lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Lipik

message: Promjene od 21. siječnja 2007. - Molim urednike da u slučaju bilo kakvih nedoumica oko autorskih prava teksta objavljenog u izmjenama na stranici Lipik unešenim 21.01.2007. obavezno kontaktiraju autora tih izmjena, kako se ne bi ponovila situacija sa početka 2005. kad je obrisan prethodno unešeni tekst jer je urednik tražio copyright dozvole na krivom mjestu (iako je izvornik bio uredno naveden na dnu teksta). Zahvaljujem unaprijed. M.I.B.
replies: text: Nije dovoljno navesti izvornik. Zatražit ću dozvolu webmastera stranica s kojih su tekstovi preuzeti, pa ćemo vidjeti što će odgovoriti.--Donatus 09:05, 21. siječanj 2007. (CET)
replies: text: :Na Wikipediji ne postoje urednici. Svi suradnici su urednici. -- Andrej Šalov 21:21, 21. siječanj 2007. (CET)

message: Dozvola za korištenje sadržaja sa stranica http://www.lipik.hr nalazi se ovdje.--Donatus 15:36, 22. siječanj 2007. (CET)
thread_title:  Dozvola 

message: Od 1999. održava se Međunarodni streetball turnir Lipik. Od 2016. turnir je Lipik 3x3 Challenger, turnir iz kvalifikacijske serije za 3x3 World Tour. Jedan je od najjačih turnira iz Challenger serije.https://www.034portal.hr/index.php?id=23258http://hotspots.net.hr/2016/08/lipik-uskoro-ugoscava-europski-globalno-najjaci-turnir-malbee-lipik-3x3-challenger/http://www.crohoops.com/2015/08/17/2015-streetball-lipik-report/ 213.149.51.153 16:55, 31. ožujka 2019. (CEST) — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 213.149.62.161 (razgovor • doprinosi) 16:47, 12. ožujka 2019.
thread_title:  sport 

message: "Lipik je osamdesetih godina prošlog stoljeća bio najpoželjnija i najposjećenija kontinentalna turistička destinacija bivše države, a među turistima je bio poznat i kao „kontinentalna Opatija“. "  Bilo bi dobro razraditi to. Setenzatsu (razgovor)
thread_title:  Turizam
Razgovor:Isaac Newton

message: Ako je i rođen na Božić po julijanskom kalendaru, svejedno to nije isti dan kao 4. siječnja (što piše u zaglavlju), jer prema julijanskom kalendaru Božić pada 7. siječnja.--Donatus 19:07, 22. siječanj 2007. (CET)
replies: text: Razlika se povećala od 17. stoljeća (po jedan dan u 1700., 1800. i 1900. godini) --83.131.32.141 19:54, 22. siječanj 2007. (CET)
Imaš pravo. Na to sam zaboravio.--Donatus 20:06, 22. siječanj 2007. (CET)
Newton je izmislio REFLEKTORSKI teleskop a ne refraktorski. Znam to pouzdano jer ga imam na tavanu (reflektorski teleskop).— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Vedran V (razgovor • doprinosi) 
Negdje spomenuti i famozni izraz Newtona u sukobu s Hookeom:
Stojeći_na_ramenima_giganata— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 134.155.89.126 (razgovor • doprinosi) 10:33, 19. ožujak 2008.
Malo sam uredio tekst, dodao poveznice i infokvir, tako da smatram da bi se uputa {priča} mogla maknuti... Što se tiče izvora, bilo bi dobro dodati ih. Izgleda da je izvor ova stranica.
Angler (razgovor) 23:15, 14. svibanj 2009. (CEST)
Biografija je "malo" drugačija od one na engleskoj wikipediji Isaac Newton.--Drunken.dx (razgovor) 21:15, 8. veljače 2012. (CET)

message: Isaac je preminuo 1727., a ne 1728.
Sada piše 1717. - vjerojatno je pri ispravljanju došlo do pogreške.
PerihorPerihor (razgovor) 12:36, 3. lipnja 2020. (CEST)
thread_title:  Godina smrti
Razgovor Wikipedija:Rječnik

message: Treba dodati „međuwiki poveznice“ i „interwiki poveznice“. I, jel' te riječi pišemo skupa ili odvojeno?--Donatus 16:09, 30. siječanj 2007. (CET)

message: Trebalo bi članak staviti u kategoriju, nisam htio hišta prčkati.
replies: text: --dnik ► 08:59, 2. siječanj 2008. (CET)
thread_title:  Kat? 

message: Ovo je pojmovnik, ne rječnik. Trebalo bi izmjeniti.
--Gdje je nestala duša svijeta (razgovor) 20:52, 14. studenog 2010. (CET)
thread_title:  Naziv
Razgovor:Paintball

message: Iz članka sam izbacio ovu rečenicu: 
To je sport u kojem su svi ravnopravni, bez obzira na spol, na rasu i na pripadnost u društvu.
Smatram da je spomenuta rečenica suvišna i "predramatizirana".— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Janka (razgovor • doprinosi)

message: Članak je katastrofalan, bilo bi dobro da se malo pogleda engleska i druge wikipedije. U ovom članku ima više reklame nego što je uobičajeno na wikipediji. Popis klubova (čitaj: tvrtke koje nude paintball), a pogotovo njihove web stranice nemaju šta tražiti u jednoj online enciklopediji. Sa druge strane uopće nema npr. ništa o povijesti paintballa, opremi, natjecanjima itd. 
--93.138.243.199 23:10, 17. rujna 2010. (CEST)
replies: text: Mišljenja sam da je dio o klubovima (koji nije reklama) nepotrebno uklonjen. Radi se o korisnim i osnovnim podacima koji govore kada je klub osnovan, iz kojeg mjesta dolazi te u kojoj ligi se natječe. Ne vidim potrebu da se za takve klubove otvaraju novi članci, al' isto, ne vidim razlog zašto se ne bi spomenuli u samome članku o Painballu.--frk@ 09:31, 28. rujna 2010. (CEST)

text: Zato što to mnogima služi za SEO, odnosno iskorištavanje wikipedije za komercijalne potrebe i promidžbu. Ne vidim ništa sporno da se negdje u zagradi upišu podaci kada je neki klub osnovan i otkuda je, ali web stranice kao i djelatnosti klubova, njihove usluge... se ne bi trebale spominjati. --Vatel (razgovor) 12:06, 15. listopada 2010. (CEST)
thread_title:  Korištenje wiki u promotivne svrhe
Razgovor:Uvodi u filozofiju

message: Ideja o ovom članku došla mij je jednm kada sam u knjižnici stajao pred policom sa knjigama iz filozofije i zapitao se "Koliko ima onih koje predstavljaju neki uvod u filozofiju? Koliko ih je stvarno pristupačno laiku?" Razmišljajući u tome (i pregledavajući svoju osobnu biblioteku i bilješke), shvatio sam da takvih knjiga ima mnogo, i da su vrlo raznolike, po pristupu i primjerenosti za stvarno uvođenje. Neke su zapravo vrlo teško filozofiranje koje zahtijeva znatno predznanje, neke su primjerene studentima filozofije, neke su pak pristupačne i potpunim laicima. 
Pa sam tako neke svoje stare bilješke obradio i dopunio, te počeo sustavno pregledavati što kod nas ima izdano. Kao obrazovani filozof, vjerujem da mogu dati korisne upute za dalje čitanje zainteresiranim laicima i početnicima. Nastojim, naravno, biti što objektivniji, ne dovodeći u pitanje posebne filozofske pozicije s kojima se osobno možda ne slažem. Naravno da se, kako napisah u članku Filozofija, strogo gledano u filozofiji ne može biti "objektivan". Nemojte me jako grditi, ako baš nije neophodno! :) Za primjedbe i dopune bit ću zahvalan! 
Moj je pristupi inače da se filozofija mora prestati "u-stručavati", tj. biti "struka" koja se ustručava od "bacanja biserja pred svinje", razgovora s običnim ljudima, kako je radio Sokrat. Zato nastojim složene misli izreći jednostavnim jezikom - a da ipak pri tome ne odustajem od težnje da se i vrlo komplicirane misli artikuliraju! Polazimo od običnog jezika (kao u Filozofiji običnog jezika, izbjegavamo složeni žargon tamo gdje nije nužan, ali ne moramo pri njemu ostati. Tako sam postupao i u članku Filozofija.
Nastojat ću dakle dati jednostavne prikaze često teških knjiga, imajući u vidu pedagošku namjeru.--Fausto 23:06, 30. siječanj 2007. (CET)
Evo dodah prikaze još tri knjige, a spremam još. Postaje predugačko, možda bude kategorija…--Fausto 22:07, 2. ožujak 2007. (CET)
Možda da napraviš popis uvoda u filozofiju s nekim uvodom u uvode (eh...), a onda samo povežeš s pregledima pojedinih uvoda, ako namjeravaš dodavati još.
thread_title: O ovom članku

message: 21 knjiga, priličan broj! :) Trenutno imam još dvije, koje treba prikazati, ali posao je praktički završen!--Fausto 13:09, 28. kolovoz 2007. (CEST)
thread_title:  Evo, sad je prilično kompletno!
Razgovor:Bura

message: Ja imam pitanje. Dal netko zna koja je najjaca izmjerena bura i gdje je izmjerena? Hvala — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 89.172.59.195 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Iako je  orkanska bura u noći s 13. na 14. studenog 2004. poharala obalu Jadrana od Rijeke do Dubrovnika, s udarima koji su prestizali 200 km/h, rekord u brzini za sada drži Maslenički most od 21. prosinca 1998. na kojem je izmjeren udar vjetra od 248 km/h. --Roberta F. 23:41, 31. siječanj 2007. (CET)
replies: text: :Čudi me kako to neko do sad nije ubacija u članak. BlackArrow (razgovor) 00:35, 24. lipnja 2010. (CEST)
znao sam da sam čuo preko 300km/h pa me čudi šta ta informacija nije na wiki, a evo i dokaza: novi list
thread_title:  Rekordni udari bure 

message: Bura (u narodu poznata i kao grego, gregal) jest vjetar koji dolazi iz sjevernog smijera, ali je nikako ne treba miješati sa svojom srodnicom tramuntanom koja je čisti sjevernjak. Bura je zbog konfiguracije naše obale najčešće SI vjetar iako ponegdje jeste čisti sjeverac. Bura isto tako zna puhati i kao istočnjak, to je poznati grego-levanat, odnosno bura po levantu. Hvala na pažnji --ARMchoir 08:23, 1. travanj 2008. (CEST)
thread_title:  Sjevernjak?!
Razgovor o kategoriji:NDH

message: Da li bi bilo bolje preimenovati ovu kategoriju u puni naziv umjesto skraćenice? Sve ostale wikipedije koriste puni naziv. --Ivan Bajlo 00:44, 4. veljača 2007. (CET)
replies: text: Troslovne kratice u raznim državama i jezicima mogu imati različita značenja, stoga je logično da projekti na drugim jezicima rabe puni naziv. Hrvatski jezik kraticu NDH prepoznaje samo za jedan pojam, Nezavisnu Državu Hrvatsku, koliko je kratica prepoznatljiva govori i na temelju kratice iskovana riječ endehazija koja se može naći u povijesnoj literaturi. Povođenje za drugim projektima nije razlog za mijenjanje imena kategorije, naravno valjano je pitanje trebamo li imati kratice kao imena (ili dio imena) kategorija. Načelno to je loša ideja (kratice kao imena kategorija), ali ako se broj ovakvih kategorija drži malenim (npr. može još HOO), ne vidim da to umanjuje jasnoću projekta. SpeedyGonsales 12:41, 13. prosinca 2012. (CET)
thread_title:  Ime kategorije 

message: Mala je zbrka ovdje, vezana uz :Kategorija:NDH i :Kategorija:Ustaški pokret.
Planiram napraviti slijedece:
* Podijeliti clanke po kronogiji, uz podkategorije za biografije:
** :Kategorija:Ustaški pokret do 1941. (atentat U Marseillesu ...)
*** :Kategorija:Članovi ustaškog pokreta do 1941. (ujedno ide i pod :Kategorija:Hrvatski političari u prvoj Jugoslaviji)
** :Kategorija:Ustaški pokret u Drugom svjetskom ratu
*** :Kategorija:Dužnosnici NDH (ujedno ide i pod :Kategorija:Hrvatski političari u Drugom svjetskom ratu)
** "Kategorija:Ustaški pokret nakon Drugog svjetskog rata" <-- tu idu i razne (ne sve) emigrantske tiskovine kojih imamo vec podosta
*** "Kategorija:Članovi ustaškog pokreta nakon 1945." (ujedno ide i pod :Kategorija:Hrvatski oporbeni političari u iseljeništvu (1945.-1989.))
Pored toga, u :Kategorija:NDH treba jos par podkategorija:
* :Kategorija:Vojna povijest NDH
* :Kategorija:Ustaški zločini
* :Kategorija:Dužnosnici NDH
Ima par knjiga o NDH u ovoj kategoriji - ovo bi trebalo sve spojiti u jedan clanak, pojedine knjige ipak ne zasluzuju svaka svoj clanak. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Sombrero (razgovor • doprinosi) 10:44, 3. srpnja 2008.
replies: text: Ovo gore je popriličan čušpajz. Ustaški pokret do 1941. godine i u Drugom svjetskom ratu su dvije različite stvari o čemu jasno govori hrvatska historiografija, zato te kategorije postoje. Ustaški pokret nakon Drugog svjetskog rata je nepostojeći, jer pokretom nije moguće zvati Antu Pavelića u Madridu, zato Kategorija:Ustaški pokret nakon Drugog svjetskog rata ne postoji niti ju ima smisla stvarati.

text: "Pojedine knjige ipak ne zasluzuju svaka svoj clanak" - danas imamo niz članaka o povijesnim knjigama koje obrađuju vrijeme NDH. Kriteriji projekta su jasni, nemamo članke o samizdatima a članci o stručnim knjigama (npr. izdanja Hrvatskog instituta za povijest) su više nego dobrodošli. SpeedyGonsales 12:41, 13. prosinca 2012. (CET)
thread_title:  Bolje kategorizirati
Razgovor:Istarski demokratski sabor

message: „Socijalističko-liberalni predznak“? Ili bi možda bolje bilo reći „socijalno-liberalni predznak“?--Donatus 09:42, 4. veljača 2007. (CET)
Sve je u redu. --Santander (razgovor) 12:04, 5. veljače 2010. (CET)

message: U predlošku su parametri, ali se ne vide
| vođa1_titula               = Potpredsjednici
| vođa1_ime                  = Valter Flego, Nivio Stojnić, Renato Krulčić   
| vođa2_titula               = Potpredsjednice
| vođa2_ime                  = Gloria Paliska Bolterstein, Roberta Lakošeljac
| vođa3_titula               = Glavni tajnik
| vođa3_ime                  = Giovanni Sponza
Zašto? --Marsovka (razgovor) 17:28, 22. svibnja 2014. (CEST)
thread_title:  Parametri u predlošku 

message: Da li se netko razumije u ovo, kako ubaciti logo sa engleske verzije? I kako napraviti da drugi parametri u infookviru (npr. podmladak, broj mjesta u parlamentima) budu vidljivi? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 46.188.189.95 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Riješeno. Sve za demokraciju.--MaGa▀▄poruči mi 20:37, 8. listopada 2015. (CEST)
thread_title: Logo
Razgovor:Sveti Blaž

message: Pozdrav. Ja sam iz Dubrovnika. Evo upravo po festi sv. Vlaha mislio sam postavit tekst o samom uzimanju sv. Vlaha za zaštitnika Dubrovnika. Mislim da nije uredu da to pišem pod Sv. Blaž jer to nije dubrovački. Što misliš, dali da to pišem pod Sveti Vlaho koja je preusmjerena na Sveti Blaž ili da napravim novi članak Festa Svetog Vlaha?
Kiso
replies: text: Ako bi to bio malo duži tekst, onda bi bilo najbolje napraviti novi članak Festa svetog Vlaha, a ovdje ćemo staviti poveznicu na taj članak.--Donatus 10:22, 4. veljača 2007. (CET)
Da. Bilo bi poprilično toga. Dosta više o samom svecu (njegov život i legenda), uzimanje Sv. Vlaha za parca Dubrovnika, štovanje kroz stoljeća i sl, u biti ne sama Festa, možda ipak da ostavimo ovo sto pise pod Blaž, kao općenito, na Hrvatskom, a da na Sveti Vlaho stavim ovo vezano za Dubrovnik. Mislim da Festa svetog Vlaha je malo uže od onog što mislim postavit.
??

text: Ja ne bih razdvajao sv. Vlahu od sv. Blaža, jer je riječ o istoj osobi koja u hrvatskom ima dva imena (Blaž pripada književnom standardu, a Vlaho je lokalizam). Zato bi ovdje u članak »Sveti Blaž« trebalo staviti ono što misliš o njegovu životu i legendi, a sve što je vezano uz Dubrovnik može biti onda u članku koji bi se zvao, ne Festa svetog Vlaha, jer kažeš da bi bilo opširnije, nego onda Sveti Vlaho i Dubrovnik ili Štovanje svetog Vlaha u Dubrovniku. Tu bi mogla biti povijest izabiranja Vlaha za parca i povijest štovanja i nešto o crkvi sv. Vlaga i o današnjem načinu proslave.
thread_title:  Sv Vlaho 

message: Životopis je napisan kao da se radi o neupitnim povijesnim činjenicama, pa i dijelovi koji se tiču navodnih čudesa, anđeoskog ukazanja i detalja pogubljena. U najboljoj namjeri mislim da bi ispred teksta trebala stajati ograda, npr. "Prema predaji..." ili nešto slično.
replies: text: Super ideja. Molim da se prikljucite u realizaciji iste.--El hombre (razgovor) 23:34, 7. veljače 2016. (CET)
thread_title:  životopis
Razgovor:Miloslavić

message: Ja sam autor web stranice i supotpisnik članka na web stranici. 
Kiso
replies: text: Poslao sam upit na kontak koji se nalazi na stranici www.miloslavic.com o tome imamo li dozvolu za korištenje sadržaja.--Donatus 15:57, 4. veljača 2007. (CET)

message: Donja dozvola pristigla je s e-mail adrese stranice s koje je preuzet tekst--Donatus 16:56, 4. veljača 2007. (CET)
Poštovani,
Ja sam autor web sranica www.miloslavic, i sav sadržaj koji  je postavljen pod mojim nickom KISO je u mom vlasništvu.
Usputno, na stranicama Župe dubrovačke, netko je s www.miloslavic.com skinuo te preradio i dodao na Wikipediu sliku panorame Župe (istu koristim na članku Miloslavić), ali nema veze, neka ona ostane.
 
Hvala na mailu.
----
thread_title:  Dozvola
Razgovor:Momčilo Đujić

message: David sinčić od veljače 1942 g.kada je postavljen na dužnost velikogog župana Bribir Sidrage,neutrtalizira četničko zločinačko djelovanje na ogromnom području:Drvar-petrovac-pa sve do Knina i prema Zadru i opet na sjever sve do karlovca.Dokumenti i povjesni zapisi izričito dokazuju da je u tih šest mjeseci djelovanja Davida Sinčića kao velikog župana 120 glavara seoskih odbora srba prihvatilo lojalnost NDH svojim potpisima.David Sinčić vraća u škole nastavnike,u upravu službenike i uređuje ravnopravan odnos za sve stanovništvo.Uškoli postoje dokumenti koji dokazuju da je David Sinčić uveo reforme izjednačenog pristupa i hrvatskoj i srpskoj djeci.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 217.14.208.175 (razgovor • doprinosi) 
Prema engleskoj Wikipediji, mjesto smrti je San Diego (California), a ne Chicago. Đujić je živio u Californiji. Ante Pavelić je odobrio prebacivanje Đujićevih postrojbi u Sloveniju, ali Đujić nije išao pravcem koji je dobio, nego prema Istri. To ima kod Joze Tomaševića. Provjerite ono za Židove (samo ukoliko Šešelj uspije "očistiti Srbiju sve do posljednjeg Židova, Albanca i Hrvata"). Glede zahtjeva za izručenje, (čak je SRJ to zahtijevala 1991. godine), Savezna Republika Jugoslavija nije postojala do travnja 1992.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je N Jordan (razgovor • doprinosi)

message: U članku piše "Osuđeni je ratni zločinac iz Drugoga svjetskog rata (...) osuđen je u odsutnosti." Ima li izvor za suđenje? Gdje je bilo, nadnevak, presuda...? 
Dvije knjige navode kako je od Državne komisije... proglašen ratnim zločincem.
Rovoobob Razgovor 08:57, 25. siječnja 2019. (CET)
Ima nešto ovdje o pokretanju postupka za izručenje:
 
Čemu to ako je već bio osuđen?--Rovoobob Razgovor 00:35, 28. siječnja 2019. (CET)
Isto u Slobodnoj Dalmaciji od 20. svibnja 2005. piše: 
--Rovoobob Razgovor 05:58, 28. siječnja 2019. (CET)
thread_title:  Osuđen ili proglašen ratnim zločincem? 

message: Piše u članku da je SRJ tražila izručenje 1991. Nije. Zato što je SRJ nastala u Aprilu 1992. Dakle moglo je biti 1992 a ne 1991. Ne mogu to ispraviti 141.138.41.178 21:10, 6. veljače 2024. (CET)
thread_title:  krivi podatak
Razgovor:Ilirska teorija o podrijetlu Hrvata

message: Ne, nego obratno. Ali ovo je samo komentar na glupost. --Zeljko 19:46, 5. veljača 2007. (CET)
Ilirska i Iranska teorija po svemu sudeći su ustvari jednako točne: Iliri su slavenizirani ili bolje reći hrvatizirani. Današnji prosječni Hrvat je genetski čak više ex-Ilir nego ex-Hrvat iz 7.st. 
Isto tako ex-Hrvat iz 7.st. je ustvari slavenizirani Hurit iz Mitanije 15.st.pr.Kr. Ti pra-Hrvati imaju vjerojatno istu R1a haplogrupu kao i Slaveni čiji su jezik prihvatili, uostalom pripisuje im se isto indoeuropsko porijeklo.
Istina je uvijek jednostavna, a navedene teorije svaka zasebno su prejednostavne da bi bile cijela istina.
Kolika je vjerojatnost da su Hrvati masovno doselili na Jadran u 7. st. da bi već u 9. st. imali jednu od najvećih ratnih floti u Europi? Za to je potrebna tradicija u brodogradnji i malo više vremena. Iliri su ga imali na pretek: cca 20000 god. Također Mitanci kao i Hetiti i ostali narodi Male Azije jahali su u brončano doba na krilima mediteranske trgovine morem koja je i uzdigla mediteransku civilizaciju tog doba. Slaveni sjeverno od Kavkaza su u to vrijeme brčkali nogice u potočićima i smišljali nazive za "izvor vode" kojima su krcati svi slavenski jezici kao malo koji drugi. Može i ovako: kajkavec i štokavac iz Slavonije su vjerojatno pra-Hrvati, čakavac (Dalmacija, Istra) i štokavac(Hercegovina, Dubrovnik, C.Gora) Iliri. 89.172.65.63 14:14, 21. ožujak 2007. (CET)
Gornji komentar pod br. 89.172.65.63 je samo u prvoj rečenici suvisao i prihvatljiv, a ostalo potom je naglavce besmisleno. Umjesto slobodnog maštanja (što bi bilo ako je...), treba ipak stati na tlo i pročitati poneke važnije podatke od neutralnih inozemnih genetičara, koji nisu opterećeni našim yugo-kompleksima. Npr. Krysztian REBALJA i Aleksej MIKULIČ sa suradnicima iz raznih slavenskih zemalja 2007, očito dokazuju da su, uz Slovence na Balkanu još jedini genski Slaveni tipa R1b (Eu19) zapadni Hrvati uz Jadran (tj. čakavci), dok su ostali Hrvati kasnije slavizirani neslaveni (I1b ili Eu7). Zar smo baš morali doseliti - moglo se odmah doploviti s istoka bez milenijskih čekanja, a po novim arheonalazima su indski Saraswati sigurno plovili do Cipra i Krete (a možda do Pelješca i ušća Cetine). Također rusko-njemačko-iranska ekipa genetičara Ivan NASIDZE i surad. 2004, 2005, 2006 i 2007, uzastopno i jasno su dokumentirali da nama slični dinarci tipa I1b obilno žive (preko 30%) u Kurdistanu, Teheranu i sjevernom Iranu, pa do 60% na zapadu Kavkaza i preko 80% na istočnom Kavkazu, što je duplo viši postotak od nas (a po broju tih stanovnika i mnogostruko više od nas). Nadalje, Passarino i suradnici 2001, pokazuju da slavenski R1a u istočnoj Europi i hrvatski R1a kod nas nisu baš isti jer postoje 2 podtipa: pravi slavenski sjevernije i južnije drugi indijski R1a u Pakistanu, Iranu i u Hrvatskoj, gdje je naš omjer slavenski 2 : indijski 17! Po tom su čakavci "praindoHrvati", a ostali kod nas većinom "Iranodinarci" uz jedva 4% pravih genskih Slavena iz istočne Europe. AZL 11:50, 19. kolovoza 2007.

message: Vidi: --Croxyz (razgovor) 09:04, 4. studenoga 2019. (CET)
thread_title:  Točnost podataka
Razgovor:Bili smo vojnici

message: # Eto rad na clanku sam poceo prije nekog vremena i sad nazalost stoji ovako napola, ali cim uhvatim malo vremena, dovrsit cu ga!!«--aqua_byte 11:38, 19. prosinac 2006. (CET)
# eto dodan poster filma--Aqua byte 22:13, 28. svibanj 2007. (CEST)
thread_title:  Biljeske o radu na clanku
Razgovor:Orci (Tolkien)

message: Onda ga je J.R.R. Tolkien oživio u svojim fikcijskim pričama o Međuzemlju kao ime rase stvorenja koja  su često služila zlim silama kao vojnici.
Jel to prijedlog za dodatak tekstu? --Gal 19:06, 24. kolovoz 2007. (CEST)

message: *Obzirom da je profesor imao jednu "neugodnu" osobinu - do kraja života je mijenjao i nadograđivao svoj rad i brojne su njegove teorije ostale nedovršene - tako postoji i više teorija o postanku oraka.
*U knjigama sam Tolkien to nije ni potvrdio, ali ni opovrgnuo.
*Zubi su im bili žuti, usta široka, jezici crveni i debeli, a nosnice i lica široki i plosnati.
*Dobro su vidjeli po mraku, a živjeli su u gadnim, prljavim jamama u kojima su se množili brže od bilo kojih drugih bića na Ardi.
*Tijekom Rata Sila Valari su došli do Utumna, provalili u njega i Melkora vezali Angainorom, velikim lancem koji je iskovao Aulë, te potamanili sve njegove sluge u dubokim jamama, a među njima i većinu oraka. (tu samo zarez fali, ali mi se nije poveznice dalo kopirati...)
Kad već uređuješ... -- Dvorsky 12:16, 25. kolovoz 2007. (CEST)
Zaboravi, kužim sad - ovo je već ispravljeno. Hvala! Gal 12:27, 25. kolovoz 2007. (CEST)
replies: text: Znam, to sam i ja primijetio... :D Samo ti uredi kaj treba, a ak još nekaj ne bu dobro, već će se naći netko tko će to popraviti. Nitko nije savršen, zato i postoji opcija Uredi. ;) -- Dvorsky 12:33, 25. kolovoz 2007. (CEST)
Kad smo kod opcije Uredi koju svatko može koristiti - kako to kontrolirate? Naime, htjedoh pitati jeli bilo zlonamjernih upada u tekstove i kvarenja istih. Meni da netko uleti negdje pri sredini ovih oraka i ubaci npr, jednu netočnu tvrdnju ili nešto slično - pitanje je kad bih ja to primjetila  --Gal 12:39, 25. kolovoz 2007. (CEST)

text: Zato postoje suradnici (npr.) koji svakih trideset sekundi reloadaju i pregledavaju nedavne promjene jer im je dosadno pa uklone te vandalizme. Ili tako nešto... Imaš u starim izmjenama ukloni ovu izmjenu i tamo se to radi. Ali nesmije se zloupotrebljavati... -- Dvorsky 12:50, 25. kolovoz 2007. (CEST)
Joj da, ima opcija Stare izmjene. Naravno da se ne smiju zlopotrebljavati, ali kad je to spriječavalo ljude? OK, OK, tebi je dosadno, a ja sam novinar pa mi je cinizam ko profesionalna deformacija --Gal 13:13, 25. kolovoz 2007. (CEST)

text: Inaće bismo za ovakve razgovore trebali koristiti naše suradničke razgovorne stranice... Al valjda na m nitko neće zamjeriti... A te vandale onda blokiraju naši vrijedni admini... :D -- Dvorsky 13:38, 25. kolovoz 2007. (CEST)
Sorry, zapamtila za ubuduće--Gal 13:39, 25. kolovoz 2007. (CEST)
thread_title:  Greške