Razgovor:Gnosticizam

message: Upravo dolazim s bosanske wikipedije i odrednice o gnosticizmu. između mene i jednog od članova vodila se ovakva prepiska:
Ne vidim razloga da u ovako šturom opisu stoji pridjev 'heretičko'. Heretičko u odnosu na što? Na službeno kršćanstvo, naravno, ali to nije nigdje spomenuto. Napokon, nije wikipedia Sveto pismo u kojem se značenje automatski podrazumijeva i proizilazi iz konteksta (u ovom slučaju značenje gnosticizma i hereze), niti su svi čitatelji kršćani, nti čak svi čitatelji kršćani misle da je gnosticizam hereza, tj. nešto loše.
Prijašnja je definicija spominjala gmosticizam utemeljen na razlici između dobra i zla, no to ga ne razlikuje od kršćanstva, budući da je i samo kršćanstvo, kao i svaka religija napokon, utemeljena na toj razlici. Bilo je zapravo dovoljno zaviriti u britanski wikipediju (to je očito kazna za hrvatsku wikipediju; tako blizu a tako daleko; to je inače tragedija hrvatske kulture, da se više voli zaogrnuti germanstvom, mađaronstvom, papinstvom ili britanstvom, nego stvoriti nešto svoje - pa barem prevoditi na svoj jezik, ako već ne stvarati). Nadam se da će se zajednica sloziti s promjenom.
Ovo je Wikipedija na bosanskom jeziku, ne na hrvatskom. Emir Kotromanić 20:48, 13 septembar 2007 (CEST)
Ovdje ću prebacit tvoju promjenu koju možeš ugradit u postojeći članak, jer brisanje kompletnog članka, bez opravdanog razloga nije uredu:
Gnosticizam - označava niz različitih sinkretičkih religijskih pokreta, koji se sastoje od različitih uvjerenja generalno ujedinjenih učenjem da su ljudi božanska bića zarobljena u materijalnom svijetu stvorenom od nekog nesavršenog bića, tzv. demijurga. Gnosticizam se kao religijski pokret razvio u ranom kršćanstvu. Gnosticizam naglašava oslobođenje od ovog svijeta usvajanjem ezoteričkih saznanja pri čemu unutrašnja samospoznaja dovodi do spoznaje Boga. Gnosticizam, u kasnijoj fazi razvoja, kao dio filozofske tradicije, predstavlja jedan od prvih prvi pokušaja da se naučavanje kršćastva protumači pomoću spekulativne filozofije.
Pozdrav. Emir Kotromanić 20:50, 13 septembar 2007 (CEST)
pozdrav. ispričavam se. međutim, 'hrvatska' se odrednica odnosi samo na moj malo ekstenzivniji komentar. što se tiče same definicije, ne vidim načina na koji možeš razlikovati 'bosansku' od 'hrvatske' definicije, uz sve opravdane ograde o kulturalizaciji znanja. prigovor, dakle, i dalje stoji: 'heretičko' u odnosu na što? da ne duljim: hrvatska ili bosanska, štagod, ova je wikipedijina jedinica nepotpuna, dezinformirajuća i ideološki pristrana, a to je dovoljno da se jedinica promijeni (nisam prebrisao cijeli članak, možeš ih usporediti). odmah te podsjećam i na opća pravila korištenja i oblikovanja wikipedije: da bi dobili licencu za wikipediju morate ispuniti određene standarde koji su najbolje vidljivi u matičnoj i najvećoj wikipediji (engleskoj). jednostavna usporedba ovog 'bosanskog' članka s 'engleskim' člankom ukazuje na preveliko odstupanje od enciklopedijskog, objektivnog ideala. drugim riječima, članak krši etiku wikipedije.
i za kraj: što mi je potrebno da mi dozvolite sudjelovati u uređenju bosanske wikipedije? je li dovoljna činjenica da sam 20 godina živio u bosni? je li dovoljno ako vas podsjetim da su i bosanski bogumili bili dio gnostičke tradicije? ili...
pozdrav, klaudio
bytw, tzv. 'hrvatska' i 'bosanska' jedinica o gnosticizmu su iste. pretpostavljam da imaju istog autora. malo se više potrudio s hrvatskom, ali bože moj. 'heretike' treba tražiti među vlastitim narodom, a ne među 'nevjernicima'. hoću reći, mladomisnici svih fela previše uređuju wikipediju na tzv. ovim i bivšim prostorima. ajd, u zdravlje!''''''
''
sve što sam tamo naveo, stoji i ovdje. pozdrav. 14/09/07
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 83.131.24.101 (razgovor • doprinosi)

message: Postavio sam predložak, ali na dnu stranice odakle je vrlo vjerojatno kopiran sadržaj stoji da je navedeno preuzeto sa "sveturecisvetuslici", ustvari 
odavde
--Gdje je nestala duša svijeta (razgovor) 16:27, 9. siječnja 2010. (CET)
U redu, izgleda da je tekst na toj stranici kopiran upravo s ovog članka! Sam članak traži doradu. Ima dosta tumačenja, manje činjenica. 
--Gdje je nestala duša svijeta (razgovor) 15:07, 27. veljače 2010. (CET)
thread_title:  Prepisano sa stranice 

message: Članak je jednostrano i poprilično loše napravljen, kao da ga je radio crkvenjak, a ne enciklopedist, jer izbjegava temeljno značenje gnoze, gnostika i gnosticizma, a nisam primjetio niti neke reference. Kao prvo, da bi se definirao gnosticizam i gnostici kroz sva razdoblja u kojima se pojavljuju kao zasebne pojave, prvo treba razumjeti i definirati što gnoza jest. Gnoza nikako nije sekta, već "znanje stečeno iz iskustva", tj. empirije, kako u transcendentalnom pogledu, tako i u životu općenito. Dakle, gnoza implicira iskustvo, dok klasične religije (osim Zen budizma) impliciraju vjeru u spletove ideja. Iza gnoze stoji iskustvo, iza religije vjerovanje u idejni sklop - dogmu koju pojedinac usvaja, uglavnom odgojem i kulturom podneblja u kojem se nalazi. Gnoza je proistječe iz svjesnosti nastale iz osobnog iskustva, a ne iz intelekta, konceptualnog znanja ili teologije. Gnoza stoga nije fikcija, niti ju je moguće konceptualno izraziti kao takvu. Prisutna je u svim kulturama i vremenima. Smatra se da su prvi kršćani kao i Isus bili gnostici, prije nego li je došlo do distorzije gnostičkog nauka i njegovog institucionaliziranja u Crkvu. Gnostika je bilo jako puno kroz razdoblja i vrlo su zaslužni za evoluciju svjesnosti ljudskog bića, čak i u najmračnijim vremenima, od Zaratustre pa do Gurdjieva i nadalje... Treba se malo više potruditi kod ovakvih stvari jer su izuzetno važne za razumjevanje i pozicioniranje svih svjetskih religija, upravo zato jer je gnoza bila početno i temeljno sjeme koje ih je stvorilo, a iz kojeg su nastale teologije i vjerovanja... Evo jedan link koji relativno dobro i pravilno definira gnozu i gnosticizam te nudi mnoštvo informacija i referenci: https://gnosticteachings.org/introductory-information/12-what-is-gnosis.html
GN.
thread_title:  Gnoza (gnosis) - iskustveno znanje