lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Hrvati u Egiptu

message: Bio je članak u Slobodnoj o Hrvatima u Egiptu. Spominje se rimokatolički svećenik koji je blagoslovio kanal na završetku bio je Hrvat. Isto tako govore o spomeniku nekom našem Hrvatu u Kairu. Kubura (razgovor) 06:24, 23. travnja 2012. (CEST)
thread_title:  O našima u Egiptu 

message: Netko je sporio mogućnost da je Hrvat osnivač Kaira. O tome nešto piše u:
* Hrvatskoj enciklopediji  "Sakalibi su dolazili na najviše položaje u kalifskoj vladi i vojsci (npr. vojskovođa Džauhar, osnivač Kaira, vjerojatno je bio podrijetlom Hrvat)"
* Hrvatskom jezičnom portalu  "Džàuhar. arapski političar u službi Fatimidske dinastije, osnovao Kairo (969); navodno rođen u Cavtatu "
* Bio je jedan ili više dokumentarnih filmova HRT-a koji su govorili o toj temi. Ovaj  "Pretorijanci Europe: El Sakalaw. Ubrzo nakon doseljenja Hrvati su kao ratnici na glasu preko Italije i Sicilije stigli do obala Iberijskog poluotoka koji je od 8. stoljeća podlegao invaziji Maura iz sjeverne Afrike. U španjolskim, arapskim emiratima i kalifatima, Hrvati su se domogli najviših dvorskih i vojničkih časti, o čemu se danas iznimno malo zna."
Razlika je što neki izvori tvrde da jest, neki daju mogućnost da jest. Bilo da je točno prvo ili drugo, red je tu mogućnost spomenuti. Kubura (razgovor) 06:45, 16. studenog 2014. (CET)
thread_title:  Osnivač Kaira
Razgovor:Slobodni Grad Danzig

message: U našoj literaturi se većinom spominje Slobodni grad Danzig‎, a ne Slobodni grad Gdanjsk. Vjerojatno se i piše Slobodni Grad Danzig‎ (sve veliko, bivša država je isto sve veliko).  -- Bugoslav (razg.) 23. travnja 2012., 23:30 (CEST)
replies: text: Imamo u hrvatskome u novije vrijeme i Grad Zagreb odnosno isto tako za svaki grad u Hrvatskoj. SpeedyGonsales 01:21, 18. prosinca 2015. (CET)
thread_title:  Ime članka
Razgovor:Mostarsko-duvanjska biskupija

message: Izvor:
*Jelenić, J. MOSTARSKO-DUVANJSKA BISKUPIJA. U tiskopisu: Stanojević, St., ur. Narodna enciklopedija srpsko-hrvatsko-slovenačka, II. knj., Zagreb : Bibliografski zavod d.d., 1927., str. 1048. -- Bugoslav (razg.) 28. travnja 2012., 13:48 (CEST)
thread_title:  Možda se može dodati
Razgovor:Rajmund Kupareo

message: U Bio-bibliografskom leksikonu suradnika Hrvatske revije piše na str. 261. Godine 1971. zbog bolesti, vraća se u domovinu i živi u Dominikanskom samostanu u Zagrebu. Na str. 262. piše: U domovini objavljene su mu knjige pripovjedaka "Balada iz Magallanesa" i "Čežnja za zavičajem"; "Pjesme", izbor 1930-1980 (Zagreb, 1980) i "Umjetnik i zagonetka života - ogledi iz estetike" (Zagreb, 1982.)--Rovoobo oboovoR 10:39, 1. svibnja 2012. (CEST)
thread_title: Povratak u domovinu, 1971. ili 1996.?
Razgovor:Eratički blokovi

message: Članak sam preimenovao u skladu sa svim relevantnim izvorima, a termin „lutajuće kamenje” uklonio sam jer se ne pojavljuje u literaturi odnosno dvoznačnosti s fenomenom Sailing stonesa (slika desno), gromada koje „lutaju” i danas. --Orijentolog (razgovor) 07:21, 8. svibnja 2012. (CEST)
To si dobro napravio, ovo je poseban fenomen koji se dešavaju u na zapadu SAD-a. A nikad niko nije snimio kako to putuje, samo nalaze tragove ujutro da je grota malo šetala naokolo--Zeljko (razgovor) 08:14, 8. svibnja 2012. (CEST)
replies: text: Eratički blokovi su genetski vezani za glacijalni proces, i njih su pokretali glečeri u svojim niđim delovima. Lutajuće kamenje (kako se shvata u našoj geomorfologiji taj naziv), može biti stena koja je pokrenuta ne samo lednicima, nego ih mogu nositi i povremeni bujični tokovi velike snage (deluvijalni i proluvijalni proces). Na taj način bi taj naziv lutajuće kamenje bio opštiji. --geologicharka  piši mi 10:31, 8. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  ''Lutajuće kamenje''
Razgovor:Međunarodno priznanje Hrvatske

message: Bilo bi zgodno napraviti zemljovidnu animaciju. Kubura (razgovor) 04:22, 10. svibnja 2012. (CEST)

message: Irska je Hrvatsku priznala prije ostalih drzava EZ, u ljeto 1991. prema izvoru spomenutom u ovom clanku. Nadalje, na dnu str. 28. ove knjige stoji: "The Ukraine, the Baltic states, the Vatican, and Ireland had already recognized Slovenia and Croatia before January 15".
replies: text: Prema Ministarstvu vanjskih poslova RH  (a gdje ćeš službenijeg izvora od toga), Irska je priznala Hrvatsku 15. siječnja 1992. Moguće je da je neki irski dužnosnik priznanje najavio ranije, ali službeno priznanje je bilo 15. siječnja 1992. F karlo (razgovor) 08:54, 20. studenog 2014. (CET)
thread_title:  Priznanje od strane Republike Irske 

message: Taj clanak je cisto zutilo i pun je netocnih, prastarih informacija.
S nekim od tih drzava imamo diplomatske odnose, znaci i formalno su priznali RH dana uspostave tih odnosa, ako ne prije.
Sluzbene informacije mogu biti samo sa stranica ministarstva, ne iz SD.
http://www.mvep.hr/hr/vanjska-politika/bilateralni-odnosi/datumi-priznanja/
replies: text: Eh sad imas priliku napisati, ispraviti ono sto treba. Probaj jednostavno. Budi faca :-) --Croq (razgovor) 18:20, 15. siječnja 2017. (CET)
replies: text: :OK. Izbacio sam dvije zemlje koje su uspostavile diplomatske odnose s Hrvatskom prošle godine i stavio relevantniji izvor. F karlo (razgovor) 20:19, 15. siječnja 2017. (CET)
thread_title:  Clanak S.D. danas (15.1.2017.) 

message: Čuo sam da je Island prvi kao priznata država priznala nas. Tu je Ukrajina.
thread_title:  Island
Razgovor:Sergio Paravic Valdivia

message: Ovo nije baš mjerodavni izvor, ali može sugerirati potragu u tom pravcu. Radio Polar, članak LANZAN REEDICIÓN DE LIBRO ANDES PATAGÓNICOS DE ALBERTO M. DE AGOSTINI. U komentaru (što može bilo tko napisati!) stoji osoba potpisana kao Sergio Mladen Paravic Valdivia, stoji poruka En mi calidad de Miembro Honorario de la Academia de Historia Naval y Maritima de Chile y descendiente se uno de los primeros emigrantes croatas, los felicito de todo corazón por la extraordinaria labor cumplida. Poseo como un tesoro la edición de ANDE PATAGONICHE editada en Milano en 1949 y ansío conocer la actualización de dicha obra. Enhorabuena!.
Ako je rekao istinu, odgovara opisu osobe o kojoj se govori u ovom članku. Kubura (razgovor) 08:52, 12. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  Sergio Mladen
Razgovor:Savez za promjene (politička stranka)

message: Ima li koji dokument za promjenu stavova te stranke? Kubura (razgovor) 07:05, 15. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  Promjene stavova 

message: predlazem brisanje ove stranice ili utapanje u stranici o zivome zidu jer je rijec o jednoj te istoj stranci (znaci savez za promjene=zivi zid) - savez za promjene je ustvari zivi zid, samo je razlika u imenu, koje je kasnije promijenjeno. 78.134.238.64 12:57, 22. listopada 2016. (CEST)
thread_title:  brisanje stranice
Razgovor:Francuska

message: Mislim da bi ovu stranicu trebalo značajno dopuniti, pa obavještavam svekoliko pučanstvo da ću poduzeti određene korake u tom smjeru. Iskoristio bih ovu priliku da sam sebi zaželim bonne chance! Tupars (razgovor) 18:41, 15. svibnja 2012. (CEST)
replies: text: Slažem se da treba proširiti i ažurirati, zato samo naprijed. --Orijentolog (razgovor) 18:46, 15. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  Proširenje teksta
Razgovor:Burbonci

message: Ako imamo, primjerice, dinastiju Capet i dinastiju Valois, zašto se onda ovaj članak ne zove "Dinastija Bourbon"? Slično pitanje bi se moglo postaviti za Merovinge i Karolinge... Tupars (razgovor) 20:43, 15. svibnja 2012. (CEST)
Slažem se, ista je stvar i sa Hqabsburzima... --Madridista Razgovor 20:48, 15. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  Ime članka
Razgovor:Dani hrvatskoga jezika

message: Treba li stavljati godine i mjesta gdje se održavaju manifestacije? Održava se diljem Hrvatske i svijeta (gdje su naši iseljenici) te ne mogu sve manifestacije biti navedene u članku.--Rovoobo oboovoR 05:37, 20. svibnja 2012. (CEST)
Mislidu li možda na sridišnju manifestaciju? Kubura (razgovor) 05:40, 20. svibnja 2012. (CEST)
Možda, ali gdje se ti podatci, koja je središnja manifestacija te gdje je bila, mogu naći?--Rovoobo oboovoR 05:47, 20. svibnja 2012. (CEST)
Eh, lakše je iscidit iz kamena vodu nego doć do tega. Kubura (razgovor) 06:02, 20. svibnja 2012. (CEST)
thread_title: Dani hrvatskoga jezika
Razgovor:Andrijica Šimić

message: Ima ovdje zanimljivih podataka Hrvatski guslar Posljednji hrvatski hajduk Andrijica Šimić (1833.-1905.), no nije to izvor na koje se možemo pozvati. Kubura (razgovor) 06:15, 21. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  Imota Dinaroid 

message: U članku je napisano: Na planini Kamešnici i danas je poznata njegova pećina koja se po njemu zove Šimića pećina. Pronašao sam je ovdje ,  Isto tako ima još jedna koja je Šimića pećina u Vučipolju kod Posušja, pronašao sam je ovdje str. 85., 88., 91., . Treba li dodati i ovu drugu u članak?--Rovoobob Razgovor 08:14, 15. siječnja 2017. (CET)
thread_title:  Šimića pećina
Razgovor:Pokolj u Bijeljini

message: Pristrasan tekst— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 193.178.208.6 (razgovor • doprinosi)

message: Smatram da je ovaj članak urađen vrlo pristrasno. Prvo, paravojne (a pitam vas šta su bile muslimanske jedinice u Bijeljini), nisu upale u grad, nego su došle u pomoć većinskom srpskom stanovništvu (80%) i to na poziv lokalnih uglednih ljudi, koji su 15 dana trpili muslimanski teror u gradu, preuzimanje bolnice, snajperska gnijezda po višim zgradama u gradu sa kojih su paravojne muslimanske jedinice ubijale civile i bilo šta što se slobodno kretalo po ulici. Muslimani nisu nimalo bili nespremni, nego su bili brojčano nadjačani, i vojno i strateški, i razoružani u vrlo kratkom roku. U samom gradu bilo je više manjih muslimanskih paravojnih grupa koje su lako razoružane, jer su se predale bez časti i borbe, naprosto iz straha. Paravojne muslimanske jedinice, usled tog rastrojstva, nisu imali čak ni ratne uniforme, ali su svakako nosili sa sobom automatsko naoružanje (to su one ubijene nevine žrtve koje se spominju u članku, oko 40, koji svakako nisu bili nimalo nevini). Skoro sve žrtve bile su muškarci starosti od 25 do 50 godina, muslimani, koji su sa automatskim naoružanjem pružali otpor sprskim jedinicama (dakle poginuli su u borbama). Srpska demokratska stranka svakako nije imala spisak za protjerivanje muslimana (tada ne Bošnjaka, jer su to ime dali sebi kasnije), o čemu svjedoči da se veliki broj muslimana iz Bijeljine borio na strani Srba, u okviru Prve i Druge semberske brigade, i nekolicine specijalnih jedinica, što se može naći u vojnim evidencijama ovih brigada. Bijeljina nikako nije mogla biti pripojena RS, jer je uvijek bila njen sastavni dio. Muslimani su držali samo oko 30% užeg gradskog jezgra, i to nepunih 10 dana, tako da nikada nisu ni imali kontrolu nad ovim većinski srpskim gradom. Upravo iz bojazni da civili ne stradaju, srpska vojska je 1994. uputila zahtjev muslimanima da napuste teritoriju opštine, pošto je te 1994. godine u Bijeljini bio neviđen priliv izbjeglih Srba iz Sarajeva, Tuzle, Zenice (više od 50.000 ljudi), pa su se lokalne vlasti plašile odmazde civila koji su morali da napuste svoje vjekovne domove pred muslimanskim snagama i da dodju u Bijeljinu, i postojala je opravdana sumnja da će ova lica vršiti odmazdu prema Muslimanima. Ovo je spriječilo nastajanje neopravdanih muslimanskih žrtava. Da napomenem i to da su do danas, 15.09.2013. godine, sve muslimanske kuće vraćene svojim vlasnicima, i da se većina vratila u Bijeljinu, a da se 50.000 izbjeglica nije vratilo u svoje opštine koje se nalaze na teritoriji današnje Federacije BiH.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Drago Bijeljina (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Vjerodostojnost postojećeg članka
Razgovor:Centaur (zviježđe)

message: * Jure Šonje, gl. ur., Rječnik hrvatskoga jezika, Zagreb : Leksikografski zavod »Miroslav Krleža«, Školska knjiga, rujna/listopada 2000., , , , str. 117. i 118. → Centaur astr zviježđe na južnom nebu u kojem se nalazi zvijezda najbliža suncu.
* Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, Hrvatski pravopis, 5. – prerađeno izd., Školska knjiga, Zagreb, 2000., , , str. 178. – Cerber (mit.)
* Proleksis enciklopedija: Centaurus, zviježđe južnoga neba.
* Tomislav Ladan, Riječi : značenje, uporaba, podrijetlo, Zagreb : ABC naklada, 2000., , , str. 58. – Centaur
* Vladimir Brodnjak, Razlikovni rječnik srpskog i hrvatskog jezika, Zagreb : Školske novine, 1991., , str. 220. – kentaur – centaur
Za 7 dana slobodno premjestiti. Cedar, cedrovina, cefaloskopija, cenobij, cenobit, cenotaf, bucintoro. -- Bugoslav (razg.)  22. svibnja 2012., 16:43 (CEST)
replies: text: Još i ovaj detalj:

text: Prilog u boji uz str. 720. Zvjezdano nebo – u svesku:  Ivona Ajanović, … Oto Oppitz, et al., ur.; Josip Šentija, gl. ur., Opća enciklopedija Jugoslavenskog leksikografskog zavoda, 8. sv. : Š – Žva, Jugoslavenski leksikografski zavod, Zagreb, mjeseca lipnja/studenoga 1982., prilog u boji uz str. 720. – navodi se Cefej i Centaur. -- Bugoslav (razg.)  5. lipnja 2012., 17:52 (CEST)
thread_title:  [[Wikipedija:Premještanje članaka|premještanje]] na [[Centaur (zviježđe)]]
Razgovor:Ulica grada Vukovara (Zagreb)

message: Nema većeg hrvatskog grada koji nema Vukovarsku ulicu, npr. u Splitu je jedna od najdužih i spaja zapad i istok grada. Treba preimenovati u Ulica grada Vukovara (Zagreb) ili Vukovarska ulica (Zagreb). --Orijentolog (razgovor) 17:44, 22. svibnja 2012. (CEST)
replies: text: Hvala na opasci, prvotno sam planirao napisati članak pod tim naslovom ali sam se zbrzao i zaboravio. Bit će ispravljeno. --Plamen (razgovor) 22:10, 22. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  Zagreb, Split, itd. 

message: Ulica grada Vukovara i Vukovarska ulica nisu iste ulice. Članak je o Ulici grada Vukovara, dok u Zagrebu postoji i Vukovarska ulica (u Dubravi).
Predlažem da autor članka provjeri i promijeni.
Kralj01 (razgovor) 13:58, 19. studenog 2015. (CET)
thread_title:  Ulica grada Vukovara ili Vukovarska ulica 

message: Izvori koji su na ovoj stranici su neispravni, pa sam ih zamijenio s druga dva. Ovaj članak mora imati izvore koje potvrđuju: "postojanost ulice", "važnost funkcije ulice" i "promet ulice". Tj. u ovome članku treba biti više od dva izvora. Pa sam neke zamijenio, a neke mi ne želi dodati, znate li zašto? Lijep pozdrav Uspjeh je ključ života (razgovor) 00:27, 19. veljače 2018. (CET)
thread_title:  Nedostaju izvori
Razgovor:Kruhovac (biljna vrsta)

message: Uz naziv Kruhovac (bolje bi bilo da je Kruhovo drvo) trebalo bi ipak staviti i istoznačnicu Hljebovac jer je tako pisao Tin Ujević a on je valjda znao hrvatski, pogledajte Alphonse Daudet Čudesne pustolovine Tartarina Taraskonca (prijevod Tin Ujević) a tako je to preveo i Iso Velikanović Herik Sienkiewicz: Kroz Pustinju i Prašumu (prijevod Iso Velikanović), a tako to zovu i fakulteti Kemija mediteranskog voća i tehnologija prerade. Toliko, to valjda nije vandalizam.
anonimus per sempre (--93.139.122.82 02:22, 23. svibnja 2012. (CEST))
thread_title:  Kruhovac ili Hljebovac
Razgovor:Kefalonija

message: Folia onomastica Croatica, sv. 6. (1997.), str. 70. 
lijepo piše:
Cefaloni(j)a, otok, Cefalonia isola, Samos, Cefalonia same, Melena
Premještanje? -- Bugoslav (razg.)  24. svibnja 2012., 19:17 (CEST)
Kefalonija je puno češće upotrebljivani naziv.--Fraxinus (razgovor) 01:23, 12. studenog 2013. (CET)
Hrvatska Enciklopedija navodi "Kefalinija" http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=29311
Dragoness (razgovor) 11:06, 16. srpnja 2014. (CEST)
thread_title:  Premještanje pod Cefalonija
Razgovor:Dražen Aničić

message: {{Razgovor zaglavlje}}

message: Članak je započet uz dopusnicu prof. Aničića. --[[Suradnik:Roberta F.|<span style="color:aqua;">'''Roberta'''</span>]] [[Razgovor sa suradnikom:Roberta F.|'''<span style="color:turquoise;">F.</span>''']] 00:38, 26. svibnja 2012. (CEST)

message: Za prenošenje tekstova prof. Dražena Aničića o Palači prve hrvatske štedionice u Zagrebu i sustavu javnih stuba grada Zagreba sa stranica časopisa Građevinar koji su se sredinom svibnja 2012. nalazili na stranicama:
* http://www.casopis-gradjevinar.hr/dokumenti/200003/9.pdf
* http://www.casopis-gradjevinar.hr/dokumenti/200201/9.pdf
trenutačno na tim adresama nisu dostupni. Prof. Aničić dopustio je prenošenje svojih tekstova, s čime se složio i glavni urednik prof. Stjepan Lakušić. --Roberta F. 20:03, 15. kolovoza 2012. (CEST)
thread_title:  Palača prve hrvatske štedionice i sustav javnih stuba grada Zagreba
Razgovor:Štedna žarulja

message: Je li zbilja potrebno stavljati teorije zavjere D. Ickea? Smatram da njegov neznanstveni pristup nije primjeren za enciklopedijski članak - sadržaj se može premjestiti pod David Icke#Teorije. --Orijentolog (razgovor) 14:55, 26. svibnja 2012. (CEST)
replies: text: Slažem se, i --Saxum 15:03, 26. svibnja 2012. (CEST)
thread_title:  David Icke 

message: Članak je napisan kao da ga je pisao teoretičar zavjere koji svoju ludost opravdava i racionalizira neobjektivnim prikazom dobrih i loših strana ovog vrsta umjetne rasvjete.
Zaista treba napraviti malo reda, jer kompaktne fluorescentne žarulje zaista nisu grozne kao prije skoro 20 godina. Endimion17 (razgovor) 20:13, 22. travnja 2014. (CEST)
thread_title:  Pristranost 

message: Neke izrečene tvrdnje su mi nevjerojatne, a i neki izbori su mi neuvjerljivi. Npr. da fluorescentne žarulje (time i ove „štedne”) zrače bitne količine infracrvenog zračenja. No dobro, nisam te tvrdnje i izvore uklanjao. No dodao sam oznake da nedostaju izvori za neke tvrdnje iz članka. DarkoS (razgovor) 21:15, 25. listopada 2016. (CEST)
thread_title:  Izvori
Razgovor:Žnj

message: Poštovani,
citiram s Wikipedijinih pravila:
"Wikipedija nije rječnik ili priručnik za korištenje žargona ili ostalih izraza"
Koliko sam ja upućen, "žnj" je žargonizam i ovdje su napisani neki primjer i za korištenje, a po pravilima mislim da je ova stranica bespotrebna. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.136.166.149 (razgovor • doprinosi) 15:32, 27. svibnja 2012.
Članku nije mjesto na Wikipediji. 78.0.214.193 11:07, 28. listopada 2012. (CET)
Potražite na Googleu "žnj kvalitete", "žnj liga", "žnj kategorija", "marke žnj" i slično.
A ovim "Muktokaz Žnj filmova" na Duilovu počeo prikazivanjem nijemog "Ben Hura" (članak od 22. svibnja 2012., pet dana starije od najgornje poruke) pokazuje se da je to živi jezik. 
I to nije tuđica, nego domaća hrvatska izmišljotina. Ne kojekakva "rasturanja", "lajkovi", "bekstejdži", "iventi", "katerinzi" i slično.
Vjerojatno Vam je poznato i drugo slično hrvatsko šaljivo slovo "žblj". Označuje slično kao i žnj. Poslužite se Googleom. Kubura (razgovor) 04:17, 30. listopada 2012. (CET)
Znam da nije tuđica, ali je žargonizam, a kao što sam citirao iz Wikipedijinih pravila, ne bi trebale postojati posebne Wikipedia stranice za žargonizme, kao što je žnj. 93.138.71.91 21:19, 1. studenog 2012. (CET)
Jeste li sigurni da je to žargonizam? Kubura (razgovor) 04:25, 2. studenog 2012. (CET)
thread_title:  (bez naslova)
Razgovor:Kontrola bez razaranja

message: Mislin da u stručnon nazivlju na hrvatsken jeziku koristi naziv ispitivanje bez razaranja— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 78.3.30.24 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Da, ispravan naziv na standardnom hrvatskom jeziku je ispitivanje bez razaranja i taj bi naslov trebalo promijeniti.

text: Peregrin Falcon (razgovor) 00:57, 1. rujna 2014. (CEST)
replies: text: :Koji god naziv bio točan, molim vas da postavite poveznicu na svoje tvrdnje da ne bude ipse dixit. Conquistador (razgovor) 04:24, 1. rujna 2014. (CEST)
Razgovor:Atlético Madrid

message: Što se tiče ovoga članka mislim da je "DE" u imenu nepotrebno! :) --Semper'fidelis razgovor  20:46, 4. lipnja 2012. (CEST)
replies: text: Nepotrebno je za glavni naziv premjestit cu na Atlético Madrid.--Šokac ℗ 21:25, 4. lipnja 2012. (CEST)
Hvala što si prihvatio moje mišljenje :) --Semper'fidelis razgovor  19:24, 5. lipnja 2012. (CEST)
thread_title:  Naziv članka 

message: Za više informacija pogledajte ovdje, podnaslov Popisi igrača klubova. SpeedyGonsales 15:14, 13. siječnja 2013. (CET)
thread_title:  Popisi igrača
Razgovor:Atentat u Marseilleu

message: Ovaj članak treba još preraditi, jer izgleda da je samo prekopiran sa srpske wikipedije.--Starčevićanac (razgovor) 15:06, 5. lipnja 2012. (CEST)

message: "Blindirani metak" ne postoji, ovdje se misli na pancirno zrno. Ovo je izravni citat, pa ga se ne može popravljati; umjesto citiranja treba prepričati tako da ima smisla. GregorB (razgovor) 20:17, 28. travnja 2014. (CEST)
thread_title: "Blindirani metak"?

message: Slično kao što se Sarajevski atentat u Srbiji doživljava kao junačko djelo, a na zapadu kao teroristički čin, tako se i Marseillski atentat u Srbiji doživljava kao teroristički čin, a u Bugarskoj, Makedoniji i Hrvatskoj kao herojski. - nema izvora, a tvrdnja (ili tvrdnje, ovdje se tvrdi dosta toga) mi se čini proizvoljna i sumnjiva (ne vjerujem da u Bugarskoj ili Makedoniji uopće doživljavaju taj atentat). GregorB (razgovor) 11:40, 29. travnja 2014. (CEST)
replies: text: Sada je dan neki izvor koji potvrđuje da dva čovjeka (ekstremna desničara, nota bene) u Hrvatskoj doživljavaju atentat kao herojski čin. To je još uvijek vrlo daleko od tvrdnje iz teksta. Dakle, treba ili naći potvrdu da se u Hrvatskoj atentat generalno doživljava kao herojski čin (ostale zemlje da ne nabrajam), ili prilagoditi tvrdnju tako da odražava ono što potvrđuju priloženi izvori. GregorB (razgovor) 13:39, 15. studenog 2014. (CET)
replies: text: :Nije dan neki izvor; izvor govori točno ono što je navedeno. BlackArrow (razgovor) 21:20, 17. studenog 2014. (CET)
replies: text: :: - ne, izvor ne govori ono što je navedeno - niti približno. Izvor ne samo da ne progovara ni riječ o Srbiji, Bugarskoj ili Makedoniji, već ne govori praktički ništa ni o Hrvatskoj. Jasno se kaže da je taj stav "zaključak predavača i sudionika tribina", i ništa više od toga. Dakle, uopće nema potvrde da se radi o općem stavu bilo gdje, pa ni u Hrvatskoj.

text: ::Kad bi se u Zagrebu organizirala tribina gdje bi sudionici tvrdili da je Zemlja ravna, to ni u kom slučaju ne bi mogao biti izvor da "Hrvati vjeruju da je Zemlja ravna". GregorB (razgovor) 14:55, 4. prosinca 2014. (CET)
Moguće da ga sada u Hrvataskoj tretiraju kao herojski čin ali u trenutku atentata i do rata, nije bio tretiran kao herojski, bar ne od ogromne većine.
Imate snimke dočeka posmrtnih ostataka u luci Split te posle u Zagrebu, neću ovde davati linkove, lako se to na netu može naći koga stvarno interesuje, to je apsolutno nespojivo sa iznešenom tvrdnjom da je tada to u Hrvatskoj tretirano kao "herojski čin".
Ta tvrdnja je falsifikovanje stvarnih činjenica.
178.220.188.211 21:38, 3. srpnja 2018. (CEST)

text: Obrisano iz članka. "Doživljava se herojski" ne može značiti "netko doživljava" već označava rasprostranjen stav; izvor to ne podupire. GregorB (razgovor) 12:51, 22. veljače 2021. (CET)
thread_title: Teroristički ili herojski čin?
Razgovor:Istospolna zajednica

message: Sredit ću ovaj članak čim stignem. :) -- Sebastian Gay (razgovor) 19:48, 7. lipnja 2012. (CEST)
thread_title:  Uređivanje 

message: Pošto je članak "Priznavanje istospolnih zajednica u Europi" premješten na stranicu za razgovor s opaskom da kao samostalni članak nije za wikipediju, pokušao sam integrirati ono što je korisno u ovaj članak o istospolnoj zajednici. Prijašnji je članak imao mnoštvo korisnih i dobro organiziranih podataka i mislim da bi bila šteta da se trud suradnika izgubi i time osiromaši hr.wiki.
Ton članka je vrlo neutralan i članak je dobro referenciran. Izbacio sam dijelove koji su "natezali" na pristranost, a pogotovo onaj dio o najavi zakona o registriranom partnerstvu u RH koji je bio napisan vrlo pristranim tonom (RH kao najprogresivnija država po pitanju istospolnih zajednica od svih "novih" članica EU, a i nekih "starih."). 
Mislim da je članak sad uredu i da su sve bitne informacije sačuvane tako da se ovaj članak po mom mišljenju slobodno može obrisati.--Dean72 (razgovor) 19:51, 27. travnja 2013. (CEST)
thread_title: Uklapanje članka "Priznavanje istospolnih zajednica u Europi"