lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Solarna energija

message: Vat je mjerna jedinica za snagu, dok se za energiju koristi  džul (a može i kilovatsat, elektronvolt, ...). — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 89.164.239.76 (razgovor • doprinosi) 
Pa, stranica Solarna energija i Sunčeva energija govore o identički jednakoj stvari, čak su i neke slike koliko sam vidio jednake. Naziv Sunčeva energija je, međutim, više u skladu s hrvatskim jezikom te bi ta stranica trebala ostati (proširena eventualno s nekim sadržajima sa stranice Solarna energija s kojeg imena bi se samo linkom proslijedilo na Sunčevu energiju). Ako se traži dobrovoljac da to uredi u dogledno vrijeme, tu sam Dubravko1 (razgovor) 09:39, 30. prosinca 2009. (CET)
replies: text: Slobodno, Dubravko. --Mario Žamić (razgovor) 09:41, 30. prosinca 2009. (CET)
thread_title:  Snaga i energija Sunčevog zračenja
Razgovor o predlošku:FIFA serijal

message: Jure, znam da si našao još FIFA World Cup igara, ali one isu u FIFA serijalu, nisu od Electronic Artsa, već od drugih proizvođača ( vidi na engleskoj Wikipediji).
Pozdrav!!!!!!!!!!!!!!!!!!
F.Pavkovic, 14:46, dana 19. ožujka, godine Gospodnje 2009.
thread_title: Ispravka!
Razgovor:NK Solin

message: U tekstu postoji veliki zakomentirani dio na njemačkom jeziku ... eto, pa ko se snalazi, može pomoći u prevođenju ... -- Jure Grm, 20. dana mjeseca ožujka, godine Gospodnje dvijetisućedevete u 16:24 sati. (CET)

message: Moga bi ovin članak dobit svoju kategoriju. Kubura (razgovor) 21:58, 29. ožujka 2019. (CET)
thread_title:  Kategorija
Razgovor:Vila nadvojvode Josipa u Rijeci

message: Trebalo bi razmisliti da se clanak ipak preimenuje pod nazivom "Vila nadvojvode Josipa u Rijeci", buduci da je u njemu rijec vise o vili i nadvojvodi, nego o Drzavnom arhivu i njegovim fondovima i zbirkama.--Fhms (razgovor) 20:17, 21. ožujak 2009. (CET)
replies: text: Slažem se, ovaj je tekst o zgradi, a o Arhivu ću otvoriti novi članak. --Roberta F. 11:20, 14. lipnja 2010. (CEST)
thread_title:  Naziv clanka 

message: U članku piše da je nadvojvoda Josip brat cara Franje Josipa I. Je li to doista ispravno? Koliko ja znam car je imao tri brata, naime Maksimilijana I., Karla Ludovika i Ludovika Viktora. Tromber (razgovor) 21:45, 23. studenog 2016. (CET)
replies: text: U pravu ste, nije Franjo Josip I. imao više braće nego što su ova trojica koje ste naveli. Naime iz izvora nije jasno o čemu je točno riječ, najvjerovatnije se radi o Josef Augustinu koji je iz krvne linije obitelji Hasburgovaca a princ je Mađarske i Moravske.--Domjanovich (razgovor) 10:21, 12. prosinca 2016. (CET)
thread_title:  Nadvojvoda Josip brat cara Franje Josipa I.?
Razgovor:Matematički dokaz

message: Mislim da bi za ovaj članak bilo prikladno ime Matematički dokaz, jer riječ dokaz se koristi u sudstvu. Pozdrav :)   Neno Koš  20:42, 21. ožujak 2009. (CET)
replies: text: :  --Ante Perkovic (razgovor) 10:09, 22. travanj 2009. (CEST)
thread_title:  Naziv članka !
Razgovor:Anizokorija

message: Anizokorija je nejednakost veličine zjenica. Normalno su obje zjenice jednake, i takvo se stanje stručno naziva izokorija. Anizokorija je patološka pojava, no u oko 20% ljudi postoji fiziološka blaga anizokorija. 
Uzroci anizokorije mogu biti neurološki poremećaji, jednostrano ukapavanje kapljica koje djeluju na širinu zjenice (miotici, midrijatici), neke očne bolesti (iridociklitis, akutni glaukom), ozljeda oka, te refrakcijske greške.
thread_title:  Višak
Razgovor:Dalekovidnost

message: Kod tzv. staračke dalekovidnosti ili prezbiopije glavnu ulogu imaju kosi mišići koji guraju očnu jabučicu prema naprijed i ona je tada spljoštena poput leće. S obzirom da se očna jabučica stalno izdužuje i skraćuje (njena dužina je oko 24 mm kada čovjek gleda na daljinu i oko 25 mm kada čovjek gleda na blizinu) ona se u ovom slučaju zbog stegnutosti kosih mišića ne može produžiti. Zbog toga takav čovjek kad pogleda na blizu ne može vidjeti oštro. Ali u početnoj fazi staračke dalekovidnosti vid je još uvijek dobar na daljinu jer je dužina očne jabučice još uvijek 24 mm. To su ljudi s dioptrijom npr. +1,00. No s vremenom proces napreduje, kosi mišići guraju očnu jabučicu još jače, te njena dužina postaje kraća od 24 mm. Stoga takav čovjek više ne vidi oštro ni na daljinu ni na blizinu, ali mu je vid na daljinu još uvijek bolji nego na blizinu.
Mladenačka dalekovidnost ili hipermetropija nastaje zbog skraćenja očne jabučice ili neke druge anomalije oka. U akomodacijskom miru, od paralelnog snopa, oko stvara sliku iza mrežnice. To znači da će tek akomodacijom jasno vidjeti udaljene predmete. (U težim slučajevima osoba ne može akomodirati oko, te su takvoj osobi i predmeti u daljini mutni) Da bi, bez akomodacije, slika nastala na mrežnici oko mora primati već konvergentne zrake, što znači da je daleka točka iza oka. Ona je virtualna. Što je oko dalekovidnije to je daleka točka bliže oku. Udaljenost bliže točke veća je nego kod normalnog oka. Ta se pogreška može korigirati tako da korekcijska leća od predmeta u beskonačnosti napravi realnu sliku u dalekoj točki oka, a ta slika je virtualni predmet za optički sistem oka. Ono će onda, u akomodacijskom miru, napraviti realnu sliku na mrežnici.
thread_title:  Višak, i za kasnije
Razgovor o predlošku:Round16

message: Nije li točniji naziv "osmina finala", "četvrtfinale", "polufinale" i "finale"; umjesto "osmina završnice", "četvrtzavršnica", "poluzavršnica" i "završnica"? ( zapravo, točno je obadvoje, ali u Hrvatskoj većinom koristimo ove nazive: "osmina finala",... Nazive: "osmina završnice", "četvrtzavršnica",... gotovo nitko ne koristi)
Pozdrav!!!!!!!!!!!!!!!!
F.Pavkovic, 21:56, dana 23. ožujka, godine Gospodnje 2009.
Tko to "nitko"? 
Kad bismo se držali kriterija "što većina govori", onda ne bismo ni rabili književno čitanje glasa jat, nego onako kako ga većina govori. A većina Hrvata su ikavci. Iza njih slididu Hrvati koji rabidu ekavski izgovor jata. 
Hrvatska državna televizija nastoji promicati oblike sa "završnicom", koja je hrvatska rič. "Finale" je ipak tuđica. 
Imaj na umu da je tradicija hrvatskog jezika da njegov standardni i književni oblik je oblikovala intelektualna elita, a ne ono kako ulica govori. Ovaj zaključak nisan ja sad izmislia, nego je to napisa Dalibor Brozović pri 30 godina. Kubura (razgovor) 00:59, 24. ožujak 2009. (CET)
thread_title: Nazivi
Razgovor o kategoriji:Parkovi u Hrvatskoj

message: Nema potrebe za dvjema kategorijama. Perivoj ili park je isto, osim sto se perivoj ponekad sire upotrebljava za uredjene povijesne parkove. Predlazem da se svi clanci iz ove kategorije prebace u kategoriju "Parkovi u Hrvatskoj", a da se ova kategorija obrise. Takodjer, bolje je reci "Parkovi u Hrvatskoj", nego "Hrvatski parkovi", buduci da sami parkovi nisu nacionalno vec geografski odredjeni.--Fhms (razgovor) 12:32, 24. ožujak 2009. (CET)
Mislim da bi se kategorija trebala zvati Parkovi u Hrvatskoj i slažem se sa Fhmsom. Ali opet, mislim da park i perivoj nisu isto. Svaki perivoj je ujedno i park, ali nije svaki park perivoj. Park je neka vrsta osnove i on postaje perivoj kada dobije potrebne elemente (staze, klupe, fontane, skulpture, ponekad i jezero, itd.).1
replies: text: 1Anić, Vladimir. Rječnik hrvatskog jezika. Priručno izdanje. Zagreb. EUROPAPRESS HOLDING d.o.o i NOVI LIBER d.o.o. 2007.
--Herr Mlinka (razgovor) 23:57, 4. travnja 2009. (CET)
replies: text: :Dobro, samo to je malo nategnuta teorija, jer ako nesto nema staze ni klupe, onda je to suma, sikara ili livada, a nikako park. No, svejedno, nisu potrebne dvije kategorije. Jedan hortikulturno uredjen prostor ce se nekad nazivati parkom, a nekad perivojem. Perivoj ima vise jedan slikoviti prizvuk, ali rijec je o istoj stvari. Po cemu je Opatijski perivoj u kategoriji perivoja, a Zrinjevac i Maksimir u kategoriji parkova? Sigurno ne zato sto u ovim dvama nedostaju klupe, jezera, itd. Osim toga, perivoj se na druge jezike uvijek prevodi kao park. --Fhms (razgovor) 00:49, 5. travanj 2009. (CEST)
replies: text: ::Slažem se. Ali opet, park sam po sebi, može označavati vrlo malen prostor, sa dvije - tri klupe, malo drveća, travom i to je to. Parkovi o kojima mi govorimo na Wikipediji su svi puno veći, uređeniji te hortikulturalno složeniji. Mislim da je zbog toga i došlo do dileme o nazivu kategorije. Članci o parkovima na Wikipediji bi trebali nositi nazive koji su uvriježeni u narodu te bi trebali biti svrstani u Kategoriju: Parkovi u Hrvatskoj, jer smatram da su svi perivoji ujedno i parkovi. --Herr Mlinka (razgovor) 01:11, 5. travnja 2009. (CET)
----
 - kako dva tjedna nije bilo prigovora, a prijedlog se čini OK, članci iz kategorije "Hrvatski perivoji" premješteni su u kategoriju "Parkovi u Hrvatskoj" --Ex13 (razgovor) 09:48, 5. travanj 2009. (CEST)
thread_title:  Hrvatski perivoji ili Parkovi u Hrvatskoj
MediaWiki razgovor:Recentchangestext

message: Jedan he: je višak, a mogli bi maknuti i "Slijepe ulice".
 Andrej Šalov 17:45, 27. ožujak 2009. (CET)
replies: text: Može neko ukloniti  u dijelu Neodgovarajući sadržaj tako da poveznica bude plava i da se pokazuju podkategorije? --Cipollino (razgovor) 22:03, 12. srpnja 2011. (CEST)

text: PS: tek sam sad vidio da postoji ovo malo K K. Sve je ok. --Cipollino (razgovor) 22:08, 12. srpnja 2011. (CEST)

message: Svrha izmjene je popravljanje vremena u koje se mijenja datum kategorija za neodgovarajući sadržaj. Promjena bi trebala biti u ponoć, ali se u periodu ljetnog računanja vremena po dosadašnjem rješenju datum mijenjao 1 sat kasnije.
Izmjenom od 3. travnja zamijenjena je funkcija #time, koja predstavlja vrijeme po UTC, funkcijom #timel koja predstavlja lokalno vrijeme, a izmjenom od 4. travnja 2015. korigirane su grješke u formulama nastale prethodnom izmjenom, na koje pri prvom uređivanju nisam obratio pažnju (hvala kolegi Maestro Ivanković na ukazanom propustu!).
Tim je izmjenama ispravljena spomenuta razlika od jednog sata, tako da se sad promjena datuma vrši u ponoć neovisno o razdoblju godine. 
 • Bonč (razgovor) • Matematičar je stroj za pretvaranje kave u teoreme. •  00:02, 5. travnja 2015. (CEST)
thread_title:  Opis izmjena 

message: Trebalo bi promijeniti poveznicu na IRC slično kao što je načinjeno ovdje. Hvala na razumijevanju. Lijepi pozdrav, -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 21,41; 23. rujna 2018. (SEV)
thread_title:  Poveznica za IRC
Razgovor o predlošku:Mađarske zemljopisne regije

message: I suppose that some geographical names should be (partially) translated into Croatian, for example, "-hegység" simply means "Mountains", such as "Kőszegi-hegység" (Kőszeg Mountains), etc. See the English equivalent.  A wikipedian from Hungary --— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 78.92.209.216 (razgovor • doprinosi) 20:17, 28. ožujak 2009. (CET)
Hi, friend.
Translation is not that simple. We have to check if there's a already established name in Croatian. 
The other problem is that we are not able to translate those names mathematically. E.g., in Croatian, "mountain" can be translated as "gora" (Budimska gora) or "planina" (Vilanjska planina). Further problem is some nations don't consider certain geographical body the same way. Some find some hill it as "mountain", some find it as "hill". And so on. Thank your for your interest in matter. Kamarad Walter (razgovor) 00:57, 30. ožujak 2009. (CEST)
Transdanubia
- Prekodunavlje
- Zadunavlje ?  "to područje je najzaostalije u južnom Zadunavlju"
Konferencija u Šeljinu. Kamarad Walter (razgovor) 04:04, 30. ožujak 2009. (CEST)

message: Hrvatski planinar: Planinariti po Mađarskoj, dr. Željko Poljak:
U Maðarskoj se na krajnjem zapadu istièu zapadne planine ili predgorje Alpa, s najvišim vrhom Írottko  (883 m). Prema sjeveru i sjeveroistoku redaju se planine Bakony (Bakonjska šuma), Vértes (Verteš), Velencei, Gerecse (Gereèe), Budimska gora, Pilis (Piliš), Višegradske planine (Visegrádi-hegység). Tu je i sjeverno sredogorje, koje se prostire od Dunava do Bodroga. Manji je dio ovih planina vapnenaèke, a veæi vulkanske graðe, kao Börzsöny (Berženji), Cserhát, Mátra i Zemplenske planine. Tu je i najpoznatija planina sjevernog sredogorja – Bükk (Bik). Na jugu Maðarske nekako se osamljeno dižu planina Mecsek (Meèek) povrh grada Pécsa (Peèuha), te Vilanjska planina (Villányi-hegység). (op. Drago Trošelj)
Vratite li se sada u Budimpeštu i upitate li u nekom turistièkom uredu gdje se još u Maðarskoj može planinariti, odmah æe vas uputiti u Višegradsko gorje (Visegrádi-hegység). U njegovu je susjedstvu planina Pilis (Piliš; 756 m)  Jedno je vrh Nagy Villám (hrvatski: Velika Munja; 377 m), BÜKK (BUKVA) Možda je »najplaninskije« brdo u Maðarskoj Bükk. Meček Jedna je vrh Misina (Mišina, 535 m). Kishegyi (razgovor) 20:51, 22. travnja 2013. (CEST)
thread_title:  Hrvatski planinar
Razgovor:Lista za Rijeku

message: *  
* 
--Ex13 (razgovor) 14:54, 29. ožujak 2009. (CEST)
#--MAN_USK recider 16:44, 12. travnja 2010. (CEST)
# -- Bugoslav (razgovor) 17:06, 12. travnja 2010. (CEST)

message: *Horvat, Danica (gl. ur.), Političke stranke u Republici Hrvatskoj, 13/2009., Hrvatska informacijsko-dokumentacijska referalna agencija, Zagreb, listopad 2009., str. 111. (pdf 121.) – 113. (pdf 123.),   Piše samo Lista za Rijeku, i naveden je Statut Liste za Rijeku. Podatci iz listopada 2009.
replies: text: -- Bugoslav (razgovor) 22:20, 26. travnja 2010. (CEST)
thread_title:  Literatura
Razgovor:Britney Spears

message: Zasto pise da je rodena u McComb-u, Mississippi??? Rođena je u Kentwood-u, Louisiana. I to pise vec duze vrijeme. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je M001 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Pogledaj što engleska wikipedija kaže o tome: en:Britney_Spears#Life_and_music_career. --Mario Žamić (razgovor) 09:26, 30. ožujak 2009. (CEST)

message: Što se tiče stilske dorade u članku triba prominit označavanje pisama (koje se označavaju "navodnicima") i albuma (koji se označavaju kurzivom). Što se tiče wikipoveznica, triba ih dodati u članak jer nema niti jedna poveznica na njene albume i pisme. BlackArrow (razgovor)
--Greeneyed Soul  14:02, 13. lipnja 2010. (CEST)
thread_title:  Dorada
Razgovor:Homo erectus (album)

message: Zašto Homo erectus (album)?
Pozdrav!!!!!!!!!!!!!!?
F.Pavkovic, 17:31, dana 30. ožujka, godine Gospodnje 2009.
replies: text: zato što bi homo erectus trebao biti glavni pojam upravo za homo erectusa, umjesto za album. pozdrav --zhile i</span> 17:57, 30. ožujak 2009. (CEST)
thread_title: Zašto?
Razgovor:Kroatistika

message: Dali ima netko literaturu, da malo prosirimo clanak? --Croq (razgovor) 20:21, 30. ožujak 2009. (CEST)
thread_title:  Literatura 

message: Kako moderno jezikoslovlje poznaje utjecaj društva (time i kulture) na jezik, nemoguće je striktno odijeliti poznavanje povijesti jezika i povijesti naroda/nacije, kao i sociolingvistike nekog jezika i kulture istoga jezika. SpeedyGonsales 20:29, 31. srpnja 2011. (CEST)
thread_title:  Opseg kroatistike
Razgovor:Klorovodična kiselina

message: *kako se zove kis. ostatak klorovodične kiseline?--Anton (razgovor) 11:54, 31. ožujak 2009. (CEST)
replies: text: Zove se klorid. Endimion17 (razgovor) 23:47, 2. srpnja 2009. (CEST)
thread_title:  Pitanje
Razgovor:1. HŠK Građanski Zagreb

message: Zar ime nije HAŠK Građanski - Hrvatski Akademski Športski Klub???
Pozdrav!!!!!!!!!!!!!!? 
F.Pavkovic, 23:10, dana 2. travnja, godine Gospodnje 2009.
replies: text: HAŠK Građanski je klub 90-ih godina, a HAŠK i Građanski (1. HGŠK) su različiti klubovi iz prve polovice 20. stoljeća. --  -- Jure Grm, 3. dana mjeseca travnja, godine Gospodnje dvijetisućedevete u 09:14 sati. (CET)
replies: text: :Jesu li postojala dva članka HAŠK-a u 20. st., jer postoji HAŠK i NK HAŠK Zagreb ili je to Dodatak HAŠK-u. Lijep pozdrav--Uspjeh je ključ života (razgovor) 18:42, 21. travnja 2019. (CEST)
thread_title: Ime
Razgovor:Harmonika

message: Harmonika se ne zove Serenelli nego Serenellini.

message: Jedan od najpoznatijih harmonikaša naših prostora je Marijan Krajna koji je sa svojim učenicima osvajao mnoga natjecanja,svjetska,međunarodna...
Njegovi najpoznatiji učenici su : Danijel Matković,Ivan Kovačić te mnogi durgi.
Marijan Krajna se usavršavao kod mnogih svjetski priznatih glazbenika.(E.Moser,R.Tomić,V.Semionov) i mnogih drugih domaćih glazbenika.
Danas u umjetničkom svijetu harmonika sve više učvršćuje svoju poziciju, pa postoje studiji i u nekim svjetskim centrima(Royal Academy of Music London, Gnesin Insitut, Sibelius-Akatemia, Hochschule für Musik und Theater Hannover). 
U Hrvatskoj studij harmonike postoji pri Sveučilištu Jurja Dobrile u Puli.
Imena nekih europski poznatih harmonika: Hohner, Melodija, Dallape, Royal, Guerrini, Serenelli, Weltmeister, Bandoneon...
thread_title:  Neprovjereno, potkrijepiti izvorima
Razgovor:Mirko Norac

message: Neophodno je postaviti vanjske poveznice za sud u Haagu, predmet Norac i Ademi kao i za sud u Rijeci, predmet Norac tako da se oni koji citaju clanak mogu iformirati za kakva je to djela Mirko Norac osudjen. U sadasnjem obliku i sa trenutno postavljenim vanjskim poveznicama tekst je krajnje pristrasan.
Ivica Maric (razgovor) 12:03, 5. travanj 2009. (CEST)
thread_title: Pristrasan tekst

message: Pošto pretpostavljam da moja promjena na hrvatskoj wiki neće dugo trajati volio bi da mi netko objasni razliku između hrvatskih "heroja" koji su ubijali civile bez oružja i srpskih "heroja" koji su ubijali civile bez oružja.--Rjecina2 (razgovor) 16:21, 12. prosinca 2009. (CET)
thread_title: Zanima

message: Ukoliko je Mirko Norac počinio ratne zločine, što jest, jer mu piše i u presudi, da li je korektno u tekstu napisati "ratni zločinac"?— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Koryaksky (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Ratni zločinac
Razgovor:Waffen SS

message: Dok se tekst ne pokrije izvorima, ne smi ovakvi stat na stranici, pa san ga zakomentira. Kubura (razgovor) 03:46, 6. travanj 2009. (CEST)

message: Zašto mi obrisa onaj dio o nenjemačkim jedinicama Waffen SS-a??????? Objektivno, nisi imao razloga za to.Sentic nm (razgovor) 20:49, 25. svibanj 2009. (CEST)
thread_title: ???

message: Jel' mi netko može objasnit zašto mi ne rade oznake za povezivanje " " u odijeljku "Ekspanzija 1943." pred kraj članka?--prof. dr. Ćavar (razgovor) 03:40, 28. lipnja 2009. (CEST)
thread_title: Problem
Razgovor:Rat na Pacifiku

message: "Taktičke operacije izvedene pri napadu na ovo ostrvo.", citat iz članka u dijelu o Iwo Jimi. Hrvatski naziv je otok.
--Tvrtko26 11:00, 6. travanj 2009. (CEST)
replies: text: Točno, Tvrtko, a i nije jedini potreban ispravak ;) Još nisam stigla do ispravljanja teksta iza onog što dodajem (ali i ponečeg na početku članka). Branka France (razgovor) 11:09, 6. travanj 2009. (CEST)
thread_title:  "Ostrvo"
Razgovor:Juraj Posilović

message: Trebalo bi biti: Prvi hrvatski katolički sastanak, a ne prvi hrvatski Katolički kongres.
--Josinj (razgovor) 15:17, 6. travanj 2009. (CEST)

message: Kao što sam mogao vidjeti, ovaj članak o Josipu Juraju Posiloviću (tako glasi njegovo cijelo ime i tako se uglavnom upotrebljava u svim zvaničnim dokumentima, također i danas) još nije napisan na engleskom. Što nije na engleskom, kao da u svijetu ni ne postoji. Vjerojatno će se naći koji vrijedni suradnik, koji će to prevesti na engleski - materijala i poveznica ima sada dovoljno. Čudi, da je taj znameniti hrvatski nadbiskup poleg hrvatskog samo još na poljskom. Stanovnici Ivanić-Grada bi možda mogli prevesti na koji drugi svjetski jezik - ta njihov je zemljak! Pored toga nigdje nije objavljena ni njegova lozinka ni njegov grb - što je sigurno imao. I to bi se mogao jedan Wikipedist potruditi, da nama predoči - jer stvarno nigdje u postojećim izvorima toga nisam našao. --Stebunik (razgovor) 16:13, 5. travnja 2020. (CEST)
thread_title:  Engleski
Razgovor:Klerikalizam

message: S engleske Wikipedije: 
Clericalism is the application of the formal, church-based, leadership or opinion of ordained clergy in matters of either the church or broader political and sociocultural import. In a pejorative manner, "clericalism" is often used to denote an ecclesiolatry approach to issues beyond the church by either clergy or their supporters while the term has also been applied in a pejorative manner to describe the cronyism and cloistered political environs of the Church—mainly in reference to the Roman Catholic Church.
Outside of Catholicism, clericalism is used to denote the divisions between ordained clergy and lay leaders in some churches while the older meaning of the term—an application of church-based theory or thought to secular issues—seems rather lost in most current uses of the term. In the aforementioned use of the term, it is important to discern the difference between a belief in a separation of church and state—which is not truly involving of clericalism—and the belief that church leadership should not be an internal and cloistered body that answers only to itself or that such leaders should not act as a powerful force in matters beyond the internal concerns of their church. Much debate in recent years over the sexual-abuse scandals in the Roman Catholic Church has brought about charges of "clericalism" in the sense of bishops and other leaders covering up the misactions of clergy under their leadership. In this application of the term, clericalism has come to imply a division between ordained church leaders—that such leaders have an exclusive society unto themselves—and the lay followers.
Much debate over clericalism appears to dwell on whether the high clergy should have as much control over church offices and functions as they do and whether the hierarchical and authoritarian nature of the traditional Catholic systems of promotion for clergy is effective in contemporary society. Again, while the Catholic Church is most commonly at the centre of issues germane to clericalism it is not the only faith where charges of clericalism have been brought forth by those who feel the clergy has too much influence or should be reformed. Therefore the debate over clericalism and anti-clericalism is often really a debate over how and by whom the church should be lead and directed.
Léon Gambetta, a noted anti-clerical French politician, famously said that Clericalism is the enemy (Le cléricalisme, voilà l'ennemi).
--Josinj (razgovor) 09:18, 7. travanj 2009. (CEST)

message: Ovaj članak nema navedenu literaturu! --Pero Djetlić 08:20, 21. svibnja 2010. (CEST)
thread_title:  Izvori
Razgovor:Mentalna mapa

message: Zašto ne umna karta?! --Josinj (razgovor) 11:55, 8. travanj 2009. (CEST)
replies: text: Zato što se ovo ne odnosi na zemljopis, već na psihu, na ljudsku nutrinu. --Gdje je nestala duša svijeta (razgovor) 21:07, 19. prosinca 2009. (CET)
replies: text: : Autor drugog komentara izgleda ne zna značenje riječi karta odnosno mapa, no kako su knjige Tonyja Buzana (koji je širom svijeta popularizirao ovu tehniku) na hrvatski prevedene kao "Kako izrađivati mentalne mape", Zagreb, 2004., "Mentalne mape u poslu", Zagreb, 2006. i "Mentalne mape za klince: kako do uspjeha u školi", Zagreb, 2005. možda je bolje rabiti izraz koji je prevoditelj izabrao nego odstupati od toga. SpeedyGonsales 10:19, 23. lipnja 2011. (CEST)

text: :Ako se umna karta „ne odnosi na zamljopis, nego na psihu, ljudsku nutrinu”, kako se onda u engleskom jeziku za pojam map (zemljopisna karta) i mind map (umna karta) koristi isti pojam (map)? Osobno mislim da bi trebalo koristiti pojam umna karta, a ne mapa jer je to u duhu hrvatskog jezika. Riječ mapa ima drugo značenje u hrvatskom jeziku (zbirka radova koja po temi, formatu, čini cjelinu ili korice za papire i spise). --Dok (razgovor) 12:12, 8. siječnja 2014. (CET)

message: Pošto se u školama, literaturi i na Internetu koristi naziv "umna mapa", koji je usto i hrvatski, preporučam preimenovanje članka u "Umna mapa".Lordluka99 (razgovor) 13:30, 22. rujna 2019. (CEST)
thread_title:  Naziv
Razgovor:Retinoblastom

message: Treba iskemijati još ove dvije slike: 
thumb|Dijete s bijelim odrazom u zjenici oka usljed retinoblastoma
Maria Sieglinda von Nudeldorf (razgovor) 16:39, 9. travanj 2009. (CEST)
replies: text: - Slike su već postavljene u članak. --Ante Perkovic (razgovor) 10:26, 10. travanj 2009. (CEST)

message: I ne znam iskemijati to s referencama. Maria Sieglinda von Nudeldorf (razgovor) 20:40, 9. travanj 2009. (CEST)
replies: text: Što točno? --Ante Perkovic (razgovor) 10:26, 10. travanj 2009. (CEST)
thread_title:  Reference