lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Etrušćani

message: Mislim da je u Hrvatskoj usvojen izraz "Etrurci", ali nisam siguran... --Zmaj 08:09, 26. siječnja 2006. (CET)
U novoj  Hrvatskoj Općoj Enciklopediji opisani su kao Etruščani. Etrurci uglavnom govore Srbi. --Zeljko 03:56, 27. svibnja 2006. (CEST)
Ob izraza su točna. Naime Alfin udžbenik povijesti za 1 razred gimnazije Povijest starog vijeka 1 umjesto Etruščani koristi izraz Etrurci. Osim njega ostali su udžbenici i dalje zadržali naziv Etruščani. --193.198.137.112 04:30, 27. svibnja 2006. (CEST)
Znam, koristio ga je i hrvatski teatrolog cincarskog porijekla Branko Gavela --Zeljko 05:56, 27. svibnja 2006. (CEST)
Ne valja... ispravljaš ono što se ne možev ispraviti.. pazi ćitam, i znam što pišeš, da ne frkneš sa  tekstova koje želiš popraviti...  Pazi dičak. --Zeljko 23:30, 27. kolovoz 2007. (CEST)

message: Najnovije biogenetske analize muške i ženske DNA te njihove stoke (DNA), većinom potvrđuju tu povezanost prastanovnika Toskane s prednjom Azijom, iako su detalji (vrijeme i točna pradomovina) zasad još nejasni. 
Ne Valja, profesor..., ime. Ne za mene, to je tek izvor za nepismene.m Inače ti brišem. --Zeljko 23:44, 27. kolovoz 2007. (CEST)
thread_title:  Ne krpat bezn izvora
Razgovor:Juraj Dalmatinac

message: Mozemo mu zahvaliti sto danas imamo ovakvu katedralu - Simbol hrvatskog imena i Bozje prisutnosti! — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 193.198.150.75 (razgovor • doprinosi) 18:29, 28. siječnja 2006.‎
thread_title:  Juraj Dalmatinac - Šibenska katedrala 

message: Umra je 1473 u šibeniku — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Antun (razgovor • doprinosi) 16:05, 6. siječnja 2007.‎
thread_title:  Podaci
Razgovor o kategoriji:Članci kojima nedostaje izvor

message: Ova kategorija ima najveći potencijal na wikipediji! Nekih 99% članaka! mislim da ovo i nema nekog smisla.
replies: text: Sombrero
Da, bez veze je. Ja bih je maknuo. --Zmaj 10:28, 30. siječnja 2006. (CET)

text: Nepotrebna je. Zašto? Zato jer po mom mišljenju većina izvora dolazi sa vanjskih poveznica. Ako želimo navoditi i izvor/e podataka u člancima onda samo dodajmo podnaslov Izvor i to je to. --Andrej Šalov 18:16, 30. siječnja 2006. (CET)

message: Ova kategorija je jako razgranata na en. wikipediji, tamo insistiraju na tome da se svuda stavljaju reference i u potpunosti razmatraju poziciju tipa "nema vlastitih istraživanja". Ukoliko je naša wiki policy dogovoreno drugačija, nemam ništa protiv da se ovo briše, ali tako da to bude ustanovljeno kao dogovorena politika naše wikipedije. Jednostavno sam našao članak ne en, preveo ga kakav je i uvrstio kategorije kako su bile. Eto, toliko od mene. --Davor Moravek 20:19, 30. siječnja 2006. (CET)
replies: text: da pojasnim, u biti radi se o ovome: Wikipedia:Citing_sources
"Nema vlastitih istraživanja" je OK ako se piše o fizici, ali bi mi bilo malko neugodno tražiti od nekog klinca iz npr. Donjih Mikanovaca da napiše izvor za podatke o potoku koji teče kroz njegovo selo.

text: Sombrero
replies: text: : Hm. podaci o potoku koji teče kroz Donje Mikanovce? Pa sigurno postoji izvor, ili se postavlja pitanje relevantnosti i potrebnosti, dakle da li se radi o nečemu što ima enciklopedijski potencijal. S druge strane, na en. wiki sam imao više gnjavađe sa njihovim death squod koji brišu sve živo (a što je recimo na hr. wiki stajalo mjesecima) ako nisi zalinkao baš sve i dokazao baš svaki pasus. Pa si ti misli... No to je pitanje nivoa koji tražimo - popularnost hr. wiki tek se izrađuje, dok je en. vrlo brizu nečega sasvim drugog... --Davor Moravek 00:08, 2. veljače 2006. (CET)
thread_title:  zašto ova kategorija 

message: Čini mi se da je ova kategorija potrebna. Tako ćemo brže urediti članke koji često nemaju više od jedne proste rečenice. AfricanDaisy (razgovor) 11:46, 10. prosinca 2011. (CET)
replies: text: Daisy, govoriš o Mrvama što je nešto drugo. Međutim, smatram da je kategorija itekako potrebna jer neki veliki članci niti nemaju reference, neki ih imaju nedovoljno, na nekima se koriste šarlatanske ili amaterske stranice, itd. --Orijentolog (razgovor) 14:37, 10. prosinca 2011. (CET)
replies: text: : Uveli smo kategoriju prije nego što je svima bila jasna potreba za provjerljivošću podataka napisanih u člancima na Wikipediji. Kako je to ubrzo svima postalo jasno, rasprava o brisanju je zamrla i kategorija je ostala. Molim suradnike koji su napisali gornje komentare da prije komentiranja "davno usahlog cvijeća" provjere nadnevak komentara, također bilo bi uputno da pročitaju pravila i smjernice Wikipedije iz kojih je više nego razvidno zašto ova kategorija postoji. SpeedyGonsales 14:53, 10. prosinca 2011. (CET)
thread_title:  Nastavak rasprave iz 2006. godine
Razgovor:Volga

message: Ne znam ima li smisla stavljati { {otheruses} } i razdvojbu za "Volga". Mislio sam staviti, ali sad vidim da i ne treba. Tko ima volje neka pogleda na :en:Volga (disambiguation).
Uzmite u obzir da Privolški savezni okrug i Privolška Bugarska ne bi išle u razdvojbu, dok to na :en:Volga (disambiguation) ide jer oni imaju :en:Volga Bulgaria i :en:Volga Federal District.
replies: text: Sombrero
thread_title:  Razdvojba? 

message: Ne znam ima li smisla stavljati { {otheruses} } i razdvojbu za "Volga". Mislio sam staviti, ali sad vidim da i ne treba. Tko ima volje neka pogleda na :en:Volga (disambiguation).
Uzmite u obzir da Privolški savezni okrug i Povolška Bugarska ne bi išle u razdvojbu, dok to na :en:Volga (disambiguation) ide jer oni imaju :en:Volga Bulgaria i :en:Volga Federal District.
replies: text: Sombrero
thread_title:  Razdvojba? 

message: Sombrero, ima marka ruskog automobila koja se zove "Volga". Zato je razdvojba. Glede činjenice da je "u čast" :) rijeci Volzi napravljeno i os.ime Volga, moguće je da je bilo još kojih "proizvoda" s imenom Volge. Kubura 14:40, 31. siječnja 2006. (CET)
thread_title:  Automobil
Razgovor:Lika

message: Pogledajte propagande na en wikipediji, na en:Lika. Sigurno je tako i na dr. wikipedijama.
Ličani moji, pokrenite se. Svijet ne zna hrvatski.  Kubura 15:20, 31. siječnja 2006. (CET)

message: Pišite na hrvatskom, rado ćemo porazgovarati s Vama o svemu. Kubura (razgovor) 03:23, 8. travnja 2011. (CEST)
thread_title: Potreban relevantan izvor
Razgovor:Klasična glazba

message: Brisati? Nema suvislog teksta i nema veze s temom.
replies: text: Sombrero 13:19, 1. veljače 2006. (CET)

message: Molim suradnike koji rade na članku da smanje broj vanjskih poveznica na prihvatljivu mjeru (5), jer ovoliki broj je pretjeran. --Roberta F. 19:14, 29. listopad 2007. (CET)
thread_title:  Vanjske poveznice
Razgovor:Sanskrt

message: {{razgovor zaglavlje}}
Prevesti, pa vratiti na [[sanskrt]] Iznova napisano na [[sanskrt]]u

message: Sanskrit jezik:
Sam - Krta  Uradili - smo
znaci na bukvalnom prevodu.
Uradil smo.
Dok na romskom jeziku znaci.
Sanskrit - Krda - sam    Uradili smo
Kao sto mozemo da zakljucim romski jezik je medu starijim jezicima.
Imamo puno slicnih reci ili znacaja,
Sama rec: Zub ili Zube
Na Romskom jeziku je slicna kao i drugim narodima u Europi
Sama rec: Zub ili Zubi
Romski Jezik: Dand ili Danda - Zub ili Zubi
Engleskom jezik:Dend - Zubi ili Zubi
Francuskom jezik:Dent -Zub ili Zubi
Italijanski jezik:Denti -Zub ili Zubi
Sama rec: Bog
Romski jezik: Devel - Bog
Francuski:Deuval - Bog
<!--
[[Kategorija:jezici]]
[[af:Sanskrit]]
[[ar:لغة سنسكريتية]]
[[ast:Sánscritu]]
[[bg:Санскрит]]
[[br:Sañskriteg]]
[[ca:Sànscrit]]
[[cs:Sanskrt]]
[[cy:Sansgrit]]
[[da:Sanskrit]]
[[de:Sanskrit]]
[[en:Sanskrit]]
[[eo:Sanskrito]]
[[es:Sánscrito]]
[[et:Sanskriti keel]]
[[fa:سانسکریت]]
[[fi:Sanskrit]]
[[fr:Sanskrit]]
[[gl:Sánscrito]]
[[he:סנסקריט]]
[[hi:संस्कृत भाषा]]
[[hu:Szanszkrit nyelv]]
[[id:Bahasa Sansekerta]]
[[io:Sanskrita linguo]]
[[it:Sanscrito]]
[[ja:サンスクリット]]
[[jv:Basa Sansekreta]]
[[kn:ಸ೦ಸ್ಕೃತ]]
[[ko:산스크리트어]]
[[la:Lingua Sanscrita]]
[[li:Sanskriet]]
[[ms:Bahasa Sanskrit]]
[[nds:Sanskrit]]
[[nl:Sanskriet]]
[[nn:Sanskrit]]
[[no:Sanskrit]]
[[pl:Sanskryt]]
[[pt:Sânscrito]]
[[ro:Limba sanscrită]]
[[ru:Санскрит]]
[[sa:संस्कृत]]
[[sl:Sanskrt]]
[[sr:Санскрит]]
[[sv:Sanskrit]]
[[ta:சமஸ்கிருதம்]]
[[th:ภาษาสันสกฤต]]
[[tr:Sanskritçe]]
[[vi:Tiếng Phạn]]
[[zh:梵语]]
-->

message: "kṛt" se čita "krit", a ne "krt", pa je li u redu da nakon skidanja dijakritičkih znakova pišemo "sanskrt" dok bi trebalo biti "sanskrit" (što je i fonetski ispravno)? Bar bismo mi trebali pokazati nešto senzibiliteta prema dijakritičkim znakovima, nije ni nama drago kad stranci ignoriraju naše dijakritike i čitaju naše riječi kao da su pisane s "cdsz"...
Drugi je tipični primjer imena pisanog na latiničkoj transliteraciji sanskrita i "Krišna" koji pročitan uz ignoriranje dijakritika ispada "Krsna"... Arny (razgovor) 17:52, 10. srpnja 2011. (CEST)
thread_title:  Sanskrit
Razgovor:Rumunjska

message: U odlomku Osnovne značajke gospodarstva, podnaslov Tranzicija – teški procesi za održivost gospodarstva, pretposljednja rečenica prvog pasusa stoji:
"Ovdje bih istaknuo prodaju rumunjske marke automobila Daccia francuskom Renaultu."
Nemam pojma što s tim raditi, stoga skrećem pažnju.
Sanya 21:15, 3. veljače 2006. (CET)
thread_title: Osobni stav

message: What is that good in this article, that it is given the status of "chosen one"? It lacks sources and bibliography, and moreover two sections remain unwritten. Michał (razgovor) 16:42, 21. studeni 2008. (CET)
replies: text: Slažem se. Članak je izabrani članak, a čak nije ni dovršen. --Flopy razgovor 20:27, 17. siječnja 2010. (CET)
replies: text: : Članak je vjerovatno bio među boljima u svibnju 2006.--Uskboy  21:11, 17. siječnja 2010. (CET)
thread_title:  Article of quality
Razgovor:Dioda

message: Sombrero, jeli možeš dodati Sadržaj, meni ne uspjeva :(
Sadržaj se pojavi automatski, ali tek kad imaš barem 4 poglavlja. 
Dakle, nema pomoći :). No, pusti, dobro je ovako, ne treba sadržaj za ovih par rečenica :).
replies: text: Sombrero 21:37, 7. veljače 2006. (CET)
OK, thnx na savjetu, ovo mi je tek drugi put da sam nešto radio. Još da skontam math, bilo bi super :). I da Opera ima sve funkcije kao i IE :)
--Andro Bačan 22:42, 7. veljače 2006. (CET)

message: Ne znam koji je predložak na hrvatskom (ako ga ima) kao ovaj na engleskom
http://en.wikipedia.org/wiki/Diode#Types_of_semiconductor_diode
pa ako netko (Sombrero) može dodati to tu ;)
--Andro Bačan 18:04, 8. veljače 2006. (CET)
Jesam. Provjeri moje prijevode.
replies: text: Sombrero 08:43, 9. veljače 2006. (CET)
thread_title:  dodavanje simbola... 

message: Naime, u koje god knjige pogledam (sa područja elektrotehnike/elektornike) svuda je npr. galij-arsenid a ne galijev arsenid. Mislim, samo da se zna :)
replies: text: To samo znači da elektrotehničari ignoriraju službenu kemijsku nomenklaturu.
replies: text: : Gledaj(te), ovisno o kojoj se struci radi, postoje već uvjerženi izrazi/nazivi tako da je besmisleno iste pokušavati mjenjati, pogotovo ako to radi netko iz druge struke. Nisam protiv suradnje sa drugim strukama, štoviše, bavim se takvim stvarima da su mi kemičari vrlo bliski, ali ne treba nametati "svoje" pojmove na drugu struku, pogotovo ako se nije došlo u neki pretjerani doticaj sa tom strukom, bez uvrede. Dakle, neka na stranicama koje se tiču elektrotehnike ostane npr. galij-arsenid, silicij-dioksid itd, a na kemijskim prema uvrježenim kemijskim nazivima. 
--Andro Bačan 00:02, 1. svibnja 2006. (CEST)
thread_title:  Hm, kemijski spojevi
Razgovor:Kneževo (Popovac)

message: {{razgovor zaglavlje}}
{{prijevod}}
{{stilska dorada}}

message: Knezevo nikada nije bilo selo sto ga razlikuje od ostalih sela i selendra u Baranji. Knezevo ili kako ga mnogi nazivaju "pustara" a i samo mestani su se sami nazivali "pustarasi" poznati po PAPRIKASU,BELI I STOPIRANJU i bili su ponosni na to..... sa dve 2 "firme" u  mestu od 3 hiljade stanovnika ..nije ni malo .. sa  sportskim klubovima priznatim u celom kraju. Knezevo nikada nije bilo selo...... njegovi mestani su imali svoje poslove radili svoj posao i manje vise uzivali u tome... posle posla svi bi odlazili u kafice "Tamara""Restoran""Carda" a ne kao ostali na njive i polja....Knezevo je bilo kultno mesto kome su mnogi zavideli.....Poznata mesta u Knezevu....Mrtvacnica,Vrtic,Katolicka Crkva,Arhiva ili Dvorac, Porodiliste/Direkcija,Prodavnica kod Erzike,Ramina Poslasicarnica, Bioskop,Kuglana,Restoran,Posta,Prodavnica kod Viktora,Vodo toranj,TOS..... i ko zna sta jos.....
Treba li naglasiti da je Knezevo otislo toliko daleko da je imalo i navijacku ekipu koja je pratila Belje na utakmicama...Ajkule im je ime.... ti nivijaci nikada nece zaboraviti "ko su i odakle su"
Grupu su sacinjavali momci od ponosa koji su postovali to sto jesu...
Cuvena pesma se ostati upamcena koja se orila Knezevom "Ajkule Ajkule ajmo svi u glas Cadija i Milos uvek su uz nas"
 pozdrav do nekog novog pisanja.....

message: SVAKA ČAST SLAŽEM SE S AUTOROM TEKSTA. DVIJE BITNE STVARI NISU
NAVEDENE. POZNATI KENŽEVAČKI OMLADINSKI DISCO KLUB TE MJNOGOBROJNI
KONCERTI POZNATIH PJEVAČA I GRUPA KAO I ZABAVE U RESTORANU.
Ima još dosta stvari o kojima bi se dalo pisati kako prošlim t
ako i sadašnjim. Ako netko želi uklučiti se u raspravu....
DANILO
thread_title:  KNEŽEVO-NOVI ODLOMAK
Razgovor:Zemljopis Hrvatske

message: Broj otoka, otočića hridi i grebena je neispravan kao i površine naših najvećih otoka.
Suradnik ipak neke stvari ne uočava!!!!
Andrej Šalov 15:20, 11. veljače 2006. (CET)
replies: text: :Hrvatska se nalazi na sjevernoj zemljinoj polutki između 42° 24′ i 46° 33′ sjeverne zemljopisne širine, te 45° 29′ i 45° 12′ istočne zemljopisne dužine. Nešto mi je tu čudno!?! --Andrej Šalov 20:30, 27. svibnja 2006. (CEST)

message: Efuzivne (izljevne, vulkanske) stijene su samo jedna vrsta magmatskih; osim njih postoje i intruzivne (plutonske) magmatske stijene, tako da ta dva termina nikako ne bi trebalo miješati. Sanja Simat 19:49, 26. ožujak 2007. (CEST)
thread_title: magmatske stijene

message: Ovaj clanak je Izabrani? Pa ne mogu vjerovati koliko netocnih podataka i krivih jezicnih konstrukcija ima u njemu. Zar Hrvatska ima samo dva poluotoka, Istru i Peljesac? Oni su najveci, ali ne i jedini. Hrvatska je clanica Partnerstva za mir? A vec smo u NATO-u. Poetske rijeci poput "impresivne" nemaju sto traziti u enciklopedijskom clanku. Sve sami engleski navodnici itd. Clanak treba srediti. I kakva je to "vlazna kontinentska klima"? U Hrvatskoj? --Šenoa (razgovor) 15:10, 16. svibanj 2009. (CEST)
replies: text: Molim suradnika da prouči hrvatski pravopis prije nekih tvrdnji i pročita članak o navodnicima (" "/„ ”/» «). "U tiskanom tekstu upotrebljavamo sve tri vrste navodnika, a u rukopisu se upotrebljavaju ovakvi „ ” navodnici." (Babić, Ham, Moguš, Hrvatski školski pravopis, Školska knjiga, Zagreb, 2008., str. 62.). --Roberta F. 15:55, 16. svibanj 2009. (CEST)
replies: text: :Nema problema, vratit cu promijenjene navodnike. Nazalost, previse je engleskih "navika" uslo u nas jezik, ali ako tako pravopis odreduje, drzim se pravila. :) --Šenoa (razgovor) 16:04, 16. svibanj 2009. (CEST)
One najupadljivije greske sam popavio, ali zar ne bi Izabrani clanak trebao imati koju referencu? A Zemljopis Hrvatske nema niti jednu, sto je tuzno. --Šenoa (razgovor) 16:19, 16. svibanj 2009. (CEST)

text: Današnji izabrani članci imaju više kriterije. Molim suradnike koji žele poboljšati članak, neka ga slobodno dopune svježijim podacima potkrijepljenim referencijama. --Roberta F. 16:22, 16. svibanj 2009. (CEST)
thread_title: Izabrani clanak?

message: ajde da to riješimo, najveći je Cres. zato stvarno ne znam kako Krčki most može spajati najveći otok i kopno. ja ne mogu ispraviti
thread_title:  najveći otok
Razgovor:Benjamin Harrison

message: Tko je napisao da je Benjamin Harrison nobelovac. To je apsurdno. Nije je mogao dobiti je je preminuo 1901. , a nijedan amerikanac nije dobio nobelovu nagradu 1901. Molim da se ovakve gluposti više ne pišu. 
--Edgar Allan Poe 18:27, 11. veljače 2006. (CET)
thread_title:  Nobelovac ???
Razgovor:Trigliceridi

message: {{razgovor zaglavlje}}
{{prijevod}}
Prevesti, pa postaviti u glavni imenski prostor:

message: Masti i ulja najčešće su mešoviti trigliceridi. 
Različite masne kiseline su raspodeljene  što više među molekulima glicerola. 
Jednostavni trigliceridi pojavljuju se u većoj količini samo ako je više od dve trećine kiselinskih grupa iste vrste. 
U kiselinama iz ulja preovladavaju više masne kiseline, nezasićene, tj. 
Nezasicenost(dvogube I trogube veze) snižava tačku topljenja. Drugi faktor koji snižava tačku topljenja je manja molekulska težina masnih kiselina (to su one sa kraćim ugljovodoničnim lancem).
Masne kiseline sa niskom tasckom topljenja, kao kokosove, palmine I iz maslaca sadrže relativno male količine nezasićenih m.k. ali zato imaju znatne količine nizih m.k. tj onih sa manjom molekulskom masom.
Maslac od mleka karakterise velika kol. Maslačne kiseline (buterne) koja se oslobadja hidrolizom. Svinjska mast, goveđi loj I ovčiji loj razliikuju se najviše po kolicini oleinske kiseline koju sadrze (C18, 1 dvoguba veza). Kada se svinjska nmast smrzne I presuje u hidraulicnim presama uklanjaju se frakcije niske tacke topljenja koje sacinjavaju svinjsko ulje.
Ulje govedjih papaka dobija se kuvanjem govedjih papaka I cevanica a po sastavu je slicno svinjskom ulju.
Kiseline kitovog ulja karakterise visok procenat nezasicenih m.k. sa 20 do 24 C atoma I znatna kolicina palmitoleinske m.k. koja ima 18 C atoma I 1 dvogubu vezu prema pocetku lanca tj. Bliže suprotnom kraju od COOH veze. Najvaznija riblja ulja se dobijaju I raznih vrsta sardine. Ta ulja daju slozenu smesu jako nezasicenih m.k. neke imaju I do 4 dvostruke CC veze.
Životinjska ulja su morska (Kit ima 4- 6 %

message: Naime, masti i ulja bi trebalo razdvojiti na zasebne članke, jer ima dosta za pisati i o jednima i drugima, a onda se mogu staviti i međuwiki poveznice, ovako ne mogu. --Roberta F. 22:43, 2. srpnja 2006. (CEST)
thread_title:  Razdvojiti masti i ulja 

message: Dakle, trigliceridi jesu glavni sastojak masti, ali nisu sve masnoće trigliceridi, naslov članka je Trigliceridi, a uglavnom je napisano o mastima i uljima. --Roberta F. 02:28, 31. ožujak 2007. (CEST)
thread_title:  Ovo nitko ne čita 

message: Masnoće se pojavljuju kao crvene poveznice, a nepravilno je da sve masnoće preusmjeravamo na trigliceride. --Roberta F. 14:35, 28. travanj 2007. (CEST)
thread_title:  Ovo zaista nitko ne čita 2 

message: Još uvijek zbrka. --Roberta F. 00:34, 30. studeni 2007. (CET)
thread_title:  Vrlo nezanimljiva tema 3
Razgovor:Friedrich Nietzsche

message: Ja osobno nikada nisam čuo za navedenih 10 zapovjedi (na dnu teskta).
Niti na googlu niti na engleskoj wikkipediji nema spomena (ama baš nikakvog)
Maitreya

message: Na prvi pogled, dio o odnosu s Andreas-Salome je, u najmanju ruku, nagađanje. Brišem.
Suprotstavljen vladajućem mišljenju svojih suparnika , Niče se susreo sa mnogim problemima tadašnjeg vremena. Naime, iz mnogih razloga , on, sa prezirom govori o čoveku svog vremena. Gadi se svakog s kim deli prostor, vreme i vazduh. Njegovo vreme je izgubilo pravu vrednost i veličanstvenost koju nosi sa sobom, i u isti mah se pretvorilo u sliku sveta kojom vlada ne instinkt ljubavi, radosti i sreće, vec instinkt mrznje, srdzbe i razočarenja. Pokušava da na sve moguće načine odvrati čoveka od Boga i da u čoveku probudi volju za istinom, životom i slobodom, a opet u isti mah ukazuje na bedu i veličinu čovekovu. To što u isti mah ukazuje na vrednost čoveka i njegovu  nevrednost, ukazuje zapravo na nesavršenost ljudske prirode, i nepostojanje njegovih osećanja. Niče kao nedovoljno uzvišeno biće, kao nepotpuni umetnik svoga vremena, kao većina filosofa, čvrstu ljudsku prirodu pokušava, ali bezuspešno, da podeli na onu vrednu i na onu manje dostojnu poštovanja. U svom opisu morala, koju ću nešto kasnije detaljnije opisati, daje jasnu sliku čoveka kao životinje, kojom vladaju životinjski instinkti. Čovek, po Ničeu dozvoljava da ga strasti ponesu, da robuje svojim željama i nagonima, a dobro je poynato da su životinje te ko Razočaran   zbog neuzvraćene ljubavi, u očajnom lutanju da nađe spas...nalazi ga u javnoj kući gde ubrzo biva zaražen sifilisom...
Lu Salome ga odbija i on nekoliko puta pokusava sebi da oduyme zivot. I tu pocinje njegova patnja
thread_title:  Diskutabilni navodi
Razgovor:Washington, D.C.

message: U Hrvatskoj se za dotični grad odavno uvriježio naziv "Washington", i to ne zbog neznanja. Naime, iako Amerikanci koriste dodatak "D.C.", Hrvatima praktički ništa ne znači da je grad smješten u Kolumbijskom distriktu, jer je za nas najvažnija činjenica da je to glavni grad SAD-a, a to znamo i bez "D.C.". Što se tiče savezne države Washington, za nju se koristi poveznica Washington (savezna država), jer će se na hrvatskoj Wikipediji pojavljivati znatno rjeđe od grada. Oni zbunjeni uvijek mogu otići na Washington (razdvojba). --Zmaj 13:54, 16. veljače 2006. (CET)
thread_title: Objašnjenje za stranicu "Washington"
Razgovor:Washington, D. C.

message: U Hrvatskoj se za dotični grad odavno uvriježio naziv "Washington", i to ne zbog neznanja. Naime, iako Amerikanci koriste dodatak "D.C.", Hrvatima praktički ništa ne znači da je grad smješten u Kolumbijskom distriktu, jer je za nas najvažnija činjenica da je to glavni grad SAD-a, a to znamo i bez "D.C.". Što se tiče savezne države Washington, za nju se koristi poveznica Washington (savezna država), jer će se na hrvatskoj Wikipediji pojavljivati znatno rjeđe od grada. Oni zbunjeni uvijek mogu otići na Washington (razdvojba).
thread_title: Objašnjenje za stranicu "Washington"
Razgovor:Washington DC

message: U Hrvatskoj se za dotični grad odavno uvriježio naziv "Washington", i to ne zbog neznanja. Naime, iako Amerikanci koriste dodatak "D.C.", Hrvatima praktički ništa ne znači da je grad smješten u Kolumbijskom distriktu, jer je za nas najvažnija činjenica da je to glavni grad SAD-a, a to znamo i bez "D.C.". Što se tiče savezne države Washington, za nju se koristi poveznica Washington (savezna država), jer će se na hrvatskoj Wikipediji pojavljivati znatno rjeđe od grada. Oni zbunjeni uvijek mogu otići na Washington (razdvojba).
thread_title: Objašnjenje za stranicu "Washington"
Razgovor:Washington, DC

message: U Hrvatskoj se za dotični grad odavno uvriježio naziv "Washington", i to ne zbog neznanja. Naime, iako Amerikanci koriste dodatak "D.C.", Hrvatima praktički ništa ne znači da je grad smješten u Kolumbijskom distriktu, jer je za nas najvažnija činjenica da je to glavni grad SAD-a, a to znamo i bez "D.C.". Što se tiče savezne države Washington, za nju se koristi poveznica Washington (savezna država), jer će se na hrvatskoj Wikipediji pojavljivati znatno rjeđe od grada. Oni zbunjeni uvijek mogu otići na Washington (razdvojba).
thread_title: Objašnjenje za stranicu "Washington"
Razgovor:Krapanj

message: Da li netko možda zna jesu li Krapljani jedini otočani koji se bave spužvarstvom ? Čini mi se da sam negdje pročitao da toga ima i na Zlarinu, ali nisam siguran. --Max 21:58, 16. veljače 2006. (CET)

message: Je li bilo toga? kao u grčkoj skandalopetra. Setenzatsu (razgovor) 02:31, 9. travnja 2019. (CEST)
thread_title:  Freediving / ronjenje na dah 

message: ...na Krapnju je tradicija da žene veslaju, a muškarci stoje na provi ili krmi od broda...
par izvorića:
http://www.dalmacijanews.hr/clanak/era8-krapanj-5-po-redu-zenska-regata-na-vesla-u-susret-gospi-od-andela-s-bogatim-programom#/clanak/era8-krapanj-5-po-redu-zenska-regata-na-vesla-u-susret-gospi-od-andela-s-bogatim-programom  http://m.sibenik.in/sibenik/foto-u-subotu-na-krapnju-starta-jedina-zenska-regata-na-vesla-u-hrvatskoj/45109.html  http://tris.com.hr/2016/08/krapanjska-regata-u-zenskom-veslanju-kako-su-vozile-a-da-plivati-nisu-znale/
dvije odlične stare slike koje bi se mogle uklopiti (http://m.sibenik.in/zupanija/regata-u-zenskom-veslanju-na-otoku-krapnju/12606.html   https://www.slobodnadalmacija.hr/dalmacija/sibenik/clanak/id/175336/obnavlja-se-tradicija-krapanj--otok-veslacica#&gid=null&pid=3) Setenzatsu (razgovor) 14:04, 16. travnja 2019. (CEST)
thread_title:  Duga tradicija ženskog veslanja