Razgovor o predlošku:Događaj u tijeku/doc

message: Presjek retka i stupca u tabilci uobičajeno se naziva polje. Možda se negdje kod tablica rabi i ćelija, ali većini suradnika taj pojam vjerojatno je nepoznat u tom smislu. (Ali vjerojatno jeste za zatvorsku, u naslovu: Oskar Davičo, pjesma "Ćelija".)
 • Bonč (razgovor) • tkO jer ekao da ja nez namti pkat? •  00:36, 6. ožujka 2020. (CET)
thread_title:  Ćelija smradna, ćelija gadna 

message: Aforizam za početak: »Za njega tabela nikad nije mogla postati istinski slog jer slog je Joži bio cjelina kojoj se nema što dodavati niti se iz nje smije uzimati. Slog je započinjao i dovršavao slagar. S tabelama nije tako.« (Milan Mirić, Olovni slog, Grafički zavod Hrvatske, Zagreb, 1990., str. 34.).
Nešto izvora:
* Kratki abecedni popis oznaka u HTML-u navodi oznaku TD za pojam tablična ćelija, URL: http://docbook.rasip.fer.hr/ddb/res/2/6.4.3.html
* Udžbenik Informatika/računalstvo 1 i 2 jedan je od najdugovječnijih srednjoškolskih udžbenika informatike (od 2005./2006. do 2013./2014.), autori: Toma Gvozdanović, Zoran Ikica, Igor Kos, Nina Lipljin, Ljiljana Milijaš, Tamara Srnec, Ljiljana Zvonarek, ISBN 953-7156-11-7 (CIP 441228075), PRO-MIL, Varaždin, 2005., ćelije spominje u surječju tablica u Wordu (177. ― 181.) i tablica u Excelu (187.: »Ćelija je sjecište stupca i retka.«, 188. ― 192., 194. ― 195., 198. ― 206.). Na str. 204. polje definira: »ćelija koja sadrži jednu informaciju.«. U kontekstu baza podataka rabi naziv polje, u više značenja, stupac ― polje.
* Darko Grundler, Informatika 1: udžbenik za 1. razred opće, jezične i klasične gimnazije, Školska knjiga, Zagreb, 2003., ISBN 953-0-20932-0 (CIP 430718042), str. 184. redak naziva zapisom, stupac naziva stavkom. Za prvi redak tablice navodi da sadrži nazive stavaka. Na str. 195.: definira ćeliju i dalje je koristi u tekstu od str. 195. do str, 204. i na str. 206.
* Ivica Prevarek, Word 6 for Windows: više od riječi, Znak, Zagreb, 1994., , posebno u slučaju automatizacije cirkularnih pisama navodi ćelije, te u slučaju rada s tablicama u Wordu. Riječ je o trećem naslovu autora u nakladi Znaka, potpuno autorskoj knjizi. Drugo je Form Fields, kao i npr. rad s adresarom u WordStaru 2000.
* tablični kalkulator, članak u Hrvatskoj enciklopediji, Mrežnome izdanju, Leksikografski zavod Miroslava Krleže, Zagreb, 2020., 
* ćelija, rječnički unos u Hrvatskome jezičnom portalu, Znanje, Zagreb, 2020.
* Priručnik za stjecanje europske računalne diplome, ECDL – Program uredske informatike, KING ICT, Zagreb, s. a., , , navodi ćelije u tablicama Worda i Excela.
Polje je naziv za Field Name i za podatak u slogu/zapisu. U uputama za dBASE III PLUS: »The columns are FIELDs adn the column titles are FIELD NAMEs.«. Polje je isto naziv za skup dvije ili više istoimenovanih varijabli koje se dodatno označavaju indeksom, u zagradama dodanim nazivu varijable. Izvor: Tihomir Čukman, Vlatko Bolt, C/C++: kroz primjere, PROCON, Zagreb, 1994., , (CIP 940119127), str. 128. Ne postoji opravdan razlog da se engl. cell (uvijek) prevodi kao polje. Autori odstupaju i od standardnih naziva u matematici, matričnom računu, element matrice. Novija izdanja pretežno nazivaju nizom skup dvije ili više istoimenovanih varijabli, no i tada se još koristi naziv polje, kao prijevod za array (Vesna Mesar, Programiranje: udžbenik programiranja u Pascal-u za 2. i 3. razred srednje škole, Školska knjiga, Zagreb, 2005.,   (CIP 450505151), str. 198.), niz se sastoji od komponenata (Pascal, 2005., str. 174.). Poljem ili nizom:  	Tatjana Stranjak, Vesna Tomić, C jezik: udžbenik za drugi i treći razred srednje škole, 6. izdanje, Školska knjiga, Zagreb, 2013.,  (CIP 840676), str. 113., 120., te element niza, »određen svojim mjestom« (C jezik, str. 149.).
Nisu ni svi statističari jedinstvenoga mišljenja o tom što je tabela, što matrica podataka (i kako ju definiraju), što je polje tabele u takvom slučaju: »Podaci će se smatrati statističkima samo ako su prikupljeni prema određenom planu prikupljanja, odnosno poznatom nacrtu eksperimenta, ako u varijabilni i ako ih je dovoljan broj.« (str. 7. Ivan Šošić, Primijenjena statistika, Udžbenici Sveučilišta u Zagrebu, Školska knjiga, Zagreb, 2004.,  (CIP 440315072), str. 7.). Boris Petz, Osnovne statističke metode, Udžbenici Sveučilišta u Zagrebu, Izdavački zavod Jugoslovenske akademije zananosti i umjetnosti, Zagreb, 1974., na više mjesta koristi naziv ćelija, str. 188.: »Ako to nije postignuto, treba spajati ćelije u kojima su očekivane frekvencije suviše malene.«
Tako za postoje i nazivi: lokacije (rubrike) (Zvonimir Vistrička, Uvod u osobna računala: (PC-kompatibilna), II. izmijenjeno i dopunjeno izdanje, s autorovim predgovorom od mjeseca svibnja 1994., Hrvatska zajednica tehničke kulture, Zagreb, 1994., ISBN 953-6091-04-6 (CIP 940601128), str. 104.), polje podataka ili pojam (Željko Panian, Organizacija podataka, (9. poglavlje), u publikaciji autora: Hugo Birolla, Vilim Ferišak, Antun Kliment, Željko Panian, Ivan Rusan, Velimir Srića, Ivan Škoro, Osnove informatike, Udžbenici Informatora, Osmo, izmijenjeno i dopunjeno izdanje, u redakciji Vilima Ferišaka, s predgovorom Vilima Ferišaka od 12. 10. 1989., s recenzijama Ivana Abramovića i Velimira Cvitaša, Informator, Zagreb, , 1989., str. 337., 338.).
Upotrebom samo jednog naziva za više pojmova u informatici, a da ne govorimo o ostalim područjima ljudskog djelovanja, dovodi se (po mom mišljenju) do nepotrebnih šumova u komunikaciji, bez obzira što bi neki jezikoslovci smatrali da ćelija nije prikladan prijevod, taj se prijevod u ponešto drukčijoj definiciji nalazi u rječniku autora: Miroslav Kiš, Joško Buljan, Sanja Vuković, Ozren Anić, Englesko — hrvatski informatički rječnik : s računalnim nazivljem, Školska knjiga, Zagreb, 1993., CIP 930915010, str. 77., a u potpuno sukladnim situacijama nalazi se u prevedenim inačicama MS Excela i Libre Office Calca. Mislim da u ovom slučaju ćelija nije zastarjela, nego kao i u svakom sustavu nazivlje teži jednoznačnosti i uniformnosti. -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 00,38; 11. ožujka 2020. (SEV)
thread_title:  Tabela u slogu