Razgovor:Stjepan Radić

message: Što mislite o ovome:
»Braco Crnogorci! 
Mi smo Hrvati u najljepsem djelu svoje knjizevnosti cijelu Crnu Goru nazvali velicanstvenim zrtvenikom slobode u najdivnijem hramu bozjega podnebesja, a Vas smo Crnogorce proglasili ne samo uzorom junastva, nego i nedostiznim primjerom jednostavnosti i postenja. Zato mi Hrvati rusimo Beogradski centralizam te Pasicevu korupciju i tiraniju jos napose radi toga, sto svojim poganim rukama razvaljuju velicajni zrtvenik crnogorske slobode i sto Vas Crnogorce barbarski progone i sotonski muce. I da beogradski centralizam nije ucinio nista drugo, nego sto ovako sramotno i barbarski gazi ponos, postenje i slobodu Crne Gore i jos uz to Crnu Goru pretvara u jedno strasno zgariste i grobiste, - da je Pasicev sistem samo to skrivio, mi se Hrvati nikada ne bismo mogli pomiriti ni s nikim drugim, koji bi posao istim tragom«. 
 
Stjepan Radić, 1924., ubijen pet godina kasnije u Saveznoj Skupstini, od strane četničkog vojvode Puniše Račića, crnogorskog poslanika iz Vasojevića — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 85.94.99.75 (razgovor • doprinosi) 19:55, 2. svibnja 2008.
thread_title:  Citat 

message: Dio sa kritikama je bez izvora i cini mi se da to spada pod ono orginalni rad sto se nije pozeljno na wikipediji, opcenito mi se cijeli clanak cini lose napisan i netko strucniji bi se trebao pozabaviti sa time — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 178.160.19.36  (razgovor • doprinosi) 18:37, 6. kolovoza 2010.)
replies: text: Netko je uklonio kritiku. Članak je skup činjenica, no za studiju o Radiću treba konzultirati knjige, ne Wikipediju. U enciklopedijskom članku je navedeno kako su ga vlasti (i austrijske i srpske) progonile i zatvarale, iz citata je vidljiv njegov humani pristup tadašnjim (a i današnjim) nacionalnim problemima, koliko je bio trn u oku velikosrpskoj strani govori činjenica što je ubijen u parlamentu. Nešto puno više od toga enciklopedijski članak ni ne treba dati čitatelju. SpeedyGonsales 13:50, 3. veljače 2012. (CET)
thread_title:  Kritika 

message: U knjizi Spomenica braće Radić. Stjepan Radić., (izabrao i obradio Franjo Gaži), naklada: prof. Stjepan Radić, Zagreb, 1990., Marija Radić, Uspomene i sjećanja na mog nezaboravnog supruga Stjepana Radića, I knjiga, Marija Radić spominje i Draškovićevu nagradu koju je dobio Radić.  
str. 14.:Ja sam bila, naime, novce od Draškovićeve nagrade - 2x 1000 forinti za djela "Savremena Evropa" i "Moderna kolonizacija i Slaveni" - odmah po primitku poslala u pražku štedionicu svojoj sestri, onda učiteljici u Pragu, da ne dođem u napast, da ih potrošim.
str. 15.:Osim za česke smotre i novine pisao je Radić kasnije i za Maticu Hrvatsku, te je ponudio Matici Hrvatskoj svoja djela "Moderna kolonizacija i Slaveni, "Savremena Evropa", prijevod sa českoga "Djevojački svijet" i konačno djelo "Financijalna znanost". Za sva tri navedena djela dobio je Radić ne samo honorar, nego i Draškovićevu nagradu od 100 forinti.
Zna li netko nešto više o toj nagradi i koliko ju je točno puta Radić dobio? Očita je zabuna u iznosu ali to i nije toliko važno ako uspijemo saznati nešto više o toj nagradi. "Moderna kolonizacija i Slaveni" je objavljena 1904., "Savremena Evropa" 1905. a "Financijalna znanost" bi vjerojatno trebala biti njegovo djelo "Današnja financijalna znanost" iz 1906.?--Rovoobo Razgovor 14:04, 19. studenog 2012. (CET)
thread_title: Draškovićeva nagrada

message: "U veljači 1919. godine obraća se Mirovnoj konferenciji u Parizu Memorandumom u kome zahtijeva za hrvatski narod pravo na samodređenje i izražava želju da Hrvatska svojom slobodnom voljom stupi u ravnopravnu federativnu zajednicu sa Srbijom i Crnom Gorom."
Ima li gdje cijeli tekst tog memoranduma? Kubura (razgovor) 22:42, 18. prosinca 2012. (CET)
replies: text: U knjizi Dubravka Jelčića, 100 krvavih godina: XX. stoljeće u hrvatskoj povijesti: eseji, polemike, epigrami, Naklada P.I.P. Pavičić, Zagreb, 2004., ISBN 953-6308-59-2, na str. 27.-28., ima:
Nisam siguran je li to cijeli Memorandum ili samo dio. Stjepan Radić u svome životopisu spominje kratki memorandum: Povijest HSS-a, str. 42.--Rovoobo Razgovor 09:55, 30. svibnja 2013. (CEST)
replies: text: :Postoji i kasniji memorandum poslan konferenciji saveznika u Genovi, cini mi se, 1922. Cijeli tekst je dostupan u ovoj knjizi kao posebno poglavlje. --Bojovnik (razgovor) 15:41, 18. lipnja 2013. (CEST)
U knjizi Hrvoja Matkovića, Povijest Hrvatske seljačke stranke, Naklada P.I.P. Pavičić, Zagreb, 1999., ISBN 953-6308-13-4, na str. 75.-76. piše:  
pa onda navodi tekst dokumenta koji je preuzet iz knjige Bogdana Krizmana, Korespodencija Stjepana Radića, 2, Sveučilište u Zagrebu - Institut za hrvatsku povijest, Zagreb, 1973., str. 61. 
a tamo piše: --Rovoobo Razgovor 15:48, 3. srpnja 2013. (CEST)
thread_title:  Ima li negdje cijeli tekst