lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Tesalija

message: Evo, ja inspiriran ovim clankom krenuo radit predlozak "Grcke #######" (##... = pokrajine, regije, perfekture... pojma nemam, i krenem na http://www.hidra.hr/eurovoc/euv/FMTH000136.HTM da vidim koja su hrvatska imena kad ono total kaos, uopce ne mogu povezat nasu podjelu sa Grckom.
Do sa dam uspio skuzit 
   2. Central Greece		Sredi?nja Gr?ka
   4. Crete			Kreta
   6. Epirus			Epir
   7. Ionian Islands		Jonski otoci
   9. Peloponnese		Peloponez
  11. Thessaly			Tesalija
No, ostatak je kaos :-/.
Ajte vi ovo spojite, ako znate:
Grcki:
   1. Attica
   3. Central Macedonia
   5. East Macedonia and Thrace
   8. North Aegean
  10. South Aegean
  12. West Greece
  13. West Macedonia
Hrvatski:
Cikladi
Dodekanesko oto?je
Egejska Makedonija
Egejski otoci
Sporadi
Zapadna Trakija
Jelte da veze nema jedno s drugim?
Ima netko ideju kako da nazovemo sve ove grske ...whatever... kako god se zovu.
--Ante Perkovic 10:05, 26. rujna 2005. (CEST)
thread_title:  Grcke pokrajine
Razgovor:Srednjoamerička košarkaška prvenstva

message: Kao što imamo Košarkaška SP (svjetska prvenstva), EP (europska prvenstva), tako sam radi preglednosti stavio SAMP (Srednje AMeričko Prvenstvo). Zašto ne SAP? U nas je to bila kratica za Socijalistička Autonomna Pokrajina.
A i lakše je čitati i otipkati:
*Košarkaško SP
*Košarkaško EP
*Košarkaško SAMP
nego kobasice od 
*Svjetsko prvenstvo u košarci
*Europsko prvenstvo u košarci
*Srednjeameričko prvenstvo u košarci.
Eto razlike u preglednosti. Kubura 11:40, 7. listopada 2005. (CEST)
replies: text: Eto i razlike u mogucnosti razumijevanja o cemu se uopce radi u clanku. --Ante Perkovic
replies: text: : Neki jezici forsiraju kratice preko svake mjere da je to načisto bolesno (npr. američki engleski, na njihovoj wikipediji ima kratica skoro više od korisnih članaka :-), a ni rusi sa sovhozima i kolhozima nisu daleko). Hrvatski književni jezik poznaje kratice (HV, MUP, F1 itd.) no ne valja pretjerivati, barem na wikipediji u imenima članaka. U tekstu članka je dozvoljeno rabiti kratice (štaviše i očekuje se, a ne ponavljati kobasice), no imena članaka trebaju biti što je više moguće deskriptivna, jasna. SpeedyGonsales 21:22, 11. listopada 2005. (CEST)

message: Stvar sam već objasnio na "Pravopisnim pitanjima":
replies: text: ovo je gramatičko pitanje: "na Puerto Ricu" ili "u Puerto Ricu"? Oprosti što gnjavam. Jakob stevo 13:15, 9 Jun 2004 (CEST)

text: Ovisi. Ako govoriš o otoku, onda je "na Puerto Ricu". Ako govoriš o državi Portoriko, koja sadrži otok Puerto Rico i još dva otoka, onda je "u Portoriku". --Zmaj 15:28, 15 Jun 2004 (CEST)
Zmaje, u redu. Ja sam prepravio Portoriko u Puerto Rico, jer za Puerto Rico imamo napisan članak. Po meni, može i Portoriko, Puerto Rico i Puertoriko. Ma može i Bogata Luka :))) . Kad imamo Velu Luku, Šipanjsku Luku, Banju Luku, Dolnju Luku, Malu Luku, Prvić Luku, Luku Dubravu, Malu Luku, Luku Rovensku, Dračevu Luku, Luku, Radonju Luku, Luku Desnu, Luku Lijevu, Luku Krmpotsku, Luku Ludbrešku, Luku Vrbovečku ... može i Bogata :))) Kubura 14:33, 12. listopada 2005. (CEST)

text: Clanak Puerto Rico  zapravo ne postoji, ako uzmemo u obzir da je tamo samo redirect na nepostojecu stranicu Portoriko. No, s obirom da na na template:Sjeverna Amerika pise "Portoriko", uopce nema dileme koji naziv treba koristiti. --Ante Perkovic 14:45, 12. listopada 2005. (CEST)
Stavio sam poveznicu na stranicu koja mi nije davala "crveno". Nisam očito primijetio da imamo poveznicu na nigdje.Kubura 14:53, 12. listopada 2005. (CEST)
thread_title: Portoriko
Razgovor:Bore Lee

message: Hoce li neko da ispravi informacije ppovodom filma Zlatne palice koji se ustvari ne zove tako vec Zlatne Caklje?
Bore Lee je osoba koja je nadahnula mnoge narastaje mladih. Kroz svoje filmove pomaze u oblikovanju svijesti nesvjesne gomile ljudi koja u njegovim scenama "glumi" Bandu. Kako to obicno biva, on im usadjuje vrijednosti koje ih kasnije ucvrscuju u zivotu. Kroz svoj nov, mozemo slobodno reci i inovativni pristup pomocu kung-fua prebraca mase na jedinstvo i neiskvarenost u duhu i tijelu.
Ta njegova skola nepokolebljivosti se dobro vidi u filmu "U kandzama velegrada" gdje nije pokleknuo pred izazovima modernog zivota, odbijajuci drogu, zene, novac i aute.

message: U filmu ovom ili onom se vidi samo nečiji fantažjun, nešto što ne može biti... mašta, a da je babi biti djed. --Zeljko 18:31, 22. veljača 2007. (CET)
thread_title:  reklama na stranici za razgovor
Razgovor o predlošku:Infookvir zemlja svijeta

message: Trebalo bi dodati redak "Električna struja", kao što imaju na engleskoj wikipediji. Imate li još kakve zamisli, recite to ovdje.Kubura 02:04, 9. listopada 2005. (CEST)

message: Vezano za podatak - predsjednik Vlade. Predlažem da se uvede mogućnost promjene naziva ove titule, kao što to postoji za šefa države (ovdje navedenog kao predstavnika). Naime, totalno je bezveze (ali i krivo), da u država s predsjedničkim sustavom, a takve su gotovo sve u obje Amerike, Africi i sl., da se predsjednik Republike navodi i kao predsjednik Vlade. Bolje bi bilo navesti potpredsjednika. Isto tako u zemljama Commonweltha, u kojima je engleska kraljica nominalni vladar, trebalo bi dopustiti mogućnost upisivanja guvernera koji je predstavlja, a zatim i premijera. Na kraju, nemaju sve zemlje predsjednika Vlade - postoje kancelari, predsjednici Vijeća ministara, npr. državni tajnik u Svetoj Stolici i sl.--Suradnik13 15:27, 17. veljača 2007. (CET)
Još jednom predlažem da se razmotri mogućnost kakva postoji na en.wiki http://en.wikipedia.org/wiki/Template:Infobox_Country. 
Naime, vrlo je nezgodno, a i blesavo, kod država s predsjedničkim sustavom navoditi pod predsjednik države i predsjednik Vlade jedno te istu osobu. S druge strane ne dopušta se mogućnost upisivanje npr. generalnog guvernera u zemljama  Commonweltha, već se svodi na improvizaciju. 
Ja se dobrovoljno javljam da naknadno provjerim sva državna vodstva u člancima o državama (već sam jedan dio država provjerio)--Suradnik13 15:09, 2. svibanj 2007. (CEST)
thread_title: Predsjednik Vlade

message: Ovom izmjenom je infookvir zatrpan nepotrebnim podatcima. Hoće li svaki suradnik kad/kakogod mu padne na pamet dodavati personal touch?  • Bonč (razgovor) • Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. •  13:41, 15. svibnja 2020. (CEST)
thread_title:  Zatrpavanje infookvira 

message: Zašto u ovom infookviru nisu upisani religijski podaci? Religija je, uz demografsku statistiku jedan od važnijih statističkih podataka za svaku državu. To bi se trebalo dodati. Walter9 (razgovor) 21:58, 8. travnja 2022. (CEST)
thread_title:  Religijski podaci?
Razgovor o kategoriji:Povjesničari

message: Evo jedan prijedlog, bez rukavica.
Prije par tjedana je netko na wikipediju lopatama nakrcao biografije svojih kolega povjesnicara, sve redom ekipa od oko 30-35 godina. Ti ljudi nisu za bacit, ipak su zavrsili fakultete i nesto rade, no, da ne okolisam, nisu kalibar za enciklopediju.
Da ne bi netko digo nos zbog brisanja njegovog velikog truda (usput, svi su clanci bili bez kategorije i bez wikipoveznica i trebalo ih je sve dovest u red!), predlazem da se napravi posebna kategorija tipa ":Kategorija:Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, povjesničari" ili nesto takvo i da ih se gurne tamo, a da se spomenuta kategorija stavi kao potkatagerija od :Kategorija:hrvatski povjesničari. A ne da dijele kategoriju sa velikanima kao sto su Ivo Pilar, Matija Vlačić Ilirik i slicni.
Tko je za a tko protiv? --Ante Perkovic
replies: text: Možda "Mladi povjesničari"? ;> U svakom slučaju potrebno ih je nekamo premjestiti. I možda otvoriti kategoriju Povjesničarska društva? --Elephantus (razgovor) 15:34, 11. listopada 2005. (CEST)
replies: text: :"Mladi povjesničari" zvuči dobro, zapravo "Mladi hrvatski povjesničari". Kad opernate, mogu skočiti u višu kategoriju. --Zmaj 15:42, 11. listopada 2005. (CEST)
replies: text: :: Mladi je relativan pojam. Ja bi radije Suvremeni hrvatski povjesničari, pa nek tu idu svi rodjeni npr. nakon 1900. (ili 1950., stajaznam) godine. Sta kazete? --Ante Perkovic
replies: text: :::Aj dobro. Suvremeni, rođeni od 1. 1. 1950. dalje. --Elephantus (razgovor) 14:50, 14. listopada 2005. (CEST)
replies: text: ::::Ako bude kaegorija mladih povjesničara, onda treba i starih.
--Josinj (razgovor) 09:48, 4. siječnja 2012. (CET)

message: To nikako nije kategorija unutar povjesničara. To su literaturolozi (koji spadaju u filologe), zajedno s književnim kritičarima i književnim teoretičarima.
Josinj (razgovor) 09:49, 4. siječnja 2012. (CET)
Tu se znanosti preklapaju. Nije povjesnica samo "ratovi i kraljevi". Kubura (razgovor) 05:14, 8. siječnja 2012. (CET)
thread_title:  Književni povjesničari
Razgovor:Hrvatska historiografija

message: Ovo je naraštajno klasificiranje neprimjereno. Postoji kontinuitet hrvatske historiografije od Lucića do Budaka, te nema razloga za diobu po godištima. Povjesnica nije područje u kojem je smislena podjela po stilskim formacijama (kao glazba ili književnost), dok je naraštajno klasificiranje slabo smisleno: Ivan Mužić, npr., ima više veze s devetnaestostoljetnom historiografijom nego s onom u, recimo, posljednja tri desteljeća. Iz tekstova će svatko vidjeti gdje je tko. Nisam za sada mijenjao, no mislim da je ovo potpuno proizvoljno.Mir Harven 17:50, 14. listopada 2005. (CEST)
replies: text: Svakako je klasiikacija po godinama rođenja posve mehanička i neprimjerena, a podjela na "zrele" i "nezrele" čudna. Osim toga, neodgovarajući je i naslov: trebalo bi "hrvatski povjesničari". U redu je imati jednu stranicu gdje je spisak povjesničara, dok se o hrvatskoj historiografiji može napisati puno više.

text: Mislim da bi trebalo napraviti novu stranicu "Hrvtski povjesničari", tamo prenijeti ovaj popis uz neke preinake, a ovaj članak ostaviti za inforaiacije o hrvatskoj historiografiji, njenoj povijesti i razvoju.

text: --Fausto 12:15, 25. srpnja 2006. (CEST)
replies: text: :I doista, ovu stranicu bi trebalo preimenovati u Popis hrvatskih povjesničara --93.137.130.193 15:07, 15. ožujka 2012. (CET)

message: Nalazi se na popisu. Je li on hrvatski povjesničar?--Rovoobob Razgovor 10:49, 3. veljače 2017. (CET)
thread_title:  [[Karl Kaser]] 

message: Sadržaj članka je potpuno promašen! Ovaj članak treba premjestiti na članak Dodatak:Popis hrvatskih ljetopisaca i povjesničara, a na prostoru pod naslovom Hrvatska historiografija treba napisati sasvim novi članak koji će pratiti razvoj hrvatske historiografije od srednjovjekovnih kronika i ljetopisa do suvremene povijesne znanosti. Walter9 (razgovor) 19:33, 26. ožujka 2024. (CET)
thread_title:  Ovo je popis povjesničara, a ne članak o Hrvatskoj historiografiji
Razgovor:Preko

message: Tko ce ovo urediti? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 161.53.142.71 (razgovor • doprinosi) 12:14, 15. listopada 2005.‎
replies: text: Suradnici hr wiki. SpeedyGonsales 13:49, 24. prosinca 2011. (CET)
thread_title:  Pitanje
Razgovor o kategoriji:Zemljopis Hrvatske

message: Predlažem kategoriju "Naselja Hrvatske", za mjesta koja nisu službeno gradovi ni sjedišta općina (pa bi se o njima više govorilo u članku o dotičnoj općini). --Elephantus (razgovor) 11:44, 16. listopada 2005. (CEST)
Slazem se. Ujedno bi trebalo razmisliti i o uvodjenju zupanijskih kategorija, da i tamo potrpamo sva ova sela i slicno. Slicno je i na ostalim wikipeidjama. --Ante Perkovic

message: Predlažem da ovdje napravimo potkategoriju »Hrvatske regije« u koju bi ulazile sve regije, bilo da pripadaju samo jednoj županiji ili većem broju županija. Tako bi u tu kategoriju spadali članci: Lika, Kordun, Banija, Dalmacija, Slavonija, Bukovica, Kvarnersko primorje, Baranja, Gorska Hrvatska, Gorski kotar, Hrvatsko primorje, Hrvatsko zagorje, Istočna Hrvatska, Konavle, Moslavina, Podravina, Podunavlje, Posavina, Prekodravlje, Sjeverno hrvatsko primorje, Slavonija i Baranja, Središnja Hrvatska, Srijem, Turopolje, Valpovština, Vinodol, te čitava potkategorija :Kategorija:Istra. To bi znatno rasteretilo ovu kategoriju. Naravno, glavni članak (trebalo bi ga još dopuniti) u toj novoj potkategoriji bio bi Hrvatske regije.--Donatus 08:59, 27. siječanj 2007. (CET)
replies: text: Slažem se. Mislim da je prošlo dovoljno vremena za diskusiju. Budući da nema novih ideja, počinjem s Dalmacijom. Walter9 (razgovor) 02:35, 29. srpnja 2011. (CEST)
replies: text: :Podravina lijepo piše u enciklopedijskoj natuknici Područje Podravine... -- Bugoslav (razgovor) 02:39, 29. srpnja 2011. (CEST)
replies: text: ::Na razgovornim stranicama ima raznih prijedloga na koje nije bilo nikada nikakve reakcije i to ne znači da se svi s time slažu, već možda samo da dio zainteresiranih to uopće nije vidio. Kako ovdje ne vidim zapravo nikakvu raspravu, ona tek može započeti i s time dodatni prijedlozi i obrazloženja. --Roberta F. 02:51, 29. srpnja 2011. (CEST)
thread_title:  Potkategorija Regije
Razgovor:Milicija

message: Nedavno sam prevodio engleski tekst o Castrovoj Kubi. Kad su se emigranti iskrcali u Zaljevu svinja, Castro je protiv njih poslao militia. Nakon što sam proučio korištenje tog pojma, pokazalo se da je najbliži prijevod "teritorijalna obrana". Druga mogućnost je bila "rezervisti". --Zmaj 15:37, 19. listopada 2005. (CEST)
replies: text: Da, zbog takvih višestrukih prevoda, treba znati značenje termina, kako se koristi u raznim jezicima. Zato sam i postavio ovu stranicu. U raznim se jezicima pojam koristi često. Google za engleski "militia" daje 8,5 milijuna stranica, španjolski "milicia" 283.000 stranica. Za razne suvremene lokalne "milicije" u SAD, kako god prevedeš, nije posve adekvatno.--Fausto 14:08, 20. listopada 2005. (CEST)

text: Milicija -- naziv za policiju u HR/SH, po uzoru na ruski naziv, ispravno engleski je "militsiya", a ne "militia".
Molim, potpisujte priloge! Engleski izraz "militia" označava ono osnovno značenje koje je u u tekstu opisano. Kako oni traskribiraju ruski izraz, nije za nas bitno.--Fausto 15:37, 21. rujan 2007. (CEST)

message: suradnik fausto je počinio težak kulturološki gaf napisavši da je ruski termin milicija za nas nebitan a  za engleski termin implicira da je bitan.mi  smo ipak narod koji em što priča slavenskim jezikom,em što smo bili pod komunizmom;tako da je samim tim ruski termin za nas bitniji od engleskoga. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 78.3.42.248 (razgovor • doprinosi) 22:52, 12. veljače 2010.
thread_title:  bitno i nebitno 

message: s obzirom da se u članku spominje zazornost određenog termina,u cijeloj je ovoj priči ironično upravo to da obični građani,mali ljudi podjednako zaziru i od milicije(nekad)i od današnje policije.ni to se  na stranicama wikipedije,s obzirom na objektivnost, ne bi  trebalo prešućivati ukoliko  opravdano želimo izbjeći ideologizaciju.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 78.3.42.248 (razgovor • doprinosi) 22:56, 12. veljače 2010.
thread_title:  milicija i policija 

message: Jedno je pojam "milicija" (= oružane formacije), a drugo je narodna milicija (= organ SSUP-a) bivše Jugoslavije. 
Teme treba izdvojiti u posebne članke. --Koreanovsky (Ča–Kaj–Što?!) 16:58, 23. studenoga 2020. (CET)
thread_title:  Mješavina
Razgovor:SR Njemačka

message: Moja ideja je bila da SR Njemačka bude zaseban clanak, te da stavimo preusmjeravanja sa Zapadna Njemačka i Savezna Republika Njemačka.
Znam da se DDR zapravo prikljucila Zap. Njemackoj (pravno gledano), no cini mi se da bi ipak trebalo stavit nesto razlicito od cistog preusmjeravanja. U ktajnjem slucaju, mozemo u clanku Njemačka posvetit jedno poglavlje SR Njemackoj, pa onda sa ova 3 clanka stavit REDIRECT upravo na to poglavlje.
ZA DDR bi, po meni, ipak trebalo napisat poseban clanak.
Sto vi ostali mislite?
--Ante Perkovic
thread_title:  REDIRECT [[Njemačka]] ili neko drugo rjesenje?
Razgovor:Sjeverna Europa

message: S velikim postotkom sigurnosti, mislim da su ovaj tekst, kao i oni na Srednja, Južna, Jugoistočna Europa prepisani iz udžbenika zemljopisa za neki od razreda osnovne ili srednje škole. Zato, predlažem brisanje. Comments anyone? --Elephantus (razgovor) 18:35, 22. listopada 2005. (CEST)
Brisi sve navedena clanke! --Ante Perkovic

message: Dozvolu je dao zamjenik urednice Alan Čaplar iz Meridijana p.p., za knjigu:  Romana Dužanec i Gordana Egartner, Geografija 7, Udžbenik iz geografije za VII. razred osnovne škole, glavni i odgovorni urednik Prof. dr. sc. Dragutin Feletar, urednica Mr. sc. Ružica Vuk, nakladnik: Meridijani, p.p., ISBN 978-953-239-047-6
replies: text: --Roberta F. 13:43, 22. lipanj 2007. (CEST)
thread_title:  Dozvola
Razgovor:Jurski park (1993.)

message: ovo je slika iz trećeg dijela ako se ne varam...i nije potrebno "i eto..."

message: ovo je slika iz prvog dijela kada Alan Grant (sam neil) i društvance iskoče iz auta i odšetaju do bolesnog triceratopsa.
A da je ipak malo smanjimo...? Ili bar razvučeno prek cijelog ekrana pa da ljudi imaju dojam da gledaju film! ;-)Dejana 13:18, 21. siječnja 2006. (CET)
thread_title:  ne'aš pojma :)))
Razgovor:Zoologija

message: Ovaj popis zivotinja sve vise raste, a nema ni glavu ni rep. --Ante Perkovic

message: Smatram da bi u grane zoologije trebalo staviti i kriptozoologiju. Noize (razgovor) 09:11, 4. studeni 2008. (CET)
thread_title:  Kriptozoologija
Razgovor:Pag

message: Otok Pag jedan od najvećih Jadranskih otoka: sa 285 km 2 peti po veličini, a sa 270 km razvedene obale otok je s najduljom obalnom linijom na Jadranu, prepunom zaljeva, uvalica, rtova i plaža. 
Najveću, Pašku uvalu zaokružuje 20 km šljunčanih plaža. Pag je jedinstven po vegetacijskom habitatu u kojemu stabla gotovo da i nema - Pag najveće carstvo kamenjara ispresijecano dugim suhozidima na Jadranu, u kojemu raste tanka trava, nisko aromatično bilje, kadulja i smilje. Upravo to aromatično bilje je osnova u prehrani paških ovaca na kamenjaru, i ono daje poseban okus poznatom paškom siru.
U gastronomskoj ponudi prvoklasni je ovčji sir i janjetina, te razni morski specijaliteti.
Obližnje naselje s kampom i marinom u uvali Šimuni ribarsko je mjesto s vrlo dobrom turističkom perspektivom. Kamp Šimuni najveći je i najopremljeniji kamp na otoku, a cijelom dužinom uz šljunčane plaže. Marina Šimuni sa 50 vezova nalazi se na sjevernom dijelu mjesta Šimuni u zaštićenoj uvalici.
Karakterističan reljef paga čini niskoobalno područje Košljunskog zaljeva i dalje na sjeverozapad do uvale i lučice Proboj, a na jugoistok do uvale i luke Povljana, koja je u turizmu najmlađe paško mjesto. Veliko područje mjesta pokriveno je bogatim vinogradima. U Povljani nema turističkih objekata većeg kapaciteta već je ponuda bazirana na privatnom smještaju. Svakako treba vidjeti starohrvatsku crkvicu Sv. Nikole iz 11. stoljeća i ornitološki rezervat Velo blato na putu do mjesta Vlašići.
Sjevernije od uvale Šimuni na sunčanoj i toploj strani otoka, prema manjim otocima Maunu i Škrdi sve više se razvija naselje individualnog turizma, istoimena lučica i mjesto Mandre, odmorište mještana obližnjeg naselja Kolan, jedinog bez direktnog pristupa moru. Kolan u središtu mjesta čuva etnografsku zbirku. Sredinom osamdesetih izgrađeno je prvo turističko naselje Gajac, sjevernije od lučice Mandre.
Košljun, Smokvica, Vlašići, Dinjiška i Miškovići vrlo su ugodna i mirna otočna mjesta koja su svoju budućnost zbog geografskog položaja uz more i naklone prirode usmjerila prema turizmu.
Pag pruža neobične oblike, divlju egzotiku, pitome oaze, planinarske staze i plitke zaljeve čiji bi obilazak trajao i nekoliko dana. Putovanja sjevernom stranom otoka preporučljiva su samo u ljetnim sezonama, a tada odjednom van vreve i u posebnom svijetu kamena i mora, svakomu tko ima imalo pionirsko-istraživačkog u sebi, mogu biti poseban, nezaboravan doživljaj.

message: ova prva slika apsolutno je užasna, prikazuje ne samo da je Pag bez raslinja već se isto dobija dojam za Velebit, a i pomalo je mutno i loše. promjenite je nekom ljepšom, molim vas.
thread_title:  slika 

message: I spoke to the museum in Novalja asking about information on the wall painting on Zaglav hill near Metajna and they did not know about it. They even consulted with local archaeologists about this question and said that there is no such thing as a prehistoric wall painting up there. Could someone please provide a source for this information???
thread_title:  Wall painting?
Razgovor o kategoriji:Klimatologija

message: Hmm... ova je kategorija otišla ponešto ukrivo. Naime, jedan dio tema bi se zapravo trebao nalaziti u kategoriji "Meteorologija", a u njoj bi trebala biti i potkategorija "Klimatologija". Dakle, promijenit  ću. --Elephantus (razgovor) 12:52, 24. listopada 2005. (CEST)

message: Podjele prema razredima (množina):
* A – Tropske kišne klime = engl. Tropical climate''
* B - Suhe klime = engl. Dry climate, nema posebni članak => Bw)
* C - Umjereno tople kišne klime = Humidne umjerene klime? = engl. nema (preus. na Temperateness; Umjereni pojas)
* D - Snježno-šumske klime = Borealne klime ≠ Kontinentalne klime ≠ engl. Continental climate
* E - Snježne klime = Hladne klime? = engl. Polar climate
Podjele prema tipovima (jednina):
* Af – Prašumska klima = engl. Tropical rainforest climate = Equatorial climate
* Aw (+As) – Savanska klima = engl. Tropical savanna climate = Tropical wet and dry climate
* Am – engl. Tropical monsoon climate = Tropical wet climate
* Bw – Pustinjska klima = Aridna klima = engl. Desert climate = Arid climate
* Bs – Stepska klima = Polupustinjska klima = Semiaridna klima = engl. Semi-arid climate = Steppe climate
* Cf – Umjereno topla vlažna klima = Vlažna suptropska klima = engl. Humid subtropical climate
* Cs – Sredozemna klima = Mediteranska klima = engl. Mediterranean climate = Dry-summer subtropical climate
* Cw – Topla klima sa suhom zimom = Kineska klima = Sinijska klima = engl. nema (Cwa pridružuje "Umjerenoj toploj vlažnoj klimi" odnosno Cwb "Oceanskoj klimi")
* Df – Vlažna snježno-šumska klima = Vlažna borealna klima = engl. Humid continental climate (tipska slova variraju)
* Dw – Suha snježno-šumska klima = Suha borealna klima = engl. Subarctic climate = Boreal climate = Subpolar climate (tipska slova variraju)
* ET – Klima tundre = engl. Tundra climate; preusmjerava na "Tundra"
* EF – Klima vječnog mraza = engl. Ice cap climate; preusmjerava na "Polar climate"
----
;Ostale skupne klasifikacije (nastale usavršavanjem Köppenovih, spajanjima podtipova postojećih, itd.)
* A/C/D Šumske klime – zajednički naziv navedene razrede
* Cfb+Cwb+Cfc – Oceanska klima = Maritimna klima = engl. Oceanic climate = Maritime climate = European climate = Cascadian climate
* ET/H – Planinska klima = engl. Alpine climate = Mountain climate = Highland climate
;Izvori
# Opća i nacionalna enciklopedija: Klima
# T. Šegota; A. Filipčić: Köppenova podjela klima i hrvatsko nazivlje, Geoadria VIII/1, str. 17.-37. 
# V. Vukadinović: Pedogeneza - Klima, str. 2.
# Često u tekstu enciklopedija (vidi LZMK), stručnih i medijskih članaka, itd.
#Engleska Wikipedija (označeno kurzivom)
Toliko za sad. --Orijentolog (razgovor) 16:03, 25. travnja 2012. (CEST)
thread_title:  Kaos