lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Domaslava

message: "Pretpostavlja se da je bila supruga kralja Miroslava, a majka kralja Mihajla Krešimira II." - ova tvrdnja apsolutno ne drži vodu jer su Miroslav i Krešimir II. bili braća.
replies: text: Sudeci prema Pribinovoj pobuni, tocno. Iako ta tvdnja nije skroz utvrdjena. Er-vet-en (razgovor) 20:21, 23. veljače 2012. (CET)
replies: text: : u kombinaciji sa ovo ispravom petra krešimira IV. i više je nego utvrđena

text: : Ja Krešimir koji se drugim imenom nazivam Petar, kralj Hrvata i Dalmatinaca, objavljujem svima da mi se učinilo pravednim da se ne dokidaju odredbe davnih mojih pređa, osobito one koje se odnose na spas njihovih duša. Otkrili smo naime u djelima pradjeda našega Krešimira starijega da je bio predao na trajno posjedovanje samostanu sv. Krševana, za spas svoje duše, neko zemljište na posjedu koje se zove Diklo, od hrasta koji stoji povrh ljute doline sve do loze koja je zbog toga postavljena na raskrku nasuprot Zablate. To je ostalo očuvano njihovim vlasnicima za njegovo vrijeme, i sina njegova Držislava, i njihovih moćnih banova Pribine i Godemira, i za vrijeme Svetislava i braće njegove Krešimira i Gojislava, i sina njegova Stjepana, oca mojega, uz pristanak plemenitih banova koji su bili u njihovo vrijeme, a to su: Gvarda, Božeteh i Stjepan Praska. I stoga mi potvrđujemo da njihove odredbe od nas potkrijepljene zauvijek ostanu. Ako bi se pak netko usudio nakon naše smrti ovo prekršiti, neka ga stigne srdžba vrhovnog suca i na dan strašnog božjeg suda, nalazeći se na lijevoj strani, neka čuje što će se lijevima prijetiti. Ovo je učinjeno u gradu Ninu pred ovim svjedocima: Boleslav, tepčica, svj. Adamac, župan ninski, svj. Vukac, župan lučki, svj. Voleša, djed, svj. Budac, posteljnik, svj. Ivan, kapelan, svj. Sovac, volar, svj. Dragonja, mačonoša, Djedovit, vinotoč, Grubonja dekan, svjedoci. I ja Adamac redovnik, izabrani hrvatski biskup, po zapovijedi gospodina kralja, napisah sam svojom rukom.

message: Na blogu http://variamedievalia.blogspot.com/2012/02/domaslava.html može se naći slika nadpisa. Bilo bi dobro ako bi se nekako ta slika mogla postaviti u članak pa ako netko želi i zna kako i koga tražiti za prava neka izvoli. Cartman 17:05, 23. veljače 2012. (CET)
replies: text: To ti je snapshot iz dnevnika novetv: http://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/otkriven-natrpis-s-imenom-nepoznate-hrvatske-kraljice-na-klisu.html , dakle tesko Er-vet-en (razgovor) 20:19, 23. veljače 2012. (CET)
thread_title: Novi podatci
Razgovor:Nikola Kopernik

message: Kopernik nije bio ni poljski, ni njemački astronom. Rodio se u pruskom Torunu u 15. vjeku i govorio je i njemački i poljski, dakle je bio dvojezični Torunski astronom. -- J budissin (razgovor) 10:22, 24. veljače 2012. (CET)
Koperniku nije pravo ime Koprenik nego Copernicus.
Ne, u to vrijeme svi su znanstvenici latinizirali prezimena! Odatle to "us". 89.18.40.210 13:17, 23. siječnja 2020. (CET)
thread_title:  Poljski astronom?
Razgovor o kategoriji:Brane

message: * Ova kategorija (Brane) može sadržavati podkategoriju Hidroelektrane, iako postoje i reverzibilne hidroelektrane kod kojih brana u tehničkom smislu nema kao kod običnih hidroelektrana. 
* Stvaranje dva odvojena članka (npr. Brana Peruća i Hidroelektrana Peruća) nije potrebno, dovoljan je jedan članak. Općenito, u tehničkom smislu branu možemo smatrati širim pojmom odnosno imenovati članak kao Brana Xxxxx ali ako postoji službeno ime Hidroelektrana Xxxxx onda članak treba nositi takvo ime. Bez obzira, u takvu je vrst članka poželjno implementirati Predložak:Infookvir brana odnosno kategorizirati ga i pod Brane i pod Hidroelektrane (odnosno pripadajuće podkategorije - npr. Hidroelektrane u Hrvatskoj).
* U nekim slučajevima umjetna jezera koja nastaju podizanjem brana su mala (npr. kod vodotoka većeg nagiba) pa ne postoje specifični članci o njima, a ponekad (kod vodotoka niskog nagiba) protežu se i stotinama kilometara pa specifični članci postoje (npr. Perućko jezero, Naserovo jezero). Iako većina umjetnih jezera nastaje podizanjem brana sa svima to nije slučaj (npr. potapanje depresije), stoga kategoriju Umjetna jezera ne treba kategorizirati pod Brane. --Orijentolog (razgovor) 12:04, 24. veljače 2012. (CET)
replies: text: Brana Peruća i Hidroelektrana Peruća spojeno
replies: text: :Kategorija:Hidroelektrane ispod :Kategorija:Brane

text: Svi članci koji su pod kat. HE maknuti iz kategorija od brana

text: —₳RɢṌ Ṅav¡ડ 16:01, 5. listopada 2022. (CEST)
thread_title:  Smjernice
Razgovor:Novac

message: Članak "Funkcije novca" nije enciklopedijski, više je primjeren wikiknjigama, stoga predlažem da se u skraćenom obliku uklopi u ovaj članak. SpeedyGonsales 10:28, 25. veljače 2012. (CET)
thread_title:  Funkcije novca 

message: Na žalost, ovdje su nabrojene samo ekonomske (libertarijanske) definicije pojma novac, a nema niti jedne pravne definicije.
Jedna od najstarijih definicija pojma novac je upravo pravna definicija koja glasi: Novac je brojčani ekvivalent vrijednosti proizvoda ili usluge.
thread_title:  Novac...
Razgovor:Carigradska patrijaršija

message: jedna od četrnaest ili petnaest autokefalnih pravoslavnih crkava. četrnaest ili petnaest ??? --79.101.164.233 00:55, 27. veljače 2012. (CET)
thread_title:  Carigradski patrijarhat 

message: Zar ne bi u naslovu trebalo stajati patrijaršija, a ne patrijarhat? Patrijarhat je društveno uređenje u kojem dominiraju muški vođe zajednice, a patrijaršija je administrativno-teritorijalna jedinica kod pravoslavnih crkava. Walter9 (razgovor) 00:12, 14. travnja 2016. (CEST)
replies: text: Patrijaršija bi ovdje bila točan naziv, ta riječ ni ne može ne biti "srbizam" budući da smo naziv uzeli od pravoslavaca. Patrijarhat je puno rjeđe korišten. Također ima i drugih patrijaršija čiji su nazivi ustaljeni u hrvatskom jeziku, poput "Pećke patrijaršije". Kkupus (razgovor) 13:44, 30. ožujka 2024. (CET)
Ne bi ni trebalo niti smjelo stajati "patrijaršija" jer je to srpski izraz za hrvatski "patrijarhat" koja je dvoznačnica , te može označavati i društveno uredjenje, ali i crkvenu organizacionu jedinicu. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 37.49.44.91 (razgovor • doprinosi) 21:13, 15. kolovoza 2018.

text: Hrvatska enciklopedija koristi izraz patrijaršija i taj naziv bi trebalo uzeti kao mjerodavan. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Walter9 (razgovor • doprinosi) 22:13, 9. svibnja 2022. (CEST)
Premješteno, enciklopedija.hr/clanak/patrijarsija i još neki članci u HE. Možda bi trebalo pogledati članke koji vode na ovaj. ponor (razgovor) 14:49, 30. ožujka 2024. (CET)
thread_title:  Patrijarhat ili Patrijaršija
Razgovor:Derivacija

message: osobito u poglavljima iza definicije (koja su dosta nepažljivo složena). Usto, mogao bi se dopuniti s derivacijama višeg reda, parcijalnim derivacijama, vektorskim derivacijama...
No, vjerujem da sada (nakon elementarne definicije i primjera) barem može poslužiti za poveznicu u tehničkim člancima koji koriste pojam derivacije.--Ilevanat (razgovor) 01:18, 27. veljače 2012. (CET)
thread_title:  Članak bi se mogao još puno dorađivati
Razgovor:Mila Gojsalić

message: Poštovana kolegice/Poštovani kolega, bio sam slobodan dodatno urediti wikipoveznice u ovom Vašem članku s obzirom na nove srodne članke. A onda sam shvatio da bi bilo dobro i kronološki razmjestiti rečenice u istom odlomku (najprije Šenoa, onda Meštrović...). Nadam se da mi nećete zamjeriti tu slobodu. Srdačan pozdrav, --Maestro Ivanković 22:23, 27. veljače 2012. (CET)

message: U članku je godina smrti 1530. 
*Ovi izvori navode godinu smrti 1648.: 
#Marko Dragić, Književnost katoličke obnove i prvoga prosvjetiteljstva (hrvatska barokna književnost): (fakultetski priručnik), str. 19.
#Marko Dragić, Poetika i povijest hrvatske usmene književnosti: (fakultetski udžbenik): akademska godina 2007/ 2008., str. 358., a uz to je navedeno i: (Neki povjesničari taj događaj lociraju u 1530. godinu.)
#u knjizi Nevenke Nekić, Hrvatske heroine, Zagreb, 2016. 
*Ovi izvori navode 1649.: 
#Stjepan Razum, zc, Kalendar hrvatskih mučenika, str. 5.
#Branko Đaković, Položaj i tretman etnografskih zbirki. Ogled na primjeru Poljica, str. 83.
U članku piše: silovana je u šatoru Ahmed-paše. Ovdje str. 19. i ovdje str. 358.,  piše: zavela je Topal-pašu. Ovdje  piše: zavevši pašu. Ovdje str. 83. piše ime paše: Tophan-paša 
Što promijeniti a što ostaviti?--Rovoobob Razgovor 04:55, 5. veljače 2017. (CET)
thread_title:  Neodlučnost
Razgovor:Croatia Records

message: Bilo je neophodno ispraviti datum promijene imena tvrtke iz "Jugoton" u "Croatia Records" koji se zbio u ljeto 1991. godine a ne kako je prije bilo napisano 1990. Winner (razgovor) 00:29, 28. veljače 2012. (CET)

message: Članak sa 15 izvora i koji nije ažuriran ne može biti izabrani članak. — HoneymoonAve27 (razgovor) 16:25, 31. svibnja 2020. (CEST)
thread_title:  Izabrani članak
Razgovor:Špekulacija (burza)

message: Ja sam učio da se kaže spekulacija i dolazi od latinske riječi speculare. Googlanjem vidim da večina novinara koristi špekulacija, no ima i onih koji koriste spekulacija.
Špekulacija bi mogla biti nakakva aktivnost sa špekulama :)— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 9a4gl (razgovor • doprinosi)

message: *Spekulacija - apstraktna teoretska spoznaja...
*Špekulacija - poslovna ili financijska operacija koja pruža mogućnost za veliku zaradu ali uključuje i veliki rizik.--D tom 09:19, 29. veljače 2012. (CET)
thread_title: Rječnik
Razgovor:Štete od divljači u prometu

message: Tema članka je ok, relativno dobro je napisan (koliko mogu suditi koji nisam stručnjak za dotičnu temu), no ono što je pomalo traljavo odrađeno su izvori. Znanstveni radovi u tekstu (u bilješkama odnosno podbilješkama ili fusnotama) navode stranicu knjige ili časopisa gdje se nešto nalazi, a u popisu literature na kraju rada sve knjige koje su rabljene, isto tako vrijedi i za internetske izvore, ne navodi se domena poslužitelja (http://hgk.biznet.hr), nego cijeli URL do stranice gdje nešto piše. Molim pročitati Wikipedija:Navođenje izvora, hvala unaprijed. SpeedyGonsales 09:26, 5. ožujka 2012. (CET)
thread_title:  Stil
Razgovor:Crljenak kaštelanski

message: U 14. , 15.  i 16. st.  veliki dio juga Hrvatske bio je dijelom Hrvatskog Kraljevstva, uključujući i Kaštela; za Tvrtkove vlasti hrvatskim jugom, Tvrtko nosi naslov kralja Dalmacije, Hrvatske i Primorja. Dalmatinsko se ime odnosi na gradove kojima je bio vladao Bizant. Za mletačke je vlasti u prvim stoljećima bilo istoznačnica za Hrvatsku, pa je mletački vladar jedno vrijeme nosio naslov vladara Hrvatske (Dalmatia utque Croatia)
S druge strane, u 14. st.  Italija se ne spominje , a Francuske ne obuhvaća ono što obuhvaća danas, a to su brojne vinogradarske pokrajine. Usporedite još neke vinarske zemlje: Grčka i Španjolska se onda još ne spominju, ne kao samostalne države. Za Italiju dobro znamo kad se je tek ujedinila.
Zašto ovo govorim i kakve ovo veze ima s vinima? Zato što primjećujem jednu pogrješku ili barem nedosljednost. Ako ćemo sorte dijeliti po nacionalnim kriterijima, onda nema potrebe ne rabiti pridjev "hrvatski" i zamjenjivati isti pridjevom "dalmatinski" (i to još za razdoblje kad se ime Dalmacija nije rabilo po tim područjima), dok se za sorte s područja današnje Italije rabi pridjev talijanski, iako Italija u tim stoljećima nije bila ujedinjena, nego mnoštvo državica.  Ili za Francusku, koja je onda bila nekoliko država, dio je bio čak pod engleskom vlašću. poč.15.st, 16.st.
I za njih se sad u tekstu rabi pridjev "talijanski, francuski", dok mi se stalno bojimo, kao da se sramimo pridjeva "hrvatski". Nema više Hedervaryja, Jugoslavije, nema više "državotvornog naroda" nad nama (znamo tko se je to bio u Jugoslaviji), Rankovića, ne ćemo se nitkome zamjeriti ako se hvalimo hrvatstvom, ne ćete nikojem drugom narodu biti manji prijatelj ako rečete da ste Hrvat (a ne se zatajivati pod Dalmatinac), ne će nas nitko prijaviti policiji za "previše spominjanja Hrvatske", ne moramo više svoje zatajene i zatomljene hrvatske nacionalne osjećaje iskazivati kroz pjevanje Dalmaciji (jer smo nekad za pjevanje Hrvatskoj dobivali po glavi, ljetovanje na Golom ili zimovanje na ladanjskoj vili u Gradišci o trošku države). Tim više što drugi bez kompleksa stavljaju svoje nacionalno na prvo mjesto kad govore o svojim proizvodima. Ne moramo se više bojati i sramiti svog hrvatstva.
Pa baš je kaštelanski kraj s Klisom bio zadnjom enklavom  Kraljevine Hrvatske na hrvatskom jugu, dok su ostatak držali Mlečani i Turci. Biskup Šimundić je još u 19. st. zabilježio da je u Kaštelima bio živ običaj "izabiranja hrvatskog kralja" (v. Hrvatske uspomene iz Dalmacije).
Ako ćemo sorte dijeliti po vinorodnim krajevima, onda treba rabiti podnacionalne pridjeve za sve: toskanska, kampanijska, provansalska, burgundska, gaskonjska vina. Kubura (razgovor) 05:01, 11. ožujka 2012. (CET)
thread_title:  Podrijetlo
Razgovor:Sumporna kiselina

message: Zamolio bih moderatore ili nekoga drugoga da popravi ovo što slova idu preko slike sumporne kiseline, ja to neznam, ali uvidio sam pogriješku. Hvala na razumijevanju. --Pseudo znanstvenik 12:01, 11. ožujka 2012. (CET)
thread_title: Slika i slova
Razgovor:Konzervacija keramike i porculana

message: Kad uklanjaš video fajlove   prvo razmisli o  kontekstu ,značenju i  vrijednosti sadržaja.eventualno se kao  kompromis mogu postaviti neaktivne  poveznice,koje treba  ručno aktivirati,ili kopirati pa tražiti preko preglednika ...
Cetko (razgovor) 16:22, 16. ožujka 2012. (CET)
Razgovor:Sevdalinka

message: Clanak Sevdalinka je pristrasan.
Nigdje se ne spominje vazan utjecaj Zidova Sefarda na zvuk samih sevdalinki. Pokusavam reci da je arapski zvuk preko protjeranih Zidova iz Spanjolske(1492. g i kasnije) dosao na Balkan i stopio se zajedno kako s orijentalnim tako i sa lokalnim zvucima i tako je nastala cjelina koja nam je poznata kao sevdalinka.
Dalje izjava da je band Branimira Štulića "Azra" dobio ime po sevdalinki je samo djelomicno tocan.
Stihovi dolaze od Heinrich Heinea (koji je i sam bio podrijetlom Zidov) i njegove pjesme "Der Asra" koja je kasnije prevedena na bosanski i glase u orig.:
»...Und mein Stamm sind jene Asra,
Welche sterben, wenn sie lieben.« --El hombre (razgovor) 22:23, 17. ožujka 2012. (CET)
replies: text: Nije valjda da ti je tako teško samostalno dodati u članak, pa pišeš po stranicama za razgovor?? El hombre, znaš li za rijeku u Rijeci? Znaš onu, onu koja počinje s rječi* -- 74.63.212.100 00:27, 18. ožujka 2012. (CET)

message: U mojim godinama, 83 su mi, dozvljavam si pravo na misljenje temeljeno na iskustvu i direktnom kontaktu sa starijim akterima u povijesti muzike u nasim krajevima. Sevdalinka je originalno nastavak tradicije danas zadrzan jos samo u beogradskim starogradskim pjesmama. Nije nastala pod utjecajem turske i zidovske muzike, kako mnogi sugeriraju, ne samo El hombre, ali je dozivjela odredjene promjene u skladu sa politickom situacijom. Orjentalizam se vise primjecuje u stilu pjevanja nego u samoj muzici. Pjesme tipicnog arapsko/zidovskog zvuka (to ukljucuje turski melos sto se razvio pod utjecajem arapa kroz islamsku religiju) sto mnogi danas smatraju za sevdlinke NISU sevdalinke. One su odgovor muslimanskog stranog stanovnistva sto se naselilo na nasim prostorima nakon okupacije turaka. Kroz stoljeca doslo je do mijesanja dva stila pa se i definicija sevdalinke prilagodila u razumijevanju novih generacija. Unatoc tome, i danas mozemo primjetiti da se mnoge "najljepse" sevdalinke razlikuju od orjentalne muzike i imaju puno vise zajednickog sa autohtonim Slavenskim melodijama. 
U danasnjoj "sevdalinki" se primjecuje pokusaj nametanja cisto arapskog melosa kao dijela tradicije sevdalinke. To je povijesno neustanovljeno i totalna je profiterska besmislica. Sevdalinka danas vise ne postoji kao tradicija. Ustupila je mjesto kompletno politickim i komercijalnim uzurpatorima. Na srecu, ostale su nam snimke starih majstora, poput nedjeljka Bilkica, Tome Zdravkovica, Nedzada Salkovica, Predraga Cuneta Gojkovica i njima muzicki srodnih pjevaca, poznavaocima autenticne sevdalinke.
thread_title:  Sevdalinka
Razgovor:Kiribati

message: Samo da znate, po Rječniku hrvatskoga jezika (Školska Knjiga, 2000) Kiribati je jednina a ne množina. CudovitiKljunas (razgovor) 06:21, 18. ožujka 2012. (CET)
thread_title: Untitled

message: Kao što je ovdje primijećeno, Kiribati je država koja ima naziv u jednini, kao Toni, Tonija. To potvrđuje i Hrvatski pravopis (2013.). 
Izvori:
* Željko Jozić, gl. ur., Hrvatski pravopis, Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Zagreb, 2013.,  (1. internetsko izd.),  (meki uvez), str. 402.
* Dubravko Škiljan, Pogled u lingvistiku, 4. izmijenjeno izd., Opatija : Naklada Benja, 1994., , str. 36.
* August Kovačec, gl. ur., Hrvatska enciklopedija, 5. sv. : Hu – Km, Leksikografski zavod »Miroslav Krleža«, Zagreb, 2003.,  (5. sv.), str. 678.
* Jure Šonje, gl. ur., Rječnik hrvatskoga jezika, Leksikografski zavod Miroslava Krleže, Školska knjiga, Zagreb, 2000., , , str. 448. i 50. Citirao: -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 22,38; 9. XII. 2016. (SEV)
thread_title:  Gen. Republike Kiribatija
Razgovor:Boris Domagoj Biletić

message: Što ovdje  ne valja? 
Da je zastupljen u Hrvatskoj književnoj enciklopediji (2010.) ili što mu je neka njegova djela je u njenoj antologiji Zywe zradla iz 1996. sa hrvatskog na poljski prevela poljska književnica i prevoditeljica Łucja Danielewska?
Pozivam ispravljača neka obrazloži. Kubura (razgovor) 03:37, 24. ožujka 2012. (CET)
thread_title:  Što ovdje ne valja
Razgovor:Blanjanje

message: Kad se klikne na "uredi članak" otvara samo uvodnu rečenicu s dvjema slikama, neviđen slučaj do sad na Wikipediji. Zna li itko u čemu je tehnički problem? --Orijentolog (razgovor) 10:00, 2. travnja 2012. (CEST)
replies: text: Meni normalno otvara cijeli članak. Možda nešto ne valja s tvojim računalom.--Jack Sparrow (razgovor) 10:39, 2. travnja 2012. (CEST)
replies: text: :Ma sve je u redu, skužio sam tek kasnije - netko je nakon uvoda napravio previše razmaka (u cilju prilagođavanja svog estetskog viđenja članka zbog slike) i to me zbunilo. --Orijentolog (razgovor) 10:42, 2. travnja 2012. (CEST)
thread_title:  Nevjerojatno
Razgovor:Srb

message: Kako je mesto dobilo ime ako su u njemu ziveli Hrvati i Vlasi? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je ‎RoadSD (razgovor • doprinosi) 11:39, 6. travnja 2012.
Kak je mesto dobilo ime? Bum ti rekel. 
Hrvatski jezikoslovac Petar Šimunović je to objasnio.Ime Srb potjece od starog glagola serbati, srebati, sto znači "srkati" ili "grabiti vodu". 
Primjerice, na ruskom сербать (čit. serbat') znači srkati, piti.
Pogledaj  (Сёрбать, присёрбывать)
Сёрбать, сёрбаю, что-то и чем-то, несов., посёрбать, сов.; тж. производное присёрбывать, что-то и чем-то
Значение: 1. пить или есть, с шумом втягивая жидкость, шумно хлебать; (что-то) перен. пить, есть жидкую пищу.
Регион: С.-Петербург; Смоленск; Ростовская обл., Украина, Белоруссия, Литва; слабо тж. Латвия, Новосибирск, Красноярск
2. (носом) с шумом втягивать носом воздух, шмыгать носом.
Регион: Украина (реже).
Статус: регионально разговорное.
Происхождение слова: ср. укр. сьóрбати, блрс. сёрбаць, сярбáць "хлебать, прихлёбывать".
Фиксация в словарях: ср. Даль сербать (сербаць), зап. "хлебать вслух, звучно"
Ili ovo  (Как по-русски сказать украинское "сёрбать)
Это значит издавать шумный звук при питье напитков, особенно если они горячие. 
Ponimaješ? Kubura (razgovor) 19:53, 6. travnja 2012. (CEST)
replies: text: Само што то слово није "е" , него "јо". Па би био Сјорб, а није Сјорб, него Срб. Тако да се Шимуновић баш није прославио са овом етимологијом. А осим тога нема ни један доказ да је та ријеч постојала и у било ком јужнословенском језику... Али имамо Србе и имамо Срб...  87.116.133.66 21:22, 14. lipnja 2023. (CEST)
replies: text: : A kako je Kosovo polje dobilo ime? Ajde kontam da su dosli ljudi sa Kosova pa mu dali takvo ime, ali ovde pise da se jos 1551. zvalo  tako.— Prethodni nepotpisani komentar  je 109.106.244.119 (razgovor • doprinosi) 
  
Koje genijalno pitanje! Dobilo je ime zbog istog razloga kao Kosovo polje na Kosovu, po istoimenoj ptici. I današnja država Kosovo zove se po ptici kos. To je bar lako pogoditi.  213.147.120.119 12:17, 16. srpnja 2015. (CEST)

message: Kuburin čarapko  je napravio nered s ovom promjenom, pobrisao referencirani tekst, dodao svoj pristrani tekst. To treba provjeriti i srediti. --Megnut (razgovor) 23:41, 2. siječnja 2021. (CET)
thread_title:  POV kuburinog čarapka 

message: Neistina.
Pogrešno je naveden Srb kao mesto smrti Juraja Gospodnetića. U pitanju je Bosansko Grahovo. 87.116.166.134 23:39, 6. studenoga 2021. (CET)
thread_title:  Juraj Gospodnetić
Razgovor:KN Torcida

message: Suradnik Chempres je naveo ovaj izvor http://www.thecelticwiki.com/page/Celtic+Supporters+Association. 
Prema njemu, Celticova navijačka skupina je iz 1944. godine. 
No ima li još koji izvor? 
Ovo je isto kao da sad netko od nas otvori svoju wiki i napiše kako je 1907. postojala ideja o organiziranom navijanju i da se formira organizirana navijačka skupina. Recimo, kao da otvorimo www.sladoranawiki.com i napišemo kako da su radnici sladorane organizirano navijali za svoj tvornički klub. Kubura (razgovor) 16:19, 6. travnja 2012. (CEST)
thread_title:  O najstarijim
Razgovor:Ivan Montana

message: Ovu sam stranicu ja napisao. sad je drugi autor. --Zeljko (razgovor) 08:38, 8. travnja 2012. (CEST)
I to čemo naći. Šta se to desilo. --Zeljko (razgovor) 08:41, 8. travnja 2012. (CEST)
Aha izgleda da je prepisana je sa fejsbuka; tam osam je napisao. Dobro onda. neka bude tu. --Zeljko (razgovor) 08:43, 8. travnja 2012. (CEST)

message: Ovakav sadržaj ne podliježe zaštiti autorskih prava, bolje da je tu nego da se pozivamo na Facebook. SpeedyGonsales 01:11, 1. kolovoza 2018. (CEST)
*Imamo mi i njegovu sliku. Stavićemo je. --Zeljko (razgovor) 01:13, 1. kolovoza 2018. (CEST)
thread_title:  Izvor(i)
Razgovor:Vjetar

message: ((tekst suradnika Clippertona koji je napisao u gl.imenskom prostoru, u članku, a to je za na razgovor ili barem kao zakomentirani dio u članku)) 
"grego levante - ENE - (ISI) -jak vjetar koji zimi puše od grčkih obala preko Jonskog mora prema Jadranu" --- Nikako ne mogu probaviti ovu definiciju. Neispravna je! Znam da ste ju kopirali iz nekih stručnih stranica sa interneta, ali i dalje ostaje neispravno. Osim u samom imenu, ovaj vjetar nema nikakve veze sa Grčkom i Jonskim morem. Smjer je netočan ako vjetar puše iz smjera Grčke, a Grčka je ionako jako daleka. Ispravno bi bilo izbrisati ovo objašnjenje i osmislit nešto drugo, ili ništa.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Clipperton (razgovor • doprinosi)  16:03, 9. travnja 2012.
Gore sam kopirao suradnikovu poruku. Kubura (razgovor) 00:41, 10. travnja 2012. (CEST)
thread_title:  (primjedba) 

message: Hajde neka netko napiše članak o neveri ili prevede ovaj: .
Sramota je da ga imaju Njemci a mi nemamo.
Također bi trebalo u odlomku Beaufort dodati red sa metrima na sekundu m/s.— Prethodni nepotpisani komentar  je J.malinar (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Nevera
Razgovor:Flyer

message: Received: by 10.152.25.34 with HTTP; Tue, 17 Apr 2012 03:23:43 -0700 (PDT)
From: =?ISO-8859-2?Q?Mario_Kova=E8?= <flyer4music@gmail.com>
Date: Tue, 17 Apr 2012 12:23:43 +0200
Poštovani,
 
dopuštamo sadržaj  (http://hr.wikipedia.org/wiki/Flyer).
 
S poštovanjem,
-- 
Mario Kovač
www.flyer.com.hr
Vidjeti u svezi s ovim uređivanje od 18. travnja 2012. u 00:44 suradnika T2r na Wikipedija:Dopuštenja za korištenje sadržaja/Glazba.
thread_title:  Dopusnica