lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Wudang

message: Dozvola:
"odobravam korištenje mojih tekstova sa www.wudangshan.hr za potrebe wikipedije
predsjednik tai chi chuan kluba wudang shan mario krot wudangshan@yahoo.com"

message: Članak je prekratak i iz ovog se ne vidi o čemu govori, o planini ili borilačkoj vještini.--frk@ 10:31, 11. veljača 2009. (CET)
thread_title:  Prekratko
Razgovor:Zaklada

message: Postoji i članak Zaklada (roman) pa bi trebalo postaviti razdvojbu (ili kako se već zove :-)... -- Optimus Pryme (razgovor) 23:59, 16. veljača 2009. (CET)
 dovoljno je {{dz}}--zhile™ 00:20, 17. veljača 2009. (CET)
thread_title:  Zaklada (roman)
Razgovor:Maltezer

message: Nije li bolje koristiti naziv Mljetski psić? -- 193.198.128.24 23:29, 18. veljača 2009. (CET)
replies: text: :Kao Maltezer je ipak poznatiji --Ex13 (razgovor) 09:55, 10. ožujak 2009. (CET)
replies: text: :Ima tu još puno naziva, a Maltezer nije toliko poznatiji da bi ga ovdje trebalo koristiti. Kinološki stručnjaci koriste Mljetski psić, zašto onda ne bi i ova enciklopedija. I molim te nemoj mi citirati Google i internet po ovome pitanju. -- Bugoslav (razgovor) 19:25, 10. ožujak 2009. (CET)
replies: text: ::neka struka koristi svoje nazive, ostalima je poznatiji kao maltezer --zhile i</span> 19:30, 10. ožujak 2009. (CET)
Mislim da si nekoliko puta blokiran na ovoj wikipediji?--Ex13 (razgovor) 19:35, 10. ožujak 2009. (CET)

message: i onda referencirano Sabranim djelima Antuna Gustava Matoša. Autor te rečenice je mogao staviti i Tina Ujevića. --Ex13 (razgovor) 09:07, 23. travnja 2010. (CEST)
thread_title:  AGM
Razgovor:Encelad (prirodni satelit)

message: Ovaj članak bi trebalo preimenovati jer je Enceladus engleski naziv, a Enkelad je hrvatski. Osim toga, Enkelad (mitologija). --Val (razgovor) 13:11, 20. veljača 2009. (CET)
thread_title: Untitled

message: U djelu: Jure Šonje, gl. ur., Rječnik hrvatskoga jezika, Leksikografski zavod Miroslava Krleže, Školska knjiga, Zagreb, 2000., , , str. 245. definiran je kao Enceládus.
Britanski astronom njemačkoga podrijetla otkrije taj Saturnov satelit, nazove ga prema latinskom Enceladus, kako je i u njemačkome i u engleskome jeziku. Ne će biti da je i u ovom slučaju važnije kako se zove neki grčki gigant, niti to ima neku svezu s transkripcijom i adaptacijom grčkih imena.
Prije će biti da temeljem § 250. u djelu: Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, Pretisak, »Školska knjiga«, Zagreb, kolovoza 1990., , str. 56. i 57. treba od Enceladus dobiti Encelad, kako je ispravno i izvorno odredio Vodomar (posebno:permalink/19880), 19. studenoga 2004. u 23:56:26 (SEV).
1. Grčki završeci -es, -on, -os i latinski -es, -um, -us otpadaju:
grč.  Aristoteles                           	   	hrv.  Aristotel
       Homēros	                  	       Homer
       organon	                  	       organ
lat.  passivum                              	     	hrv.  pasiv
       Plautus	                              	       Plaut
       Verres 	                              	       Ver.
Izvor: Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, Pretisak, »Školska knjiga«, Zagreb, kolovoza 1990., , str. 56. i 57. Vratit ću natrag na početno i obrazloženo ime (Encelad (mjesec)). -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 19,18; 3. ožujka 2017. (SEV)
 Ne slažem se s uređivanjima kojima se premješta članke (diff=5347871, diff=5347876), a bez valjanog obrazloženja (WP:NI, WP:PRO) na stranicama za razgovor.
* Razgovor:Encelad (prirodni satelit)
* Razgovor:Mimas (prirodni satelit)
Moglo bi se citirati, da i u popularnoznanstvenim publikacijama koriste nazive Enceladus i Mimas: primjer.
Enciklopedijski članak:
P. Mayer u članku *SVEMIR, cit. sa str. 641. (navodi Mimas, Enceladus i snimku Enceladusa koju je snimio satelit Voyager 2), u publikaciji: Ajanović-Malinar, Ivona et al. (ur.); Šentija, Josip (gl. ur.), Opća enciklopedija Jugoslavenskog leksikografskog zavoda • Miroslav Krleža •, III. izd., [9.] – dopunski svezak: A – Ž, Jugoslavenski leksikografski zavod »Miroslav Krleža«, Zagreb, travnja 1988., str. 637. – 658., ISBN 86-7053-012-0. Također i u tablici na str. 642.
Povezanost s grčkom mitologijom nema veze s načinom na koji su ti nazivi postali poznati (usvojenice) u općoj i stručnoj upotrebi.
P. N., »Veliko otkriće NASA-e: Na Saturnovom mjesecu pronašli organske spojeve za izgradnju života«, Novi list, mrežno izdanje, 5. listopada 2019. u 8:54, pristupljeno: 12. studenoga 2019. oko 11,45.
Zoran Knez, Prinove u Sunčevoj obitelji, pristupljeno: 4. prosinca 2019. oko 22,38.
Hvala na razumijevanju. Lijepi pozdravi, -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 21,29; 11. veljače 2020. (SEV)
thread_title:  Encelad
Razgovor:Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti

message: Zakon o elektroničkim komunikacijama objavljen u Narodnim novinama br. 73/2008, a stupio na snagu 1. srpnja 2008., određuje da Hrvatska agencija za telekomunikacije prelazi u Hrvatsku agenciju za poštu i elektroničke komunikacije (HAKOM). Stoga bi u skladu s time trebalo preurediti ovaj članak i promijeniti mu naslov. Rpr (razgovor) 16:35, 20. veljača 2009. (CET)
thread_title:  HAT postao HAKOM
Razgovor:Medijan

message: vjerujem da je mediana jedan od pojmova za označavanje.. ovog o čemu se piše, ali postoji više pojmova, a mislim da je glavni i najčešće upotrebljavan medijan (prema engleskoj verziji) ili centralna vrijednost.--finding myself (razgovor) 12:05, 21. veljača 2009. (CET)
thread_title: ime stranice
Razgovor:Boško Grubić

message: From: Elia Pekica <elia.pekica@hi.htnet.hr>
Date: 2009/2/24
Subject: Re: EPOHA vs. Wikipedia
To: Bobby Grubic
Dragi Bobby!
Lijepo je čuti Te nakon dugo vremena. Nadam se da si dobro : )
Ovim putem odobravamo Ti korištenje svih objavljenih materijala u Epohi na stranicama
na kojima objavljuješ svoje materijale, uključujući Wikipediju, uz navođenje naše mrežne stanice
kao izvora, kako si rekao.
Moram se i sama prvom prigodom pozabaviti Wikipedijom, nikako da nađem vremena.
Jesi bio na dodjeli Oscara, baš sam mislila na to da si sigurno Ti negdje u publici?
Gledali smo dodjelu na televiziji, bilo je spektakularno.
Hvala Ti na javljanju i srdačan pozdrav od svih nas,
javi se kad stigneš.
Bye
Elia & co
www.epoha.net
bgphr 16:32, 24. veljača 2009. (CET)
thread_title: EPOHA dozvola za korištenje tekstova
Razgovor:Davor Lešić

message: Tekst koji se nalazi pod imenom Davor Lešić preuzet je sa stranice www.davorlesic.com koje je vlasništvo mog supruga Davora Lešića. Tekst je postavljen uz njegovu suglasnost i sve izmjene koje će naknadno biti postavljene biti će učinjene sa njegovim znanjem. Fotografije koje će biti postavljene također su u vlasništvu Davora Lešića.

message: Prepiskom preko E-maila suradnica Pevaljka mi je proslijedila sljedeći e-mail:
Proslijeđena poruka
Šalje: <davor.lesic@vip.hr>
Datum: 26. ožujka 2009. 20:23
Predmet: Re: Dopuštenje za korištenje sadržaja
Prima: ksenija lesic <ksenijalesic@gmail.com>
ksenija lesic <ksenijalesic@gmail.com> wrote:
> Poštovani,
>
> U svrhu proširenja i obogaćivanja Wikipedije kao i Vašeg osobnog promicanje
> preko stranica iste, molim Vas da mi  dopustie korištenje tekstova sa Vaše
> web stranice www.davorlesic.com .
>
> S poštovanjem,
Poštovani,
Dana 26. 03. 2009. godine zaprimio sam Vaš e-mail u kojem tražite odobrenje za korištenje tekstova sa moje web stranice. Ovim putem Vas obavještavam da možete koristiti tražene tekstove, te da možete staviti link na moje stranice.
S poštovanjem, Davor Lešić
>
--D tom 22:01, 26. ožujak 2009. (CET)
thread_title: Dozvola
Razgovor:Olympiakos SFP

message: Olympiakos ili Olympiacos? Što je pravilno? --Mario Žamić (razgovor) 12:04, 26. veljača 2009. (CET)
-Znam da je godinama bio u uporabi u novinama i na TV-u i svuda naziv "Olympiakos", dok se unazad par godina forsira taj "Olympiacos". Očito da treba grke pitati ;) --Mile grobar (razgovor) 12:16, 26. veljača 2009. (CET)
replies: text: Sudeći po ovome, pravilno je Olympiakos. --Mario Žamić (razgovor) 12:18, 26. veljača 2009. (CET)
- Ma to ti i govorim, godinama se taj naziv upotrebljavao i onda se odjednom pojavi taj "OlympiaCos". Nebi se čudio da je to netko (ili više njih) od naših strašnih novinara počeo forsirati. To me samo podsjeti na Eduarda da Silvu kojeg su naši, jel, "novinari" nazivali jedno vrijeme Da Silva, pa Dudu, pa ga sad zovu Eduardo, hehe.
I glupo mi je ovo F.C. kad se klub zove "Olympiakos SFP" --Mile grobar (razgovor) 12:23, 26. veljača 2009. (CET)

text: Mislim da se radi o utjecaju Olympiakosovog igranja u Ligi prvaka, jer je tamo, pošto je službeni jezik LP engleski, njihovo ime Olympiacos F.C. Hoćemo li prebaciti na "Olympiakos SFP"? --Mario Žamić (razgovor) 12:26, 26. veljača 2009. (CET)
Ej šta je ovo, ovo je naziv kluba, ak želiš napravi poveznicu #PREUSMJERI i to je to! Ne znam u čemu je problem, raspravljate o glupom naslovu. Svaka službena stranica  vodi na OlympiaCos (http://www.olympiacos.org/), dok samo naši novinari to prevode na hrvatski.  Neno Koš  12:41, 26. veljača 2009. (CET)

text: Sad si "lupnio i ostao živ". Pogledaj interwiki poveznice stranice, i vidjet ćeš da se klub samo na engleskoj i portugalskoj wiki zove Olympiacos, a na svim ostalima onako kako bi, po svoj prilici, i trebao, Olympiakos. Nema to nikakve veze s "prevođenjem na hrvatski". --Mario Žamić (razgovor) 12:46, 26. veljača 2009. (CET)
replies: text: :da, trebalo bi prebacit na OlympiaKos SFP, ovo f.c. čudno zvuči u imenu grčkog kluba --zhile™ 13:18, 26. veljača 2009. (CET)
-dobro ste učinili. Nije istina da je to prijevod naših novinara, već je to službeni naziv kluba. Novinari u zadnje vrijeme forsiraju engleski naziv. I naravno da je bitan pravi ispravan naziv kluba! --Mile grobar (razgovor) 14:50, 26. veljača 2009. (CET)
thread_title: Točan naslov
Razgovor:Istarska županija

message: Tu ima nekih geografskih nepravilnosti, ali ja ih neću ispravljati sve dok podnaslov bude "zemljopis". Kužiš? --Marijan (razgovor) 21:36, 26. veljača 2009. (CET)
replies: text: s kim se ti svađaš? --zhile™ 22:00, 26. veljača 2009. (CET)

message: Ispričavam se zbog lošeg navođenja izvora, ali ne mogu uhvatiti URL adresu detaljne klasifikacije, pa sam stavio općenito www.dzs.hr. I molim ispraviti u desnom boxu broj stanovnika, ako znate. Hvala! Pozdrav
thread_title:  Popis 2011.
Razgovor:Dvorac Feštetić u Pribislavcu

message: Feštetić je prezime, a ne naziv građevine. Naziv građevine bi bio: Dvorac Feštetić u Pribislavcu. Osim toga, taj je dvorac sagrađen u 19. stoljeću tako da se nikako ne može zvati kaštelom. Stoga predlažem da se članak preimenuje u Dvorac Feštetić u Pribislavcu.--Fhms (razgovor) 10:27, 3. ožujak 2009. (CET)
replies: text: :Premjesti ga na Dvorac Feštetić, izostavi ovo ribislavac, nije potrebno --Lasta 10:30, 3. ožujak 2009. (CET)
Ali gradjevine tipa dvorci, palace, crkve treba navoditi s nazivom mjesta, zato jer npr. u Hrvatskoj vise dvoraca bilo u vlasnistvu Feštetića. Osobito npr. kad su u pitanju neke jako poznate obitelji Zrinski, Draskovic, itd...--Fhms (razgovor) 10:46, 3. ožujak 2009. (CET)
thread_title:  Naziv građevine
Razgovor o predlošku:Ljudska povijest

message: Vidi enciklopediju "Svijet oko nas". Kubura (razgovor) 01:34, 4. ožujak 2009. (CET)

message: Mislim da ova periodizacija nije baš najsretnija. Naime, obično se (europska) povijest dijeli na
*stari vijek
*srednji vijek
*novi vijek
*(najnovije doba)
+ pretpovijest (kameno, brončano, željezno doba) - nema pisanih izvora
Ali ta je periodizacija ne baš jako fiksna (kad počinje srednji vijek? Padom Rimskog Carstva? A Bizant? A Pirenneove teorije?) i vrlo eurocentrična.
Nigdje nema mjesta "barbarskom dobu". Pogledajmo kako je to na EN wiki :w:en:Periodization i DE wiki: :w:de:Geschichte Europas, nigdje nema "barbarskog doba".
dnik ► 11:18, 13. listopada 2009. (CEST)
replies: text: Slažem se, u hrvatskoj historiografiji nema "barbarskog doba" i zato sam to uklonio. --Flopy (razgovor) 11:22, 13. listopada 2009. (CEST)
thread_title:  Periodizacija
Razgovor:SliTaz

message: zdravo!
   
Prije godinu dana je objavljena prva verzija mini GNU / Linux distribucije zove SliTaz (www.slitaz.org oz. http://en.wikipedia.org/wiki/Slitaz).
"SliTaz GNU/Linux is a mini distribution and live CD designed to run speedily on hardware with 128 MB of RAM. SliTaz uses BusyBox, a recent Linux kernel and GNU software. It boots with Syslinux and provides more than 200 Linux commands, the lighttpd web server, SQLite database, rescue tools, IRC client, SSH client and server powered by Dropbear, X window system, JWM (Joe's Window Manager), gFTP, Geany IDE, Mozilla Firefox, AlsaPlayer, GParted, a sound file editor and more. The SliTaz ISO image fits on a less than 30 MB media and takes just 80 MB of hard disk space."
   
Pokušao sam napraviti hrvatsku inačicu uvođenja u SliTaz distribuciju na Wikipediji:
http://hr.wikipedia.org/wiki/SliTaz
   
Htio bih čuti i ako je sve ok - Ja sam iz Slovenije pa ne govorim dobro hrvatski.    
I htio bih vas pitati za pomoć http://hr.wikipedia.org/wiki/SliTaz napraviti prijevod dobar, hvala vama. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Gibalec (razgovor • doprinosi)
thread_title:  SliTaz GNU/Linux distro na wikipediji - pomoć
Razgovor:Marijan Ban

message: datum	7. ožujka 2009. 05:57
predmet	Re: Wikipedija:Dopuštenja za korištenje sadržaja
poslao/la	gmail.com
	
Odgovor
	
Kao vlasnik i autor vlastitih stranica http://www.marijanban.hr/ dopuštam vam da ih koristite u svrhe koje ste naveli u pismu.
Marijan Ban
thread_title:  Dopuštenje za korištenje sadržaja
Razgovor:Idoš

message: Sa :hu:Hidas:
...A [[Török hódoltság|hódoltság]] után a megfogyatkozott magyar lakosság közé ortodox [[szerbek]] telepedtek le, a Ráchidas nevű részen, majd a [[XVIII. század]] első éveiben katolikus szerbek is megtelepedtek itt, de az évszázad végén el is hagyták a falut. [[1720]] és [[1750]] között helyükre [[Baden-Württemberg|Würtembergből]], [[Hessen]]ből és [[Lotaringia|Elszász-Lotaringiából]] származó németek települtek ide. A három nemzetség a falu három kükön részén élt.
A [[II. világháború]] után a kitelepített németek helyére református [[bukovinai székelyek]]et telepítettek....
Spominje nekakve "katolikus szerbek". Govori li o katoličkim Srbima, ili je to slučaj da se radi o Hrvatima?
Koliko mi je poznato, u starijoj mađarskoj historiografiji su često poistovjećivali pojam "katolički Rac" kao "katolički Srbin".
Viditie znanstveni članak Croatica Christiana Periodica, Vol.59 No.- Svibanj 2007. Robert Skenderović: Suradnja biskupa J. J. Strossmayera i Ivana Antunovića, pdf.]. 
Pozdrav svima, Kamarad Walter (razgovor) 20:41, 7. ožujak 2009. (CET)
thread_title:  Hrvati ili Srbi u Idošu
Razgovor:Lucije Tarkvinije Prisk

message: Zar nije Lucije Tarkvinije Oholi (Tarkvinije Superbus) izgradio Circus Maximus? Mislim da Tarkvinije Prisko to nije izgradio, on je izgradio kanalizaciju (Cloaca Maxima). Što ostatak misli o tome? Pozdrav!  --Herr Mlinka 21:02, 7. ožujka 2009. (CET)
replies: text: en.wiki kaže da je ovaj napravio i Cloaca Maxima i Circus Maximus --  -- Jure Grm, 8. dana mjeseca ožujka, godine Gospodnje dvijetisućedevete u 16:40 sati. (CET)
thread_title:  ''Circus Maximus''
Razgovor:Dvorac Prandau-Normann u Valpovu

message: Barokna pregradnja i obnova
U ovom se djelu članka spominje Karlo VI. Je li se misli na Karla VI., cara Svetog Rimskog Carstva ili na nekog drugog? Pozdrav! --Herr Mlinka 20:42, 8. ožujka 2009. (CET)
replies: text: :: Misli se na tog cara, da --Fhms (razgovor) 20:54, 8. ožujak 2009. (CET)
replies: text: ::Hvala! --Herr Mlinka 20:56, 8. ožujka 2009. (CET)
thread_title:  Karlo VI.
Razgovor:Očna šupljina

message: Ma koja očnica, zaboga? To je očna šupljina otkad se u našim školama poučava anatomija. Ne može se izmisliti riječ, pa onda tlačiti ljude da je nauče. To je silovanje jezika. Molim vratiti na "očnu šupljinu" i ne silovati. Maria Sieglinda von Nudeldorf (razgovor) 09:04, 9. ožujak 2009. (CET)

message: Naziv očnica koristi se u udžbeniku, "Temelji anatomije čovjeka", Predrag Keros, Marko Pećina, Mirjana Ivančić-Košuta, Naklada NAPRIJED d.d., Zagreb 1999., a isto znače i na Wikipedijama na slovenskom i slovačkom jeziku (ovo zadnje dvoje i nije neki argument :).
Nažalost nisam u mogućnosti pregledat ostale udžbenike iz anatomije novijeg datum, nisam jezikoslovac, niti sam pretjerano "osjetljiv" na jezična pitanja. Jedino što mogu navesti literaturu i napomenuti da je hrvatsko nazivlje u anatomiju tek počelo ulaziti (ali postoji), te će vjerojatno trebat vremena da ga ljudi prihvate (a možda i neće nikad), isto kao i većini noviteta (osim naravno Wikipedije :), a što se mene osobno tiče, ostalim suradnicima, bez predrasuda, prepuštam da (pre)imenuju članke po vlastitoj savjesti. Vedran12 (razgovor) 14:52, 9. ožujak 2009. (CET)
thread_title:  Reference 

message: Manje sam osjetljiva na jezik, a više na nasilje nad jezikom, a time i govornicima tog jezika. Jezik je živo biće, oblikuje se govorenjem, a ne dekretom. Zalažem se, i to žestoko, za ukidanje pisanja dijagnoza na latinskom, ali jednako žestoko se protivim krajnosti nasilnog turbokroatiziranja medicinske terminologije.  Maria Sieglinda von Nudeldorf (razgovor) 19:09, 9. ožujak 2009. (CET)
thread_title:  Nasilje
Razgovor:Entropij

message: Kao i kod ektropija: molim preimenovati u "Entropij".

message: Ne sviđa mi se da na istoj stranici stoji medicinski i veterinarski dio. Predlažem da se odjeljak o entropiju izdvoji u članak "Entropij (veterina)", skupa s dvije-tri uvodne rečenice. Maria Sieglinda von Nudeldorf (razgovor) 15:25, 1. svibanj 2009. (CEST)
thread_title:  Veterina
Razgovor:Matija Gubec

message: *Zvali su se puntari i zanak da znaju da ih ne špijuniraju nosili su kokotovo pero. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.139.12.73 (razgovor • doprinosi)

message: Matija Gubec je bio seljački sluga bana i grofa Franje Tuha (Franjo Tuhy).Njegov je gospodar zlostavljao svoje sluge psihički i fizički.Matija Gubec se dao na razmišljanje i odlučio je osnovati Seljačku bunu protiv kralja.U nju su ušli svi seljaci koji su imali isto mišljenje kao i on.Bilo je loše što je netko dojavio banu za Seljačku bunu.Trebali su se naći rano ujutro kako bi napali Franjevu vojsku.Njihov cilj je bio da se poslije svega toga ban ponaša prema svojim slugama primjereno.Nažalost im nije uspjelo,i puno je ljudi pogubljeno,ali je najgore prošao Matija Gubec.Ljude koji su preživjeli su bacili u tamnicu i mučili ih do smrti.Ali je prava tragedija tek slijedila.Matiju Gubeca su bacili u životinjski kavez te ga to glavnoga trga vozili u kočiji.Kada je stigao,okružili su ga vojnici kako nebi negdje pobjegao.U sredini trga je bila stolica.Na nju su svezali Matiju Gubeca.Tada su uzeli kliješta i čupali mu živo meso.Kada su mu očupali skoro svo meso,užarili su krunu te mu je stavili na glavu.Drugi seljaci su htijeli nešto reći,ali su se bojali da se i njima nebi nešto slično dogodilo.Matija Gubec je umro u strašnim mukama,a samo je pokušavao unijeti pravdu.U njegovu čast,na glavnome trgustoji jedno ogromno stablo koje su nazvali Gubčeva lipa.Ta je lipa stara već oko 500-600 godinatako da se počela i raspadati ali su ljudi remenjem svezali njegov koru tako da ta lipa još uvijek stoji netaknuta,i nadamo se da će i tako ostati.
thread_title:  dodatak IP suradnika
Razgovor:Visoka škola Kairos

message: Nema potrebe brisati ovaj članak, jer se radi o neprofitnoj visokoškolskoj instituciji koja izvodi preddiplomski studij. Slijedom toga morali bi brisati sve visokoškolske institucije, privatne i javne. U drugom koraku morali bi brisati i sve članke o proftinim organizacijama, npr. o tvrtkama. A to pak nije intencija ove enciklopedije. --Zrinski (razgovor) 20:43, 12. ožujak 2009. (CET)
thread_title:  Visoka škola Kairos
Razgovor:Mala Onofrijeva česma

message: Vise je uvrijezen naziv "Onofrijeva česma" nego "Onofrijeva fontana".--Fhms (razgovor) 22:10, 13. ožujak 2009. (CET)
#-- Jure Grm, 13. dana mjeseca ožujka, godine Gospodnje dvijetisućedevete u 22:26 sati. (CET)
# --Herr Mlinka 22:44, 13. ožujka 2009. (CET)
</br>
Na pretraživaču Google, Onofrijeva fontana daje 2470 rezultata, a Onofrijeva česma 810 rezultata. Fraxinus (razgovor) 22:32, 13. ožujak 2009. (CET)
replies: text: U strucnoj literaturi gotovo uvijek stoji naziv "Onofrijeva česma", za veliku i malu fontanu. To je ujedno i tradicionalan naziv za tu gradjevinu, bez obzira sto je cesma rijec turskog porijekla.--Fhms (razgovor) 22:55, 13. ožujak 2009. (CET)
thread_title:  Naslov
Razgovor:Josip Juraj Strossmayer

message: zdravo!
mene bi samo zanimalo ko je naslikao portret strossmayera (objavljen na wikipediji) i gdje se nalazi original. 
kod nas smo nasli staru repliku, pa me zato zanima.
hvala! :) — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 193.77.104.68 (razgovor • doprinosi)

message: Kao što je dokumentirano i logički argumentirano ovdje i ovdje, navodni Stroosmayerov govor dokazana je krivotvorina opovrgnuta već za biskupova života kojoj nema mjesta na enciklopedijskoj stranici, poglavito ukoliko se predstavlja kao vjerodostojni spis i služi ideološkoj propagandi. Stoga si zadržavam pravo odstaniti je odavde.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Caesar1986 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Stranice (tj. blogovi) koje navodite kao izvori prema pravilima wikipedije ne stati kao relevantna potvrda za neku tvrdnju (bez obzira na skenove iz arhiva). Link na govor sam vratio, sada s poveznicom na krscanstvo.net i ovako će ostati osim ako ne priložite neki drugi izvor ili literaturu.--Saxum 18:22, 2. travanj 2009. (CEST)
Moram priznati da je zbilja ovaj kriterij u majmanju ruku neobičan, jer internetska stranica ne daje apsolutno nikakvo veće jamstvo vjerodostojnosti izvora negoli blog. U skenu arhivskog spisa naveden je izvor gdje je moguće pronaći vrlo jasan dokaz o neautentičnosti i krivotvorini ovog govora: S. Guth, Theologia fundamentalis apologetica, Đakovo, 1949., 107. str. Ako treba, stavit ću i točan navod. Molim da se ovo uvaži i stane na kraj krivotvorini kojoj na enciklopedijskoj stranici nije mjesto, tim više ako se predstavlja kao autentičan izvor. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Caesar1986 (razgovor • doprinosi) 
Dodano objašnjenje o krivotvorini govora biskupa Strossmayera. Reference i izvori jednako tako navedeni. U svrhu autentičnosti teksta promijenjeno je nazivlje na vanjsku poveznicu "govor biskupa Strossmayera" na "krivotvorinu biskupa Strossmayera". Nemam ništa protiv brisanja iste, ali držim da je važno objektivizirati. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.136.108.133 (razgovor • doprinosi) 
Da zaključimo: Papina nezabludivost
* Osvrt o krivotvorini Strossmayerovog govora — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 161.53.64.83 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Krivotvoreni Strossmayerov govor 

message: U hrvatskom se, za razliku od francuskog,ruskog i istočnoazijskih jezika, navodnici pišu kao u njemačkom, dakle ne:  «biskup s turskih granica», nego »biskup s turskih granica«. 31.217.51.14 08:15, 13. ožujka 2024. (CET)
thread_title:  Neispravni navodnici
Razgovor o kategoriji:FIFA serijal

message: PITANJE!
Ima li itko način da ovu kategoriju poredam po godinama (fino, kako Bog zapovjeda FIFA 94, 95......FIFA Football 2003,.......,FIFA 06, 07, 09, 09 - po redu)???
Pozdrav!!!!!!!!!!!!!!!?
F.Pavkovic, 20:58, dana 17. ožujka, godine Gospodnje 2009.
replies: text: Probaj u člancima staviti FIFA 1994 za FIFU 94 itd. --Mario Žamić (razgovor) 21:01, 17. ožujak 2009. (CET)
replies: text: :Probat ću. Hvala!

text: :Pozdrav!!!!!!!!!!!!!!!

text: :F.Pavkovic, 21:11, dana 17. ožujka, godine Gospodnje 2009.
thread_title: Da'l ima itko rješenje?

message: --  -- Jure Grm, 17. dana mjeseca ožujka, godine Gospodnje dvijetisućedevete u 21:11 sati. (CET)
------------
replies: text: :DA!!!
replies: text: :Pozdrav!!!!!!!!!!!!!!!

text: :F.Pavkovic, 21:33, dana 17. ožujka, godine Gospodnje 2009.
thread_title:  Jel sad OK?