Razgovor:Uzgon

message: Uzgon je također ime za silu okomitu na brzinu kretanja tijela koje se kreće kroz fluid. Ovo je tema za posebno poglavlje u ovom članku. DarkoS 00:10, 22. travnja 2006. (CEST)
Uz članak krilo sam se srela i s uzgonom koji postiže ptica kad leti s krilima pod kutom od 5 i od 15 stupnjeva. Prema tome, to je stvarno šira tema. Ako se dobro sjećam, kad leti s 5 stupnjeva, u stvari jedri upravo zbog uzgona koji ima pod tim kutom.Branka France 10:14, 22. travnja 2006. (CEST)
Vratio se ja nakon mnogo mjeseci da malo vidim i evo i inteligentnih komentara. U pravu ste, trebalo bi i to ukomponirati u tekst ... nije to jako puno posla. Ali i napomenuti da se i u tom slučaju priča opet svodi na razliku tlakova ispod i iznad krila (Bernoullijeva jednadžba itd). Ustvari, stvar se može potpuno poopćiti i krenuti od Bernoullijeve jednadžbe, a zatim ovo što sam ja napisao prikazati kao specijalni slučaj kada je v=0. Se kome da to napravit ili ću ja jednog dana u budućnosti?  Branimir Rončević
Evo još malo o aerodinamičkom uzgonu: na gorǌoj slici nema oznaka gdje su tlakovi p1 i p2. Za uzgon su bitni tlak iznad i tlak ispod krila, dok se iz objašǌeǌa se vidi da je p2 iznad krila, a p1 tlak ispred krila u neporemećenoj struji zraka. U stvarnosti, je tlak ispod krila veći, iako samo malo, od tlaka u neporemećenoj struji zraka. S time se slaže i doǌa slika. Nadaǉe, tekst kaže da iza krila zrak struji prema doǉe, što stoji, ali se kaže da to skretaǌe nastupa iza prolaska krila. Taj dio ipak ne stoji. Svako tijelo, pa i zrak, mijeǌa smjer tamo i kada na njega djeluje sila, ne naknadno. Krilo svojim oblikom i položajem djeluje na zrak koji struji oko krila, potiskujući ga doǉe, pri čemu krilo biva potisnuto gore (to je uzgon). Možemo i zamijeniti poredak, svejedno je, to je u oba slučaja Newtonov treći zakon. Želim reći da sliku treba ispraviti tako da izlazne strujnice nisu paralelne neporemećenim strujnicama, već slijede plohu krila i struje na doǉe. Za ilustraciju evo jedne prikladne slike strujnja oko krila. Zapravo, bilo bi čak dovoǉno ispraviti sliku samo toliko da najviša i najniža vodoravna crta budu recimo crtkane, tako da se zna da nijedna od njih nije strujnica, već da predstavljaju samo reference za određivanje površina A1 i A2. Preporučam svima koje ova tema zanima i vrlo zanimljivu stranicu na kojoj je ta slika. --DarkoS 11:37, 11. travanj 2009. (CEST)
replies: text: Što misliš o ovoj slici jer na wiki se ne mogu postavljati slike s interneta bez dozvole autora.--D tom 11:56, 11. travanj 2009. (CEST)
replies: text: : Mislim da je dobra. Razmišǉao sam o tome da je sâm nacrtam, na osnovu one koju sam spomiǌao, ali i ova je super. --DarkoS 19:02, 11. travanj 2009. (CEST)

text: : Mislio sam da je ova slika davno stavljena, ali nabasah danas na ovaj članak pa vidim da nije. Sadašnja slika ima one spomenute nedostatke, a nekako sam previdio još jedan. Zapravo se tiče cijelog objašnjenja, ne samo slike. Počnimo od zamišljene ravnine. iznad krila do koje se mjere površine A1 i A2. Ispada da se izborom te ravnine može utjecati na iznos uzgona. Ako bih tu ravninu zamislio puno bliže krilu, tako da se A2 smanjo recimo deset puta, A1 bi se smanjio tek negdje na pola. Izračunati uzgon bi narasao oko 52=25 puta. Ili obratno, ako ravninu jako udaljavam, A1 i A2 će postajati podjednakog iznosta, i izračun uzgona počinja davati iznos 0. Stvarni uzgon jasno ima svoju stvarnu vrijednost, ali ju ovaj izračun ne nalazi. DarkoS (razgovor) 18:59, 17. veljače 2012. (CET)

message: Dečki, prebacio sam dinamički uzgon u poseban članak. Promijenio sam međuwiki poveznicu na buoyancy, a na dinamičkom uzgonu povezao lift.
Zašto? Zato što mogu! :) Šalu na stranu, u našem jeziku se obe sile zovu uzgon zato što je tako na njemačkom jeziku, a nemaju previše veze jedna sa drugom. Nadam se da se slažete. --Imbehind (razgovor) 00:09, 26. prosinca 2013. (CET)
thread_title:  Statički uzgon / Dinamički uzgon = Buoyancy / Lift