lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Život

message: {{razgovor zaglavlje}}
Članak je izbrisan zbog premalo teksta. Tekst će stajati ovdje dok se ne napiše nešto više:
Život proživljavaju živa bića-životinje,biljke i ljudi.To je rađanje,kretanje,hranjenje,spavanje,odrastanje,parenje,starost i umiranje.

message: Evo ga opet, ali opet ispod nivoa:
Život je biološki pojam koji označava razdoblje od rođenja neke biljke,životinje ili čovjeka do njihove smrti. Redoslijed ide ovako: rođenje, djetinstvo, pubertet, mladenaštvo, starenje, pa smrt. Životinje koje najviše žive su kornjače. Životinje i biljke su vazda na istom nivou,dok čovjek živi sve duže zahvaljujući novijoj medicini.
--Tycho Brahe 02:11, 20. kolovoza 2006. (CEST)
replies: text: Život nije samo biološki pojam, nego i filozofski i religijski i tko zna kakav još, zato se ne može jednostavno preusmjeravati s pojma živa biča, na pojam život. Ovaj članak treba dopuniti, a »Živa bića« ponovno napisati. Zasad »Živa bića« idu na brisanje. Ovo posljednji put objašnjavam, a nakon toga ću ili zaštititi stranicu, ili blokirati suradnika.--Donatus 16:29, 22. studeni 2006. (CET)

message: iskreno, dojadilo mi je (pored drugih suradnika, ali su valjda oni tolerantniji od mene) ići za tobom i pokušavati dopuniti i dovršiti tvoje otvorene stranice u naporu da od toga nečega na kraju ispadne nešto manje-više prihvatljivo. Meni je zbilja dosta, i ako ovo ne dovršiš kako dostoji wikipediji, predlažem adminima da ovo bez imalo milosti i daljnje rasprave izbrišu. Uzgred, isto ću predložiti i za sve tvoje buduće članke ako budu ovog profila. Shvati već jednom, da NEMAŠ PRAVO otvarati stranice, a drugima ostavljati da ih dovršavaju.  Branka France 14:22, 23. studeni 2006. (CET)
thread_title:  Jolo,
Razgovor:Hrvatska seljačka stranka

message: * DA, brisati Branka France 13:50, 3. svibnja 2006. (CEST)
* NE, nego napisati članak.
* Pa sto cekas. --195.29.145.165 10:33, 4. svibnja 2006. (CEST)
Dio sam napravio, sada "visi u zraku" jer fale vitalni podaci. Dovršit ću, s vremenom.--Fausto 15:30, 4. listopad 2007. (CEST)
thread_title:  Stara rasprava 

message: Molim dati izvor za svoje uređivanje, npr. program stranke gdje se stranka deklarira kao socijal konzervativna. SpeedyGonsales 15:49, 24. prosinca 2011. (CET)
thread_title:  Ideologija 

message: Hrvatska seljačka stranka (1920. - 1988.) • razgovor •  evidencija stranice • &action=history pov • &wpNewTitle=&wpReason=WP:ZPS%20za%20Suradnik:W%C3%BCstenfuchs&wpLeaveRedirect=0 premjesti stranicu
Zatraženo: 8.04.2013.
Molim premještanje članka sa stranice za razgovor u glavni imenski prostor.
Komentar: Dio članka bi se trebao premjestiti u novi članak, jer ovaj HSS nije isto što i povijesni HSS. Isto tako kao što ni HSP ili HČSP nije povijesna Stranka prava ili Čista stranka prava. HSS (moderni), nova je stranka, koja vuče korijene iz povijesnog HSS-a, ali nije riječ o istim strankama, tako da se ne mogu nalaziti u istom članku. HRSS (kasnije HSS) je imao vrlo dugačku povijest i nema izravnu poveznicu s današnjim HSS-om, tako da zaslužuje zaseban članak.
Hvala.  (20:26, 8. travnja 2013. (CEST))
replies: text: Kako nema izravnu poveznicu ako je Središnji odbor HSS-a iz Bruxellesa, na Ujediniteljskoj skupštini 25. svibnja 1991., dao potporu ujedinjenju svih domovinskih radićevskih stranaka i prenio legitimitet na domovinski HSS?

text: Iz knjige Hrvoje Matković, Povijest Hrvatske seljačke stranke, Naklada P.I.P. Pavičić, Zagreb, 1999., , str. 476.-477.:

text: Iz iste knjige, str. 513.-516.:
--Rovoobo Razgovor 09:38, 9. travnja 2013. (CEST)
U tablici i dalje piše kriva koalicija, a neki nesposobnjaković uklonio primjedbu bez ispravljanja greške.
thread_title:  Premještanje
Razgovor o kategoriji:Primijenjene znanosti

message: Dugo vremena pratim Wikipediju. Ako smijem primjetiti rubrika Prehrana prethodno se nalazila u Medicini, gdje logički i pripada, pa preporučam da se tamo i premjesti.-čitaoc

message: Ja bih molio da se ovdje u Primijenjene znanosti ubaci Građevina kao primijenjena 15-ta znanost. Arhitektura nije dovoljna kako bi se opisali svi građevinski pothvati i građevine. Stoga molim nekog da to napravi. Unaprijed HVALA! Bully 00:32, 1. kolovoz 2007. (CEST)
thread_title:  Građevina
Razgovor Wikipedija:Babilon/Jezici

message: Zašto mogu maksimalno 4 jezika napisat ?
replies: text: Možeš staviti do 12 jezika pomoću babel predložaka.

Što znači, ajmo reći da govoriš 7 jezika 

upišeš kao gore i dobiješ ovo s desne strane. --Andrej Šalov 12:34, 24. rujna 2006. (CEST)

message: Primjetih da na engleskoj Wiki postoji čak 5 razins jezika od kojih ova četvrta označava poznavanje jezika na skoro-materinskoj razini, a peta profesionalno poznavanje. Zašto isto ne postoji i na našoj Wiki?
Doc17 12:16, 24. rujna 2006. (CEST)
replies: text: NA nekim Wikipedijama postoji i više razina ali dovoljne su samo ove 4 razine poznavanja, ali mi smo se zadržali na 4 koje su sasvim dovoljne.
* dvoslovna oznaka jezika – označava materinji jezik suradnika
* razina 3 - suradnik poznaje strani jezik na razini izvornih govornika
* razina 2 – suradnik dobro poznaje strani jezik
* razina 1 – suradnik posjeduje osnovno znanje stranog jezika 
jer ja poznajem jezik malo bolje od tebe ti malo bolje od njega on malo bolje od onog četvrtog onaj četvrti malo bolje od petog.... i tako možemo u nedogled označavati razine poznavanja. 
Razina 1 znaš osnovnu komunikaciju tog jezika, razina 2 - možeš komunicirati sasvim dobro, razina 3 - govoriš strani jezik jako dobro (odlično), ali ti ipak nije materinji jezik.
--Andrej Šalov 12:25, 24. rujna 2006. (CEST)
thread_title:  Razina jezika 4?
Razgovor:Gabriel García Márquez

message: "Sto godina samoće" mu je jedno od ranijih djela, i veći dio kasnijih su na neki način povezani sa Sto godina samoće pa se čak na to i nadovezuju. Branka France 13:29, 6. svibnja 2006. (CEST)

message: I collect this novel in various languages and just picked up a 2006 edition of Sto godina samoće in Dubrovnik. Today in Senj I found a different translation in a 2005 edition. Id like to know if there are any other editions or translations into Croatian and also Im interested to find out if there were any old "Serbocroatian" editions ever published. Thanks in Advance. Hippietrail.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 84.52.163.144 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Croatian editions 

message: Ne postoji Mexico City. Osim u engleskom jeziku, kao prijevod naziva Ciudad México. Nije razborito u hrvatskome prevoditi na engleski. Linić, političar iz Rivera, mo'š mislit.
Inoslav (razgovor) 15:21, 25. listopada 2010. (CEST)
thread_title:  Mexico City
Razgovor o kategoriji:Elektronika

message: Evo, smatram da Elektronika zaslužuje ipak svoju posebnu (pod)kategoriju, iako će nekada biti teško razmotriti što to spada u elektroniku, a što u elektrotehniku.Treba napraviti još dosta radova, npr. dodati  itd... A, to, kada uhvatim vremena, mislim da će ljeto biti dosta produktivno :)
PS: Nadam se da nisam prekršio kakvo pravilo sa ovakvim "nasilnim" dodavanjem kategorije :)
replies: text: --Andro Bačan 10:30, 7. svibnja 2006. (CEST)
Nisi, dobro si postupio :). I ja sam neko vrijeme mislio o toj ideji, ali mi se nije dalo razdvajati sto je elektrotehnika, a sto elektronika :) --Tycho Brahe 09:50, 8. svibnja 2006. (CEST)
thread_title:  Početak kategorije
Razgovor:Tajno vijeće (Sveto Rimsko Carstvo)

message: Napisao sam članak o Tajnome vijeću, važnoj instituciji Habsburške Monarhije.  Na njemačkoj wikipediji postoji članak pod tim imenom (Geheimer Rat), ali govori općenito o toj instituciji koja je postojala i u drugim njemačkim zemljama. Ja sam konkretno napisao članak o Tajnom vijeću Habsburške Monarhije jer je ono samim tim bilo nadležno i za Hrvatsku. Ako netko misli da ovaj članak treba nadopuniti općim činjenicama koje pišu na njemačkoj wikipediji, neka to učini. Suradnik:Flopy, 13:05, 08.svibnja 2006.
Vidim da administratori nisu zadovoljni kako sam kategorizirao ovaj članak. Nisam ni ja. Ovaj članak je na njemačkoj wikipediji (a on, kako sam gore napomenuo, nije isti kao moj, jer on govori općenito o ovoj temi, a ja konkretno) kategoriziran Tajno vijeće|Pravna povijest|Naslov|Politički pojam. Možda bi ga tako trebalo kategorizirati. Ima li pravnika na wikipediji da kažu što misle o tome? Flopy, 09:18, 11.svibnja 2006.
replies: text: Dodao sam opći uvod, pa je sada naziv članka u redu. --Zmaj 12:42, 11. svibnja 2006. (CEST)

message: U hrvatskom članku se priča o Tajnom vijeću kao o nekakvom državnom tijelu, ali kad se pogleda na Wikidatu, tamo je to vijeće postavljeno kao zanimanje. Dakle trebalo bi ili lagano promjeniti subjekt članka, ili napraviti novi element u Wikidati i postaviti da je to državni organ.
Gledaj Wikipodatke. Njemačka Wikipedija govori kao i hrvatska Wikipedija. Kubura (razgovor) 20:43, 14. rujna 2017. (CEST)
thread_title:  Krivi subjekt članka
Razgovor:Napon

message: Naslov bi trebao biti Električni napon. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 195.29.57.61 (razgovor • doprinosi) 12. svibnja 2006., 11:30:22

message: Prema Wikipedija:Kafić#Graditeljski odjel Tehničkog veleučilišta u Zagrebu — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 82.132.25.60 (razgovor • doprinosi) 14. srpnja 2010., 09:47:07
Vezano uz gore napisano, Wikipedija:Opće odricanje od odgovornosti. Također, bilo bi nam drago da sami promjenite (popravite) ono što smatrate netočnim, prije stavljanja bilo kakvih specijalnih oznaka. Nadalje, Wikipedija neće izaći u susret traženjima da se na svaki članak postavi oznaka o tomu da sadržaj možda nije savršen, po bilo čijim kriterijima. Hvala na razumijevanju. Lijep pozdrav. -- Bugoslav (razgovor) 10:05, 14. srpnja 2010. (CEST)
Članak ne navodi izvore i tvrdi "Električni napon je mjerna veličina kojom se iskazuje ukupno djelovanje električnog polja na nekom putu. Često se pogrešno definira kao razlika električnog potencijala, međutim ta jednakost vrijedi samo u elektrostatici, tj. kada ne postoji komponenta električnog polja nastala zbog elektromagnetske indukcije."
Ovo je netočno. Napon se uvijek definira kao razlika potencijala. S druge strane, ukupno djelovanje električnog polja po nekom putu u nestatičkom slučaju nije jednako naponu. Odnosno, u nestatičkom slučaju električno polje nije negativan gradijent potencijala, ali sama definicija napona kao razlika potencijala ostaje ista.
http://en.wikipedia.org/wiki/Electric_potential— Prethodni nepotpisani komentar  je 31.147.181.152 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Osporena točnost
Razgovor:Stanovništvo Jugoslavije

message: Počaščen sam da je stanoviti g. Nidurhaf jednostavno iskopirao moj tekst i prebacio ga jednostavno na bosansku wikipediju. I to isti dan, 10.5., samo nekih 20 minuta nakon što sam napisao članak. Osjećam se kao da sam neki važan gospodin koji ima puno informacija. 
Ali, šalu na stranu, nemam ništa protiv da netko kopira moje tekstove, pogotovo kada ima jako malo informacija o statistici na internetu o Jugoslaviji.--Seiya 16:49, 14. svibnja 2006. (CEST)
"( Srbi su najveći udio u Jugoslaviji imali 1961., kada ih je bilo 42.1 %, ali to nije ni polovica ukupnog stanovništva, dapače manje od 43% )" da li je 43% neka granica, ili nam je autor samo podario važan podatak da je 42.1 manje od 43?
"Najviše se promijenio udio Albanaca, čiji se broj skoro utrostručio za samo 43 godine, tako da ih je 1948. bilo samo 750 tisuća, da bi ih 1991. bilo više od 2,17 milijuna" ...Albanaca nije bilo 2,17 miliona 1991. Oni su bojkotovali popis, tako da je ovaj podatak dobijen na osnovu neke procene. Ogroman porast broja Albanaca nije samo posledica visokog nataliteta, već i činjenice da su se konstantno naseljavali iz Albanije. (pogotovo za vreme Velike Albanije za vreme drugog svetskog rata, ali i u prvim godinama posle rata, kada je Tito otvorio granice i pokušao da ujedini Kosovo i Albaniju i da ta Velika Albanija bude 7. republika u SFRJ). Trndencija doseljavanja iz Albanije je nastavljena sve do današnjih dana (naročito posle 1999. godine), ali bez obzira na sve broj od 2,17 miliona je preteran (ni sada ih nema toliko)
Evo na bosanskoj wikipediji stoji podatak da je 1991.bilo ..."Srbija - 9.791.475 ( Kosovo 1.954.747, Uža Srbija 5.824.211, Vojvodina 2.012.517 )"...ako se uzme u obzir da tada genocid nad Srbima još nije bio dovršen, te da je bilo oko 10 % Srba, ali i oko 4% Musilimana, Roma i ostalih...bez obzira na broj Albanaca u Makedoniji i ostaku Jugoslavije...verujem da 2,17 miliona nije realno.

message: U redu, ova opaska s 43 % je stvarno pomalo tendenciozna, pa ću je ispraviti. Čisto radi neutralnosti.
Što se tiče broja Albanaca, istina je da su bojkotirali popis 1991. na Kosovu, ali ipak ima procjena koje su utvrdile da ih je tada u cijeloj Srbiji bilo 1.674.353, ako se uzme ovaj izvor:. Za ostale republike je popis lako utvrditi: u Makedoniji ih je bilo 441.987, Hrvatskoj 12.012, Crnoj Gori 40.415, Sloveniji 3.534. Sve zajedno je to oko 2.172.301 na području bivše Jugoslavije (i to bez BiH gdje ih je vjerojatno bilo oko 3.000, ali nema točnih izvora). Ako imaš izvor na site sa drugim podacima, napiši. Ako ne, onda ova procjena ostaje jer barem ima izvor. --Seiya (razgovor) 14:29, 28. siječanj 2009. (CET)
Zapravo, ispravljam se, našao sam da broj Albanaca u BiH itekako ima točnih izvora: prema izvoru  1991. je bilo 4.922 Albanaca. Čime ih je u bivšoj Jugoslaviji 1991. bilo točno 2.177.223 - znači, zapravo 2.18 milijuna. --Seiya (razgovor) 16:26, 31. siječanj 2009. (CET)
thread_title:  Albanci u SFRJ
Razgovor:Genitiv

message: Prilog pod d) dobro raspoložen nije genitiv.213.191.138.88 22:08, 15. svibnja 2006. (CEST)
replies: text: :Ma sve je krivo. Netko je prepisivao iz gramatike pa izmislio krive primjere. Sad ćemo to srediti. ;) --Abyssus 21:35, 8. rujna 2006. (CEST)

message: Npr. Vidim tisuću čokolada. 2A05:4F46:AF:9C00:95AB:355D:B8:157 11:36, 7. rujna 2022. (CEST)
replies: text: 2A05:4F46:AF:9C00:95AB:355D:B8:157, postoji. Npr. vidim jednu mačku (akuzativ). – Croxyz 💬  13:45, 7. rujna 2022. (CEST)
thread_title:  Postoji li genitiv broja?
Razgovor:Tomislav Merčep

message: Ovo prenosim na razgovor zato što nema veze s Merčepom. Pa nećemo u članku o njemu pisati što su radili "njegovi suborci". Također mislim da je bez veze stavljati citate iz novina, ali to neka procijene ostali suradnici. --Zmaj 08:37, 17. svibnja 2006. (CEST)
replies: text: Počektom 1992. godine nekoliko njegovih suboraca je u istražnom zatvoru zbog ubojstva zagrebačke obitelji Zec (kada je ubijena i četrnaestogodišnja djevojčica Aleksandra Zec). Istraga je otkrila mnogo više od tog ubojstva, ali priznanja ubojica zbog proceduralne greške nikada nisu iskorištena na sudu i cijeli slučaj na inzistiranje tadašnjeg državnog tužitelja Vladimira Šeksa je zataškan.

text: Čini se da na kraju ipak ima veze. GregorB (razgovor) 14:46, 24. travnja 2014. (CEST)

message: Njegovo znatno pogoršano zdravstveno stanje nije promijenilo stavove onih koji su ga željeli zatvoriti, suditi mu i osuditi ga.
Istina je da postoji netko tko ga želi zatvoriti, suditi mu i osuditi ga (ne tim redoslijedom, istina): Državno odvjetništvo. U tome nema ništa čudno, to im je posao. Nije mi poznato da DO odstupa od progona samo zato što je netko bolestan, niti da nečija bolest može razuvjeriti DO u pogledu raspoloživih dokaza i moguće krivnje. Ovdje se neutemljeno i bez izvora implicira tobožnja zlonamjernost i okrutnost. GregorB (razgovor) 14:51, 24. travnja 2014. (CEST)
replies: text: Također, po čemu bi "Stranice udruge 'Radobiljski vrisak'" (www.katuni.info) bile pouzdan izvor? GregorB (razgovor) 14:54, 24. travnja 2014. (CEST)

text: Ej, GregorB, samo mi kaži s kime ti ovdje razgovaraš, ovde niko njije ništa pisa ima jedno 8 godina.  --93.143.108.28 14:59, 24. travnja 2014. (CEST)
replies: text: : S tobom. :) Šalu na stranu: ovo nije "razgovor", već objašnjenje zašto je učinjena konkretna izmjena. GregorB (razgovor) 15:53, 24. travnja 2014. (CEST)
thread_title: Brisano
Razgovor:Varaždin

message: ovo je moderni grb grada varazdina, ali lijepsi je stari kojega vise koristima, gdje anđeo grli taj grb. Molim vas da ga stavite
Ovo je grb grada Varaždina, a grb s anđelom je grb Varaždinske županije. Josip65 08:12, 18. svibnja 2006. (CEST)
- Netočno. Službeni grb Varaždina je s anđelom, a služebni grb Varaždinske županije može se vidjeti na stranici http://www.varazdinska-zupanija.hr/
- Odnedavno postoji u Varaždinu još jedna gimnazija. Dosadašnja gimnazija postala je Prva gimnazija, a nova je Druga gimnazija.

message: Kralj Andrija II. dodjeljuje mu povelju slobodnog i kraljevskog grada 1209. godine, kao prvom gradu u Hrvatskoj. Za kralja Žigmunda došao pod vlast grofova Celjskih. Matija Korvin ga je opet oslobodio. U 16. stoljeću grad je dobio Ivan Ungnad, 1585.  Tomo grof Erdödy.
Od 1756. do 1776. godine sjedište je generalata i glavni grad Hrvatske. Status glavnog grada, kako legenda kaže, izgubio je zbog duhana. Naime, sudbonosnog 25. travnja 1776. godine izbio je plamen na krovu gradskog majura zbog nepažnje dječaka kojem je duhan pao na sijeno te zapalio majur. Radi smjera puhanja vjetra uskoro su planule sve kuće izvan gradskih zidina. No plamen nošen vjetrom ubrzo je zahvatio i grad unutar zidina gdje je u jednom podrumu bio sakriven puščani prah koji je eksplodirao. Grad je ostao bez obrane te je tek za tri dana požar napokon ugašen. U vatrenog stihiji izgorjelo je gotovo 80% kuća i zgrada. Nakon točno tri mjeseca Varaždin je opet stradao u nezapamćenom orkanu koji je rušio tornjeve, krovove i čupao drveća. Grad su tada napustili ban, kraljevsko vijeće, Sabor, plemstvo te brojni građani i obrtnici-
Kod Varaždina je 11. studenog 1848. ban Josip Jelačić prešao Dravu.
Devedesetih godina 20. st. dobiva na značaju kao županijsko središte.
thread_title: Prebačen dio 

message: Pitanje!  Da li neko pravilo wikipedije sprječava urednike da popis osnovnih i srednjih škola pretvore u poveznice do njihovih stranica? 31.217.68.167 09:25, 27. listopada 2013. (CET)
replies: text: O vanjskim poveznicama pročitajte ovdje i ovdje. Hvala na razumijevanju.--MaGa 10:45, 28. listopada 2013. (CET)
thread_title:  Pitanje (i odgovor 

message: Čitam da Varaždin spada u poseban dio, Varaždinštinu koja se nalazi na tromeđi Zagorja, Podravine i Međimurja. Drugdje ga svrstavaju u Zagorje. Kubura (razgovor) 19:20, 17. veljače 2018. (CET)
A ima i ovo. Kubura (razgovor) 19:21, 17. veljače 2018. (CET)
thread_title:  Zagorje ili ne
Razgovor:Dinosauri

message: Već se n-ti put vraćam na ovu stranicu, i uz nabolju volju mislim, da se tekst ne može "doraditi", ili bar ja to ne mogu. Takav kakav je, on je dobar, sadrži zanimljive detalje iz povijesti čitave priče, i bilo bi ga šteta "uništiti" što bih ja sigurno uradila kad bi ga prerađivala. Uz to, članak bi i bio potreban. Da ga možra netko prebaci na stranicu za razgovor pa da se na kraju budućeg teksta o dinosaurima skrene pažnja na tekst na stranici za razgovor? Ideja možda nije dobra, no trenutno nemam bolju. Branka France 13:20, 23. svibnja 2006. (CEST)
Ovaj sam članak prije prijave napisao ja.--Jolo

message: Ne funkcionira niti osnovna matematika sa godinama u drugoj rečenici. Tvrdnja da su životinje "apsolutno vladale ovom planetom..." nikako ne stoji. Svaki biološki organizam u okviru biološke evolucije zauzima svoju "nišu", to što je jedan veći (ili npr, kompleksniji) od drugog nema veze u smislu "vladanja". Mislim da nije mosasaur već mesosaur itd.
thread_title:  trebalo bi to ipak urediti 

message: ja mislim da bi trebali u wikipediji svakom dinosauru posebno mjesto napravit.
kao na primjer spinosauru njega nema nikako u ovoj wikipediji!
thread_title:            spinosaurus 

message: Za vrijeme dinosaura nije postojala trava. Čime su se hranili ako nije bilo trave? Svi su bili mesožderi? Bilo je drveća pa su svi jeli lišće, ali trave nije bilo? SpeedyGonsales 22:44, 2. kolovoza 2009. (CEST)
replies: text: Pa i nije bilo trave, bilo je drugih biljaka. --Valentina (razgovor) 10:11, 3. kolovoza 2009. (CEST)
nije bilo trave ali je bilo biljaka poput diviskih paprati itd. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Tridemen (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Točnost
Razgovor:Violina

message: Violina ili viola?
replies: text: To su dva različita instrumenta:violina i viola. -- Jolo, 6. listopada 2006., 20:26

message: Krivo se autor izrazio. Violina se razvila iz sopran-veličine viole da braccio, samo što je dotični to loše objasnio.
thread_title: Hmmm, 

message: Mislim da nije dovoljno dobro objašnjen pizzicato, a pizzicato se ne svira lijevom rukom već desnom. I postoje samo dvije vrste pizzicata: pizzicato desnom rukom i pizzicato lijevom rukom.
replies: text: Ništa tu nije dovoljno objašnjeno, vidiš da je, osim uvoda, cijeli članak prazan. Ovo je otvorena enciklopedija, pa objasni. Rosier 18:09, 13. svibanj 2007. (CEST)
thread_title:  Pizzicato
Razgovor:Habsburg

message: Habichtsburg se na hrvatski prevodi kao Jastrijebov dvorac (njemački der Habicht znači jastrijeb, ne sokol).  To sam promijenio. Flopy, 11:27, 25.svibnja 2006.

message: Možda bi trebalo promijeniti naslov iz "Habsburg" u "Habsburgovci" TheFlag (razgovor) 12:09, 10. travnja 2023. (CEST)
thread_title:  Naslov
Razgovor:Danijel Ljuboja

message: Zar Ljuboja ne bi trebao stajati pod slovom "Lj"?
Kreso
Ne, sad je pod "L". Kako mislis izvesti da bude pod "LJ", a da ujedno "LJ" bude na svom mjestu u abecedi? --Tycho Brahe 13:47, 26. svibnja 2006. (CEST)
Sori, ja sam tu novi pa jos ne znam pravila igre. naprosto sam vidio da pod rubrikom "Kazalisni glumci" postoji abecedni popis i da je slovo "Lj" zasebna kategorija pa mi je bilo logično da prezime Ljuboja tamo spada, ali ako postoji neki razlog zasto je pod "L" onda OK. Inače, ja radim u kazalištu pa bi se mogao pozabaviti ovim popisom hrvatskih kazališnih glumaca, ako smijem?
Krešo
U pravu si, to treba popraviti! Mislio sam da govoris o automatski generiranom popisu u kategoriji. Samo se ti pozabavi popisom :). --Tycho Brahe 14:06, 26. svibnja 2006. (CEST)

message: Postoji još jedan Danijel Ljuboja, nogometaš iz srbije
thread_title:  razdvojba
Razgovor:David Riesman

message: Internet je nenadomjestiv instrument da dođeš do nekih nepoznatih informacija,ili pak da se podsjetiš nečeg, što si smetnuo s uma. Pa sam tako uzeo napisati dve rečenice o Davidu Riesmanu samo zbog toga, što je napisao predgovor za jednu knjigu.
Onda sam odlučio malo progooglati, da nađem što ima o njemu, i shvatim da je on pisac slavne "Usamljene gomile", koju sam davno čitao, pa sam eto ime pisca zaboravio!
Eto, nekome tko proučava sociologiju pa o Riesmanu nešto traži, sada će biti dostupan tekstić na hrvatskom, sa dva zgodna linka, a onda i usputna informacija o borbi protiv srpske propagande.
Zapravo bi trebalo napisati i poseban članak "Usamljena gomila", to je postao pojam.
No, svima koji su "rođeni" uz internet i zanemarili su stare obliek informiranja i naukovanja: nema pravog znanja bez čitanja knjiga! One su jedini način, da se informacije uklope u koherentnu cjelinu, i da možete razumijet, što zapravo znače.--Fausto 14:41, 26. svibnja 2006. (CEST)
thread_title:  Autor "Usamljene gomile" na strani Hrvatske