lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Gradska i sveučilišna knjižnica Osijek

message: Dubravka Pađen Farkaš dubravka@knjiga.gskos.hr za mene
	
pokaži detalje 09:35 (Prije 4 h)
	
Poątovani,
 
Dopuątamo Vam koriątenje navedenih sadrľaja
 
Dubravka Pađen Farkaą
 
 
From: Bruno ©imunović 
Sent: Friday, October 28, 2011 1:07 PM
To: ured.ravnatelja@gskos.hr
Cc: biserkap@gskos.hr; sistemci@gskos.hr
Subject: Upit za dopuątenje uporabe sadrľaja
 
Poątovani!
Kao urednici Wikipedije na hrvatskom jeziku (http://hr.wikipedia.org/wiki/Glavna_stranica), angaľirali smo se u izradi ove slobodne internetske enciklopedije na nekomercijalnoj osnovi, a svi njezini suradnici su volonteri, uključujući i administratore.
 
U ovu enciklopediju dostupnu svima ľelimo uvrstiti i materijal s Vaąih stranica i to:
TEKST - Misija i djelatnost, povijest knjiľnice, odjeli i sluľbe
FOTOGRAFIJA - http://www.gskos.hr/galerija/120209112503.jpg
LOGO
Vaą materijal bio bi koriąten pod uvjetima Creative Commons Attribution/Share-Alike License 3.0 (http://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/deed.hr) i GNU licencije (http://hr.wikipedia.org/wiki/Wikipedija:Tekst_GNU_Free_Documentation_License)
 
Ukratko o licenciji:
Osnovno značenje licencije je sljedeće: da se sav sadrľaj sa stranica moľe koristiti u bilo kakve svrhe dokle god se navodi ime autora i dok je ta uporaba u skladu s pozitivnim propisima Republike Hrvatske. Svaka treća strana koja dalje dijeli/koristi taj sadrľaj mora zadrľati iste uvjete koriątenja, tj. taj sadrľaj i onaj izveden iz njega mora se nadalje dijeliti pod istom licencijom. Naravno, licencija vama ne uskraćuje pravo da sa sadrľajem koji ste poslali radite ąto vas je volja, nezavisno od uvjeta licencije.
Također Vas pozivamo da slobodno rabite tekstove iz naąeg stalno rastućeg fonda članaka.
Ako dopustite koriątenje Vaąeg materijala, na naąim će stranicama biti kao izvor navedene vaąe mreľne stranice. To će istima svakako povećati rejting, jer je Wikipedija jedna od 100 najposjećenijih internetskih stranica (jedna od onih s najdinamičnijim rastom), dok su njeni članci uvijek među prvim pogotcima na pretraľivačima.
 
Srdačan pozdrav,
Bruno ©imunović
Bruno (razgovor) 14:10, 7. studenog 2011. (CET)
thread_title:  Dopuštenje za korištenje sadržaja od Gradske i sveučilišne knjižnice Osijek
Razgovor:CK HPB-Čudnovati čunjaš

message: Stranice Nacionalnog saveza za curling Srbije su ostavile onakav dojam da se je igralo u onakvom sastavu. Stoga nemam ništa protiv suradnikove izmjene , no bilo bi zgodno da svoj komentar ostavi na stranicama svog kluba, pa da to možemo rabiti kao izvor. Kubura (razgovor) 10:38, 12. studenog 2011. (CET)
thread_title:  Mišani sastav
Razgovor:Mliječni put

message: Trebali bismo ubaciti u članak odlomak o podrijetlu imenâ. Danas je u literaturi na hrvatskom najrašireniji izraz Mliječni put ili Mliječna staza, no u nešto starijoj literaturi nije bilo tako, nego ćete naći oblik Kumovska slama. Usporedite enciklopediju Svijet oko nas. Kubura (razgovor) 20:12, 13. studenog 2011. (CET)
Zar nije Kumova slama? Svako bi bilo dobro ubaciti u članak odlomak o podrijetlu imenâ--MAN_USK recider 20:33, 13. studenog 2011. (CET)
thread_title:  Podrijetlo imena
Razgovor:Jean-Michel Nicolier

message: Jean (Michael) Nicolier ili 
Jean-Michael Nicollier  ili 
Jean-Michel Nicolier  ili 
Jean Michel Nicolier  ili 
Jean Michel Nicollier  ili
Jean-Michel Nicollier  ili 
Jean-Michell Nicollier  ??--Rovoobo oboovoR 10:18, 16. studenog 2011. (CET)
replies: text: Pitat ću jednog od njegovih suboraca pa javim odgovor.--Starčevićanac (razgovor) 10:52, 16. studenog 2011. (CET)
U Dokumentarnom filmu Višnje Starešine Zaustavljeni glas , min. 09:10, piše: Jean Michel Nicollier, hrvatski dragovoljac '91.--Rovoobo oboovoR 11:15, 16. studenog 2011. (CET)
I na stranici hrvatskog predsjednika piše Jean Michel Nicollier --Rovoobo oboovoR 08:13, 22. studenog 2011. (CET)
Predlažem preimenovanje članka u Jean Michel Nicollier. Tako piše na stranicama hrvatskog predsjednika i to pri dodjeli odlikovanja koje je uručeno njegovoj majci.--Rovoobo oboovoR 09:51, 28. ožujka 2012. (CEST)
Pravilno je Jean-Michel Nicolier.

text: U knjizi Jean ili miris smrti (Udruga dr. Ante Starčević Tovarnik, Zagreb-Tovarnik, 2012., ), autorice Nevenke Nekić, na str. 16. piše: 
Isto na str. 23.-24. donosi se prijevod članka francuskoga novinara Ghislaina Utarda. Početak članka: --Rovoobo Razgovor 02:42, 1. rujna 2012. (CEST)
thread_title: Pravilno ime i prezime
Razgovor:Susak

message: Članak u Hrvatskom slovu je nejasan (Dubravka Vidak: Sedmi neretvanski književni, znanstveni i kulturni susret (4) - Dr. fra Stanko Petrov, Hrvatsko slovo, str. 15., 28. listopada 2011.): je li se to stanovništvo iz Sinjske krajine odselilo na Susak ili u Bihać? Čini se da je ovo prvo, no ipak...
Doslovno kaže "... u Bihaću... govorilo čakavicom, kakvom se danas govori na otocima, npr. Susku, kamo se stanovništvo odselilo iz Sinjske krajine pa su tako nastali štokavsko-čakavski govori.".
Susački govor je arhaičan, ali mi je preneobično za povjerovati da su elementi čakavšćine u Bihaću. Kubura (razgovor) 17:13, 16. studenog 2011. (CET)
thread_title:  Susak, Sinj, Bihać =

message: Trenutni redci sveze povijesti kao i sudbine dijela stanovnistva Suska nakon WW2 su i vise no interesantni (tragicni, da ne rabim druge rijeci). (aka: Čak 1395 suščana napušta otok zbog političkih i ekonomskih razloga. Svatko tko je mogao čamcima na vesla bježi u Italiju...). Bilo bi dobro to prosiriti kao i podkrijepiti izvorima. Pozdrav zajednici --Mark7747 (razgovor) 19:19, 31. srpnja 2020. (CEST)
thread_title:  Susak u drugoj Jugoslaviji (Povijest)
Razgovor:Šipak (plod)

message: {{Razgovor zaglavlje}}

message: Prijedlog [http://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Divlji_%C5%A1ipak&diff=prev&oldid=3160792 za spajanje] bez obrazloženja? 
'''Protiv''' spajanja. Međuwikipoveznice također pokazuju kako je uobičajeno ne samo u hrvatskome jeziku govoriti/pisati posebno o šipku kao plodu, a posebno o divljoj ruži kao biljci. Sličnih primjera ima još u biljnome svijetu gdje se posebno opisuju plodovi a posebno biljke poput [[Grožđe|grožđa]] i [[Vinova loza|vinove loze]]. Osim toga, pod šipkom se podrazumijevaju neotrovni plodovi raznih biljaka iz porodice ruža. --[[Suradnik:Roberta F.|<span style="color:aqua;">'''Roberta'''</span>]] [[Razgovor sa suradnikom:Roberta F.|'''<span style="color:turquoise;">F.</span>''']] 11:54, 17. studenog 2011. (CET)

message: Plodovi svih ruža nose naziv šipak, i ono divlji treba izbacit jer je pogrešan na ovom članku. Naziv divlji šipak narodno je ime za cijelu biljku koja se zove i pasja ruža latinski rosa canina. Ovo je članak o plodu šipku iz roda rosa, a ne samo plodu biljke rosa canina. Znači trebalo bi tu stranicu napraviti glavnom.  --Zeljko (razgovor) 20:52, 23. kolovoza 2012. (CEST)
replies: text: Definitivno za spajanje/brisanje ili preusmjeravanje, štoviše... moj prijedlog nalazi se na stranici Razgovor:Šipak_(razdvojba) --Vladimirko (razgovor) 23:22, 10. rujna 2012. (CEST)
thread_title:  Članak se mora zvati šipak, a ne divlji šipak
Razgovor:Veliki hadronski sudarivač

message: Da li može netko sa potrebnim autorizacijama napraviti zamjenu  "sudarač" u "sudarivač" u tekstu i naslovu (dakle treba premjestiti stranicu)? Možda nije prevažno, ali fizičari visokih energija s kojima sam razgovarao o tome i koji su razmišljali dosta o terminologiji smatraju da je "sudarivač" ispravna verzija.
Kkumer (razgovor) 01:17, 19. studenog 2011. (CET)
UPDATE: Uspio sam to sam napraviti ...
Kkumer (razgovor) 13:47, 16. veljače 2015. (CET)
replies: text: Sudarivač je ispravno. I u Hrvatskoj enciklopediji je izraz sudarivač (). Izvinjavam se na grešci... Lijepi pozdrav - Mmarre (razgovor) 14:20, 16. veljače 2015. (CET)

text: STRUNA propisuje "sudarač". http://struna.ihjj.hr/naziv/veliki-hadronski-sudarac/11678/

text: Što i ima više smisla jezično jer je glagol sudariti [se] (svršeno) i sudarati [se] (nesvršeno), a oblik "sudarivati" ne postoji, niti se čini da ima nekog razloga zašto bi trebao postojati.

text: Usporedi: udariti : udarati : udarač (a ne *udarivač ni *udarivati). 141.136.136.248 13:59, 13. veljače 2024. (CET)

message: ...izbrisao sam jer sintagma nem nikakvo značenje, ako je predmetak izražen u %. Ivica Vlahović (razgovor) 11:38, 6. srpnja 2012. (CEST)
thread_title:  Gustoća energije
Razgovor:Ganga

message: Onaj tko je napisao da je "ojkavica" inačica gange, o gangi ne bi tribao pisati.— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.138.116.98 (razgovor • doprinosi) 20:51, 20. studenog 2011.‎
Gango muoja, ja te piva ne bi, da se nisan ruodia u tebi, iiiii. Što se mene tiče, može se napraviti posebni članak. Kubura (razgovor) 14:48, 21. studenog 2011. (CET)

message: Trebalo bi doraditi.
*Krivodolska ganga  Setenzatsu.2 (razgovor) 14:23, 23. lipnja 2020. (CEST)
thread_title:  Stilovi
Razgovor:Čuvaj se senjske ruke

message: Naravno, nije - jer Austro-Ugarska traje od Aussgleicha 1867. do raspada 1918. Ispravio bih, kad bih znao na što je autor mislio. Pretpostavljam, na Habsburšku monarhiju, ali to je određenje vraški dugačko, jer ona traje od XIII do XX stoljeća, obuhvaćajući u razna doba teritorije totalno različite međusobno: poneke u današnjoj Švicarskoj, poneke u današnjoj Boliviji, a mogao bih nabrajati u nedogled. Bilo bi stoga primjerenije da tu odrednicu precizira autor, ili barem administrator. (Inoslav (razgovor) 16:58, 25. studenog 2011. (CET))
thread_title: Je li bilo austro-ugarske monarhije u prvoj polovici XVII stoljeća
Razgovor:Dragutin Pavličević

message: Stavio sam  zato što se ovdje  spominje vlč. msgr. Ljudevit Petrak kao prvi počasni građanin Grada Pleternice.  --Rovoobo oboovoR 03:40, 26. studenog 2011. (CET)
thread_title: Prvi počasni građanin Pleternice
Razgovor:Prva Austrijska Republika

message: I opet prevođenje s engleskog "njemačke" teme. Bundestaat se na hrvatski ne prevodi kao "federalna" država, tako se prevodi na engleski; ispravan prijevod je "savezna država". Primjer je Bundesrepublik Deutschland tj. Savezna Republika Njemačka. Također, nigdje ne vidim izvor da je to doista bio službeni naziv države niti se u hrvatskoj literaturi on koristi, nego isključivo Prva Republika kao i u njemačkoj tj. austrijskoj (onu koju znam). --Flopy razgovor 20:40, 26. studenog 2011. (CET)

message: Prva Austrijska Republika je naziv za Austriju od 1919. do 1934. godine!
Savezna Država Austrija je naziv austrofašističke države od 1934. do 1938.!
Prva Austrijska Republika ≠ Savezna Država Austrija --MateoKatanaCRO (razgovor) 12:04, 2. lipnja 2018. (CEST)
thread_title:  Naziv i fatalne greške
Razgovor:Hrvatski trolist

message: Zašto si maknuo rečenicu o fašističkoj konotaciji trolista, potkrijepljenu referencama? Bojovnik (razgovor) 22:40, 8. studenog 2011. (CET)
replies: text: Iz razloga što se time daje na značaju grupici balavaca mozgova ispranih komunističkom propagandom koji si umišljaju da su nekakve veličine. Šta su oni u svakodnevnom životu RH? Nitko i ništa! A da li netko od današnjih kojekakvih ultradesnih mladenačkih grupica u Hrvatskoj koristi trolist? Ne! Ne može ga se vidjeti ni među Thompsonovim obožavateljima na njegovim koncertima. Dakle, ta "povezanost" trolista sa fašizmom je samo maštarija minornih maloljetnih sljedbenika propale jugo-komunističke ideologije, koji ne zaslužuju da im se pridaje ikakva važnost.--Starčevićanac (razgovor) 09:36, 10. studenog 2011. (CET)
replies: text: :Nisam ni ja ljubitelj te žgadije, ali ne možemo po simpatijama uređivati enciklopediju! I nije istina, čest je simbol među 'ultradesnim mladenačkim grupicama u Hrvatskoj', evo pogledaj pokret hrvatskih nacionalista. - Bojovnik (razgovor) 21:16, 27. studenog 2011. (CET)

text: To je za sada jedna jedina grupa, prema tome ne može se gtovoriti o nekoj raširenosti trolista među tim pojedincimja. A moram spomenuti i da su informacije koje stoje na toj stranici "mladih antifašista", u najmanju ruku, upitne. Pa oni za ovaj grb tvrde da je grb NDH. Znači da je prvi grb RH zapravo bio grb NDH. Podatak koji nema veze s vezom. Zatim, za simbol "Wolfsangel" tvrde da je runa, što je potpuno pogrešno. Zatim, za zastavu Konfederacije tvrde da ju koriste neonacisti širom svijeta. Znači li to da su stanovnici ove zgrade u Zadru neonacisti? Je li ovo možda nekakv crni neonacist? 88 im je nacistički broj? Neka se sjete da je na sahrani njihovog druga Tita bilo 88 ruža. Tko bi rekao da je Tito bio neonacist. I za kraj, na spisku im nedostaje fascio, jedini "pravi" fašistički simbol. Kako im je to uspjelo promaknuti? Možda zato što njihovom ideološkom kolegi i IDS-ovcu Jakovčiću nije nimalo smetalo družiti se sa austrijskim ultradesničerom Haiderom, čija je dobra prijateljica Alessandra Mussolini, poznata neofašistkinja. Tako da, osim što je izvor o "fašistoidnosti" trolista pristran, također je i pun pogrešnih podataka, zbog čega ga treba u potpunosti odbaciti.--Starčevićanac (razgovor) 12:48, 28. studenog 2011. (CET)
thread_title: Fašistička konotacija
Razgovor:Osječko pivo

message: OSJEČKA PIVOVARA
Poštovani, Odobravamo korištenje poslanih materijala na vašim stranicama koji su preuzeti sa stranica www.pivovara.hr, te pisanih materijala , fotografija, tekstova i ostalih medija koje smo Vam dostavili. Molimo Vas da se za daljnje kontakte obratite gospođici Mariji Ribić na e-mail adresu marija.ribic@pivovara. Srdačan pozdrav,
Sonja Latas – Pravna služba
From: Petar Španjić [1] Sent: Tuesday, November 29, 2011 12:23 PM To: sonja.latas@pivovara.hr Subject: Materijal Osječke Pivovare na Wikipediji
Poštovani, molim Vas potvrdu dopuštenja korištenja materijala u Vašem vlasništvu na stranicama hrvatske Wikipedije. Adresa: http://hr.wikipedia.org Materijal obuhvaća tekst, fotografije i ostale medije koji se mogu pronaći na Vašim web stranicama. PetarŠpanjic, hrvatska Wikipedija

message: prepoznatljive zlatne boje unatoč brojnim preprekama proizvodi se od 1664. godine ... 
Da nije bilo Prvog ne bi bilo ni hrvatskog piva...Uz Osječko svijetlo pivo 1664, Osječko tamno pivo 1664 te jedan i jedini Osječko Crni radler 1664, s ponosom vam predstavljamo i Prvo hrvatsko pivo 1664....Prvo hrvatsko pivo 1664 je pivo iznimne kvalitete i prepoznatljive zlatne boje koje se unatoč brojnim preprekama proizvodi od 1664. godine. Pivo iz naše proizvodnje i danas – 355 godina kasnije, okuplja istinske pivopije koji se znaju opustiti uz originalno tradicionalno pivo.
Ono što sam zaboravio je postaviti pitanje. Koje je prvo, odnosno za koje tvrde da je prvo? Ne mogu obadva biti prva odnosno najstarija. Setenzatsu (razgovor) 20:14, 16. rujna 2019. (CEST)
thread_title:  Prvo hrvatsko pivo: "Prvo hrvatsko pivo"  ili "Osječko" ??

message: Prema  Osječka pivovara postoji od 1856. kao pravna slijednice pivovare Cajetana Šepera. Tako da niti to pivo nije moglo postojati od ranije osim ako recept nije ukraden/kupljen/nešto treće. Setenzatsu (razgovor) 20:14, 16. rujna 2019. (CEST)
replies: text: Staročeško je daruvarsko pivo od samog početka slično češkom pivu, a kuhati se počelo (1840.) čak dvije godine prije nego je u češkom gradu Plznju po prvi put u povijesti skuhan lager (Pilsner Urquell 1842.). Prvo Staročeško pivo pod nazivom Zimsko, točilo se iz drvene bačve i proizvodilo prema recepturi čeških doseljenika daruvarskog kraja.   Nadalje, Daruvarska pivovara ima tradiciju dugu 168 godina (i najstarija je hrvatska pivovara), koja od osnivanja 1840. godine djeluje na istom mjestu.  2008. Daruvarska pivovara završila u stečaju. Nakon toga je promijenjeno ime u Pivovaru Daruvar95.178.182.230 08:51, 5. prosinca 2019. (CET)
thread_title:  Ipak nije najstarije pivo ??
Razgovor:Osječka pivovara

message: OSJEČKA PIVOVARA
Poštovani, Odobravamo korištenje poslanih materijala na vašim stranicama koji su preuzeti sa stranica www.pivovara.hr, te pisanih materijala , fotografija, tekstova i ostalih medija koje smo Vam dostavili. Molimo Vas da se za daljnje kontakte obratite gospođici Mariji Ribić na e-mail adresu marija.ribic@pivovara. Srdačan pozdrav,
Sonja Latas – Pravna služba
From: Petar Španjić [1] Sent: Tuesday, November 29, 2011 12:23 PM To: sonja.latas@pivovara.hr Subject: Materijal Osječke Pivovare na Wikipediji
Poštovani, molim Vas potvrdu dopuštenja korištenja materijala u Vašem vlasništvu na stranicama hrvatske Wikipedije. Adresa: http://hr.wikipedia.org Materijal obuhvaća tekst, fotografije i ostale medije koji se mogu pronaći na Vašim web stranicama. PetarŠpanjic, hrvatska Wikipedija

message: Prema  postoji od 1856. kao pravna slijednice pivovare Cajetana Šepera iako je, na sadašnjol lokaciji izgrađena tek 1971. Setenzatsu (razgovor) 20:11, 16. rujna 2019. (CEST)Setenzatsu.2 (razgovor) 23:36, 9. siječnja 2020. (CET)
replies: text: Daruvarska pivovara ima tradiciju dugu 168 godina (i najstarija je hrvatska pivovara), koja od osnivanja 1840. godine djeluje na istom mjestu.  2008. Daruvarska pivovara završila u stečaju. Nakon toga je promijenjeno ime u Pivovaru Daruvar 95.178.182.230 08:47, 5. prosinca 2019. (CET)

text: Dva dodatna izvora (pivarstvo u Osijeku): Od Drave do mora - Idemo na pivo s Mladenom Klemenčićem i Put slave pivovare s Drave by Vlado Pest 95.178.140.144 18:50, 12. veljače 2020. (CET)
thread_title:  Ipak nije najstarija pivovara? 

message: Nova vrsta ili rebranding neke postojeće vrste piva Osječke pivovare? 176.222.40.20 13:32, 25. veljače 2020. (CET)
thread_title:  "Prvo hrvatsko pivo"
Razgovor o portalu:Zrakoplovstvo

message: Several editors have decided to start a Commons Aviation WikiProject which is going to be devoted to aviation-related content on Commons; :Commons:Commons:WikiProject_Aviation. Some of the main tasks for the project include maintaining and sorting aviation content, as well as working on obtaining permission from photographers to upload their photos to Commons, in addition to working on introducing photographers to Commons to get them to upload photos directly to Commons. There is a discussion at :Commons:Commons_talk:WikiProject_Aviation at which we are trying to ascertain what the needs of the community-at-large are, so please feel free to join in the discussion. Also, if there are any project members who are willing to do some translation work for us that would be great. See :Commons:Commons_talk:WikiProject_Aviation#Translations for more info. Also, anyone with scripting knowledge would be welcome, as there are some ideas which would require such expertise. Look forward to hearing from project members over on Commons with any ideas, etc. Please feel free to translate this message as needed. Cheers, Russavia (razgovor) 18:11, 7. prosinca 2011. (CET)
thread_title:  Commons Aviation Wikiproject 

message: Hi all, C:Commons:WikiProject Aviation is now on Twitter. The purpose of the account is to tweet photos from the extensive aviation repository on Commons and to engage in outreach with airlines, airports, individual photographers, to try and expand the coverage on Commons even further. If anyone has any ideas on how to make the most of this account, please get in touch. You will find the feed at https://twitter.com/commonsaviation. Cheers, Russavia (razgovor) 17:27, 26. kolovoza 2014. (CEST)
thread_title:  Commons WikiProject Aviation now on Twitter
Razgovor:Švapsko ogledalo

message: Naslov je doslovni prijevod originala na hrvatski. Međutim, većina drugih wiki naslov ne prevodi. Sadržajno, to je zapravo "švapski zbornik" određenih zakona. Mislim da bi naslov trebalo promijeniti sukladno navedenom, ili ga ostaviti nepreveden (Hrvatska opća enciklopedija, Izdavač Leksikografski zavod "Miroslav Krleža"). --Branka France (razgovor) 14:16, 24. studenog 2011. (CET)
replies: text: Ovo je pitanje za nekog pravnika ili povjesničara prava. Navela si jedan izvor, ali bez konkretnog sveska i stranice. Ako opća enciklopedija doista ne prevodi, onda mislim da ne treba ni wikipedija. --Flopy razgovor 18:51, 7. prosinca 2011. (CET)
replies: text: :Da ne bude zabune: Izvor je Hrvatska opća enciklopedija, izdavač Lelsikografski zavod "Miroslav Krleža", knjiga 9., svibanj 2007. ISBN 978-953-6036-39-4, i, za lakšu provjeru evo "Hrvatska opća enciklopedija", knjiga 9, str. 646, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb 2007. ISBN 953-6036-39-4
--Branka France (razgovor) 14:20, 9. prosinca 2011. (CET)
"Švapski zbornik" bi bio naslov potpuno protiv pravila! Mislim da naslov jasno govori da je nešto zvano švapsko zrcalo-nekakav zakonik.--78.3.74.99 10:33, 10. prosinca 2011. (CET)

text: Mislim da naslov jasno govori da je nešto zvano švapsko zrcalo-nekakav zakonik.

text: * Ljepše ironije od ovoga već dugo nisam vidio :) SpeedyGonsales 19:47, 18. prosinca 2011. (CET)

text: IP, a zašto bi bio "protiv pravila"? Branka je navela izvor, gdje su tvoji? --Flopy razgovor 18:09, 10. prosinca 2011. (CET)
Protivno bi bilo zato što to ne postoji u pisanin izvorima.
Da, enciklopedija piše jedno ali kad to pojedincu ne odgovara to se može lako izbrisati. koga briga za struku??--78.1.116.46 08:30, 14. prosinca 2011. (CET)

text: Ferdo Čulinović (1963.) i Stjepan Antoljak (1978.) spominju Švapsko ogledalo, a taj izraz se rabi i u Rječniku historije države i prava (1968.). Očito ima nekog utemeljenja. -- Bugoslav (razgovor) 09:33, 14. prosinca 2011. (CET)
Dobro, ogledalo ili zrcalo - obadvoje su OK-sloboda prevoditelja!--78.1.116.46 12:56, 14. prosinca 2011. (CET)
 Ostaje švapsko ogledalo jer takav prijevod postoji u hrvatskoj literaturi. SpeedyGonsales 19:47, 18. prosinca 2011. (CET)

text: Da ne bude zabune, to sam ja riješio, vratio članak u imenski prostor i premjestio ga na sadašnji naslov. --Flopy razgovor 20:47, 18. prosinca 2011. (CET)
thread_title:  Upitan naslov
Razgovor:Crna rupa

message: Mislim da bi bilo fer spomenuti Stephena Hawkinga koji je posvetio zivot proucavanju crnih rupa i odigrao veliku ulogu u njihovom dokazivanju. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 78.3.227.96 (razgovor • doprinosi) 19:39, 14. prosinca 2011.

message: Izmjenio sam par navoda na temi Crna rupa.
*Crna rupa nije nebesko tijelo vec regija u prostor vremenu.
*Navod da uz pomoc crne rupe putujemo kroz vrijeme je izmjenjen u putujemo u daljnju buducnost, jer po teorijama put u proslost i mijenjanje vremena da putuje u nazad nije moguce.
*Navod da je putovanje kroz vrijeme moguce samo ako izbjegnemo gravitaciju crne rupe nije tocan, gravitacija je upravo to sto omogucije putovanje kroz vrijeme jer je toliko jaka da iskrivljuje vrijeme-prostor, izmjenjeno u moguce putovanje ako izbjegnemo Događajni obzor, jer je to tocka poslije koje gravitacija postaje toliko jaka da nema bijega.
*Izmjenio navod da je velicina isto kao i masa jer je navod netocan, cajna zlicica tvari neutronske zvijezde moze imati masu stotinu puta vecu od same zemlje na kojoj zivimo.
*Malo uredio navod da Najmasivniji objekti imaju i najvecu gustocu jer ce puno citatelja to zbuniti posto ne znaju svi da Masa nije velicina, Npr.(Neke crne rupe su manje od sunca ali imaju par milijardi puta vecu masu od sunca).
Za 3 tjedna cu se posvetiti clanku i produljiti i zavrsiti clanak.
--Serious19 (razgovor) 21:44, 23. kolovoza 2019. (CEST)
replies: text: Prijo, samo dopuni. Obrati pozornost na Wikipedija:Navođenje izvora. Kubura (razgovor) 22:07, 24. kolovoza 2019. (CEST)

text: Budem naravno, samo što sam sad izvan zemlje (radim na kruzeru) pa baš i nemam dopuštenje koristiti internet, a Wikipediju mogu jel troši jako malo veze pa se ne primjećuje.

text: --Serious19 (razgovor) 22:23, 25. kolovoza 2019. (CEST)
thread_title:  Crna rupa