Razgovor:Hrvatska Republika Herceg-Bosna/Tekst suradnika Mostarca

message: U nastavku slijedi tekst suradnika Mostarca koji je izbačen iz članka. Tekst nakon što se uredi može se uklopiti u neki drugi članak.

message: <!-- [[Slika:H change 1991 2005.GIF|mini|desno|220px|Demografske promjene u BiH, hrvatskog stanovništva po općinama u razdoblju od 1991. do 2005. godine. Žute su općine u kojima su Hrvati činili manje od 10 % ukupnog stanovništva po popisu iz 1991., tamno plave su općine u kojima seje njihov postotak povećao više od 5 % do 2005., sive su općine u kojima se njihov postotak smanjio više od 5 % do 2005. godine i svijetlo plave su općine u kojima nije bilo toliko promjena (manje od 5 % promjena postotka).]] -->
Razdoblje od [[1996.]] do [[2000.]] godine u [[Federacija BiH|Federaciji Bosne i Hercegovine]] iako kratko spada u jedno od boljih vremenskih razdoblja za hrvatski narod u [[BiH|Bosni i Hercegovini]]. Hrvati su zahvaljujući svojem samoorganiziranju putem Hrvatske Republike Herceg-Bosne i njezinih oružanih snaga [[Hrvatsko vijeće obrane|Hrvatskog vijeća obrane]] izborili svoj opstanak u Bosni i Hercegovini, u [[Rat u Bosni i Hercegovini|posljednjem krvavom ratu u toj zemlji]]. U rujnu [[1996.]] godine, na prvim izborima u [[BiH|Bosni i Hercegovini]] nakon rata očituje se političko jedinstvo hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini te [[HDZ BiH]] i nakon rata ostaje najjača politička snaga hrvatskog naroda. Nakon toga uslijedio je jaki gospodarski uspon [[Hrvat]]a uz financijsku pomoć [[Hrvatska|Republike Hrvatske]]. Hrvati postaju najprosperitetniji  narod u [[BiH|Bosni i Hercegovini]]. [[Hrvati]] su u tom razdoblju imali svoju televizijsku kuću, [[Erotel]], čiji se program, kao i programi [[HRT]]-a koje je Erotel reemitirao tijekom dana, mogao pratiti na čitavom području bivše Herceg-Bosne preko 41 zemaljskog odašiljača. Međunarodna zajednica, ne izravno, staje na stranu [[Bošnjak]]a, prvo prijetnjama gašenja Erotela u studenom [[1999.]] godine, a zatim gašenjem signala te hrvatske televizije [[17. veljače]] [[2000.]] Daljne odluke [[Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu|Visokog predstavnika]] na štetu Hrvata dovele su do proglašenja Hrvatske samouprave. [[Hrvatska samouprava u Bosni i Hercegovini|Hrvatska samouprava]] je bila neuspjelo sredstvo da se riješi [[hrvat]]sko pitanje u [[BiH|Bosni i Hercegovini]]. Uspostavljena je [[3. ožujka]] [[2001.]] godine, a prestala je postojati [[6. listopada]] [[2001.]] godine. Kako bi se riješili problemi hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, utemeljen je Hrvatski narodni sabor kao zakonodavno tijelo i Međužupanijsko - međuopćinsko vijeće kao izvršno tijelo Hrvatske Samouprave. Hrvatska samouprava nije bila ni rješenje, ni pokušaj rješenja hrvatskog pitanja, a njezine su posljedice bile samo negativne. Hrvatska samouprava je pokrenulo niz ofenzivnih akcija kojima je novu vlast htjela uvjeriti da se ne može vladati bez Hrvata. Vojnici [[HVO]]-a su pozvani na samoraspuštanje, a istovremeno je pokrenuta akcija u policijskim i carinskim organima, kao drugim bitnim stupovima državne moći i nepoštivanje odluke [[Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu|Visokog predstavnika]], no ove ofenzvine akcije iako su provedene nisu imale uspjeha i nisu postigli svoj konačni cilj. Posljedice Hrvatske samouprave su bile samo negativne, a kao žrtva "Samouprave" uništena je Hercegovačka banka. U Federaciji BiH, [[2001.]] godine djelovale su 42 banke, a Hercegovačka banka je sama obavljala 36 % financijskih tijekova u Bosni i Hercegovini, više od trećine. Zbog sumnje da Hercegovačka banka financira Hrvatsku samoupravu u Bosni i Hercegovini, pripadnici SFOR-a, [[6. travnja]] [[2001.]] godine, su blokirali zapadni dio grada [[Mostar]]a, u kojemu se nalazilo sjedište Hercegovačke banke i jednostavno odnijeli nekih 15 milijuna konvertibilnih maraka, inventar, oprema i novac, a banka koja je bila srce hrvatskog gospodarstva i hrvatskog napretka u [[BiH|Bosni i Hercegovini]] otišla je u stečaj. 
Danas su Hrvati u lošem položaju u odnosu na druga dva konstitutivna naroda u BiH - [[Hrvati]] nemaju svoj nacionalni kanal na državnoj televiziji, a u Federaciji BiH  česta su preglasavanja [[Bošnjak]]a nad Hrvatima u Domu naroda i Zastupničkom domu Parlamenta [[Federacija BiH|Federacije Bosne i Hercegovine]] i prelijevanje novca iz hrvatskih u bošnjačka područja. Činjenica je da je u [[Republika Srpska|jednom dijelu BiH]] izvršeno etničko čišćenje, dok se u [[Federacija BiH|drugom dijelu]] različitim pritiscima i manipulacijama hrvatski narod dovodi u podređen položaj, što dovodi do iseljavanja Hrvata iz [[BiH]]. Krše se osnovna ljudska prava, a pri tome posebno nemogućnost korištenja [[Hrvatski jezik|hrvatskog jezika]]. Stoga Hrvati žele svoju federalnu jedinicu, entitet.<ref>[http://www.monitor.ba/index.php?Itemid=31&id=5722&option=com_content&task=view Monitor.ba] Hrvati traže treći entitet: Ponovno proglašenje Herceg Bosne?</ref> Među  hrvatskim političkim strankama u [[BiH]]: oba HDZ-a<ref>[http://www.hdzbih.org/hr/stranice/prikaz/nacela-ustava-bih HDZBiH.org] Načela Ustava BiH</ref><ref>[http://hdz1990.org/index.php?option=com_content&task=view&id=29&Itemid=39 HDZ 1990.org] Platforma za novi Ustav BiH</ref>, pravašima, HSS-NHI-ju, demokršćanskim strankama postoji konsenzus i o federalizaciji BiH, a niti jedna od njih ne odbacuje mogućnost uspostave hrvatske federalne jedinice u sklopu [[Bosna i Hercegovina|Bosne i Hercegovine]], koja bi imala višenacionalni karakter. Sve te stranke odbacuju [[Milorad Dodik|Dodikov]] prijedlog da se hrvatska i bošnjačka federalna jedinica protežu isključivo na području današnje Federacije, dok bi [[RS]] u teritorijalnom smislu ostala netaknuta. Ukoliko dođe do uspostave hrvatske federalne jedinice, Hrvati Bosne i Hercegovine vratili bi se na poziciju političkog naroda bez kojega se ne mogle donositi odluke. Osim toga, imali bi svoju izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast, a prestalo bi sustavno nadglasavanje [[Hrvat]]a na federalnoj razini. Time bi bilo omogućeno osnivanje javne televizije na hrvatskom jeziku, normalan razvoj gospodarstva, prestalo bi prelijevanje novca iz hrvatskih u bošnjačka područja, prestali bi i pritisci i na [[hrvatski jezik]] u prosvjeti i dr. Ogroman diskontinuitet hrvatske federalne jedinice jamstvo je bošnjačkim političarima da se [[Hrvati]] niti mogu niti žele izdvajati iz [[BiH]]. Sve i da imaju takve namjere jednostavno nemaju kamo. Pripajanje [[Hrvatska|Hrvatskoj]] nemoguće je, a još manje vlastita međunarodno priznata država.<ref>[http://ljubuski.info/politika/678-hrvatski-politiari-u-bosni-i-hercegovini-jo-nisu-nita-konkretno-rekli-.html Ljubuški.info] Hrvatski političari u Bosni i Hercegovini još nisu ništa konkretno rekli...</ref> Hrvatski zastupnik Ilija Filipović je tijekom zasjedanja Doma naroda Parlamenta [[BiH]], održanog [[15. svibnja]] [[2008.]] godine, kada se raspravljalo o novom zakonu o javnom RTV sustavu i servisu u BiH predložio da se Vijeće ministara te zemlje obveže na poduzimanje mjera kako bi se osnovao RTV kanal koji bi emitirao na [[Hrvatski jezik|hrvatskom jeziku]]. Filipovićev je zaključak tada blokiran pozivanjem [[Bošnjak]]a na zaštitu vitalnog nacionalnog interesa o čijoj utemeljenosti, sukladno Poslovniku Parlamenta [[BiH]], odlučuje državni Ustavni sud. Ustavni sud [[BiH|Bosne i Hercegovine]] objavio je, [[9. srpnja]] [[2008.]] godine, kako se ne smatra nadležnim za ocjenu o tome ugrožava li zahtjev za uspostavom posebnog radijskog i televizijskog programa na [[Hrvatski jezik|hrvatskom jeziku]] u vitalne nacionalne interese [[Bošnjak]]a. Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine prihvatio je [[17. rujna]] [[2008.]] godine zaključak Ilije Filipovića kojim se predlaže da Dom naroda obaveže Vijeće ministara [[BiH]] da pokrene postupak osnivanja radiotelevizijskog kanala na hrvatskom jeziku unutar Javnog RTV sustava BiH. Obrazlažući svoju inicijativu, Filipović je istaknuo da se ne radi o nacionalnom kanalu, nego kanalu na službenom [[Hrvatski jezik|hrvatskom jeziku]].<ref>[http://www.bljesak.info/content/view/16777/155/ Bljesak.info] Osniva se radio-televizijski kanal na službenom hrvatskom jeziku!</ref>

message: Prema međunarodnim procjenama (CIA World Factbook), danas u Bosni i Hercegovini živi 571.317 Hrvata i oni čine 14.57 % ukupnog stanovništva Bosne i Hercegovine. Prema procjenama biskupskih ordinarijata, danas u Bosni i Hercegovini živi 459.102 katolika, od kojih su skoro svi Hrvati. Posve utemeljeno svakako treba dodati još barem 40.000 Hrvata, koji ili nisu katolici ili nisu u kontaktu sa župnim uredima (oko 10 % od pretpostavljenog broja Hrvata). Tako se opravdano sadašnji broj Hrvata u Bosni i Hercegovini, može zaokružiti na oko 500.000 ili oko 13 % ukupnog stanovništva zemlje.
=== Slučaj Hercegovačka banka ===
U Federaciji BiH, 2001. godine djelovale su 42 banke, a Hercegovačka banka je sama obavljala 36 % financijskih tijekova u Bosni i Hercegovini, više od trećine. Zbog sumnje da Hercegovačka banka financira Hrvatsku samoupravu u Bosni i Hercegovini, pripadnici SFOR-a su blokirali zapadni dio grada Mostara, u kojemu se nalazilo sjedište Hercegovačke banke. Snage SFOR-a i federalne policije tenkom su ušle u prizemlje banke, spustile sajle kako bi iznijeli trezore, a kad to nije išlo pod trezore su stavili eksplozive i raznijeli ih. Nezamislivo je da se tako u demokratskom svijetu uništi jedna banka, da se imovina banke, nekih 15 milijuna konvertibilnih maraka, inventar, oprema i novac jednostavno odnese. Visoki dužnosnici SFOR-a nekoliko su puta izjavljivali da će pružiti dokaze o nedozvoljenim radnjama kako Hercegovačka banka financira HDZ BiH i Hrvatsku samoupravu, no to se nije dogodilo. Državna agencija za bankarstvo Bosne i Hercegovine je napravila reviziju i kazala da u Hercegovačkoj banci nije bilo nikakvog bezakonja. Kako povici na banku nisu prestajali, angažirana je i jedna ugledna međunarodna revizorska kuća koja je, također nakon seriozne kontrole poslovanja, zaključila da u Hercegovačkoj banci nema nikakvih propusta. Tako je zbog sumnje Međunarodne zajednice, Hercegovačka banka otišla u stečaj. Banka koja je bila srce hrvatskog gospodarstva i hrvatskog napretka u Bosni i Hercegovini otišla je u stečaj, a 4.500 gospodarskih subjekata ostalo je bez svoga novca, 90.000 štediša bez svojih štednji.
thread_title: Stanovništvo

message: U Federaciji BiH, 2001. godine djelovale su 42 banke, a Hercegovačka banka je sama obavljala 36 % financijskih tijekova u Bosni i Hercegovini, više od trećine. Zbog sumnje da Hercegovačka banka financira Hrvatsku samoupravu u Bosni i Hercegovini, pripadnici SFOR-a su blokirali zapadni dio grada Mostara, u kojemu se nalazilo sjedište Hercegovačke banke. Snage SFOR-a i federalne policije tenkom su ušle u prizemlje banke, spustile sajle kako bi iznijeli trezore, a kad to nije išlo pod trezore su stavili eksplozive i raznijeli ih. Nezamislivo je da se tako u demokratskom svijetu uništi jedna banka, da se imovina banke, nekih 15 milijuna konvertibilnih maraka, inventar, oprema i novac jednostavno odnese. Visoki dužnosnici SFOR-a nekoliko su puta izjavljivali da će pružiti dokaze o nedozvoljenim radnjama kako Hercegovačka banka financira HDZ BiH i Hrvatsku samoupravu, no to se nije dogodilo. Državna agencija za bankarstvo Bosne i Hercegovine je napravila reviziju i kazala da u Hercegovačkoj banci nije bilo nikakvog bezakonja. Kako povici na banku nisu prestajali, angažirana je i jedna ugledna međunarodna revizorska kuća koja je, također nakon seriozne kontrole poslovanja, zaključila da u Hercegovačkoj banci nema nikakvih propusta. Tako je zbog sumnje Međunarodne zajednice, Hercegovačka banka otišla u stečaj. Banka koja je bila srce hrvatskog gospodarstva i hrvatskog napretka u Bosni i Hercegovini otišla je u stečaj, a 4.500 gospodarskih subjekata ostalo je bez svoga novca, 90.000 štediša bez svojih štednji.
thread_title:  Slučaj Hercegovačka banka 

message: Bosanskohercegovački Hrvati su prvi u ratu i tijekom poslijeraća u Bosni i Hercegovini osnovali svoje vlastite lige u brojnim sportovima. 
=== Nogomet ===
Prva nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je funkcionirala kao nogometno ligaško natjecanje za klubove bosanskohercegovačkih Hrvata u Bosni i Hercegovini za vrijeme rata u toj zemlji i poslijeraća. Bila je to prva nogometna liga nastala za za vrijeme rata i poslijeraća u Bosni i Hercegovini, a ligu je organizirao Nogometni savez Hrvatske Republike Herceg-Bosne. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. Nogometni savez Bosne i Hercegovine, koji je bio pod bošnjačkim vodstvom, je priznavao isključivo bošnjačku nogometnu ligu. 1. nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je formirana  1993. godine. U sezoni 1997./98., najbolji nogometni klubovi bosnaskohercegovačkih Hrvata su se počeli suočavati sa najboljim bošnjačkim za ulazak u UEFA-ina europska klupska natjecanja. Ovi odnosi su postojali sve do sezone 2000./01., kada su se dvije lige spojile u jednu, stvorivši Premijer ligu BiH.
Najuspješniji klub u 1. nogometnoj ligi Herceg-Bosne bio je NK Široki Brijeg sa 5 osvojenih naslova prvaka. Hrvatski klubovi danas su jedni od uspješnijih u Premijer ligi BiH, NK Široki Brijeg ima dva naslova prvaka, a NK Brotnjo Čitluk i HŠK Zrinjski Mostar po jedan. HŠK Zrinjski Mostar i HNK Orašje jednom su osvojili Nogometni kup BiH. Velik broj današnjih hrvatskih reprezentivaca podrijetlom je ili dolazi iz Bosne i Hercegovine.
=== Košarka ===
Godine 1993. osnovana je košarkaška A1 liga Herceg-Bosne. U njoj su se natjecali košarkaški klubovi Hrvata u BiH. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. FIBA je priznavala samo rezultate iz bošnjačke košarkaške lige. Godine 2002. stvoreno je Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine, a nacionalne lige su nastavile postojati, ali kao druge lige. Tako pobjednik A1 lige Herceg-Bosne ulazi u Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine zajedno sa jednim srpskim i bošnjačkim košarkaškim klubom.
=== Mediji ===
U Radioteleviziju Herceg-Bosne, tijekom zadnje dvije godine rata u Bosni i Hercegovini uloženo je 10 milijuna njemačkih maraka. Radio Herceg-Bosne je zaživio te on i danas postoji, no Televizija Herceg-Bosne nikad nije počela emitirati svoj program. Kao nasljednik Televizije Herceg-Bosne, 1996.  godine nastaje Erotel, javna televizija iz Mostara, čiji se program mogao gledati na svim područjima koja su bila dio Hrvatske Republike Herceg-Bosne. Osim programa hrvatske televije Erotel iz Mostara i programi Hrvatske radiotelevizije mogli su se pratiti na čitavom području bivše Herceg-Bosne sve do 1999. godine. Neovisno povjerenstvo za medije, 15. studenog 1999. godine, zabranilo je rad Erotelu, da bi Erotelovi odašiljači nekoliko mjeseci kasnije bili nasilno oduzeti i predani Federalnoj televiziji. Preko tih "hrvatskih" odašiljača danas se sustavno ugrožava hrvatski jezik, tradicija i kultura, blati se hrvatska povijest i zaslužni ljudi, zaobilazi se hrvatska narodna baština i sve što bi doprinosilo afirmaciji hrvatskoga nacionalnog i kulturnog bića.
Danas u Bosni i Hercegovini postoje dvije javne radiotelevizijske kuće koje program emitiraju na hrvatskom jeziku, a osim njih imaju dosta manjih (općinskih) javnih radiopostaja. Dvije javne hrvatske radiotelevizijske kuće su: Hercegovačka radiotelevizija Mostar (Prije se nazivala Hrvatska radiotelevizija Mostar) i Radiotelevizija Kiss Kiseljak. Osim njih tu je i Radio Herceg-Bosne čiji se program može pratiti na čitavom području Bosne i Hercegovine, te dijelovima Republike Hrvatske. Od dnevnih novina postoje Dnevni list i Večernji list (izdanje za Bosnu i Hercegovinu). Hrvati već dugi niz godina traže svoj nacionalni kanal na državnoj televiziji, no dosad nije udovoljeno njihovim zahtjevima. Hercegovačka radiotelevizija Mostar i Radio Herceg-Bosne danas se nalaze u jako teškom položaju i nije sigurna njihova budućnost. Hrvati Bosne i Hercegovine tako bi mogli ostati i bez ono  malo svojih elektroničkih medija koji postoje u Bosni i Hercegovini.
=== Obrazovanje ===
mini|desno|200 px|Grb hrvatskog sveučilišta u Mostaru
U Mostaru je smješteno Sveučilište u Mostaru, jedino hrvatsko sveučilište izvan Hrvatske. Nastava se odvija na hrvatskom jeziku. Sveučilište u Mostaru ima dugu prošlost. Njegova je prethodnica franjevačka teologija, prva visoka škola u Mostaru i Hercegovini, utemeljena 1895. godine. Sredinom XX. stoljeća u Mostaru je osnovana Viša pedagoška škola, a potom i Visoka tehnička škola strojarske struke. On su bile zametci današnjega sveučilišta. Mostar je 1977. postao samostalno visokoučilišno središte s više fakulteta i viših škola odvajajući se od Univerziteta u Sarajevu i osnivajući Sveučilište "Džemal Bijedić". Usprkos značajnim razaranjima sveučilišnih objekata i općoj pogibelji za studente i nastavnike, Sveučilište nije prekidalo svoje aktivnosti tijekom čitavoga rata (1992.–1995.). Sredinom devedesetih dolazi do otvaranja novih fakulteta i znanstveno-istraživačkih instituta. U sastavu Sveučilišta u Mostaru djeluju:
* Agronomski fakutet
* Ekonomski fakultet
* Filozofski fakultet
* Fakultet prirodno-matematičkih i odgojnih znanosti
* Fakultet strojarstva i računarstva
* Građevinski fakultet
* Medicinski fakultet
* Pravni fakultet
* Akademija likovnih umjetnosti
* Visoka zdravstvena škola
=== Hrvatsko kulturno društvo Napredak ===
Dana 14. rujna 1902. u Mostaru, i nešto kasnije, 11. studenog 1902. godine u Sarajevu održana je utemeljiteljska sjednica "Hrvatskog društva za namještanje djece na zanate i u trgovinu". Društvo je osnovano kao "Hrvatsko potporno društvo za siromašne đake i naučnike". 10. rujna 1904. godine, sarajevsko društvo mijenja ime u "Napredak". 19. studenog 1905. godine, sarajevsko društvo u svoj program uvodi i pomaganje đaka, a naziv društvu je "Hrvatsko društvo Napredak za potpomaganje naučnika i đaka Hrvata - katolika". 9. lipnja 1907. godine, mostarsko i sarajevsko društvo su se ujedinili. Sjedište HKD Napredka je bilo u Sarajevu, gdje je ova ustanova izgradila impresivnu "Napredkovu" palaču 1923. godine. Hrvatsko kulturno društvo Napredak je nastavilo s radom sve do 1949. godine, kada su ga raspustile protuhrvatski nastrojene jugoslavenske vlasti. Napredkovo djelovanje nije odgovaralo tadašnjoj vlasti pa 1. travnja 1949. godine, dolazi do njegova ukidanja, pod izgovorom kako nema članstva i ne može se održati skupština, koja bi dala legalitet upravi. Obnoviteljska skupština održana je 29. rujna 1990. godine u Sarajevu. Usvojen je Statut kojim je definirano da je svrha obnovljenog Napretka: kulturno i prosvjetno djelovanje, ekonomsko jačanje i socijalno podizanje hrvatskog naroda. Danas HKD Napredak ima oko 20.000 članova, a predsjednik je Franjo Topić. Napredak ima mnoštvo ogranaka diljem Bosne i Hercegovine i Hrvatske.
thread_title:  Sport 

message: Prva nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je funkcionirala kao nogometno ligaško natjecanje za klubove bosanskohercegovačkih Hrvata u Bosni i Hercegovini za vrijeme rata u toj zemlji i poslijeraća. Bila je to prva nogometna liga nastala za za vrijeme rata i poslijeraća u Bosni i Hercegovini, a ligu je organizirao Nogometni savez Hrvatske Republike Herceg-Bosne. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. Nogometni savez Bosne i Hercegovine, koji je bio pod bošnjačkim vodstvom, je priznavao isključivo bošnjačku nogometnu ligu. 1. nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je formirana  1993. godine. U sezoni 1997./98., najbolji nogometni klubovi bosnaskohercegovačkih Hrvata su se počeli suočavati sa najboljim bošnjačkim za ulazak u UEFA-ina europska klupska natjecanja. Ovi odnosi su postojali sve do sezone 2000./01., kada su se dvije lige spojile u jednu, stvorivši Premijer ligu BiH.
Najuspješniji klub u 1. nogometnoj ligi Herceg-Bosne bio je NK Široki Brijeg sa 5 osvojenih naslova prvaka. Hrvatski klubovi danas su jedni od uspješnijih u Premijer ligi BiH, NK Široki Brijeg ima dva naslova prvaka, a NK Brotnjo Čitluk i HŠK Zrinjski Mostar po jedan. HŠK Zrinjski Mostar i HNK Orašje jednom su osvojili Nogometni kup BiH. Velik broj današnjih hrvatskih reprezentivaca podrijetlom je ili dolazi iz Bosne i Hercegovine.
thread_title:  Nogomet 

message: Godine 1993. osnovana je košarkaška A1 liga Herceg-Bosne. U njoj su se natjecali košarkaški klubovi Hrvata u BiH. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. FIBA je priznavala samo rezultate iz bošnjačke košarkaške lige. Godine 2002. stvoreno je Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine, a nacionalne lige su nastavile postojati, ali kao druge lige. Tako pobjednik A1 lige Herceg-Bosne ulazi u Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine zajedno sa jednim srpskim i bošnjačkim košarkaškim klubom.
thread_title:  Košarka 

message: U Radioteleviziju Herceg-Bosne, tijekom zadnje dvije godine rata u Bosni i Hercegovini uloženo je 10 milijuna njemačkih maraka. Radio Herceg-Bosne je zaživio te on i danas postoji, no Televizija Herceg-Bosne nikad nije počela emitirati svoj program. Kao nasljednik Televizije Herceg-Bosne, 1996.  godine nastaje Erotel, javna televizija iz Mostara, čiji se program mogao gledati na svim područjima koja su bila dio Hrvatske Republike Herceg-Bosne. Osim programa hrvatske televije Erotel iz Mostara i programi Hrvatske radiotelevizije mogli su se pratiti na čitavom području bivše Herceg-Bosne sve do 1999. godine. Neovisno povjerenstvo za medije, 15. studenog 1999. godine, zabranilo je rad Erotelu, da bi Erotelovi odašiljači nekoliko mjeseci kasnije bili nasilno oduzeti i predani Federalnoj televiziji. Preko tih "hrvatskih" odašiljača danas se sustavno ugrožava hrvatski jezik, tradicija i kultura, blati se hrvatska povijest i zaslužni ljudi, zaobilazi se hrvatska narodna baština i sve što bi doprinosilo afirmaciji hrvatskoga nacionalnog i kulturnog bića.
Danas u Bosni i Hercegovini postoje dvije javne radiotelevizijske kuće koje program emitiraju na hrvatskom jeziku, a osim njih imaju dosta manjih (općinskih) javnih radiopostaja. Dvije javne hrvatske radiotelevizijske kuće su: Hercegovačka radiotelevizija Mostar (Prije se nazivala Hrvatska radiotelevizija Mostar) i Radiotelevizija Kiss Kiseljak. Osim njih tu je i Radio Herceg-Bosne čiji se program može pratiti na čitavom području Bosne i Hercegovine, te dijelovima Republike Hrvatske. Od dnevnih novina postoje Dnevni list i Večernji list (izdanje za Bosnu i Hercegovinu). Hrvati već dugi niz godina traže svoj nacionalni kanal na državnoj televiziji, no dosad nije udovoljeno njihovim zahtjevima. Hercegovačka radiotelevizija Mostar i Radio Herceg-Bosne danas se nalaze u jako teškom položaju i nije sigurna njihova budućnost. Hrvati Bosne i Hercegovine tako bi mogli ostati i bez ono  malo svojih elektroničkih medija koji postoje u Bosni i Hercegovini.
thread_title:  Mediji 

message: mini|desno|200 px|Grb hrvatskog sveučilišta u Mostaru
U Mostaru je smješteno Sveučilište u Mostaru, jedino hrvatsko sveučilište izvan Hrvatske. Nastava se odvija na hrvatskom jeziku. Sveučilište u Mostaru ima dugu prošlost. Njegova je prethodnica franjevačka teologija, prva visoka škola u Mostaru i Hercegovini, utemeljena 1895. godine. Sredinom XX. stoljeća u Mostaru je osnovana Viša pedagoška škola, a potom i Visoka tehnička škola strojarske struke. On su bile zametci današnjega sveučilišta. Mostar je 1977. postao samostalno visokoučilišno središte s više fakulteta i viših škola odvajajući se od Univerziteta u Sarajevu i osnivajući Sveučilište "Džemal Bijedić". Usprkos značajnim razaranjima sveučilišnih objekata i općoj pogibelji za studente i nastavnike, Sveučilište nije prekidalo svoje aktivnosti tijekom čitavoga rata (1992.–1995.). Sredinom devedesetih dolazi do otvaranja novih fakulteta i znanstveno-istraživačkih instituta. U sastavu Sveučilišta u Mostaru djeluju:
* Agronomski fakutet
* Ekonomski fakultet
* Filozofski fakultet
* Fakultet prirodno-matematičkih i odgojnih znanosti
* Fakultet strojarstva i računarstva
* Građevinski fakultet
* Medicinski fakultet
* Pravni fakultet
* Akademija likovnih umjetnosti
* Visoka zdravstvena škola
thread_title:  Obrazovanje 

message: Dana 14. rujna 1902. u Mostaru, i nešto kasnije, 11. studenog 1902. godine u Sarajevu održana je utemeljiteljska sjednica "Hrvatskog društva za namještanje djece na zanate i u trgovinu". Društvo je osnovano kao "Hrvatsko potporno društvo za siromašne đake i naučnike". 10. rujna 1904. godine, sarajevsko društvo mijenja ime u "Napredak". 19. studenog 1905. godine, sarajevsko društvo u svoj program uvodi i pomaganje đaka, a naziv društvu je "Hrvatsko društvo Napredak za potpomaganje naučnika i đaka Hrvata - katolika". 9. lipnja 1907. godine, mostarsko i sarajevsko društvo su se ujedinili. Sjedište HKD Napredka je bilo u Sarajevu, gdje je ova ustanova izgradila impresivnu "Napredkovu" palaču 1923. godine. Hrvatsko kulturno društvo Napredak je nastavilo s radom sve do 1949. godine, kada su ga raspustile protuhrvatski nastrojene jugoslavenske vlasti. Napredkovo djelovanje nije odgovaralo tadašnjoj vlasti pa 1. travnja 1949. godine, dolazi do njegova ukidanja, pod izgovorom kako nema članstva i ne može se održati skupština, koja bi dala legalitet upravi. Obnoviteljska skupština održana je 29. rujna 1990. godine u Sarajevu. Usvojen je Statut kojim je definirano da je svrha obnovljenog Napretka: kulturno i prosvjetno djelovanje, ekonomsko jačanje i socijalno podizanje hrvatskog naroda. Danas HKD Napredak ima oko 20.000 članova, a predsjednik je Franjo Topić. Napredak ima mnoštvo ogranaka diljem Bosne i Hercegovine i Hrvatske.
thread_title:  Hrvatsko kulturno društvo Napredak 

message: Bosanskohercegovački Hrvati su prvi u ratu i tijekom poslijeraća u Bosni i Hercegovini osnovali svoje vlastite lige u brojnim sportovima. 
=== Nogomet ===
Prva nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je funkcionirala kao nogometno ligaško natjecanje za klubove bosanskohercegovačkih Hrvata u Bosni i Hercegovini za vrijeme rata u toj zemlji i poslijeraća. Bila je to prva nogometna liga nastala za za vrijeme rata i poslijeraća u Bosni i Hercegovini, a ligu je organizirao Nogometni savez Hrvatske Republike Herceg-Bosne. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. Nogometni savez Bosne i Hercegovine, koji je bio pod bošnjačkim vodstvom, je priznavao isključivo bošnjačku nogometnu ligu. 1. nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je formirana  1993. godine. U sezoni 1997./98., najbolji nogometni klubovi bosnaskohercegovačkih Hrvata su se počeli suočavati sa najboljim bošnjačkim za ulazak u UEFA-ina europska klupska natjecanja. Ovi odnosi su postojali sve do sezone 2000./01., kada su se dvije lige spojile u jednu, stvorivši Premijer ligu BiH.
Najuspješniji klub u 1. nogometnoj ligi Herceg-Bosne bio je NK Široki Brijeg sa 5 osvojenih naslova prvaka. Hrvatski klubovi danas su jedni od uspješnijih u Premijer ligi BiH, NK Široki Brijeg ima dva naslova prvaka, a NK Brotnjo Čitluk i HŠK Zrinjski Mostar po jedan. HŠK Zrinjski Mostar i HNK Orašje jednom su osvojili Nogometni kup BiH. Velik broj današnjih hrvatskih reprezentivaca podrijetlom je ili dolazi iz Bosne i Hercegovine.
=== Košarka ===
Godine 1993. osnovana je košarkaška A1 liga Herceg-Bosne. U njoj su se natjecali košarkaški klubovi Hrvata u BiH. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. FIBA je priznavala samo rezultate iz bošnjačke košarkaške lige. Godine 2002. stvoreno je Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine, a nacionalne lige su nastavile postojati, ali kao druge lige. Tako pobjednik A1 lige Herceg-Bosne ulazi u Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine zajedno sa jednim srpskim i bošnjačkim košarkaškim klubom.
thread_title:  Sport 

message: Prva nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je funkcionirala kao nogometno ligaško natjecanje za klubove bosanskohercegovačkih Hrvata u Bosni i Hercegovini za vrijeme rata u toj zemlji i poslijeraća. Bila je to prva nogometna liga nastala za za vrijeme rata i poslijeraća u Bosni i Hercegovini, a ligu je organizirao Nogometni savez Hrvatske Republike Herceg-Bosne. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. Nogometni savez Bosne i Hercegovine, koji je bio pod bošnjačkim vodstvom, je priznavao isključivo bošnjačku nogometnu ligu. 1. nogometna liga Hrvatske Republike Herceg-Bosne je formirana  1993. godine. U sezoni 1997./98., najbolji nogometni klubovi bosnaskohercegovačkih Hrvata su se počeli suočavati sa najboljim bošnjačkim za ulazak u UEFA-ina europska klupska natjecanja. Ovi odnosi su postojali sve do sezone 2000./01., kada su se dvije lige spojile u jednu, stvorivši Premijer ligu BiH.
Najuspješniji klub u 1. nogometnoj ligi Herceg-Bosne bio je NK Široki Brijeg sa 5 osvojenih naslova prvaka. Hrvatski klubovi danas su jedni od uspješnijih u Premijer ligi BiH, NK Široki Brijeg ima dva naslova prvaka, a NK Brotnjo Čitluk i HŠK Zrinjski Mostar po jedan. HŠK Zrinjski Mostar i HNK Orašje jednom su osvojili Nogometni kup BiH. Velik broj današnjih hrvatskih reprezentivaca podrijetlom je ili dolazi iz Bosne i Hercegovine.
thread_title:  Nogomet 

message: Godine 1993. osnovana je košarkaška A1 liga Herceg-Bosne. U njoj su se natjecali košarkaški klubovi Hrvata u BiH. Za to vrijeme, nogometna natjecanja su bila podijeljena po nacionalnoj osnovi, tako da su u Bosni i Hercegovini Hrvati, Bošnjaci i Srbi svaki za sebe igrali svoje nacionalne lige. FIBA je priznavala samo rezultate iz bošnjačke košarkaške lige. Godine 2002. stvoreno je Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine, a nacionalne lige su nastavile postojati, ali kao druge lige. Tako pobjednik A1 lige Herceg-Bosne ulazi u Košarkaško prvenstvo Bosne i Hercegovine zajedno sa jednim srpskim i bošnjačkim košarkaškim klubom.
thread_title:  Košarka