lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Anžuvinci

message: Postoji više loza Anžuvinaca i ne bi sve Anžuvince trebalo poistovjećivati sa ovom lozom....
jedna od njih je vladala i Engleskom - Dinastija Anjou-Plantagenet.
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 213.147.100.10 (razgovor • doprinosi)

message: Članak treba preurediti Anju odnosno Anžuvinci su općenit pojam. Evo, ukratko!
Plantagenet-Anjou ili 1. dinastija koja se je tijekom rata ruža u Engleskoj podjelila na "podružnice" ili poddinastije: 
Lancaster, York i Tudor.
Capetian-Anjou, ili 2. dinastija koja je opet imala "podružnice":
Anjou-Hungary (koja je vladala ugarsko-hrvatskom i poljskom zemljom),
Anjou-Naples, Anjou-Taranto, Anjou-Durazzo (koja je također neko vrijeme vladala ugarsko-hrvatskim prijestoljem).
Valois-Anjou, treća dinastija koja je vladala Francuskom i Italijom.
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.138.107.218 (razgovor • doprinosi)
thread_title:  Ukratko o Anžuvincima 

message: Izbacio sam ovo i napravio grafički prikaz:
Napuljski kraljevi
Karlo I. (1266. – 1285.)
Karlo II. (1285. – 1309.)
Robert (1309. – 1343.)
Ivana I. Napuljska (1343. – 1382.)
Karlo III. (1382. – 1386.)
Ladislav (1386. – 1389.) i (1399. – 1414.)
Ivana II. (1414. – 1435.)
Hrvatsko-ugarski kraljevi
Karlo I. (1301. – 1342.)
Ludovik I. (1342. – 1382.)
Marija (1382. – 1385.)
Karlo II. Drački (1385. – 1386.)
Ladislav Napuljski (1390. – 1414.)
Poljski kraljevi
Ludovik I. (1370. – 1382.)
Jadviga (1382. – 1386.)
—TheFlag (razgovor) 00:45, 30. listopada 2022. (CEST)
thread_title:  Popis vladara
Razgovor:Fićo

message: Ovaj bi se redirekt trebao izbrisati jer se ne koristi kao poveznica, a taj argument je bi korišten da se izbriše redirekt Fiček (vidjeti Razgovor:Zastava 750.
Alternativa je da se ne briše, ali da se tada vrati Fiček, jer u slučaju ne brisanja, argument brisanja redirekta Fiček ("ne koristi se") više nije valjan. --Pes 17:30, 7. veljača 2008. (CET)
thread_title: Brisanje
Razgovor:Luk (oružje)

message: Ovo se nije smjelo razdvajat... luk i strijela su nerazdvojni dio jedne cjeline. Lijepo to vratite onako kako treba bit. --Zeljko 22:04, 7. veljača 2008. (CET)
Ili oslobodite članak luk i strijela, da se može napisati... ono što imamo nije ništa. --Zeljko 22:06, 7. veljača 2008. (CET)
replies: text: Slažem se da luk nemože bez strijele, ali strijela može bez luka, npr. kod samostrela. Članak je razdvojen, jer sam primjetio isto na drugim wikijima. Članak Luk i strijela je bio totalno neuređen, newikipediziran itd. Ako imaš što za dodat, možeš sam maknut redirect na Luku i strijeli , iako bi bilo bolje da pišeš odvojeno --Suradnik13 11:02, 8. veljača 2008. (CET)
Ali može luk i strijela bez samostrela. Ta bi dva rastavljena članka trebalo spojiti, jer luk nije oružje, to je luk i strijela.  Tvoj člank je dobar ali raskomadan. Znači ili ga spojiti ili osloboditi mjesto za članak o oružju luk i strijeka.  Stoj mi dobro suradniče13. --Zeljko 11:40, 8. veljača 2008. (CET)

message: Isto ili različito? Istraživanje na webu rezultira informacijom u članku "goli luk (engl. barebow) - instinktivno streličarstvo/gađanje, pa se ponekad naziva i instinktivan luk (engl. instinctive bow)". ALI Hrvatski streličarski savez vodi rekorde i za goli luk i za instinktivni luk https://www.archery.hr/rekordi. To je nešto što bi se trebalo razjasniti u ovome članku. Setenzatsu.2 (razgovor) 23:37, 25. prosinca 2021. (CET)
thread_title:  Goli luk i Instinktivni luk
Razgovor:Pušenje

message: Definicija je besmislena.... pušenje je konzumiranje duhana a ne nikotina i drugih štetnih tvari koje se proizvode od duhana, kao je to napisano. Od duhana se ne proizvodi nikotin, niti te druge štetne tvari, pa da se kao takve prodaju i koriste za pušenje. Od duhana se proizvode proizvodi kao što su cigare, cigarete, duhan pušenje lule i duhan za žvakanje. Ovo posljednje ne spada u pušenje, ali spada u konzumaciju duhana. Znači to treba napisati suvislo a ne u svrhu antipropagande pisati besmislice. --Zeljko 15:11, 9. veljača 2008. (CET)

message: Po meni, članak nije objektivan, već izgleda kao propaganda protiv pušenja. Ne sporim štetnost pušenja, ali to ne smije biti osnovna vodilja članka. Npr. jedno od pitanja na koje članak ne daje odgovor: zašto ljudi puše? • I pušači su ljudi. Ali ne zadugo. • Bonč (razgovor) 23:06, 21. srpnja 2011. (CEST)
Da, članak izgleda pišu nepušači, pa članak o pušanju pretvaraju antipropagandni tekst. Pa ti Bonč popravi. --Zeljko (razgovor) 23:08, 21. srpnja 2011. (CEST)
makni te naljepnice, ružno izgledaju i poboljšaj koliko znaš. --Zeljko (razgovor) 23:09, 21. srpnja 2011. (CEST)
replies: text: Maknuo sam. Uzalud je borba protiv vjetrenjača :( • Svatko ima glupih misli, ali ih mudrac prećutkuje. • Bonč (razgovor) 20:36, 28. srpnja 2011. (CEST)
thread_title: Osporena objektivnost

message: Tu nešto nije u redu. Kaže... Čak 92,2% djece izloženo je pasivnom pušenju kod kuće, a 93,3% učenika sadašnjih pušača izloženo je duhanskom dimu na javnim mjestima... ma koliko su ono rekli da pušaći čine postotak stanovništva kad su u pitanju kafići. Ha-ha. Netko tu debelo laže i igra se brojkama. --Zeljko (razgovor) 22:24, 28. srpnja 2011. (CEST)
Znači nisu u pitanju nikakva istraživanja nego se razbuje brojkama po želji kao bi se pravdalo nešto što je štetno za državni buđet. Nema mu više što punit rupe šoldima koje su dolazile iz zadimljenih oštarija, gostionica, kafića, točionica, birtija, kavana i sličnih ustanova. sad su kafići prazni, a prazan je i naš buđet, a nepušaćima u birtijama ni traga. --Zeljko (razgovor) 22:30, 28. srpnja 2011. (CEST)
thread_title:  Ovo
Razgovor:Tisuću devetsto osamdeset četvrta

message: Dva najnovija hrvatska izdanja nose naslov "1984.", dok ovaj duži i nečitkiji samo dva izdanja iz 1983. i 1984. Ovo se može provjeriti u katalogu Nacionalne sveučilišne knjižnice. Rosier 17:21, 9. veljača 2008. (CET)

message: zar nije bio i četvrti, istina je laž?
thread_title:  3 slogana 

message: Ime članka valjalo bi uskladiti s imenom izvornika (!) Nineteen Eighty-Four. Osim preusmjerenja valjalo bi ispraviti i pripadajući predložak, ali i mnoge pojmove iz romana. Društvene su klase unutarnja ili uža partija, vanjska partija i prolovi (aluzivna kratica od proleteri), u društvu se promiče uporaba novogovora, a nepoćudne se muči u sobi 101. Kritika totalitarizma izražena je putem dvomisli, dobromisli i zlomisli, a sve nadzire misaona policija s pomoću telekrana. Disciplina se promiče dvjema minutama mržnje i "nešto" dužim tjednom mržnje, dok se mozak na pašu može pustiti samo prilikom prolefeeda (ne sjećam se da li je ovo prevedeno na hrvatski?) osim ako netko ne želi riskirati da ga pretvore u neosobu. Ideologija na kojoj se temelji partija zove se engleski socijalizam ili – novogovorno – ingsoc. Naposljetku, bez obzira da li netko živi na prostoru Zračne piste jedan ili negdje drugdje u Oceaniji, ni na trenutak ne smije zaboraviti ono najvažnije: Veliki Brat te gleda! --Conquistador (razgovor) 21:32, 9. siječnja 2014. (CET)
thread_title:  ''Tisuću devetsto osamdeset četvrta''
Razgovor:Katalonija

message: Kako je Katalonski izvorni jezik Katalonije, mislim da je ispravnije navoditi originalna imena na tom jeziku, a ne na Španjolskom. (Girona, Lleida, Catalunya, Generalitat, Mossos d'Esquadra, itd.) — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Markdekarro (razgovor • doprinosi)

message: Zbog čega se ne smije napisati da je 01.10.2017. u Kataloniji održan referendum koji je brutalnim nasiljem pokušavala zaustaviti španjolska policija, 
što je u toj informaciji nekorektno? 77.237.121.82 15:19, 2. listopada 2017. (CEST)
Prijo, pridruži se Wikipediji registriranjem i samo naprijed s uređivanjem! Kubura (razgovor) 21:29, 2. listopada 2017. (CEST)
Zbog čega Wikipedija daje mogućnost uređivanja bez članstva ukoliko je to neprihvatljivo, nadalje što sam krivo napisao u slučaju novih informacija o održanom referendumu, zar je interes naše wikipedije da se prešućuju informacije i postaje li ovo mjesto kvalitetnije takvim postupkom?  77.237.121.82 10:39, 3. listopada 2017. (CEST)
 Možete uređivati i neprijavljeni, kao IP broj. Ali, i za prijavljene i za neprijavljene suradnike važe ista pravila: uz izmjene od 2. listopada 2017. niste dali odgovarajuće izvore. Da ste prijavljeni suradnik, dobili biste odgovarajuću obavijest. -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. •  11:27, 3. listopada 2017. (CEST)
thread_title:  Što se dogodilo 01.10.2017. u Kataloniji?
Razgovor:Kirk Hammett

message: imam dozvolu za korištenje teksta.

message: Molim da se predložak ne uklanja. Dokaz o dozvoli izgleda ovako:Wikipedija:Dozvole za korištenje sadržaja a ne rečenica koju može svako napisati. --D tom 11:17, 12. veljača 2008. (CET)
thread_title:  Dozvola
Razgovor:Vancouver

message: Glavno značenje je imena velikog otoka Vancouver pred obalom Britanske Kolumbije u Kanadi. To bi trebalo ispraviti. --Zeljko 12:00, 12. veljača 2008. (CET)

message: Ime Vancouvera drugačije se izgovara u raznim jezicima. Budući da je ovo hrvatska inačica Wikipedije, smatram da bismo trebali imati i hrvatski izgovor Grada. U našem jeziku to je /vankúver/. Ne vidim razlog zašto ne bismo imali i taj podatak na stranici. 78.3.233.148 21:22, 3. srpnja 2010. (CEST)
Pa ne znam koji to naziv ima Hrvatska za otok Vancouver, osim onog izvornog naziva. Hajde nađi link. --Zeljko (razgovor) 21:33, 3. srpnja 2010. (CEST)
http://hjp.znanje.hr/index.php?show=search_by_id&id=f19hXxV0 ili bilo koji rječnik hrvatskog jezika. 78.3.235.124 13:14, 4. srpnja 2010. (CEST)
To ti je izgovor. Nije hrvatski naziv. --Zeljko (razgovor) 22:18, 4. srpnja 2010. (CEST)
U hrv. jeziku imamo izgovor za new York, njujork, međutim, uvijek ga pišemo izvorno. Isto je i sa vancouverom. 
Mi imamo nazive tek za neke gradove koji umaju neki značaj u našoj povijesti i pogotovo da su nam dovoljno blizu kao što su Aleksandrija, Beč, Trst, Rim. 
New York, Timbuktu i Angmagssalik ili Vancouver, uvijek će se pisat izvorno. Da. --Zeljko (razgovor) 22:34, 4. srpnja 2010. (CEST)
Pisat će se izvorno, ali se neće izgovarati izvorno. Svi se ti gradovi izgovaraju prema pravilima hrvatskog jezika. Npr. nećete reći /idem u maiemi/, već /idem u majami/. Aleksandrija, Beč, Trst, Rim - to je posve druga priča. Uglavnom, morate naučiti da se ne izgovaraju gradovi jednako u engleskom i u hrvatskom jeziku. 83.131.244.53 14:28, 6. srpnja 2010. (CEST)
Točno pisačemo izvorno eng. za Vancouver, i Beč za Wien. Zar ne vidiš da na tvojoj ref. stoji za naslov izvorni naziv. Ali maš kod Srba Vankuver. Eno ti ga na njihovoj wikipediji. --Zeljko (razgovor) 14:39, 6. srpnja 2010. (CEST)
Oprosti, ali mislim da ne razumiješ neke stvari. Ja tvrdim da se ne izgovara isto na hrvatskom i engleskom, a ne kako se piše. Većina Hrvata kad priča o Vancouveru izgovara /venkúvr/, a ne /vankúver/, kako bismo i trebali. Ne znam zašto se baviš uređivanjem članka i hrvatske Wikipedije ako ne razumiješ hrvatski jezik. 83.131.231.225 14:31, 7. srpnja 2010. (CEST)
thread_title:  Hrvatski izgovor imena Grada
Razgovor:Šipak

message: Šipak je zaseok u Baćini, poviše jezera koje je dobilo ime Poda Šipak.  
Ja to ne mogu --ARMchoir 11:04, 13. veljača 2008. (CET)
Riješeno na stranici za razdvojbu -- Vladimirko (razgovor) 16:10, 22. kolovoza 2012. (CEST)
thread_title:  Treba ubaciti slijedeće u razdiobu: 

message: Molio bih da osobe koje uređuju ovu stranicu poštuju botaničku literaturu kako bi ovaj članak odražavao svoj naziv. 
Šipak je plod svih ruža, a ne samo jedne vrste i nije prilično opisivati samo jednu vrstu... Divlji šipak je plod svih divljih ruža i nepravilno opisuje temu članka. Hvala onima koji su temu započeli. Nadam se da će biti vremena i volje za kvalitetno oblikovanje članka... Hvala! -- Vladimirko (razgovor) 16:10, 22. kolovoza 2012. (CEST)
thread_title:  Pomoć u čišćenju
Razgovor:Ječam ozimac

message: JEČAM
Ječam ima najširi areal rasprostiranja među žitaricama što je omogučeno kratkom vegetacijom, polimorfizmom te postojanjem jarih i ozimih formi. Prema zastupljenosti rangiran je na 4 mjesto.
Ozimi ječam ima vegetaciju 240-260 dana, a jari 60-130 dana.
Uzgaja se na većim nadmorskim visinama od pšenice npr. do 1900 m u alpskim zemljama, te do 4000 m na Tibetu.

message: Ječam spada u najstarije kulturne vrste. Uzgajan prije 6-7 tisuća godina u Egiptu.
Postoje dva gen centra ječma: istočnoazijski i etiopski.
thread_title:  Povijest uzgoja 

message: Korijen je najslabije razvijen od svih strnih žitarica, pa za njegovu proizvodnju treba osigurati bolje proizvodne površine. Sjeme klija sa 4-8 primarnih korijenčića.
Stabljika je nježnija i sklonija polijeganju od pšenice. Nove polupatuljaste sorte su do visine 80 cm i otpornije na polijeganje.
Ječam može stvoriti do 5 sekundarnih vlati , pa je potrebna i manja količina sjemena za sjetvu.
450-550 klijavih sjemenki ozimi i 550-650 jari ječam.
List prvi listovi su nešto širi i položeniji prema tlu te sivozelene boje od voštanog sloja.Ječam ima jako razvijene srpaste uške koje se preklapaju.
Klas na svakom članku klasnog vretena ima po tri jednocvijetna klasića. Od kojih može biti plodan samo jedan, sva tri ili jedan do tri. Na čemu se i zasniva sistematika ječma.
Kod višerednog ječma razvijena su sva tri klasića, a kod dvorednog samo jedan sa svake strane klasa.
Kod većine ječmova osje je dugo i karakteristično nazubljeno, dok neki varijeteti umjeso osja imaju troroge listaste izrasline ili furke.
Zrno je zaobljeno s leđne strane sa brazdicom. Žute, zelene, sive i ljubičaste boje. 
Apsolutne mase 30-50g, hektolitarske 60-70 kg.
thread_title:  Morfološka svojstva 

thread_title:  Podjela ječmova na ekološke grupe
Razgovor:Petar Berislavić

message: Ovo je izvadak iz seminara Velikaška obitelj Berislavići, studenta povijesti iz Osijeka. --downluke  00:48, 1. ožujak 2008. (CET)

message: E sad, ili ćemo pisati Signoria ili Sinjorija, ali nikako "Signorija"!
--Josinj (razgovor) 10:48, 16. travanj 2009. (CEST)
thread_title:  Pisanje
Razgovor:Babilonska kula

message: Dodao sam nekoliko novih vanjskih poveznica te izbrisao stare, koje više nisu odgovarale. --downluke  00:47, 1. ožujak 2008. (CET)
replies: text: Trebalo bi još smanjiti broj na 5 ;)  --Dalibor Bosits  © 18:41, 5. ožujak 2008. (CET)
replies: text: : Evo, nadam se da je sada ok. --downluke  16:05, 8. ožujak 2008. (CET)
thread_title:  Vanjske poveznice
Razgovor:Kaapstad

message: Budući da je afrikaans materinski jezik većine stanovništva u ovom gradu (kao i u cijeloj toj pokrajini JAR-a) smatram da bi naziv na tom jeziku bio najprimjereniji, iako se u hrvatskom češće koristi engleski naziv. Isto pravilo primjenjujemo za nazive švicarskih kantona (bilo bi glupo kanton Ticino, gdje se većinom govori talijanski, zvati Tessin  samo zato što se tako zove na njemačkom i francuskom). Smatram da bi ovo pravilo većinskog jezika trebalo primjenjivati na sve države koje imaju više službenih jezika (naravno ako ne postoji hrvatski naziv za to mjesto). Sale 21:51, 20. veljača 2008. (CET)
thread_title:  Objašnjenje preimenovanja
Razgovor:Bespuća povijesne zbiljnosti

message: Primijetio sam i da je članak uglavnom isti kao ova recenzija. 
http://www.filg.uj.edu.pl/~wwwip/postjugo/texts_display.php?id=261
No, ukratko, ovo nije (tj. ne bi trebala biti) recenzija, nego enciklopedijski članak. A istima nisu potrebne ni HDZ-ove ratne propagandne složenice poput "jugounitaristi", niti ih bi se trebalo zaključivati "starim istinama", da ne govorim o ostalim dijelovima koji su potpuno irelevantni (npr. uporno uspoređivana srpska i Goebbelsova propaganda) i, očito, politički nastrojeni.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 83.131.40.55 (razgovor • doprinosi)

message: mislim da ovaj članak nije baš ni enciklopedijski, a ni objektivan. nema nikakvih odjeljaka, samo jedan dugi tekst, čij sadržaj, kao što je rečeno i u prethodnom komentaru, očito nije baš objektivan, čini mi se previše pristran. uzmimo samo za primjer odjeljak o Židovima:
Franjo je Tuđman, pobijajući glavni velikosrpski mit, onaj o Jasenovcu, statistikama potkrijepljivao proizvoljnost raznih dotada nedodirljivih procjena o žrtvoslovlju u drugom svjetskom ratu. 
... autor je perspektivizirajući židovsko mučeništvo kao samo jedno od stradanja u općoj povijesti genocida, dirnuo u srž moderne političke korektnosti i političkoga vrijednosnoga sustava koji majorizira nacističko i minorizira komunističko zlosilje.
osim toga, tu je i pitanje autorskog prava ovog teksta.
--finding myself (razgovor) 14:22, 31. svibanj 2008. (CEST)
replies: text: Pisan kao esej, a ne kao enciklopedijski članak. Nema distance, pretendira da nam u prvom licu kaže "istinu" o vrijednosti knjige, umjesto da prenese što su o knjizi rekli drugi. GregorB (razgovor) 20:45, 5. travnja 2014. (CEST)
replies: text: :I, naravno, u roku od 10 sekundi sam znao tko ga je napisao, što sve skupa nije baš dobro. GregorB (razgovor) 20:46, 5. travnja 2014. (CEST)
thread_title:  objektivnost 

message: Vrlo čudna rečenica:
replies: text: I, vjerojatno najrazvikaniji Tuđmanov ideološki crimen, njegov tobožnji antisemitizam, nazočan je jedino u ovome djelu.
Ako je "tobožnji", nije mogao biti nazočan u djelu; ako je pak nazočan, onda nije tobožnji.
Nije li Tuđman naknadno brisao neke dijelove iz knjige i zbog njih se ispričavao Židovima? GregorB (razgovor) 13:47, 14. rujna 2014. (CEST)
thread_title:  Antisemitizam 

message: Uklonio sam mnogo stilskih ostataka izvornog materijala koji je jednostavno kopiran kao wiki članak.
Iskreno, mislim da je članak još uvijek nedopustivo loš, gotovo beskorisan, suvremenije recenzije bi bile od velike koristi u budućim uređivanjima
217.138.216.246 17:46, 4. prosinca 2021. (CET)
thread_title:  Čišćenje
Razgovor o predlošku:Sređivanje slika

message: Na Wikipediji na hrvatskom jeziku je započelo sređivanja slika koje su nedovoljno i neispravno označene.
Suradniče,
Prema Općim uvjetima postave slika, Uputama za označavanje starih slika (koje su se do sada ignorirale) kao i Rezoluciji Zaklade Wikimedija vi koji ste sliku i postavili dužni ste ispravno opisati sliku i označiti je ispravnom oznakom autorskih prava.
Ovim putem ste zamoljeni posljednji put da sve slike koje ste postavili, označite odgovarajućom oznakom o autorskim pravima, vodeći računa da oznaka odgovara pravnom statusu slike i dodate info okvir Infoslika. 
Ove kratke upute koje su u skladu sa ovom obavijesti  će Vam pomoći ukoliko imate nedoumica.
Pogledajte i ovo osnovno pravilo i ovaj popis oznaka za dozvole s kratkim objašnjenjima svake.
Kada označavate slike, molimo vodite računa da osim oznake obvezno stavite i poveznicu (URL) prema site-u odakle je slika preuzeta; ako je slika skenirana, navedite naslov i autora publikacije i ISBN broj te publikacije; ako ste Vi autor, navedite to kao izvor (napomena: kod snimaka ekrana i skeniranih slika Vi niste autor slike). Ako smatrate da slika ispunjava uvjete za pravednu uporabu koji su navedeni na oznaci za dozvolu, navedite i obrazloženje za tu pravednu uporabu.
&page= Popis slika koje ste postavili na Wikipediju na hrvatskom jeziku možete pogledati ovdje
at=html Galeriju istih slika možete pogledati ovdje
Napomene:
*Navedite sve podatke za slike koji se traže od vas
*Ne stavljajte pogrešne oznake na slike, naročito nemojte stavljati „pravedna uporaba“ ili „javno dobro“ bez obrazloženja!
*Kranji rok za ispravak podataka o slikama je 23.ožujak 2008.
Slike koje nakon isteka roka ne budu imale sve potrebne podatke i jasno nedvosmisleno označen pravni status biti će obrisane!
Ova je poruka automatski poslana svim suradnicima koji su postavljali slike na Wikipediju na hrvatskom jeziku. Ovu poruku koje je poslana pomoću bota CrniBot poslao je administrator Andrej Šalov.</small>
thread_title: Prijedlog 1
Razgovor:Rakovi

message: Ovo ovdje je sve nešto.... naopako.... naziv članka i taksokvir su u nesuglasju... a ja to ne znam raspetljati.... najrađe bih sve zajedno obrisala....Branka France 11:29, 28. veljača 2008. (CET)

message: Ovdje je sve bilo krivo povezano na druge wiki. Bila je poveznica na članak "crabs" (krabe), što je netočno. Trebalo je voditi na "crustacean". Barem po ovom taksokviru u članku. Nadalje, predlažem da se ovo preimenuje na "ljuskari", jer englesko crustacean znači ljuskar. --Duma (razgovor) 12:20, 6. ožujka 2010. (CET)
Samo da se zna, ja sam se navodila prema taksokviru, ali kako Branka kaže, najradije bih i ja ovaj članak komplet pobrisala. Samo tražim dozvolu od nekih starijih. --Duma (razgovor) 12:23, 6. ožujka 2010. (CET)
thread_title:  Krive poveznice
Razgovor:Nada Klaić

message: Ovdi ima prikoromantizirano. Ova je unakazila hrvatsku povisnu znanost,  svjesno okljaštrila hrv. povist. Nacional-minimalist hrv. povisne znanosti. Kubura 16:07, 28. veljača 2008. (CET)
replies: text: Napiši što točno nije točno u ovom članku, inače ću maknut predložak. Članka može biti POV, odnosno pristran, ali za to postoji drugi predložak. Nemožeš samo tako puknut predložak na članak. --Suradnik13 16:43, 28. veljača 2008. (CET)
replies: text: :I navodi pouzdane i provjerljive izvore. Rosier 17:32, 28. veljača 2008. (CET)
Nada Klaić je veoma utjecala na hrvatsku historiografiju. Ali, kakve sada veze ima to kako je ona utjecala na historiografiju BiH, pa ovo je Hr Wiki. I trebalo bi doraditi tu "svađu s Dominikom Mandićem" jer ovako ispada da je u njenom životu najvažnija stvar ta polemika. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.141.13.150 (razgovor • doprinosi)

text: Članak govori o Nadi Klaić i njenom cjelokupnom djelovanju, a ne samo i isključivo u Hrvatskoj. Uostalom, takvi su i ostali biografski članci ili bi barem trebali biti. Naravno, više se pozornosti posveti hrvatskom "aspektu", no to nipošto ne znači da treba zanemariti sve ostalo. A glede polemike s Mandićem, svatko tko ima izvore i literaturu slobodan je to urediti. --Flopy razgovor 20:22, 5. studenog 2010. (CET)

message: Ako netko to moze pronaci bilo bi dobro, ja nisam uspio. S obzirom da je ovo jedan od CEE clanaka hr verzija bi trebala biti potkrijepljena. Sredio sam malo stil pisanja, iako iskreno pojma nemam sto je pjesnik htio reci s onim "tuk na utuk", prvi put sam se danas s tim izrazom sreo, internet mi bas nije pomogao da shvatim je li to "nacelno neslaganje", "nacelno slaganje" ili nesto trece. Ionic22 (razgovor) 14:46, 21. ožujka 2021. (CET)
replies: text: https://hjp.znanje.hr/index.php?show=search_by_id&id=f19gURd9 Jasmina Ravnjak (razgovor) 01:22, 5. siječnja 2024. (CET)
thread_title:  Izvori za zadnji dio teksta
Razgovor:Bok

message: Razjašnjenje riječi BOK u pravopisnim pitanjima --Roberta F. 17:20, 28. veljača 2008. (CET)
replies: text: To je samo jedna teorija, i nije potkrijepljena izvorima ;)--dnik ► 10:08, 2. ožujak 2008. (CET)

message: Članak pogrešno navodi da je izraz "bok" nastao od riječi "bog".
Evo članak niže:
https://www.srednja.hr/novosti/evo-kako-je-nastao-pozdrav-bok/ Sandi1977 (razgovor) 10:59, 18. listopada 2023. (CEST)
thread_title:  Izraz "bok" - nastao iz izraza ‘Mein Buecken’ i nema veze s Bogom
Razgovor:Juraj Patačić

message: Ako netko ima sliku biskupa Đure Patačića, molio bih da ju ubaci u tekst. Hvala. 
P.S. možete li promijeniti naslov članka, tj. da patačić piše velikim početnim slovom? Ne znam kako da to ispravim. :S
--downluke  02:46, 1. ožujak 2008. (CET)
replies: text: --Donatus 07:14, 1. ožujak 2008. (CET)
thread_title:  Slika biskupa Đure Patačića + naslov članka