lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Sveti Felicio

message: U ovom članku postoji mnogo nejasnoća s obzirom na postojeće informacije o svecu imena Feliks ili Felicije. Kršćanski mučenik iz Salone je sv. Feliks i taj je podnio mučeništvo za vrijeme Dioklecijanovih progona. Međutim, taj je pokopan u samostanu sv. Frane u Splitu i dan danas se tamo čuvaju njegove relikvije. Stoga mi nije jasno tko je taj sv. Felicio, nastradao za Dioklecijanovih progona, a čije se tijelo danas čuva u Kaštel Starom. To mora biti razjašnjeno pa molim autora/autore ovog članka da se izjasne po tom pitanju. Hvala. Walter9 (razgovor) 17:03, 27. kolovoza 2017. (CEST)
thread_title:  Sv. Felicio ili sv. Feliks? Relikvije u Splitu ili u Kaštel Starom?
Razgovor:Sveti Ignacije Lojolski

message: Ako su općenito u ovoj Wikipediji naslovi svetaca sa nadimkom "sveti", onda je bolje, da se članak "Ignacije Loyola" uklopi u ovaj članak sa zajedničkim naslovom "Sveti Ignacije Lojolski", kako stoji. Naziv Lojolski ima dugu tradiciju. Isti problem postoji i u hrvatskoj Wikipediji.--Stebunik (razgovor) 20:25, 22. siječnja 2014. (CET)
thread_title:  Naslov članka
Razgovor:Esvatini

message: Kralj je 19. 4. 2018. promijenio ime države u Esvatini (izvorno eSwatini), a mjesec kasnije to je i ozakonjeno. – 92.36.174.190 01:03, 13. prosinca 2018. (CET)
replies: text: Na wikipediji se poštuju određene pravopisne norme, stoga nije ni Timor-Leste već Istočni Timor. U doba bivše zajednice država predlagalo se (Institut za zemlje u razvoju, Zagreb; Center za proučevanje sodelovanja z deželami v razvoju — CPSDVR, Ljubljana; Informacioni centar OUN-a, Beograd) da prema kaNgwane bude naziv Ngvana ili se navodilo Svaziland (Rješenje o Jedinstvenoj metodologiji statističkog istraživanja „Istraživanje prometa robe s inozemstvom”, »Službeni list SFRJ«, br. 57/1990., str. 1816.), pa se to nije odrazilo u tadanjoj enciklopedijskoj leksikografiji.

text: Ako je ijedan dio wikipedije isključivo podložan izvorima na hrvatskome jeziku (ako postoje), onda su to naslovi, pa i tako prema uobičajenom imenu (WP:COMMONNAME) rabimo običnije likove.

text: To što će neki radije pisati Beijing, ne znači da će u doglednoj budućnosti doći do promjene u općeprihvaćenosti lika Peking. Neki će radije pisati Warszawa, Botswana iako tako nije predviđeno ijednim pravopisom.

text: Vidim da je i prije 19. travnja 2018. bio službeni naziv na sisvatskome jeziku Umbuso weSwatini, te se zapravo ništa nije promijenilo.

text: Bez obzira na to što postoje i dijelovi pravopisa koji zahtijevaju uklanjanje iz opće prakse kolonijalnih naziva, ne vidim da je uklonjen npr. Laos i zamijenjen likom Lao, pa ni tamo gdje se budi istok i zapad, gdje se članku nameće neenciklopedijski naziv, primjeri: Historijski Isus, Politologija i sl.

text: Zaključno: nema potrebe promjene imenu članka. -- Nesmir Kudilovič (razgovor) 4,03; 13. prosinca 2018. (SEV)
thread_title:  Promjena imena države
Razgovor:Sve u 7

message: Nemam izvora pa nisam ni stavio u članak, ali ovako ide:  doktor neurolog koji redovito prati ovaj kviz, došao je do zaključka kako je Sve u 7 spolno diskriminirajući kviz koji svojim konceptom dovodi žene u neravnopravni položaj. Naime, kad bi u kvizu jedino mjerilo bilo znanje, ženski rezultati bi bili izjednačeni sa muškim, no sinaptička struktura ženskog mozga koja je nesklona rizicima i izazovima naprosto je zbunjena prevelikim brojem džokera i mogućnostima podjele novca. Prema njemu, u žensku prirodu je genetski upečena "igra na sigurno" i žena će u ovoj igri, ako nije bar 90% sigurna u odgovor, puno prije posegnuti za rješenjem tipa preskoči/podijeli nego li igrač muškog spola a samim time i ostvariti lošiji konačni rezultat. 
Dalje imamo Dugo se sumnjalo da su ženski i muški mozak različiti ali tek je sada nova studija španjolskih znanstvenika dokazala da muškarci imaju više sinapsi koje povezuju moždane stanice u određenom dijelu mozga. Govoreći jednostavnim jezikom, muški i ženski spol imaju različite kognitivne tj. spoznajne funkcije mozga.
Bilo bi odlično ako bi se ovo moglo službeno potvrditi. Ako ne nikom ništa.  Setenzatsu.2 (razgovor) 18:49, 22. travnja 2020. (CEST)
thread_title:  intrizično spolno diskriminirajuć ??
Razgovor:Sveta Petka

message: Iako je u pravoslavaca, posebice Srba i Bugara, više štovana, Sveta Petka je svetica cijele Crkve iz vremena prije Velike Shizme. Također, ne štuju je samo Srbi, nego i Makedonci i Bugari, te pojedine odrednice nisu ekskluzivno srpske, već opće za cijelo južnoslavensko jezično područje od Jadrana do Crnog Mora. Moje su izmjene zarad veće preciznosti. 79.175.126.130 10:20, 27. listopada 2016. (CEST)
replies: text: Svetica nije ni srpska ni bugarska, nego kršćanska, kao što Sveti Pavao nije židovski svetac, niti Sveti Nikola grčki. Nemaju nacije svece, nego crkve, a ovdje se radi o svecima koji su živjeli i umrli prije crkvenog raskola 1054, te stoga zajedničkim i za Katoličku i za Pravoslavnu crkvu. To što se, na primjer, Sveti Martin više štuje u katolika, a Sveta Petka u pravoslavaca, ne čini jednog katoličkim, a drugog pravoslavnim svecem. Drugo, ne zovu Paraskevu samo Srbi "Petka", već je tako zovu i Hrvati, Bugari, Makedonci, te to nije nikakvo "srpsko ime" za nju nego opće južnoslavensko, kao što i Isusa Isusom nazivaju isti ti narodi na svojim jezicima, a ne Jezusom, Ješuom ili Hesusom. Nemojte vraćati stare izmjene. 178.148.186.60 00:04, 31. listopada 2016. (CET)
thread_title:  Kršćanska svetica
Razgovor:Ciprijan i Justina

message: Zalažem se za prvotni naslov članka, jer ga nisam zamislio kao članak o kršćanskom svetačkom kultu, kao što je prikazan na wikipediji na engleskom jeziku, već kao samostojni životopis jedne osobe. Štoviše, nisam primjetio nikakvu raspravu o promijeni naslova, jer bih se u tom slučaju uključio u raspravu. Ovako mi je uskraćena mogućnost na izjašnjavanje i sudjelovanje u izradi i oblikovanju članaka te uređivačke politike wikipedije. Ne tvrdim da je moje mišljenje o naslovu ispravno, ali protestiram što mi nije pružena prilika da sudjelujem u raspravi o promjeni imena. Walter9 (razgovor) 17:32, 27. siječnja 2016. (CET)
thread_title:  Predlažem originalni naslov članka
Razgovor:Leopold III., markgrof Austrije

message: Na internetu se rabi još nekoliko puta naziv "markgorf" ali mislim da je to sve lapsus calami i da bi trebalo biti "markgrof". Ima li neko plave krvi na ovoj wikipediji? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je El hombre (razgovor • doprinosi) 19:30, 2. travnja 2021.
thread_title:  Markgorf ili markgrof
Razgovor:Leopold Mandić

message: There is also a statue of Mandic in Medjugorje, rihts beside (left) of the church.
Here a picture at Google maps
http://www.panoramio.com/photo_explorer#user=4982682&with_photo_id=61158939&order=date_desc
88.67.230.24 21:14, 7. rujna 2014. (CEST)
thread_title:  Medjugorje
Razgovor:Nikola Tavelić

message: Tu je slika svetog Nikola Tavelića nekog starog majstora. Ako je kome poznato, kako se slikar zove, neka napiše - ili kada je slika nastala.--Stebunik (razgovor) 18:37, 18. travnja 2015. (CEST)
thread_title:  Slika
Razgovor:Sveti Tripun

message: 1. U Kotoru se čuva glava Svetog Trifuna, ne cjelovite mošti
2. Crkva Svetog Trifuna je kasnije napravljena, nije mogla postojati u 8 vijek u Kotoru. Kotor je bio drugačiji tada, Mletačka republika ga tek kasnije proširuje. I pritom vrijeme koje se navodi je vrijeme kada muslimani potpuno unipštavaju Kotor i poslije njih dolaze Bugari u grad... Znači ta oltarska pregrada je vjerovatno donijeta zajedno sa glavom Svetog Trifuna. 
3. Izvor za navod Bokokotorske Biskupije nije ispravan, jer taj domen koristi Njemački magazin za pituranje kose, i problem sijedih vlasi.
thread_title:  Neispavni navodi
Razgovor:Vasilije Ostroški

message: Bilo bi dobro da neko ko je upućen piše tekstove, jer se ne radi o "crnogorskom svecu" a posebno ne ako već u sledećoj rečenici piše da je iz "srpske porodice" — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 79.101.146.41 (razgovor • doprinosi) 12:19, 16. siječnja 2020.
thread_title:  Crnogorski svetac? 

message: Koji je izvor da se radi o crnogorskom svecu? Pa ovo čak ne tvrde ni crnogorci — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 178.221.75.15 (razgovor • doprinosi) 14:53, 5. veljače 2020.
thread_title:  Crnogorski?
Razgovor:Svjetsko juniorsko prvenstvo u nogometu – Čile 1987.

message: Poveznica vam nije dobra. Kada se klikne na Milana Pavlovića pojavi se članak o istoimenom glumcu iz Sarajeva.— Prethodni nepotpisani komentar  je 109.121.95.9 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Ispravljeno.--MaGa 14:03, 6. lipnja 2014. (CEST)
thread_title: Milan Pavlović
Razgovor:Svjetsko prvenstvo u alpskom skijanju 1954.

message: Dear Sir, the men's slalom was carried out on February 28th, the ladies downhill on March 1st. Last event was the men's downhill on March 7th. Therefore the Championships was started on February 28th, but opening ceremony was held in the evening of February 27th. Nice regards!  --Skiscout (razgovor) 14:28, 10. studenoga 2017. (CET).
thread_title:  Wrong data
Razgovor:Svjetsko prvenstvo u nogometu – Brazil 2014.

message: Zelio bih upozoriti vas koji uređujete da pazite na razliku između jedanaesterca i kaznenog udarca. Jedanaesterci se izvode nakon regularnog tijeka igre (ukoliko propozicije traze pobjednika), a kazneni udarci se mogu izvoditi tokom regularnog dijela igre.— Prethodni nepotpisani komentar  je 89.172.196.136 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Jedanaesterac ili kazneni udarac
Razgovor:INmusic festival

message: Službeni naziv festivala je INmusic, pa da se možda makne sponzor iz naslova?
Catchy (razgovor) 18:33, 21. listopada 2013. (CEST)
replies: text: BlackArrow (razgovor) 23:23, 6. travnja 2014. (CEST)
thread_title:  T-Mobile?
Razgovor:Tajice

message: Zar nisu TAJCE, a ne tajice?! — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 94.253.190.14 (razgovor • doprinosi) 23:38, 11. prosinca 2012.‎ 
replies: text: Nisu.  SpeedyGonsales 22:52, 4. prosinca 2015. (CET)
thread_title:  Pravopis
Razgovor:Cesare Rossarol (krstarica)

message: U prvoj rečenici članka se spominje austrougarska vojska i njezin napad na Veneciju 1848. godine. Austro-ugarska nije postojala 1848. već tek od 1867. godine kada je nastala Austro-ugarskom nagodbom, tako da je ovaj podatak netočan.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Diogen the cynic (razgovor • doprinosi) 14:38, 4. svibnja 2015.
Hvala na primjedbi. Već ste mogli ispraviti podatak iz teksta. Srdačni pozdrav, Kubura (razgovor) 08:15, 5. svibnja 2015. (CEST)
thread_title:  Austrougarska vojska
Razgovor:Razgovorna emisija

message: * Leksikon radija i televizije, HRT - Ljevak, Zagreb, 2016., str. 75 "Četvrtkom otvoreno - razgovorna emisija"
* Leksikon radija i televizije, HRT - Ljevak, Zagreb, 2016., str. 389, "Piramida - razgovorna emisija uživo"
Jutarnji list donosi da je 2007. predložena riječ sučelište: "To su redom: uspornik (ležeći policajac), smećnjak (kontejner za smeće), raskružje (kružni tok prometa ili rotor), svemrežje (internet), hrvatistika (croatistika), zatim istinomjer (poligraf), pržilo (friteza), sučelište (engl. talk show) te skrbnina (izraz za ono što se plaća za skrb, npr. alimentacija)."
Google ne pokazuje da je to zaživjelo. Emisija i razgovorna emisija postoje u praksi i na Googlu. --Čvorak (razgovor) 18:58, 19. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Naslov
Razgovor:Tambura

message: Za one koji ne znaju, u Beču su otvorili studij tamburice. 'Naši' (na umj. akademijama u Zagrebu i Osijeku) to nisu sposobni odnosno voljni pokrenuti već desetljećima, najvećim dijelom zbog osobnih kompleksa profesora s tih akademija, uzgojenih u Jugi. Dobro bi došlo nekoliko redaka o studiranju tamburice i odnosu društva prema njoj, od nekoga tko raspolaže izvorima i/ili znanjem. Chvrka (razgovor) 21:40, 11. srpnja 2013. (CEST)
Da samo znaš koliko sjajnih projekata u Hrvatskoj i među Hrvatima općenito stoji ili propada zbog uskih interesa skupina ili pojedinaca. Kubura (razgovor) 07:32, 15. srpnja 2013. (CEST)
thread_title:  studij
Razgovor:Tanki filmovi

message: Predlazem da se ovaj clanak preimenuje u Tanki film solarnih ćelija jer sam pojam tanki film (tanki filmovi) je puno siri i sadrzi cak i tanke filmove solarnih celija.--El hombre (razgovor) 17:45, 4. prosinca 2014. (CET)
thread_title:  Preimenovanje clanka
Razgovor:Tanko crijevo

message: anko crijevo je dio probavnog sustava. U tankom crijevu probavljena hrana u cijelosti se preradi i pretvori u tekućinu, pa odlazi u krv. Kod osobe od pet godina pa nadalje, tanko je crijevo dugačko 5-6 metara. Hrana iz želuca nastavlja probavu u prvi dio tankog crijeva (dvanaesnik) a iz tankog crijeva u debelo crijevo. Kroz tanko crijevo hrana putuje valovitim stezanjem mišića koje se zove peristaltika.
Tanko se crijevo sastoji od tri dijela:
dvanaesnika (duodenuma), duljine cca. 30 cm (što odgovara širini dvanaest palčeva, od kojega i potječe naziv) u koga se ulijevaju probavni sokovi jetre i gušterače (pH 5 - 7,5), te žuč iz žučnog mjehura
jejunuma, duljine 2-8 m, u kojemu se dovršava razgradnja hrane (pH 6,5 - 8) Latinska riječ jejunum po kojoj je crijevo dobilo ime znači gladan jer je ovo crijevo veći dio vremena uglavnom prazno)
ileuma, duljine oko 4 m, u kojemu se razgrađeni sastojci hrane upijaju u krv.
 POŠTOVANI NIJE MI JASNO, IZ GORE NAVEDENOG TEKSTA,KOLIKO ZAPRAVO JE DULJINA TANKOG CRIJEVA.
AKO JE TANKO CRIJEVO DUGO 5-6 m,A SASTOJ SE IZ 3 DIJELA OD KOJIH SU:DUODENUM oko 30cm;JEJENUM oko 2-8m(neobičan raspon),te ILEUM oko 4m duljine,
što ukupno iznosi od 6,30-12,30m,što proizlazi da su dijelovi tankog crijeva dugački od 6,30 do 12,30m, dok samo tanko crijevo,kako je navedeno u gornjem tekstu dugo samo 5-6m. MOLIM NEKOGA DA MI OVO OBJASNI.
 LIJEP POZDRAV— Prethodni nepotpisani komentar  je 31.217.30.252 (razgovor • doprinosi)
thread_title:   Duljina tankog crijeva?
Razgovor:Tatra KT4

message: Pod sliku  je napisano Tatra KT4DtM. Mislim da bi trebalo pisati KT4Dtm. TatraTram (razgovor) 20:52, 12. kolovoza 2016. (CEST)
replies: text: Budući da slika nije postavljena lokalno već na Zajedničkom poslužitelju, morat ćeš tamo reagirati.--MaGa▀▄poruči mi 21:01, 12. kolovoza 2016. (CEST)
replies: text: :Hvala na naputku. TatraTram (razgovor) 21:04, 12. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Pitanje: Tatra KT4 u Szczetinu
Razgovor:Tehničko penjanje

message: Riječ korištenje zamijenio sam riječima upotreba, uporaba i primjena jer se riječ korištenje u tome smislu ne može rabiti kao što to kažu razni jezični savjetnici a ja dajem primjer samo jezičnog savjetnika Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje:
http://savjetnik.ihjj.hr/savjet.php?id=79
Korištenje čega > korištenje čime
Glagolska imenica korištenje izvedena je od glagola koristiti i koristiti se. U značenju 'pomaganje ili donošenje koristi' može imati dopunu u dativu (korištenje zajednici). Želi li se njome izreći značenje 'obavljanje čega s pomoću čega', umjesto dopune u genitivu valja upotrijebiti dopunu u instrumentalu. Pogrešno je: *korištenje mobitela, *korištenje dodatne literature, *korištenje javnoga prostora, a pravilno je: korištenje mobitelom, korištenje dodatnom literaturom, korištenje javnim prostorom.
Glagolska imenica korištenje može se zamijeniti imenicama upotreba, uporaba i poraba ili glagolskim imenicama upotrebljavanje, rabljenje i služenje. Tako je pravilno i: upotreba mobitela, uporaba mobitela i služenje mobitelom.
Isto tako, zamijenio sam ukoliko s ako jer značenje riječi ukoliko je otprilike u kolikoj mjeri i ne poklapa se ni u jednom dijelu sa značenjem riječi ako.  To se može provjeriti u bilo kom jezičnom savjetniku i Rječniku hrvatskoga jezika Školske knjige i Leksikografskog zavoda.
http://savjetnik.ihjj.hr/savjet.php?id=236
Ukoliko > ako
Veznik ukoliko ne treba upotrebljavati u hrvatskome standardnom jeziku. Umjesto njega treba upotrebljavati veznik ako. Pogrešno je: *Ukoliko ne želiš jesti, ne moraš, *Zakasnit ćeš ukoliko ne budeš brži, a pravilno: Ako ne želiš jesti, ne moraš, Zakasnit ćeš ako ne budeš brži.
Peregrin Falcon (razgovor) 12:28, 8. kolovoza 2014. (CEST)
thread_title:  Promjene koje sam napravio na tekstu a tamo nisu objašnjene
Razgovor:Telč

message: ===Citat iz članka===
Telč (njemački: Telsch) je maleni grad na rijeci Jihlava u južnoj Moravskoj, u Češkoj, u pokrajini Vysočina. Nalazi se blizu grada Jihlava na Češko-Moravskoj visoravni, okružen jezerima, na izvoru Telčský potoka koji se odmah istočno od grada ulijeva u rijeku Moravska Thaya. Telč je podijeljen na naselja: Studnice (Studnitz), Telč Podolí, Telč Staré Město, Telč Štěpnice i Město Telč Vnitřní.
Povijesno središte grada je gradski trg koji je jedinstven kompleks duge urbane plaze s dobro očuvanim renesansnim i baroknim kućama s visokim zabatima i arkadama otvorenim prizemljem. Zbog toga je 1992. godine upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.
===Primjedbe===
* Njemački naziv grada je Teltsch (a ne Telsch).
* Telč nije na rijeci Jihlavi, niti je to južna Moravska (već zapadna).
* Izvor Telčský potoka je sjevernije od grada, a ne u gradu.
* Moravska Thaya je vjerojatno proizvoljno ime za: :en:Moravian Thaya, :cs:Moravská Dyje, :de:Mährische Thaya, :ru:Моравска-Дие.
* Telčský potok se ulijeva u rijeku Moravská Dyje južno od Telča, a ne istočno.
* Što znači duga plaza?
* "...s visokim zabatima i arkadama otvorenim prizemljem"?
===Prijedlog===
Članak treba preraditi i provjeriti pouzdanost ostalih podataka. --Belirac (razgovor) 18:20, 5. siječnja 2013. (CET)
thread_title: Nepouzdani podaci u ovom članku

message: Telč (njemački: Telsch) je maleni grad na rijeci Jihlava u južnoj Moravskoj, u Češkoj, u pokrajini Vysočina. Nalazi se blizu grada Jihlava na Češko-Moravskoj visoravni, okružen jezerima, na izvoru Telčský potoka koji se odmah istočno od grada ulijeva u rijeku Moravska Thaya. Telč je podijeljen na naselja: Studnice (Studnitz), Telč Podolí, Telč Staré Město, Telč Štěpnice i Město Telč Vnitřní.
Povijesno središte grada je gradski trg koji je jedinstven kompleks duge urbane plaze s dobro očuvanim renesansnim i baroknim kućama s visokim zabatima i arkadama otvorenim prizemljem. Zbog toga je 1992. godine upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.
thread_title: Citat iz članka

message: * Njemački naziv grada je Teltsch (a ne Telsch).
* Telč nije na rijeci Jihlavi, niti je to južna Moravska (već zapadna).
* Izvor Telčský potoka je sjevernije od grada, a ne u gradu.
* Moravska Thaya je vjerojatno proizvoljno ime za: :en:Moravian Thaya, :cs:Moravská Dyje, :de:Mährische Thaya, :ru:Моравска-Дие.
* Telčský potok se ulijeva u rijeku Moravská Dyje južno od Telča, a ne istočno.
* Što znači duga plaza?
* "...s visokim zabatima i arkadama otvorenim prizemljem"?
thread_title: Primjedbe

message: Članak treba preraditi i provjeriti pouzdanost ostalih podataka. --Belirac (razgovor) 18:20, 5. siječnja 2013. (CET)
thread_title: Prijedlog
Razgovor:Teodiceja

message: "Zlo se, dakle, može složiti s egzistencijom Božjom. Samo u hipotezi da nema Boga, zlo, patnja, bol jest nešto apsurdno, a s tim i čitav svemir. Kad zlo izgleda strašno s Bogom, kako bi bilo istom bez njega."
Autor je zaključio da bog sigurno postoji ne navodeći izvore, i koristeći non sequiture da bi došao do tog zaključka, a cijeli članak izgleda više kao referat studenta teologije. Trebalo bi otkloniti pristranost, navesti izvore i izbaciti sav 'original research.' Nikolaneberemed (razgovor) 01:30, 28. ožujka 2018. (CEST)
thread_title:  Jako pristrano
Razgovor:Termometar

message: Evo sada sam uredio tekst "Termometar", ali pošto ovo nemogu napisati pod "Razgovor" o samome članku, jer me preusmjerava na nešto skroz drugo, evo iznijeti ću svoje prijegloge ovdje, pa mi pomozite ak oste voljni i u stanju.
 
Molio bih nekoga da ubaci pokoju sliku što nađe sa drugih Wikipedija ili pak s Interneta, evo uređen je tekst zasigurno bolje prijašnjega, odvojen podnaslovima, tako da to nebi trebao biti nekakav problem, ali meni je, jer to neznam. Unaprijed bi bio zahvalan, jer će tada ovaj tekst na nešto sličiti i biti će puno zanimljiviji i više posjećeniji.--Pseudo znanstvenik 12:42, 2. ožujka 2013. (CET)
replies: text: U članku je dodana poveznica na slike na zajedničkom poslužitelju vezane na tu temu i koje sve možeš koristiti u članku, pa izaberi.--MaGa 18:02, 2. ožujka 2013. (CET)

message: Kako sam već napisao suradniku na njegovoj stranici, članak je hrpa teksta s upitnom točnošću podataka, na primjer, otkud suradniku riječ "baždiranje"? (Možda to zvuči učenije od riječi "baždarenje", tj. riječi "umjeravanje"[?]) 
 • Bonč (razgovor) • Tagline: U basnama su životinje ljudi, u životu je obrnuto. •  15:06, 6. ožujka 2013. (CET)
Riješih slučaj baždiranja. Kubura (razgovor) 04:51, 17. ožujka 2013. (CET)
replies: text: Što se tiče ovih opomena na početku teksta, točnost i rasprava, tekstovi su provjereni, oće li ubrzo ići micanje toga? --Pseudo znanstvenik 12:07, 29. ožujka 2013. (CET)
replies: text: :Koliko vidim, članak je i dalje isti, s jednom dodatom rečenicom . I dalje je to priča s nejasnim "definicijama" (npr. "Primarni termometri koriste svojstvo tvari koje je toliko dobro poznato da se temperatura može točno izračunati bez nepoznatih vrijednosti, npr. na bazi jednadžbe stanja plina."). Čitajući ovaj članak, uvijek se sjetim osnovne škole i pitanja profesora "što je pjesnik time htio reći?"-- Bonč (razgovor) • Tagline: Budite odvažni! •   14:31, 29. ožujka 2013. (CET)
thread_title:  Komentar uz predloške
Razgovor:Sicanje

message: Ima teorija po kojima ovaj običaj datira još iz predturskih vremena, samo je u doba osmanske vlasti dobilo novo značenje. [Suradnik:Kubura|Kubura]] (razgovor) 06:50, 8. rujna 2014. (CEST)[
Svakako ovaj običaj je nastao prije dolaska osmanlija u ove krajeve. Njegov korijen je sasvim drugačiji ref. https://www.geni.com/projects/Trgovina-robljem-iz-Bosne-u-srednjem-vijeku/2696208  [Suradnik:Amisa55|Amisa55]] (razgovor) 22:46, 11. 06. 2020. (CEST)[
thread_title:  Sicanje u pridturskim vrimenima 

message: Članak o sicanju je na listi CEE proljeće, pa bi ga dobro bilo preurediti i referencirati na pouzdanije i kvalitetnije izvore. Neke od izvora, koje sam koristio u pisanju članka Bocanje možete vidjeti u dijelu Literatura. Veći dio trenutne sadržine nisam našao ni u jednoj referenci, vjerovatno je preuzet je sa uskoplje.net.--AnToni(razgovor) 11:34, 21. ožujka 2021. (CET)
thread_title:  Wikipedija:CEE Proljeće 2021.
Razgovor:Thousand Oaks, Kalifornija

message: ::::
replies: text: :::
Što je ovdje krivo? Ничим неизазван (razgovor) 23:13, 2. rujna 2020. (CEST)

text: Navodit ćemo za svakoga navedenog stanovnika zasebno njegovo podrijetlo?-- MaGa▀▄poruči mi 20:47, 16. rujna 2020. (CEST)
thread_title:  Jelić
Razgovor:Time (sastav)

message: Htio bih naznačiti da vanjske poveznice ne rade, da su prve dve adrese (domain) na prodaju, a treća javlja pogrešku. Molim Vas, ukoliko postoji, da se postavi neka ispravna poveznica. Hvala vam.
Bogomilska (razgovor) 12:41, 13. listopada 2017. (CEST)
replies: text: riješeno --Pajo Pajimir 12:49, 13. listopada 2017. (CEST)
thread_title:  Vanjske poveznice
Razgovor:Sveučilište u Tirani

message: Dodao sam dosta linkova na sveučilišta, pa nikako da se odlučim kako da prevedem nazive s engleskog. Da li da bude npr. "Sveučilište u Tirani " ili "Tiransko sveučilište". Sad sam pogledao na :Kategorija:Sveučilišta i vidim da su tamo uglavnom članci prvog oblika. Po tome bi trebalo preimenovati ovaj članak. I kakve linkove da stavljam u okvire? --Stranica 404 (razgovor) 19:06, 9. travnja 2014. (CEST)
replies: text: Nekad je i bio naslov "Sveučilište u Tirani", ne znam zašto je preusmjeren. Vratit ću pod taj naziv, prema nazivima većine sveučilišta u kategoriji i prema izvornom nazivu Universiteti i Tiranës. Ostatak odgovora na suradnikovoj SZR.  • Bonč (razgovor) • Radite kako vam kažem, a ne kako ja radim! •  23:05, 25. travnja 2014. (CEST)
thread_title:  Nazivi sveučilišta
Razgovor:Tko želi biti milijunaš?

message: Ako postoje podaci bilo bi dobro dodati
*koliko je ljudi otvorilo 15. pitanje ako je potrošilo barem jedan joker prije pitanja za 64000kn?
*broj žena/muškaraca koji su otvorili 15. pitanje? Setenzatsu.2 (razgovor) 00:03, 22. travnja 2020. (CEST)
thread_title:  Statistika hrvatskog milijunaša