lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor Wikipedija:Pravopisna pitanja/Arhiv 7

message: Nisam sigurna u svoje znanje, pa Vas molim za odgovor. Da li ispravno reći stolica za sjedenje ili stolac za sjedenje? Unaprijed hvala. J.N.
Imam dva pitanja. 1.Kako se piše bitka kod glasovne promjene:u 
bitki,u bitci ili u bici? 2.Kako se označavaju godine prije nove ere? Na primjer 150p.n.e. ili nekako drugačije?Unaprijed hvala.Žile!
replies: text: :Bolje je "stolac". Onda, pravilnije je u bitci. Po pravilima 4. izdanja pravopisa Babić-Finka-Moguš, koji je jiš važeći (izašla su još 2, dopunjena izdanja), postoje pravila koja sam (pomalo vulgarno, i na nešto starijem pravopisu) objasnio na poveznici http://www.i-depth.com/P/e/ez00831.frm.music.msg/1713.html . Ako što nije jasno, slobodno pitati.Mir Harven 20:43, 25 Jan 2004 (CET)
replies: text: :Malo ću komentirati "stolac" jer ta riječ ima zanimljivu povijest. Nekad (do 20. stoljeća) u hrvatskom je posvuda prevladavala riječ "stolica", a čini se da je "stolac" bio sinonim za klupicu ili čak uopće nije postojao. Onda su se neki liječnici sjetili da umjesto "izmet" koriste "stolica" kako bi manje šokirali dame. To je medicinsko značenje zatim zagadilo osnovno značenje riječi "stolica", jer je u ljudima počelo buditi neugodne asocijacije. Zbog toga se na kraju stvorila riječ "stolac", a kako su je ljudi htjeli opravdati, izmislili su i legendu da je ta riječ "izvornija" od stolice. -- Zmaj 08:38, 27 Feb 2004 (CET)

message: Ja bih htio pribaciti stranicu Pravopisna pitanja na namespace Wikipedia (to su one žute stranice), jer mi se ne čini ovo kao jedan članak sa jednu enciklopediju, ali je svejedno jedna zanimljiva i važna stranica. Jeli ima razloga protiv prijedloga? Ako ne, prominit ću to sa par dana. --denny vrandečić | razgovor 16:47, 26 Feb 2004 (CET)
replies: text: Može, može. Imaš i drugu mogućnost: da to bude talk stranica "Pravopisnih pravila", a da na početku pravila piše kako se pitanja mogu postavljati na talku. Kako hoćeš. -- Zmaj 08:38, 27 Feb 2004 (CET)

message: Možda bi članak Pravopisna pitanja trebalo pod kategoriju wikipedia? --Ante Perkovic
thread_title:  kategorija 

thread_title:  bosanski,hrvatski i srpski jezik i književnost
Razgovor:Silvije Strahimir Kranjčević

message: U članku piše:
Uzeto sa Ik4m@n's Lektire url : http://www.lektirice.com/ e-mail : lektire@post.hinet.hr 
Je li smimo uzimati materijal od te stranice pod uvijetima Wikipedije? Ako ne, trebat će se ova stranice izbrisati.
Ako ne bude odgovora na ovo pitanje, isto moram izbrisati stranicu. Davam rok od 7 dana. --denny vrandečić  18:43, 25 Feb 2004 (CET)
replies: text: Ostavi to,ja ću to ionako promijeniti jer treba nekih preinaka.Mir Harven 19:07, 25 Feb 2004 (CET)
replies: text: : Al ne bi bilo onda pametnije izbrisati stranicu, pa da je novu napišeš? Trebamo uzet u obzir copyright teksta. --denny vrandečić  19:30, 25 Feb 2004 (CET)
replies: text: :: OK.Mir Harven 22:42, 25 Feb 2004 (CET)

message: Sorry dečki ali realizam nije odrednica u poeziji. Kranjčevićeva poezija je više epsaka, romantička, kozmička ili kako god želite, a realizam s poezijom nema veze.
thread_title:  Kranjo
Razgovor:Lijepa naša domovino

message: Nisam ekspert za oblast, ali sam siguran da je rodnom mesto bana Jelačića Petrovaradin kod Novog Sada, jer prodavnica moga strica je u kući na kojoj je spomen-ploča koja kaže da je u njoj rođen ban Josip Jelačić, i koju su prošle godine ponovo otkrili predsednik skupštine Vojvodine Nenad Čanak i ambasador Hrvatske u SCG.  Ivan Svirčević
replies: text: Istina. Ispravio sam pogrešku. -- Zmaj 15:41, 15 Mar 2004 (CET)
Ako je njemu tada glavni grad bio u hrvatskoj zašto to nije i danas?
Ispravio sam grešku u tekstu himne - prema Zakonu o zastavi, himni... tekst glasi "Teci Dravo, Savo teci", a ne kako je stajalo "...Savo, Dravo..." (http://www.vlada.hr/hr/content/download/13028/148960/file/Zakon_o_grbu_zastavi_i_himni_RH_te_zastavi_i_lenti_predsjednika_RH_NN_55-90.htm )

message: Molim da se članak zaštiti. Ja ne namjeravam voditi diskusiju preko sažetaka.--MAN_USK recider 21:54, 25. veljače 2013. (CET)
thread_title:  Zaštita 

message: Poštovanje, može li se u članak uvrstiti slika  JanaLana (razgovor) 16:16, 21. svibnja 2024. (CEST)
replies: text: Naravno da se može ubaciti u članak. :-) Koreanovsky (Ča–Kaj–Što?!) 20:07, 21. svibnja 2024. (CEST)
thread_title:  slika
Razgovor:Hrvatski pravopis

message: Pitanja o velikim i malim slovima, interpunkciji, ije/je, č/ć, i svemu što se tiče pravopisa postavljajte ovdje: Wikipedija:Pravopisna pitanja!
Da li ispravno piše JAMČEVNI ili JAMSTVENI (vezano uz list, rok itd.)?
replies: text: Jamstveni.Mir Harven 18:11, 19 Mar 2004 (CET)

message: Da li se piše ŠtrBca ili ŠtrPca? 
Nominativ glasi: Štrbac.
replies: text: Štrpca. provodiš jednačenje po zvučnosti, B ispred C mora prijeći u svoj bezvučni parnjak, a to je P. :) Isto je kao kod vrabac (N jd.) i vrapca (G jd.). Inače, pitaš "Piše li se...", a ne "Da li se piše...". Govorimo hrvatski. ;) Inače, ako je to prezime, stvari mogu biti drukčije. --Abyssus 17:50, 28. srpnja 2006. (CEST)
thread_title:  pabirčiti 

message: Što je ispravna uporaba:
sa srpnjOm ili sa srpnjEm
replies: text: Prijeglas. Srpnjem. --Abyssus
Da li se pravilno pise Jakarta ili Dzakarta?

text: Jakarta.--Jolo,27. srpnja 2006.,19:19

text: Džakarta. Fonetiziram sve jer je ovo hrvatski, a ne engleski. --Abyssus

text: Jezik je vrlo kompliciran. Na primjer,piše se Jošikava Eiđi umjesto Joshikawa Eiji,a piše se George W. Bush umjesto  Džordž Buš. Pa,koja se imena pišu isto,a koja ne! Na hrvatski je New York umjesto Njujork,a na hrvatski je Džakarta umjesto Jakarta. Kakva je to zbrka?--Jolo,20. kolovoza 2006.,20:53
replies: text: : Da si pratio raspravu u kafiću, ne bi postavljao takva neobična potanja. --Tycho Brahe 21:24, 20. kolovoza 2006. (CEST)

text: :Ne piše se, transkribira se. Amerikanci pišu latinicom, tu transkripcija i transliteracija nisu potrebne. I nije zbrka nego jezična praksa i pravilo u struci. Pogledaj raspravu i ovaj članak. --Abyssus 21:34, 20. kolovoza 2006. (CEST).
thread_title:  srpnjom ili srpnjem 

message: tekst clanka (bio) je prepisan sa:
* http://www.matica.hr/Vijenac/Vij184.nsf/AllWebDocs/DaliborBrozovicPRVOLICEJEDNINE
* http://www.matica.hr/Vijenac/Vij185.nsf/AllWebDocs/DaliborBrozovicPRVOLICEJEDNINE
Dubby 23:04, 27. kolovoza 2006. (CEST)
thread_title: Prepisano bez dozvole (?)
Razgovor:Rat u Vijetnamu

message: Dio članka koji se tiče Pola Pota i Crvenih Kmera prebacio sam na stranicu Pol Pot. -- Zmaj 19:42, 30 Mar 2004 (CEST)

message: Premješteno: Prema izvorima koje sam konzultirao Prvi indokineski rat naziva se još Vijetnamski rat, a Drugi indokineski rat naziva se Rat u Vijetnamu. Dakle, to bi trebalo uskladiti i dodatno obrazložiti na obje stranice: "Prvi indokineski rat" i "Drugi indokineski rat". No to prepuštam povjesničarima jer nije moja struka. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 93.136.146.235 (razgovor • doprinosi) 11:00, 17. svibnja 2020.‎
thread_title:  Naziv članka 

message: Sjeverni Vijetnam je pod američkim bombardiranjem jurio u Pariz potpisat primirje o nenapadanju Južnog Vijetnama.  Pregovori potpisani 27.01.1973.  Nakon toga američkog uspjeha, amerikanci odlaze, dvije godine kasnije Sjeverni Vijetnam napada i zauzima Južni Vijetnam. Treba naglasiti da su amerikanci bili tamo, komunisti nikad nebi bili izvršili invaziju jer su početkom 1973 nako američkog bombardiranja bili u totalnom rasulu.
Legionar123 (razgovor) 12:44, 24. svibnja 2024. (CEST)
thread_title:  Amerika
Razgovor:Pravopis

message: Bok!
Prepirem se već nekoliko dana oko toga je li hrvatski: teta ili tetka?
Hvala!
Pozdrav!
Marijana
replies: text: teta Mir Harven 13:07, 29 Jul 2004 (CEST)

message: Za razliku od srpskog jezika, hrvatski jezik čuva strana imena onako kako se pišu u jeziku iz koga dolaze. Tako nije Žan-Klod Vandam, nego Jean-Claude Van Damme (ili kako se već zove). No svako pravilo ima svoje izuzetke, a to su ona imena koja su kod nas toliko udomaćena, da su dio hrvatskog jezika: Beč (a ne Wien ili Vienna), Prag (a ne Praha), no Graz, ne Grac ili Stockholm ne Štokholm. Kako Hrvati tradicionalno dobro znaju njemački, Munchen (poželjno s prijeglasom na u), ne Minhen niti Munich. Isto tako imena papi su kroatizirana: Ivan Pavao II. Još par gradova: New York (nikad Njujork), Washington (ne Vošington), no Rim (ne Roma ili Rome), Pariz (ne Paris, pariški ne pariski). SpeedyGonsales 12:22, 11 Nov 2004 (CET)
replies: text: Takvi se toponimi nazivaju egzonimima, imamo ih još od davnina. Nekoć smo govorili Jakin za Anconu, Monakov za München, Gradac za Grac, Dražđani za Dresden, Turin za Torino. Također imamo i svojevrsne egzonime koji su ujedno i historizmi - Mleci za Veneciju ili Carigrad za Istanbul - te ih se rabi kada se govori o povijesnom kontektstu. --Abyssus 14:17, 30. srpnja 2006. (CEST)
thread_title:  može li se na hrvatskom reći Minhen a ne Munchen??? 

message: Pa, i ova stranica treba doradu. Napravit ću kada budem mogao
replies: text: --dnik 15:22, 8. studeni 2007. (CET)
thread_title:  Dorada 

message: Pozdrav svima!
Logirala sam se na Wikipediju, i imam jedan komentar vezano za stranicu http://hr.wikipedia.org/wiki/Hra%C5%A1%C4%87anski_meteorit.
Nisam jezičar po struci, ali logika i moje skromne osnove hrvatskog jezika nalažu da je hrašćanski meteorit pao u Hrašče, a ne u Hrašćinu.
Kako je izvjesno da je na Hrašćinu 1751. pao meteorit, on je hrašćinski, a ne hrašćanski...molim da se to ispravi.
Pozdrav!Hungerwiser (razgovor) 08:11, 2. lipnja 2012. (CEST)
thread_title:  (sa naslovom)
Razgovor:Kuran

message: Ako stranicu ipak treba obrisati, recite zašto, pa ću to napraviti. --Joy 00:44, 15 Aug 2004 (CEST)
Stranica s nekim Dretarom je bez veze, jer je prvi prijevod Kurana na hrvatski napravio reis -ul -ulema Džemaluddin Čaušević još 1937. Prijevod je pretiskan 1969 (Stvarnost, Zagreb). Postoje i srpski prijevodi (Ljubibratićev (1895.)9 i bošnjački (nekoliko njih, napoznatiji je Korkutov iz 1987). Još je preveo na hrvatski Filip Ćorlukić (negdje 1997-9, nemam knjigu). To što je Čaušević bio vrhovnik muslimana nema veze-on se izjašnjavao Hrvatom i prijevod je po jeziku hrvatski, a ne bošnjački (onako kako je taj jezik definiran). Stranicu ili izbrisati ili ostaviti praznom da se upiše nešto o samom Kuranu, a ne (samo) ove gluposti o prijevodima Mir Harven 10:07, 15 Aug 2004 (CEST)
replies: text: :::Onaj tko je pisao tekst o Kur'anu treba poznavati hrvatski jezik da bi pisao na ovim stranicama. Da je bar pisao bosanskim jezikom to bi moglo i proći, ali srpsko-hrvatski je bezživotan i  nakazan jezik koji šteti svima, kako Hrvatima, tako i Bošnjacima a i samim Srbima. Načinio sam neke prilagodbe da bih taj tekst uveo na ove stranice. Nadalje, treba poznavati stvari poput načela hrvatskog, a i svakog drugog nacionalnog jezika da se ne upotrebljava strana riječ ondje gdje postoji domaća riječ', zato sam izmijenio originalno u izvorno, direktno u izravnoi sl. Originalni Kur'an ne postoji nego jedan, nadalje hrvatski se ne kaže treba da radim već trebam (to) raditi, zatim kaže se ja bih, a ne ja bi rekao, to je drugo lice konjugacije - ti bi ili treće on bi rekao. --Tomahawk 09:42, 28. rujna 2005. (CEST)Tomahawk

message: Članak bi trebalo preusmjeriti na izvorni naziv same Knjige : Kur'an, ne Kuran. Pošto nisam član hr wikipedije (te ne namjeravam postati) molio bih nekog od administratora ili nekoga dobronamjernog da to i uradi.
replies: text: Mislim da nije potrebno takvo preusmjeravanje, jer je hrvatski naziv za tu knjigu "Kuran", baš kao što ni za Bibliju nismo stavili kao naziv članka njezino hebrejsko ili grčko ime. Većina ljudi u Hrvatskoj, koje bude zanimalo nešto o Kuranu, tražit će ga pod ovim naslovom. Eventualno se može dodati preusmjeravanje s "Ku'ran" na "Kuran".--Donat 15:52, 27. lipnja 2006. (CEST)
thread_title:  Preusmjerenje 

message: Enciklopedijski članak ima svoju strukturu i određena pravila. Ovaj članak to nipošto ne zadovoljava, upušta se u interpretacije, tumačenja, obračune. Prije liči na propagandni tekst nego na enciklopedijski. Mijenjati!!! — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 78.0.241.27 (razgovor • doprinosi) 
replies: text: Slobodni ste u bilo kojeg trenutku prijaviti se kao suradnik i promijeniti što mislite da ne valja. --Flopy razgovor 19:00, 26. rujna 2010. (CEST)

text: Brzinskim pregledom ne nalazim većih problema u tekstu. (Bilo bi bolje da članak ima više izvora i da ih se drži.) Bez konkretnijih primjera problema s neutralnošću teško je procijeniti. GregorB (razgovor) 00:55, 7. travnja 2014. (CEST)
thread_title: Objektivnost
Razgovor:Slavenosrpski jezik

message: Radi se o pogrješnoj atribuciji, jer "srpskoslovenski" znači nešto posve drugo. Zbog zbrke naziva, evo kratkog prijegleda:
1. staroslavenski srpske redakcije/recenzije/suvrsti, crkvenoslavenski ili srpskoslavenski: jezik u porabi od cca. 1200. do cca. 1700. Postoje i druge redakcije (hrvatska, češka, ruska, bugarska,...). Temeljen na jednom makedonskom narječju iz okolice Soluna.
2. ruskocrkveni, crkveno-ruski: od oko 1700. do sada (u SPC), no, realno do oko 1750. Uveženi ruski jezik toga doba.
3. slavenosrpski, slavenoserbski, slavjanski, slovenski, građanski, graždanski: hibrid ruskocrkvenog i srpskih govora Vojvodine. Od oko 1750. do cca. 1830.-1850.
4. srpski standardni jezik, nastao na temelju reforme Vuka Karadžića i temeljen poglavito na novoštokavskom pučkom govoru (uz mješavinu štokavskih dijalekata, pa i ne-novoštokavskih). Stiliziran u dosta stvari prema hrv. jezikoslovnoj baštini, no uglavnom temeljen na srpskim štokavskim (ne torlačkim) seoskim govorima. Reforma je ozbiljno započeta 1818., a završena 1864.
Dalje samo slijedi uglavnom stilski razvitak, manje promjene u sintaksi, morfologiji,...te pravopisu, kao i većinski prijelaz na ekavicu mjesto od Vuka forsirane jekavštine. Sve veća upotreba latinice u zadnjih 50 godina, što izaziva političke sporove.
Evo-to je kratka povijest srpskog jezika. Srpskoslovenski je pod brojem 1., dok je slavenosrpski pod brojem 3. Mir Harven 21:24, 20 Aug 2004 (CEST)

message: Prizrenko-timocki ili torlacki, kako ga vi zovete, spada u red staro-stokavskog narecja i logicno je da je 
temelj novoj stokavici tj. ekavici i ijekavici!!! --Stefan VL (razgovor) 02:16, 21. lipanj 2009. (CEST)
thread_title:  primedba
Razgovor:Grad

message: Glupost. Znaci neko manue mjesto u Dalmaciji s nekoliko kuca koje se bavi turizmom je isto grad? I don't think so ;)— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 82.193.210.134 (razgovor • doprinosi) 19:03, 22. kolovoza 2004.

message: Grad je žarište socijalno-ekonomske transformacije, glavni incijator i nosilac funkcionalnih odnosa u prostoru; utječe na način organizacije okolnog prostora: okolina proizvodi sirovine za funkcije grada, u gradu postoji tržište - okolina proizvodi za tržište...za grad su karkateristične sekundarne (transformacija sirovina, trgovina) i pogotovo tercijarne djelatnosti (ekonomija, trgovina, znanost, kultura, uprava ...).
Selo se razlikuje po socijalno-kulturnim elmentima, načinu života u maloj zajednici, odnosima među ljudima, elementima rada, niskoj gustoći stanovništva i izgrađenosti, prvenstveno se bavi primarnim djelatnostima (poljoprivreda, stočarstvo, ribarstvo, šumarstvo...), to je naselje sa ruralnim i neruralnim stanovništvom...
— Prethodni nepotpisani komentar napisao je 213.191.150.73 (razgovor • doprinosi) 13:55, 13. ožujka 2005.
thread_title:  grad 

message: Na stranici Šibenika imamo izvor koji kaže "Šibenik nije prvi hrvatski samorodni grad: Provjerili smo koliko istine ima u mitovima o Krešimirovom gradu". Trebalo bi tj pojam obraditi. Setenzatsu.2 (razgovor) 16:07, 27. ožujka 2023. (CEST)
thread_title:  Samorodni grad?
Razgovor:Paskal

message: Kako radi ta tražilica? Upišem Pascal ili Pascal (SI jedinica) i ne otvori mi ovu stranicu, koja korist od nje? [[User:Vaso|Vaso]
trebas tocno upisati Pascal (SI jedinica)  i pritisni na 'idi' dugme ,  wikijeva trazilica nije toliko dobra.....Vodomar 23:13, 21 Feb 2005 (CET)

message: Trebalo bi promijeniti naslov.
thread_title:  Službeni naziv je paskal
Razgovor:Arhitektura računala

message: Pa dobro-dokle će ovo ? Hrv. je RAČUNALO, srp. je RAČUNAR. Pa to je bar trivijalno. Dajte uzmite običnu ustanovljenu hrv. komp. terminologiju (ne tražim Laszlove vratolomije) i basta.
Tu su rječnici različite kakvoće, pa izaberite: http://www.hnk.ffzg.hr/jthj/rjecnici.htm Mir Harven 14:35, 10 Sep 2004 (CEST)
replies: text: Usput-iako se ne slažem s dosta prijevoda, ovdje je bar na hrpi: http://www.hnk.ffzg.hr/jthj/HRR.htm Mir Harven 14:38, 10 Sep 2004 (CEST)

message: User:Mir Harven baš ti hvala sto si mi objasnio ove pojmove i na uputu, ali nemoj biti takav. Ja koristim izraz računar i računalo kada govorim tako da je to za mene ista stvar isto kao sto je brokva, čavao i ekser.  No pravopis je pravopis ja to razumijem i to je tvoj "pet hate" kad ljudi ne pišu kako treba. Samo pogledaj neke od onih baranjskih clanaka, i nedaj boze promjeni mjesec napisan u rimskim brojevima u ime meseca jer ce ih originalini.  Joy hvala ti na brdu ispravljenih grešaka: gramatičkih, sintaksnih i pravopisnim. Njih ima ih svudgje po cijeloj hrvatskoj kao i ostalim wikipedijama, a nadam se bice ih i jos a ne samo od mene. Ako ti se nesto ne svida mjenjaj.
replies: text: Naravno da ih ima i bit će ih, ali to ne znači da se oko njih ne treba truditi. Na kraju krajeva, ovo jest enciklopedija, mora sve biti pravilno :) --Joy 15:17, 16 Sep 2004 (CEST)
thread_title:  Krivopis, pravopis, pojmovi
Razgovor:Arheologija

message: Slijedi komentar nepoznatog intelektualca, kojim je zamijenio normalan tekst članka. Kad se već poziva na razum, svijest i savjest, mogao je primijetiti da ih njegov način NE slijedi. Krešimir Ižaković 12:17, 14 Jan 2005 (CET)
Arheolozi,astro-arheolozi etc.,i svi oni kojih zanima proslost nase postojbine onakve kakva ona zaista je,a ne da nas u neznanju drzi crkva,svjetske velesile ili mozda samo sacica mocnika,nek se ujedine,i sa svojim resorima razotkriju sve tajne drevne proslosti homo geocosmicusa,pokrenu znanstveni preporod koji ce odredit daljnji tok nase civilizacije.cijeli svijet je pun dokaza koje samo oni mogu pravilnim pristupom predociti svijetu,i pomoci covjeku da krene visim i zrelijim tokom svijesti.
ps.clanak je pod arheo. jer vjerujem da ovi ljudi can make a difference!!!

message: cao
posjetite www.happylevel.users.cg.yu
na toj adresi mozete naci neke od slika figura iz rimskog doba pronadjene u niksicu
ako je neko zainteresovan moze da se javi
sve je na prodaju
pozdrav
thread_title:  Ne spada u enciklopediju:
Razgovor:Hard Disk

message: Već je rečeno da ne valja ova terminologija. Pogledati http://hr.wikipedia.org/wiki/Dijelovi_ra%C4%8Dunala . Usput-monitor je hrvatski zaslon, pa treba biti pod "z". Mir Harven 14:12, 21 Sep 2004 (CEST)

message: Za hard disk uredu je koristiti "tvrdi disk" jer hard je tvrd ali i krut je isto tako dobar. Inace na predlozenom rijecniku []  - referenca za "hard disk" je disk. 
Inace kada uradi google dobijes sljedece
Imenica           Broj Stranica
kruti disk           793 
tvrdi disk         8,460
inaće čvrsti disk koristi se u srpskom jeziku.
Prema tome tvrdi disk je ona rijec koja se najvise koristi, dok bi trebalo koristi takodjer i kruti disk jer se koristi a unutar definicije tvrdog diska koristiti imati i referencu i na hard drive jer se to takoder koristi.
Ja cu ispraviti diagrame, kopirati sve sto je na stranici hard disk na tvrdi disk, a ti mozes preusmjeriti ih sve na tvrdi disk.
Vodomar
22-Rujna-2004 8:58 (GMT+10)
replies: text: Stavi tvrdi (a i "kruti" ima groteskne erotske asocijacije), pa preusmjeri. Bit će to cakum-pakum. Mir Harven 01:06, 22 Sep 2004 (CEST)
thread_title:  hard disk
Razgovor:Znanstvena fantastika

message: Istina je da je Douglas Adams ostavio trag, ali treba onda dopuniti tipove SFa, sa SFom od čijeg čitanja boli želudac (od smijeha). --SpeedyGonsales 04:43, 22 Sep 2004 (CEST)
Svakako. Očekivao sam da će se netko toga prihvatiti da ne moram ja. ;o)
Pozdrav! Krešimir Ižaković 09:29, 22 Sep 2004 (CEST)
He, netko je dopunio tipove zf-e, ali mu nešto gadno ne valja s pravopisom :-)
To sam sredio, i maknuo sam slijedeću formulaciju iz tipova:
"ZF je često bio eksperimentalan žanr koji je izbjegavao definicije. Autori su često uzimali dijelove drugih žanrova kao što su horror, tehno trillere, krimiće, fantasy i ukomponirali ih u zf. Moglo bi se reći da na nekoj apstraktnoj razini da je ZF nad-ideja koja povezuje druge ideje u književnom djelu."
i mislim da bi je trebalo malo bolje formulirati, pa može doći gore u definiciju znanstvene fantastike.
SpeedyGonsales 21:47, 22 Sep 2004 (CEST)
Evo me na Wikipediji nakon podulje pauze.
Hmmm...sudeći prema duljini nabrajanja primjera za razne motive SF-a, slučajnom namjerniku moglo bi se učiniti da su seksualne teme, posebice u "perverznim" izvedbama, dominantna tema ZF-a. :-) Predlažem koautoru da skrati taj dio te da napiše detaljan članak naslovljen sa Seks u znanstvenoj fanastici.
Živjeli!— Prethodni nepotpisani komentar napisao je Brumiko (razgovor • doprinosi)

message: Predlažem da se ovaj dio izdvoji iz članka. Mislim da ima dosta sadržaja za novi (kao npr. :de:Themen und Motive in der Sciencefiction,  :en:List of science fiction themes ili :pt:Temas da ficção científica). --Dubby 11:14, 19. travanj 2007. (CEST)
replies: text: Ja sam "krivac" za dio o Erotici, ali kako je cijela stranica natrpana temama, očigledno se nije u početku smatralo da bi svaku temu trebalo posebno izdvojiti. S druge strane nisam kriva što drugi nisu o ostalim temema više napisali, a ja sam dodala koliko sam dodala o Erotici (što nije nikako previše) i Cyberpunku, između ostalog. Naravno da bi bilo najbolje kada bi se svaka tema za sebe izdvojila, jer bi onda bila  pokrivena i međuwikipoveznicama. Pa stoga predlažem da pogledate svi koji ste sudjelovali u ovom članku, odnosno, barem mi koji češće ovdje nešto dodajemo, da pokušamo onda izdvojiti što više toga, a da nam na neki način ostanu sačuvani naši doprinosi. Što mislite o tome? --Roberta F. 21:35, 19. travanj 2007. (CEST)
replies: text: :OK. Mislim da je dobro tako kako je Roberta počela. --Dubby 21:57, 28. travanj 2007. (CEST)
thread_title:  Teme i motivi znanstvene fantastike
Razgovor:George Orwell

message: Ispravio sam dijelove (pravopis itd.), no, ovaj inače dobar tekst ima i dvije nedostatnosti:
1. Orwellova škola je poznata kao Crossgates, a ne Sv.Ciprijan (formalno ime). Svatko tko je čitao "Such, such,.." zna to. Isto-on u Etonu nije stekao nikakve prijatelje. Njegovo je društvo bilo iz lijevih krugova ili odmetnutih komunista (Muggeridge, Koestler,..)
2. stvar o okultizmu je muljava, jer dolazi iz dosta nepouzdane biografije i realno-marginalna je.
Nije da pilim, no pročitao sam sve Orwellove eseje, 2 romana (nisam "Keep the aspidistra.." i "Burmese days", a ni dio pisama), pa mislim da nešto o tom mogu i reći. Dodat ću kasnije i nekoliko stvari.  Mir Harven 11:51, 22 Sep 2004 (CEST)
Ne znam, ja sam samo prevela originalni tekst sa engleske Wikipedie. :-) — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Rh4ps0dy (razgovor • doprinosi) 21:44, 17. lipnja 2005.

message: Zašto su uklonjenne legitimne poveznice na knjige ? One jesu tipa preuzimanja/download, no tako je i drugdje. Mir Harven (razgovor) 10:25, 24. veljača 2009. (CET)
thread_title: Uklanjanje poveznica
Razgovor:Kratica

message: Ovo korigirati. U hrvatskom su kratice različite od skraćenica.
Npr: KRATICE su EU, SAD, HDZ, IRA, BMW,.. (dakle, samo početna slova ili akronimi.) SKRAĆENICE se tvore od dijelova riječi: npr. politbiro, Cronet, kompartija,..Mir Harven 21:38, 23 Sep 2004 (CEST)
replies: text: Uređeno. --Gdje je nestala duša svijeta (razgovor) 12:42, 17. travnja 2010. (CEST)
----
To je i mene dugo vremena bunilo, ali se ipak s vremenom razjasnilo. Tko želi provjeriti, može vidjeti da svi hrvatski pravopisi (bez obzira na autore, podjednako Babićev Londonac, Anić-Silić, Matičin pravopis i IHJJ-ov) imaju poglavlje Kratice. Dalje, rječnici ili upućuju riječ skraćenica na kratica ili nemaju riječ skraćenica.
Jednako se akronim upućuje na pokrata, npr. VRH str. 24. Stoga sam uskladio nazive naših članaka Kratica i Pokrata s postojećim relevantnim izvorima, sinonimi su preusmjeravanja na češće rabljene riječi. SpeedyGonsales 16:55, 22. studenog 2015. (CET)
thread_title:  Terminologija