) koje nedvosmisleno pokazuju da su srpske paravojne jedinice koje su djelovale u RH i BiH bile ustrojene, opremane i/ili pomagane i korištene/usmjeravane od strane Službe državne bezbednosti na čelu s Jovicom Stanišićem, ali na način da su dobivali uniforme i oružje po kojima ih se neće moći identificirati kao srbijansku vojsku, iako su upravo to bili (ne samo srpska, već srbijanska). Pored ovoga, zapravo bi se svaku jedinicu koja je sudjelovala u agresiji na RH moglo ispravno nazivati srbijanskom jer je cilj njihova ratovanja bilo proširenje Srbije, a ne RSK kao takva. "Stvar je u tome da svrha SAO Krajine, nastale 1990., odnosno Republike Srpske Krajine, samoproglašene krajem 1991., nije bila stvaranje samostalne dr`ave u Hrvatskoj. Pobunjeni Srbi su išli na pripajanje Srbiji, netko to zove Jugoslavija, netko Velika Srbija..." str. 150. S tim u vezi, teoretski, neka bojna Legije stranaca koja bi bila sastavljena isključivo od Austrijanaca, ako bi sudjelovala u ratu protiv Njemačke bila bi i dalje francuska vojska (u smislu državne, a ne narodne pripadnosti), bez obzira na podrijetlo pripadnika. Također i paravojna postrojba istog sastava, također bi bila francuska paravojna postrojba, ako bi djelovala u suglasju s regularnim franc. postrojbama (i pod zajedničkim zapovjedništvom). 
Načelno sam za korištenje pridjeva srbijanski, a ne srpski za svaku jedinicu koja je djelovala u agresiji, a pogotovo za one koje su činile stravične masovne zločine jer su to činile u ime Srbije, za ciljeve države Srbije (u kojemgod obliku, VS, minorYu,...) i jer se tako izbjagava kolektivna odgovornost za srpski narod (u kojoj god mjeri isti izabrao Miloševića, podržavao velikosrpski pokret i sudjelovao u njegovom provođenju itd.) Chvrka (razgovor) 03:11, 29. listopada 2012. (CET)
Bolje bi bilo rabiti pridjev "velikosrpski" uz posvojnost "pobunjenih Srba", ako se radi o pobunjenim hrvatskim Srbima. Tako se izbjeglo etiketiranja svih Srba i istovremeno točno odredilo počinitelje. 
Pridjev "srbijanski" je dobar kad je počinitelj iz Srbije.
No, nije uvijek u redu ni bacati na njih, ako su nešto učinili samoinicijativno pobunjeni hrvatski Srbi. Jer su i domaći pobunjeni Srbi učinili štošta toga a da im nisu morali dati naputke iz Srbije.Kubura (razgovor) 03:28, 29. listopada 2012. (CET)
thread_title:  (bez naslova)
Razgovor:Poljaci u Hrvatskoj

message: Jesu li podrijetlom Poljaci ili Ukrajinci? Negdje sam pročitao da su braća Čajkovski podrijetlom Poljaci. No onda sam našao na Wikipediji da je (Petro Iljič) Čajkovski podrijetlom Ukrajinac, od obitelji Čajke. Kubura (razgovor) 04:20, 22. rujna 2012. (CEST)
thread_title:  Čajkovski 

message: ? Kubura (razgovor) 05:37, 16. prosinca 2013. (CET)
thread_title:  Radi li stranica
Razgovor:Ponovno ujedinjenje Njemačke

message: Mislim da u ovom članku nedostaje sekcija vezana za samu političku primopredaju dužnosti, koji su političari tad bili na vlasti, tko je potpisao dokumente o ujedinjenju i slično --Pera detlic (razgovor) 10:38, 26. rujna 2017. (CEST)
thread_title:  Dokumenti, političari i sl
Razgovor:Popis borba bikova u Hrvatskoj

message: Jel sigurno ovo borba s bikovima (čovjek protiv bika) ili je možda hrvanje bikova (bik protiv bika) ?? Setenzatsu (razgovor) 18:12, 17. travnja 2019. (CEST)
replies: text: Suradnik:Sstenzatsu, molimo pažljivije čitati naslov. Popis borba bikova u Hrvatskoj. U Hrvatskoj ne postoji borba s bikovima (čovjek protiv bika) a ni "hrvanje" bikova, budući da hrvanje kao definiciju nosi:"sport, teškoatletska disciplina u kojoj se dva natjecatelja hvataju bez udaranja nastojeći srušiti suparnika na strunjaču; natjecatelji su podijeljeni u 10 težinskih kategorija" . --Domjanovic (razgovor) 19:26, 17. travnja 2019. (CEST)
thread_title:  Možda krivi naslov 

message: *Bikijada -čini se naziv za događanje kod nas 
*"Etnolozi upozoravaju da u Hrvatskoj nikada nije bilo borbi bikova sve do 1993. godine" 
*"U Radošiću su borbe bikova stara tradicija, to su mi potvrdili i konzervatori iz Trogira. Moj otac je prvi u Hrvatskoj, 1985. počeo s tim, a ..." Setenzatsu (razgovor) 18:17, 15. svibnja 2019. (CEST)
thread_title:  Info za članak
Razgovor:Popis iseljeničkih nogometnih klubova u Švedskoj

message: Ako se ne proširi članak (u smislu da se o svakom klubu napiše ponešto), mislim da ga treba prebaciti u Dodatke... Također, možda ne bi bilo loše grupisati klubove po nekim kriterijima (npr. koja je etnička grupacija dominantna ili je osnovala ovaj klub). --Pera detlic (razgovor) 09:12, 27. svibnja 2016. (CEST)
Tako je vjerojatno i započet članak. S namjerom proširivanja na sve to predloženo, uz još neke dodatne podatke. Kubura (razgovor) 08:24, 30. svibnja 2016. (CEST)
replies: text: Pa ti si ga započeo :) (mislim, smiješno mi ovo "vjerojatno") --Pera detlic (razgovor) 08:33, 30. svibnja 2016. (CEST)
Davno bijaše to, 8. siječnja 2008. godine. Sad govorin po sićanju. Pritpostavjan šta san onda mislia. Kubura (razgovor) 09:02, 30. svibnja 2016. (CEST)
thread_title:  GIP ili dodatak
Razgovor:Popis nematerijalne svjetske baštine u Aziji i Oceaniji

message: *a oceanije nigdje. oceaniju treba odvojit i stavit u nju australiju, novi zeland i sve one oceanijske državice i otoke --Zeljko (razgovor) 18:08, 29. srpnja 2018. (CEST)
thread_title:  u Aziji i Oceaniji
Razgovor:Popis papa

message: Kod ovog popisa vlada prava zbrka. Zašto? Trebalo bi se odlučiti za ujednačeno poimenovanje papa, kao što imamo npr. u engleskoj Wikipediji: Pope Linus, Pope John XV, Pope John Paul II, Pope Benedict XVI, Pope Francis. 
U hrvatskom popisu papa pak ima različitih poimenovanja, već od početka kao i na kraju, na pr.: Sveti Lino (kod ovog popisa papa se u naslovu neka izostavlja »sveti«, jer je već označnica »papa« dovoljno jasna); Anaklet, Aleksandar I., papa (neka bude ili sa točkom ili bez točke, ali uvijek jednako. Neka bude naziv papa uvijek na početku, a ne jednom ispred, drugiput iza). Tako imamo nadalje: Benedikt XVI., ali: Papa Franjo. 
Da zbrka bude još veća, u popisu su jedni nazivi, u stvarnosti pak drugi, pa onda točka: Ivan Pavao II. (pisano sa točkom), dočim je Benedikt XVI bez točke. To znači, da bi trebalo najprije ujednačiti nazive u popisu, tako da imaju svi jednaki naziv, to jest „papa“, dakle: Papa Franjo itd.. Trebalo bi pisati jednako kod svakog pape, da je prvo naziv papa, onda ime te brojka, ako je ima. Kod brojke bi bilo dobro napisati točku, jer tad se sigurno znade, da je to redni broj a ne glavni, makar imaju Englezi bez točke - a ne moramo ih nasljedovati baš u svemu, nego samo u dobrim, pametnim i logičnim stvarima, koje također imaju – pored onih drugih. To bi trebalo onda provjeriti i kod pojedinih imena te preusmjeriti na ona pravilna. 
Poimenovanja su jednaka u srpsko-hrvatskoj Wikipedije, i u njoj vlada jednaka zbrka.  Zbrka vlada i u srpskoj Wikipediji, gdje je jednom npr. Papa Bonifacije VIII, drugi put samo Martin IV (bez naziva Papa!).
Lijepi primjer za jednoobrazno i dogovoreno jednako poimenovanje ima Wikipedija na engleskom, slovenskom, pa i njemački, talijanski, mađarski su u redu; a kao što sam mogao primijetiti, i mnoge druge Wikipedije (možda čak i sve) imaju neki red u poimenovanju; zbrku sam našao samo kod navedenih. Tko se na takve stvari i preusmjeravanja razumije, neka to ispravi. Hvala.--Stebunik (razgovor) 21:40, 27. listopada 2014. (CET)
Stanja na drugim wikipedijama nas se ne tiču. Nisu drugdje ništa bolji od nas. O tome je li negdje propuštena točka, to je operativna stvar, to se lako rješava, kao i naziv "papa" u imenu članka. 
Grješke i nedosljednosti ispravljamo u hodu. Tako radimo od prvih dana. Kubura (razgovor) 06:42, 14. studenog 2014. (CET)
thread_title:  Popis papa Rimokatoličke Crkve
Razgovor:Popis svjetskih prvaka i osvajača medalja na Svjetskim prvenstvima u atletici

message: Američka štafeta 4 x 400 m naknadno je (za zelenim stolom, u periodu od 7-8 godina) diskvalificirana sa 4 uzastopna prvenstva (1997-2003), na kojima je osvojila 3 zlata i 1 srebro (ako sam dobro upamtio), jer je kod nekih njihovih trkača kasnije otkriven doping, a Pettigrew je sam priznao da ga je koristio. Treba u tabeli ispraviti plasmane u ovoj disciplini na dotičnim prvenstvima - svi su se pomakli za 1 mjesto prema vrhu. -- KWiki (razgovor) 00:32, 25. kolovoza 2013. (CEST)
thread_title:  Diskvalifikacija američke štafete 4 x 400 m 

message: Ne mogu promijeniti poveznicu Jason Richardson u Jason Richardson (atletičar) zbog greške koja glasi: Error: Ova je radnja automatski identificirana kao štetna, pa je stoga onemogućena. Ako vjerujete da je Vaše uređivanje smisleno, molimo kontaktirajte administratora i obavijestite ga o tome što ste pokušali načiniti. Kratki opis pravila sprječavanja zlouporabe koji se podudara s Vašim uređivanjem je: Zapriječi pisanje ključnih riječi . --OstaniDoma (razgovor) 14:38, 17. travnja 2020. (CEST)
 E, pazi. I ne valja to što si išao činiti. Taj Jason Richardson je košarkaš. Želiš li da preusmjerimo na Jason Richardson (košarkaš)? Kubura (razgovor) 03:54, 18. travnja 2020. (CEST)
thread_title:  Jason Richardson (atletičar)
Razgovor:Popis zemalja po BDP-u (PKM) per capita

message: u ovoj tablici nalaze se podaci stari 10 godina, a kako se radi o bdp-u koji se iz godine u godinu mijenja, jasno je da treba u tablicu dodati aktualne podatke. dakle treba aktualizirati clanak i svatko tko ima tocne trenutne informacije neka ih stavi. hvala 78.134.226.88 21:07, 2. listopada 2015. (CEST)
thread_title:  osvjezenje
Razgovor:Poplava Save u Hrvatskoj 2010.

message: Mislim da bi naslov trebao biti "Poplave (ili Poplava) Save u Hrvatskoj 2010."
Mislim da nema potrebe za mjesecem u naslovu jer sugerira da je bila još neka poplava Save te godine, otežava referenciranje na članak, a i redundantno je jer jedan članak lako može sadržavati više poplava. Također mislim da bi trebalo dodati u naslov "u Hrvatskoj" jer Sava teče i kroz druge države, a prema članku poplava se dogodila samo u RH. Setenzatsu.2 (razgovor) 23:04, 30. svibnja 2021. (CEST)
thread_title:  bolji naslov
Razgovor:Porijeklo života

message: Budući da se u članku govori ili barem nastoji govoriti o znanstvenoj teoriji, onda bi valjalo obrnuti preusmjerenje tako da porijeklo života preusmjerava na abiogenezu. Naime, porijeklo života ne uključuje samo znanstvene teorije nego i neznanstvene teorije. Predlažem stoga da se imenski prostori razdvoje kao što je to učinjeno na engleskoj wikipediji gdje porijeklo života preusmjerava na znanstvenu teoriju abiogeneze dok porijeklo života (religija) preusmjerava na mit o stvaranju. Da ne pišem da bi oba članka valjalo dobro izmijeniti i dopuniti. O tom potom.  --Conquistador (razgovor) 18:32, 30. siječnja 2014. (CET)
thread_title:  Porijeklo života i abiogeneza
Razgovor:Postotak

message: Bazni bod je jedinica koja je jednaka stotom dijelu od 1% (jedan posto []).
Ukoliko se udio nečega poveća za 1 p.p. to je zapravo rast od 1 postotnog poena ili 100 baznih poena. Primjer, ukoliko se udio nečeg što je iznosilo 30% poveća 1 p.p. sada udio iznosi 31%, a ukoliko je udio nečeg što je iznosilo 50% poveća za 10% onda novi udio iznosi 55%.— Prethodni nepotpisani komentar  je Svisko00 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Bazni bod (poen)
Razgovor:Posuđenice

message: Kao primjer prevedenice je dan brzojav = telegram, iz čega bi svatko zaključio da je brzojav prijevod od telegram, što on sigurno nije, nego je vjerojatno nastao pod mađarsko-njemačkim utjecajem.
78.0.253.169 22:49, 30. travnja 2013. (CEST)
thread_title:  prevedenica
Razgovor:Potomje

message: ime kluba nije po sorti grk već po vjeri koja je u staro doba bila u potomju— Prethodni nepotpisani komentar  je 90.134.192.191 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Kaže izvor....koji?--MaGaporuči mi 18:43, 25. studenog 2014. (CET)
thread_title:  ime nog. kluba grk
Razgovor:Povelja Kulina bana

message: U transkriptu postoji greška. Naime na bosančici je napisano tisuća a u transkriptu se pominje hiljada. E sad ne znam da li transkript predstavlja neku ozvaničenu verziju, tj. da li je to citat nekog lingviste. Ako jeste trebalo bi ga ostaviti sa greškom ali i pomenuti da u izvornom dokumentu se za 1000 kaže tisuća. 
Mislim da bi bilo dobro i napisati kako su se primerci rasporedili, pa kako se našlo 2 primerka u Dubrovniku a jedan u Sankt Peterburgu i šta je bilo sa četvrtim. Priču o tome možete pročitati na srpskom prevodu ove stranice.
Ispravak- Povelja nije jedan od najstarijih spisa na slavenskim jezicima- kanon glagoljskih i ćirilskih knjiga od preko 10 cijelih knjiga daleko je važniji. Ova je povelja važna jedino kao primjer narodnoga jezika štokavskoga narječja koje se počelo odvajati od crkvenoslavenskoga, dakle, po značaju je lokalne, a ne općeslavenske naravi. Mir Harven (razgovor) 02:14, 15. veljače 2013. (CET)
thread_title:  Ispravka transkripta i 4. primerak
Razgovor:Povijest Finske

message: "... tako da finski parlament mora odlučivati o odbacivanju redefinicije braka koju je prethodni saziv nepromišljeno donio." 
Tekst o prijedlogu zakona o redefiniciji braka pristrano je pisan. To je najvidljivije u subjektivnoj tvrdnji autora teksta da je finski parlament bio nepromišljen u postupku promjene definicije braka.
Celsou, 21. 9. 2018. 37.205.99.243 17:43, 21. rujna 2018. (CEST)
thread_title:  Finski parlament i redefinicija braka
Razgovor:Povijest Hrvatske ratne mornarice

message: Predlažem da odlomak "Povijest" u članku HRM drastično skratimo, a sadržaj prebacimo u ovaj članak, odlomak Domovinski rat. U članku HRM bi naglasak trebao biti na sadašnjosti i planovima za budućnost, a ovdje na prošlosti... --Bojovnik (razgovor) 01:16, 3. studenog 2015. (CET)
# --Bojovnik (razgovor) 01:16, 3. studenog 2015. (CET)
thread_title:  Uklopiti iz HRM
Razgovor:Povijest Istre

message: Neka mi se objasni zašto se spominje da komunisti nisu bili antifašisti nego da je katolička crkva bila jedina antifašistička wikipedia nije namijenjena za emocionalne ispade, potrebno je napisat samo činjenice a ne kako se osječamo ili koji je naš stav o nečemu. Činjenica je da je antifašistički otpor bio partizanski koji su bili odani titu i također da je titova vojska zauzela istru. Što god netko mislio o titu to je činjenica. 89.164.51.16 23:43, 16. ožujka 2021. (CET)
replies: text: Slažem se, taj dio treba ukloniti.--Dean72 (razgovor) 23:48, 16. ožujka 2021. (CET)
thread_title:  nakon drugog svjetskog rata
Razgovor:Povijest Sjedinjenih Američkih Država

message: Piše da je Dubrovačka republika prva priznala SAD 1783. No na internetu se mogu pronaći podaci da su ih nekoliko godina ranije prvi priznali Francuzi. Ima li koji povjesničar da točno provjeri tko je kada priznao SAD? Postoji li kakav dokument? --Zekoslavac (razgovor) 00:40, 3. ožujka 2018. (CET)
thread_title:  Priznanje SAD-a