lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Nenad Petrović

message: Zbog rokadnog problema Nenada Petrovića FIDE je mijenjala neka pravila šaha.
Bilo bi dobro naći nekakve službene dokumente/glasilo koji to potvrđuju. Mediji znaju preuveličati takve stvari. 213.149.62.70 01:06, 2. veljače 2019. (CET)
thread_title:  Rokadni problem 

message: U članku se javljaju se barem tri naziva
*Stalna komisija FIDE za problemski šah (FIDE-PCCC)
*Internacionalna komisija za problemski šah
*Problemska komisija FIDE
za što se čini jedna te ista organizacija. To stvara kaos. Preletavajući kroz medije i ostale članke čini se da ni nema nekog uvriježenog prijevoda, nego su improvizacije. Ako jesu jedna te ista stvar treba uvest reda, ako nisu razjasnit (možda sa engleskom kraticom). Prijevod te organizacije (FIDE PCCC) u svakom slučaju bi trebalo ustaliti. 213.149.62.70 01:18, 2. veljače 2019. (CET)
thread_title:  Nazivi organizacija? 

message: Veza s Loydom? Zašto je nazvao knjigu po njemu? 213.149.62.70 07:07, 2. veljače 2019. (CET)
thread_title:  Sam Loyd
Razgovor:Neokomunizam

message: Od pet rečenica u članku, nepristranu točku gledišta krše samo četiri: prva (s POV definicijom, tj. da je neokomunizam "rehabilitacija ideologije"), druga ("neokomunisti se pokušavaju razlikovati od totalitarnih ideologija" - implicirajući, dakako, da se zapravo ne razlikuju), treća (o studiranju na "Titovim i Staljinovim sveučilištima" i o "privilegijama") te peta (gdje se "srp i čekić" dovode u istu ravan s "kukastim križem"). To se sve može brzo popraviti. --Igor Windsor (razgovor) 23:37, 11. prosinca 2020. (CET)
replies: text: U pitanju je NPOV i originalno istraživanje. Pojam se ne koristi u hrvatskoj stručnoj literaturi, nego isključivo od pristranih izvora radi poistovjećivanja socijalizma s neonacizmom. Ukoliko se netko pozove na poljske ili izvore iz kakvog drugog političkog okruženja, treba naglasiti da je u pitanju poljski ili kakvoj drugoj zemlji specifičan fenomen. Budući da o temi ne postoji pouzdana literatura prema kojoj bi se mogao napisati cijeli članak, predlažem brisanje. Kiseli trokut razgovor 21:24, 28. svibnja 2021. (CEST)
thread_title: Nepristranost
Razgovor:Nepovratni ventil

message: Bilo bi dobro dati neke primjere, npr. u vezi sigurnosnih ventila za bojlere kod kojih neki potpuno blokiraju povrat vode u ulaznu cijev, a neki tek drže vodu u bojleru ako nestane vode u kućnoj instalaciji, a kada se tlak u bojleru popne 1,5 bara iznad tlaka u ulaznoj cijevi, tada taj "nepovratni" ventil vraća višak vode u ulaznu cijev.
Postoji i neka tipologija tih ventila Tip 1, 2, 3... te Klase A, itd... Trebalo bi i to objasniti.
thread_title:  Sugestija
Razgovor:Netretić

message: Zašto je izostavljeno Gornje Prilišće?
Boris Erdeljac93.139.126.162 16:15, 14. prosinca 2013. (CET)
replies: text: Tko radi - taj i griješi. Dodano, hvala na primjedbi.--MaGa 17:10, 14. prosinca 2013. (CET)
thread_title:  Popis naselja u općini Netretić
Razgovor:Neven Budak

message: Molim vas da se ukloni komentar ili navede izvor za navodnu izjavu profesora Budaka "filozofija i katoličanstvo nemaju puno dodirnih točaka". Navedeni izvor ne sadrži tu izjavu prof. Budaka,  molim da se obriše i komentar te navodne izjave "Takve izjave osudila je gotovo cijela politička scena u Hrvatskoj, s iznimkom nekih lijevih medija" jer također nije utemeljena na meritornim istrazivanjima i granici sa generalizacijom.
LaRueSansJoie 21:39, 13. ožujka 2017. (CET)
Mogli ste i sami to obrisati. Lijepo je što ste Vaše argumente iznijeli na SZR. Sporni tekst je uklonjen, a Vi ste dobili još naputaka na Vašoj SZR. Kubura (razgovor) 14:18, 14. ožujka 2017. (CET)
thread_title:  Molim uklanjanje sporne izjave i zakljucka
Razgovor:Nihad Hasanović

message: Iz članka je uklonjen netočan podatak o nacionalnosti, na osnovu zahtjeva izraženog elektroničkom poštom. -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. •  14:42, 11. lipnja 2016. (CEST)
thread_title:  Ne stavljati podatak o nacionalnoj propadnosti
Razgovor:Nikola Jurišić

message: Smatram da bi opsada Kisega trebala biti odvojeni članak, a ne dio članka o Jurišiću. Tako je učinilo 12 wikipedija. Članak na engleskoj wiki en:Siege of Güns je "good article", stoga možemo i prevesti neke dijelove. --Croxyz (razgovor) 10:23, 25. siječnja 2020. (CET)
thread_title:  Izdavajanje Opsada Kisega
Razgovor:Nikola Vapcarov

message: The following one is not
ref> Македонски крем на бугарското општество </ref
I hope that  diligent editors will read this and will be more careful what information or in this case DEsinformation you serve to your readers.  A reference from a non academic source, when you have 1000+ academic sources means only that someone wants to conveniently skip the truth and buy a falsehood to resell to gullible readership. I believe Wikipedia should be above this 24.24.167.227 06:43, 25. srpnja 2013. (CEST)
thread_title: academic sources
Razgovor:Nikola Šubić Zrinjski (opera)

message: Imamo ovu promjenu od 1. rujna 2020. godine iz Papratović u Paprutović uz u sažetku ostavljenu poveznicu , što bi bilo ovo, iz djela tiskanoga 1884. godine, gdje na str. 4 piše: Vuk Paprutović....Tenor.
Ja sam 21. lipnja 2020. godine promijenio iz Paprutović u Papratović, vodeći se kazališnom ceduljom predstave od 14. studenoga 1876. godine gdje piše: Vuk Papratović (predstava je bila 10 dana nakon praizvedbe 4. studenoga 1876. godine na kojoj se isto vidi Papratović).
Potom piše Papratović:
* 7. studenoga 1876. godine
* 11. studenoga 1876. godine
* 29. studenoga 1876. godine
* 12. prosinca 1876. godine
* 26. prosinca 1876. godine
* 9. siečnja 1877. godine
* 23. siečnja 1877. godine
* 15. veljače 1877. godine
* 7. siečnja 1879. godine
* 25. ožujka 1879. godine
* 29. travnja 1879. godine
Na ovima piše Paprutović: 
* 3. travnja 1877. godine  
* 2. svibnja 1877. godine 
* 26. rujna 1877. godine 
* 5. siečnja 1878. godine 
* 27. travnja 1878. godine
* 27. rujna 1879. godine 
* 30. rujna 1879. godine
* 6. travnja 1880. godine 
* 8. travnja 1880. godine 
* 15. travnja 1880. godine 
* 22. travnja 1880. godine 
* 19. prosinca 1882. godine 
* 11. listopada 1884. godine 
* 18. listopada 1884. godine 
* 3. siečnja 1885. godine 
* 4. siečnja 1885. godine 
* 5. veljače 1885. godine 
* 16. siečnja 1886. godine 
* 6. ožujka 1886. godine 
* 18. travnja 1886. godine 
* 19. prosinca 1886. godine  
* Ima još, no nisam sve pregledao, samo npr.: 
* 23. ožujka 1909. godine
* 12. kolovoza 1911. godine 
* 19. lipnja 1913. godine
Izgleda mi izvorno bilo je Papratović, a poslije promijenjeno u Paprutović? Sada, koje treba biti u članku?--Rovoobob Razgovor 06:30, 5. rujna 2020. (CEST)
replies: text: Evo rješenja koje bi trebalo ukloniti svaku dvojbu: Zajčev rukopis koristi oblik Paprutović. — Phazd (razgovor) 01:28, 21. travnja 2023. (CEST)
Jest, u operi je lik Vuk Paprutović, a stvarna osoba bio je Vuk Papratović. 
Franjo Črnko ga spominje u svojemu djelu Podsjedanje i osvojenje Sigeta: "17. dan junija razumivši gospodin Zrinski da Turci neprestano prehajaju priko Drave i da prespavaju izvan Šiklouša po vrtih i sinokošah, učini tanač i posla pod Šiklouš na sriću tisuće1 pišac i petsto konjnjikov i pred njimi posla kapitane: kneza Gašpara Alapija, Miklouša Kobaka, Petra Patačića, Vuka Papratovića i vojvode pišačke da idu i da išću tr kušaju sriću, ako Turke najdu da se š njimi pobiju, ako li Turkov ne najdu tr ako ih ne obliče, tako da na šiklouški varoš jagmu učine i da ga užgu." 1tisuću
Također i Pavao Ritter Vitezović u svojemu djelu Odiljenje sigetsko: "VUKA PAPRATOVIĆA Dobi slavno ime življenja vičnoga kî vitešku prime smrt za dom i Boga. Skrbi mi v tom bihu velike i male, živoga ljubihu, mrtvoga me hvale."
Citati iz knjige Ferenc Črnko, Opsada Sigeta I–III, Podsjedanje i osvojenje Sigeta i popratni tekstovi, Liber, Zagreb, 1971., str. 4., 171.--Rovoobob Razgovor 12:32, 21. travnja 2023. (CEST)
thread_title:  Papratović ili Paprutović?
Razgovor:Nikolaj Pešalov

message: Po različitim izvorima piše da je Pešalov postavljao svjetske rekorde 11 ili 12 puta ukupno za Hrvatsku i Bugarsku. Nije jasno broje li ti izvori i izjednačenje svjetskog standarda (World Standard), što bi bio neslužbeni/nepriznati svjetski rekord (svjetska federacija je već jednom retroaktivno za jednu ili dvije težinske kategorije te rezultate proglasila svjetskim rekordima; zato ih je bitno zapisati ako se pronađu); kroz euforiju, preuveličavanja i prepisivanja izostave se neke krucijalne informacije.
Ja sam, nažalost, uspio pronaći samo 3 takva rezultata. Ima li netko informacije, makar o izvorima ili neka saznanja bilo bi dobro da dopuni. 213.149.51.36 10:26, 16. veljače 2018. (CET)
thread_title:  Svjetski rekordi
Razgovor:Nikolina Ristović

message: Budući da anonimni suradnik uporno mijenja godinu rođenja, stvari stoje ovako: po trenutačnom izvoru, to je 1976. Sudeći po ovoj izmjeni, stvar je ista (arhivirana stranica na koju se poziva suradnik Žamić je ovdje. Istina je da je po ovome stvar malo drukčija, ali ću se prikloniti većem broju izvora i nekadašnjoj stranici N. Pišek.--MaGa▀▄poruči mi 08:21, 9. siječnja 2016. (CET)
thread_title:  Nedoumice oko datuma rođenja
Razgovor:Niskotarifna zrakoplovna tvrtka

message: Sljedeći tekst je dio članka koji je prebačen na stranicu za razgovor jer ne udovoljava osnovnim pravilima Wikipedije. Članci na Wikipediji pišu se isključivo enciklopedijskim stilom na način da tekst bude u skladu s temom članka. U ovom odlomku se vrlo opširno piše o načinu izračuna cijene zrakoplovne karte na primjerima Zračne luke Zagreb i prodaje 100.000 karata, što treba zamijeniti objektivnijim i univerzalnijim navodima. -- E.coli  00:20, 1. travnja 2015. (CEST)
replies: text: U zadnjih nekoliko godina pojavio se zanimljiv model financiranja. Svaku aviokartu čini tarifa (koja ostaje prijevozniku) i pregršt tzv. taksi, tj. pristojbi koje de facto naplaćuju zračne luke za svoje usluge prihvata i otpreme putnika i prtljage, a koje se naplaćuju prilikom kupnje aviokarata kako bi se izbjeglo naplaćivanje istih na zračnim lukama. Taksa zračne luke Zagreb koja nosi oznaku HR iznosi 15 EUR za svakog putnika u međunarodnom zračnom prometu, tj. 40 kn + PDV (49,20 kn) za svakog putnika u domaćem prometu. Osim ove takse naplaćuje se i taksa koja nosi oznaku MI u iznosu od 1 EUR za svakog putnika u međunarodnom prometu, tj. 0,50 EUR za svakog putnika u domaćem prometu, a kojom se financira Hrvatska kontrola zračnog prometa. Dakle svaki međunarodni putnik osim tarife prijevozniku plati i 16 EUR za potrebe taski. Kako aviokompanije nemaju utjecaj na iznose taksi, one niskotarifne smanjuju cijene aviokarata (tarife), kako bi bile konkurente linijskim prijevoznicima. Puštajući u opticaj npr. 100.000 karata po cijeni od 1€ za putovanja za npr. 6 mjeseci, niskotarifni prijevoznik de facto prihoduje 100.000 € na ime tarife, te istodobno 1.600.000 € na ime pristojbi zračnih luka koje je dužan platiti zračnoj luci tek na dan kada putnik koji je kupio kartu zaista i koristi usluge zračne luke (npr. za 6. mjeseci).
thread_title:  Potrebno stilsko oblikovanje odlomka
Razgovor:Nogometni vratar

message: Kako je nejasan kriterij "svjetski poznat", mislim da popis vratara treba izdvojiti u poseban popis u IP Dodatak, koji može biti i širi. U članku eventualno spomenuti značajnije hrvatske vratare, kojih, osim jednog, sada nema. -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. •  00:58, 21. lipnja 2014. (CEST)
Ja mislim da ovaj popis vratara treba izdvojiti. NinjWikipedija</small> 15:02, 6. srpnja 2014. (CEST)
thread_title:  Izdvojiti popis
Razgovor:Nogometno prvenstvo Jugoslavije – 2. ligaški rang 1946./47.

message: Kolega Linhart ovako je obrazložio. Kubura (razgovor) 04:46, 28. svibnja 2017. (CEST)
Evo je kolega Linhart naveo još jedan izvor. Kubura (razgovor) 04:21, 30. svibnja 2017. (CEST)
thread_title:  Ljubljana ili Maribor
Razgovor:Novoštokavski jekavski dijalekt

message: Sakrio sam tekst koji je praktično bez ikakvih uređivanja, tek tako bio iskopiran odavde:
Brozović, D., Dva moguća fonološka tumačenja prozodijskoga sustava u cavtatskome govoru, Croat. Slav. Iadert. I (2005) 19-30 
Osim toga, članak sadrži prilično čudne tvrdnje za koje ne daje nikakve izvore:
Naime novoštokavske poddijalekte možemo podjeliti u dva ostovna tipa, i to tip;
A)Zapadnojekavski koji predstavlja novoštokavske jekavske poddijalekte zapadnoštokavskoga podrijetla koje predstavlja dubrovački poddijalekt, uz druge novoštokavske zapadnojekavske govore, dok se sa druge strane nalazi drugi tip novoštokavskih jekavskih govora a to jest tip;
B) koji predstavlja novoštokavske istočnojekavske poddijalekte, to jest one istočnoštokavskog podrijetla koje predstavlja istočnohercegovački poddijalekt uz druge podrijetlom istočnojekavske govore.
Tko tu predstavlja koga? Zapadnojekavski predstavlja jekavske poddijalekte koje predstavlja? Što bi to značilo? Gdje se ovakve tvrdnje mogu naći (molim - izvor).
Npr. u radu Lisac, Hrvatska dijalektologija 1, nalazi se istočnohercegovačko-krajiški dijalekt. Nadalje, nigdje se ne spominje neka podjela na "zapadnojekavski" i "istočnojekavski"!
Pretraga pomoću Googlea daje za termin "zapadnojekavski" isključivo ovu stranu s Wikipedije i tekstove kopirane s Wikipedije!!
dnik ► 12:26, 25. rujna 2013. (CEST)
thread_title:  Prepisano + neke napomene 

message: Nalov "novoštokavski jekavski dijalekt" je opisan, ali nije naziv dijalekta. Laička usporedba bila bi primjerice da umjesto hrvatski jezik članak nosi naslov zapadnojužnoslavenski jezik Hrvata. Na predlošku su vidljive dostupne podjele štokavskog narječja na dijalekte. U 21. st. ovaj dijalekt se naziva istočnohercegovačko-krajiški ili (i)jekavski krajiški.
, zamolio bih par očiju. Pozivam te ovim putem jer si već mijenjao imena nekih sličnih članaka, npr. Bokeljsko perojski dijalekt. koora (razgovor) 16:08, 30. listopada 2023. (CET)
thread_title:  Preimenovanje
Razgovor:Nürnberški proces

message: Ktetici glase minhenski (od München), lajpciški (od Leipzig), drezdenski (od Dresden), kilski (od Kiel), rurski (od Ruhr), hanoverski (od Hannover), kelnski (od Köln) itd. Conquistador (razgovor) 00:43, 5. srpnja 2014. (CEST)
thread_title:  Ktetik u natuknici: nürnberški > nirnberški
Razgovor:Nürnberški zakoni

message: Kolega  je ovdje zamolio kolegu Neptuna za razdvojbu članka. Ja bih htio ovdje započeti s jednom raspravom o pisanju pridjeva. Naime na enciklopedija.hr članak je nazvan Nürnberški zakoni, a Hrvatski jezički portal navodi kako je pridjev za grad Nürnberg glasi nirnbeški. Zanima me ako je neki suradnik vičan pravopisa da mi objasni koje je točno te da se onda ide k razdvojbama.--Kraljnnm (razgovor) 15:10, 2. srpnja 2020. (CEST)
replies: text: hvala Ti na "otvaranju ove teme" (da to tako nazovem). Misljenja sam da bi istu bilo dobro rijesiti u doglednom vremenu posto trenutno otvaram nove clanke o 12 naknadnih Ni(ü)rnberških procesa (da kasnije bude manje guzve). Pozdrav --Mark7747 (razgovor) 15:17, 2. srpnja 2020. (CEST)
thread_title:  Ni(ü)rnberški zakoni
Razgovor:ORK Dalma Split

message: Ima li informacija zašto je ugašen. Dalma je barem u europskim okvirima bio uspješniji klub, a onda vjerojatno i u domaćim. Zašto bi se uspješniji (jači) klub dao apsorbirati u slabiji??? Politička odluka?? Nema smisla osvajača europskog trofeja ugasiti da bi prosperirao neki novi (europski malen) klub. 
Trebalo bi tu glupost razjasniti u članku.Setenzatsu (razgovor) 17:19, 29. travnja 2019. (CEST)
thread_title:  Gašenje??
Razgovor:Obitelj

message: * Termin "Feministički i LGBT intelektualci" trebalo bi zamijeniti nekim određenijim terminom. Samo po sebi ovo nema jasno značenje.
* Posljednji odlomak u sekciji "Feministički i LGBT prijedlozi" nema naveden izvor. Koji to "feministički i LGBT intelektualci" navode te stavove?  Cijela sekcija se čini pomalo problematičnom.
--Hmxhmx 21:53, 22. lipnja 2017. (CEST)
thread_title: Nedostatci
Razgovor:Obnovljeni Život

message: Potrebno preimenovati u Obnovljeni Život, kao što je i službeni naziv (vidi Hrčak).--Pax Vobiscum! (razgovor) 22:10, 6. studenoga 2020. (CET)
replies: text: . Maestro Ivanković 22:14, 6. studenoga 2020. (CET)
thread_title:  Preimenovanje
Razgovor:Obradba informacija

message: Obradba je proces ili čin, baš kao i: plovidba, prosidba, selidba, nagodba, usporedba, priredba, prilagodba, uredba, skladba, naredba, prosudba, pogodba, pljenidba, uljudba, krunidba, gnojidba, ženidba... (samo da nabrojim neke)
Obrada je čest izgovorni oblik i baš kao i ićću (od ići ću) nije dio standardnog Hrvatskog jezika.
Savjetujem preimenovanje ovog članka/stranice. — Prethodni nepotpisani komentar  je ‎161.53.31.167 (razgovor • doprinosi) 11:56, 11. lipnja 2014.
replies: text: Rečeno, učinjeno. Prijavite se i steknite ovlasti premještanja članaka!  Conquistador (razgovor) 12:00, 11. lipnja 2014. (CEST)
thread_title:  Obradba ili obrada informacija 

message: Osoba koja je pisala "Slijedna i paralelna obradba informacija" očito koristi pojmove centraliziran i decentralizirano kao i pojam paralelno u značenju specifičnom za neko usko područje. Iako navod o Hayeku može biti ispravan, ovo poglavlje je nedorađeno i stoga suvišno jer stvara više konfuzije no što daje korisnih informacija. — Prethodni nepotpisani komentar  je 161.53.31.167 (razgovor • doprinosi) 12:04, 11. lipnja 2014.‎
thread_title:  Raspoređen = decentraliziran ili distribuiran
Razgovor:Oceanijsko prvenstvo u nogometu – Solomonski Otoci 2012.

message: Ne znam po kojim kriterijima suradnik traži brisanje, ali za to nema nikakve osnove. Imamo članke o svjetskim, europskim, pa zašto ne bi imali članke i o oceanijskim prvenstvima, nebitno o kojem se sportu radi.--MaGa▀▄poruči mi 19:38, 21. lipnja 2018. (CEST)
replies: text: Slažem se.--Man_Usk recider 23:00, 23. srpnja 2018. (CEST)
thread_title:  Protiv brisanja
Razgovor:Odbojka na pijesku

message: "zabranjen je mekan dodir prilikom kojeg igrač koristi vrške prstiju da odredi smjer lopte prema protivnikovom polju,"
što je sa mekanim dodirom dlanom? Setenzatsu (razgovor) 23:56, 4. lipnja 2019. (CEST)
thread_title:  Pravila 

message: Prema  Prvi službeni turnir u Hrvatskoj u odbojci na pijesku (otvoreno prvenstvo Hrvatske), održao se 12.08.1994. na plaži u Katoru (Umag). ali prema  prvi službeni turniri zabilježeni su 1992. godine. Setenzatsu (razgovor) 09:12, 31. srpnja 2019. (CEST)
thread_title:  Prvi službeni turnir ??
Razgovor:Ogrjevna vrijednost

message: Još od prve verzije članka se povlače udvostručeni podaci, recimo dvaput se navodi da je gornja ogrjevna vrijednost drveta 15 MJ/kg (jednom baš tako, a drugi put 15 kJ/g, što je isto).
Uz jedno stoji da je to 6500 BTU/lb, a drugi put 6000 BTU/lb ("British thermal unit" po funti). Koje je točno? Koje ostaviti?
Je li 15 MJ/kg točno, pa da izračunamo BTU/lb? Odnosno, koja je dobrobit za članak ako uopće ostavimo tu ne-SI jedinicu? Ako ostavimo nju, da li dodati i druge ne-SI jedinice koje se mogu ponekad čuti?
No vratimo se na 15 MJ/kg, en. wikipedia veli da je za drvo gornja ogrjevna vrijednost oko 21 MJ/kg. Ovdje se navodi izvor  NIST Chemistry WebBook (http://http://webbook.nist.gov/chemistry/), ali tamo ne mogu naći ni provjeriti spomenutu vrijednost.
DarkoS (razgovor) 12:20, 16. rujna 2017. (CEST)
thread_title:  Koje je točno?
Razgovor:Okolište

message: Niti je Okolište, niti je Okoliće, već isključivo Okolišće. 
#Okolište je naziv kojega su nametali Srbi za vrijeme Yu po istom modelu po kojem je na zgradama općina u BiH stajalo opština ~, na latinici i na ćirilici, da bi bilo kao 'dvojezično'... Okolišće je toponim na ikavici kojom se sve donedavno pretežno govorilo u cijelom Uskoplju, a koju se u Yu (Srbi) nastojalo i danas (tzv. Bošnjaci) nastoji iskorijeniti. 
#Okoliće je obični lapsus calami u statutu općine Bugojno. 
*  
*  i  tj. usporedba:  & 
* 
* 
83.131.231.216 01:15, 21. listopada 2012. (CEST)
replies: text: Okolišće, ako se u nekim službenim dokumentima koristi Okolište i Okoliće neka stoji samo kao ono ili u zagradi. --MAN_USK recider 21:59, 22. listopada 2012. (CEST)
replies: text: : Nedvojbeno je da je Okoliće lapsus, ipak službeni naziv je Okolište. Okolišće, po ikavici, se također koristi te stoji u zagradi na početku članka.--Man_Usk recider 22:21, 16. veljače 2019. (CET)
thread_title:  preimenovati tj. premjestiti
Razgovor:Okus

message: Sam Aristotel je u 4.st.p.k. podjelio osjete na pet: vid, sluh, njuh, okus i dodir; neke druge osjete poput boli i ugode uvrstio pod emocije. Sada se zna da se ne zna točan broj ljudskih osjetila. 
Utjecaj Aristotela je velik i zato se zadržalo mnijenje o pet osjeta, ali to nije točno.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 83.139.86.132 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Pet čovjekovih osjetila?
Razgovor:Olympiakos Pirej (vaterpolo)

message: Malo mi neobično izgleda Olympiakos Pirej. Šta ne bi trebalo biti Olimpiakos? Blek Stena (razgovor) 20:50, 7. lipnja 2016. (CEST) Blek Stena (razgovor) 20:50, 7. lipnja 2016. (CEST)
Izvornik je Ολυμπιακός. Razlikuje se "υ" i "ι". Kubura (razgovor) 10:07, 8. lipnja 2016. (CEST)
https://translate.google.gr/?hl=el
Well, first of all, sorry that I don't speak Croatian. Ολυμπιακός in Greek means Olympic, i.e. an adjective referring to the Olympic Games. (Another example is Olympique Lyonnais). In Greek is written with "y", as it comes from Ολυμπία the ancient city,  where the ancient Olympic Games were held. In Croatian the Olympic games are written with "i" (Olimpijske igre). But I noticed that some other similar names are written with "y", such as Olympia, Washington, or the Greek basketball team Olympia Larisa.
Thus, although I believe that "y", should be more correct (and I would prefer it), it depends on you, friends Croatians, to decide the way that my favourite team is to be written in your language. A Greek friend, --Οσελότος (razgovor) 14:50, 14. srpnja 2016. (CEST).
thread_title:  Olympiakos ili Olimpiakos?
Razgovor:OpenDocument

message: http://savjetnik.ihjj.hr/savjet.php?id=236
Ukoliko > ako
Veznik ukoliko ne treba upotrebljavati u hrvatskome standardnom jeziku. Umjesto njega treba upotrebljavati veznik ako. Pogrešno je: *Ukoliko ne želiš jesti, ne moraš, *Zakasnit ćeš ukoliko ne budeš brži, a pravilno: Ako ne želiš jesti, ne moraš, Zakasnit ćeš ako ne budeš brži.
Isto kaže  i Rječnik hrvatskoga jezika Školske knjige i Leksikografskog zavoda...
http://savjetnik.ihjj.hr/savjet.php?id=79
Korištenje čega > korištenje čime
    
Glagolska imenica korištenje izvedena je od glagola koristiti i koristiti se. U značenju 'pomaganje ili donošenje koristi' može imati dopunu u dativu (korištenje zajednici). Želi li se njome izreći značenje 'obavljanje čega s pomoću čega', umjesto dopune u genitivu valja upotrijebiti dopunu u instrumentalu. Pogrešno je: *korištenje mobitela, *korištenje dodatne literature, *korištenje javnoga prostora, a pravilno je: korištenje mobitelom,korištenje dodatnom literaturom, korištenje javnim prostorom.
Glagolska imenica korištenje može se zamijeniti imenicama upotreba,uporaba i poraba ili glagolskim imenicama upotrebljavanje, rabljenje isluženje. Tako je pravilno i: upotreba mobitela, uporaba mobitela i služenje mobitelom.
Peregrin Falcon (razgovor) 19:38, 8. kolovoza 2014. (CEST)
thread_title:  Dio promjena koje sam napravio na tekstu jer obrazloženje tamo ne stane
Razgovor:Operacija Fenix

message: , nisam provjeravao datume, ali pogledaj kako počinje članak. Očito je odnegdje kopiran dio teksta. Na linku koji sam dao je cijeli tekst. Dakle, više je nego očito da je tekst prepisan. Možda ne s izvora koji sam ja dao, koji je i sam odnegdje prepisan, ali prepisan jest. Kužiš što hoću reći? Nema šanse da je cijeli tekst o Oluji napisan oko našeg teksta koji nema ni glavu ni rep. Očito je kopiranje išlo u smjeru prema W. To što ja ne nalazim izvor na webu ne bi trebalo biti presudno. --Argo Navis (razgovor) 13:31, 23. travnja 2014. (CEST)
Ne mogu tvrditi ništa, ni da ni ne, jedino što imam opipljivo su datumi. E, sad ako je tamo krivi datum - što možemo napraviti? Ništa. Moguće da je izvukao iz ove knjige koja stoji u izvoru, ali ne želim nikoga krivo optužiti. Iskreno, da idem sad u lov po internetu odakle je prepisan - nemam pametnijeg posla. Budi volja tvoja.--MaGa 14:18, 23. travnja 2014. (CEST)
thread_title:  Prepisivanje