lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Zatvorenikova dilema

message: Formulacija iz prvog odlomka nije najbolja. Ispada kao da obije strane znadu za onu drugu i njen stav, pa odbijadu suradnju. Problem je zapravo ono: postoje obije strane, ali ne znadu kako će ona druga postupit, jer su ka' zatvorenici u odvojenim ćelijama. Zbog toga svaka strana grabi varebca, a pušća i goluba i varebca, odnosno poseže za "sigurnijim" manje štetnim po njega rješenjem, a ne poseže za potpunim dobitkom koji bi donijela suradnja s drugom stranom, no to nosi rizik (zbog nesuradnje druge strane), jer to zahtijeva otvaranje (i time izloženost) i potpuno povjerenje. Kubura (razgovor) 08:12, 1. srpnja 2016. (CEST)
Predložio bih da se članak preimenuje u: Zatvorenikova dilema. Ovdje je tako navedeno: https://www.enciklopedija.hr/clanak/zatvorenikova-dilema
MarkoK1984 (razgovor) 13:30, 28. ožujka 2024. (CET)
replies: text: Marko, ponekad WP:BO. ponor (razgovor) 13:35, 28. ožujka 2024. (CET)
replies: text: :Hvala! Nisam htio mjenjati naslov bez savjeta nekog iskusnijeg suradnika.MarkoK1984 (razgovor) 13:45, 28. ožujka 2024. (CET)
thread_title:  Zašto je dilema zatvorenika
Razgovor:Živila Hrvatska (Glasna jasna)

message: Tekst pjesme u članku izgleda mi istovjetan pjesmi Živila Hrvatska (Glasna jasna), koja je obrada koju izvode Najbolji hrvatski tamburaši a ne izvornik koji je Šenoa napisao a kojega je naziv Hrvatska pjesma (objavljena u časopisu Vijenac 1873. godine, pogledati ovdje: str. 124.-125.)?
replies: text: HRVATSKA PJESMA

text: Glasna, jasna od pameti

text: Preko dola, preko gora

text: Hrvatska nam pjesma leti

text: Sve do sinjeg tamo mora,

text: Časak meka.

text: Čas kô grom:

text: Vječna jeka

text: Za naš dom

text: Davor oj,

text: Brate moj!

text: Nek se slože grla bratska:

text: Živila Hrvatska!

text: Gromorna se orijaše,

text: Zator slaveć

text: Tatar-kana;

text: Uz nju vječnom slavom sjaše

text: Zastava od sto nam bana;

text: Turad splesa

text: Bakač ban,

text: Svijet potresa Frankapan,

text: Pojuć: oj!

text: Brate moj!

text: Nek nam bljesne sablja bratska,

text: Živila Hrvatska!

text: Širom vala pjesma zvoni,

text: Naša pjesma iz sto grla,

text: Kada u svijet lađu goni

text: Od mornara četa vrla.

text: Talas vrije,

text: Gine brijeg;

text: Slavno vije,

text: Naš se stijeg;

text: Mornar moj Pjeva: oj!

text: Složite se grla bratska,

text: Živila Hrvatska!

text: Nojcom blagom tih se ljulja

text: Ljupke pjesme odziv sladak,

text: Kao milen pijev slavulja,

text: Što kroz zelen cvili hladak,

text: Kad doziva

text: Vojno drag

text: Milka živa

text: Uzor blag:

text: Dođi oj,

text: Raju moj!

text: Mladim pjeva četa bratska:

text: Živila Hrvatska!

text: Davor, braćo, s duše pune,

text: K zvijezdam nek se pjesma vine,

text: Kada klikće, plače, dune,

text: Kao vjetar sred pučine.

text: Svako doba Svaki čas

text: Sve do groba Diži glas,

text: Pjevaj oj,

text: Brate moj!

text: Nek se čuju grla bratska:

text: Živila Hrvatska!
Vijenac 1873.--Rovoobo Razgovor 03:55, 9. srpnja 2016. (CEST)
thread_title:  Pjesma
Razgovor o kategoriji:Nižerazredna nogometna natjecanja SR Hrvatske

message: Ovo su mahom hrvatska nogometna natjecanja. Ovo je za podkategoriju koja bi u naslovu odražavala da se radi o nogometu u Hrvatskoj u doba (socijalističke) Jugoslavije. Kubura (razgovor) 09:23, 20. srpnja 2016. (CEST)
replies: text: Generalno pravim dodatke o natjecanjima na teritoriji Hrvatske (SR Hrvatske u SFRJ i Republike Hrvatske). U nekim natjecanjima (npr. Slavonska nogometna zona) su sudjelovali i klubovi iz BiH (Bosanski Brod i okolica). Nije mi u planu u skorije vrijeme da pravim članke o natjecanjima iz drugih jugoslavenskih republika (nisam još icrpio izvore za ova koja radim), ali nikad se ne zna... Ako smatraš da treba preimenovati kategoriju, slobodno... --Pera detlic (razgovor) 12:17, 20. srpnja 2016. (CEST)
replies: text: : Slažem se s Kuburom, kategorija je previše opća. To što su u nekim natjecanjima sudjelovali i klubovi iz BiH ništa bitno ne mijenja, to je iznimka a ne pravilo. Premjestit ću članke. SpeedyGonsales 19:01, 18. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Podkategoriziranje
Razgovor:Dragan Laković

message: Može li netko pregledati ovaj članak i ukloniti predloške Predložak:provjeriti i Predložak:wikipedizirati iz njega? --Pera detlic (razgovor) 15:04, 21. srpnja 2016. (CEST)
Samo se valja navesti autore referenciranih članaka, a za ono s yugopapira navesti iz kojih je novina (autor članka, nadnevak izdanja...). Kubura (razgovor) 19:32, 26. srpnja 2016. (CEST)
replies: text: Izmjenio. --Pera detlic (razgovor) 12:28, 19. rujna 2016. (CEST)
replies: text: :Mogu li se sad ukloniti ovi predlošci na početku članka? --Pera detlic (razgovor) 10:58, 20. rujna 2016. (CEST)
thread_title:  Predlošci provjeriti i wikipedizirati
Razgovor o predlošku:Kalendar

message: Prvi kalendar na hrvatskoj wikipediji napravljen je 2006. godine. Napravljen je dosta jednostavno, jer u to vrijeme mediawiki softver nije bio ovako kompliciran kao danas. Tako je to išlo sljedećih... najmanje 10 godina (u kategoriji se mogu vidjeti ručno napravljeni kalendari za neke ili sve mjesece 2009., 2011., 2012., 2013., 2014., 2015., 2016. godine).
Početkom 2016. godine se dosta pričalo (izvan wikipedije) kako bi bilo vrijeme da se kalendari slože automatski, da ih ne mora netko slagati na ruke svake godine. Ali tko bi to treba složiti?
thread_title:  Uvod 

message: Izvjesni kolega je danas komentirao da kalendar na engleskoj wikipediji nije loš, ali da ima mali milijun predložaka, i da mu se ne da to slagati ako mora kopirati sve te predloške. Pa sam složio programčić koji prevodi argumente predložaka (jer na ruke prevoditi desetak ili 20-ak predložaka je recept za prilično dugotrajnu glavobolju). Slaganje funkcionalnog kalendara je u tijeku.
thread_title:  Zaglavak 

message: I ovaj (novi) kalendar (:Predložak:Calendae) nije savršen, naime od ručnog rješenja koje nam je dobro (ručno) služilo kakvih 10 godina, došli smo (ograđujem se, još nismo :)) do automatskog koji je valjan do 2037. godine, dakle sljedećih 20 godina.
Nadajmo se da će u međuvremenu netko složiti kalendar koji će raditi sljedećih najmanje 40 godina, ako ne i koju više.  SpeedyGonsales 22:05, 21. srpnja 2016. (CEST)
thread_title:  Budućnost
Razgovor:Franjevački samostan Uzvišenja Sv. Križa i svetište sv. Nikole Tavelića u Sarajevu

message: Službenim vlastima nije se isplatilo popravljati tuđe ruševine..., Franjevci nisu čekali, nego uz pomoć Božju i dobre ljude... -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. •  17:35, 23. srpnja 2016. (CEST)
thread_title:  Enciklopedisjki stil?
Razgovor:Domoljubna koalicija

message: Do sada izašli su HSS i HDZ. Glavni tajnik HSP AS 
Sačekati još malo dok se ne izjasne i drugi ili ažurirati postojeće stanje?--Rovoobo Razgovor 11:21, 26. srpnja 2016. (CEST)
HSP AS osnovao Domovinsku koaliciju, Miroslav Rožić glasnogovornik Izbornog stožera „Domovinske koalicije“!--Rovoobo Razgovor 13:28, 30. srpnja 2016. (CEST)
thread_title:  Izlasci iz Domoljubne koalicije
Razgovor:Hrvatski MMA savez

message: Naslov bi trebalo promijeniti tako da MMA piše veliki tiskanim slovima, jer je to standard u svijetu i kod nas. Hrvatski MMA savez. — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 88.207.5.111 (razgovor • doprinosi) 21:10, 27. srpnja 2016.‎
replies: text: . Maestro Ivanković 23:11, 27. srpnja 2016. (CEST)
thread_title:  Naziv članka 

message: MMA borac Rachael Ostovich. Je li hrvatskog porijekla? 213.149.61.75 16:02, 3. prosinca 2017. (CET)
thread_title:  Porijeklo
Razgovor:Majlinda Kelmendi

message: Peć nije na Kosovu nego u Metohiji. Rođena je 1991. godine kada je to bila autonomna pokrajina Kosovo i Metohija...tada u sastavu SR Srbije, a država u kojoj je rođena zvala se SFR Jugoslavija. Običaj je da se piše država u kojoj je rođena pa ako se u međuvremenu nešto promenilo staviti napomenu u zagradi (danas Kosovo)...mada Mostar nikada neće biti u Bosni kao što Dubrovnik neće biti u Lici ili Zemun u Slavoniji (ma kako se tada država bude zvala).
thread_title: Peć
Razgovor:Alias

message: Članak je napisan iz Unix/Linux perspektive, iako alijasi postoji i pod drugim operacijskim sustavima. Kako su moji DOS dani bili prilično davno, ostavit ću dopunjavanje članka glede drugih operacijskih sustava kolegama koji imaju svježija iskustva bilo glede DOS-a ili npr. Windows PowerShella. SpeedyGonsales 23:43, 10. kolovoza 2016. (CEST)
replies: text: Mislim da članak ne treba imati takav uvod, tj. orijentiran na Unix(oide). Aliasi se u istom smislu (zamjena kobasice kratkom komandom) rabe na više mjesta, i kao dio OS-a i u programima, te treba dati opću definiciju. Npr, ima ih IRC protokol za Mirandu (kod koje ih aktivno rabim, a to znaju oni koji su redovno na IRC-u, npr. /slap /me slaps $1 around a bit with a large trout http://www.youtube.com/watch?v=WsfiD78Cy0s ), ali ne znam gdje staviti u ovakvoj koncepciji članka. Dakle, autoru predlažem: poraviti uvod i predvidjeti mjesto za spominjanje (ne i detaljno opsivivanje u suštini iste stvari), s 2-3 karakteristična primjera uporabe (također ne pretrpavati).  • Bonč (razgovor) • Recursive, adj.; see Recursive. •  01:46, 11. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Sustavi
Razgovor:Echo (naredba)

message: Opisan je echo u Unixoidima (dvije inačice) i ukratko je navedeno ono najbitnije glede implementacije echo naredbe u PHP-u. Svrbilo me napisati da print u Pythonu 3 ide u suprotnom smjeru, tj. izveden je kao funkcija (traži zagrade) a ne kao jezični konstrukt, ali to nema veze s echo naredbom, nego s print naredbom, odnosno razlikom filozofija Pythona i PHP-a odnosno Perla.
Preciznije, iako echo postoji u samo u PHP-u, zapravo se radi o razlici filozofija Pythona (There should be one — and preferably only one — obvious way to do it) i Perla (TIMTOWDY), jer zlobnici bi rekli da je teško reći da PHP ima ikakvu filozofiju. Preciznije bi bilo reći - PHP je stvaran da ima strelovit porast krivulje učenja (jako je user friendly) jer mu je sintaksa jako slična najraširenijim programskim jezicima vremena kad je nastao, i jako-jako dugo vremena je čuvana backwards kompatibilnost. Prve naznake promjena dolaze od PHP inačice 7, nakon što se popularnost PHP-a donekle smanjila te nakon što su velike tvrtke koje su svoje ogromne količine programskog kôda napisale u PHP-u poput Facebooka napravile nove prevoditelje za PHP - HHVM i konačno - Hack, dijalekt PHP-a stvoren kako bi se riješili problemi legacy PHP-a. Ovo zapravo treba ići u članke HHVM i Hack. :) SpeedyGonsales 01:06, 11. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Unix i PHP
Razgovor:HHVM

message: Bilo bi zanimljivo napisati odlomak Povijest HHVM-a, iako se radi o projektu koji živi tek nekoliko godina, pogotovo imajući u vidu da od kad je zaživio HHVM ne samo kao interni Facebook-ov projekt, nego kao virtualni stroj koji rabe i drugi naveliko, od tada PHP ekipa naveliko radi na modernizaciji PHP-a što je i dovelo do onoga što se danas zove PHP 7. Tko ima znanja i volje malo kopati po netu za usporedbama brzine izvođenja PHP kôda na PHP5, PHP7 i HHVM platformi, ima zanimljivih efekata. Gledao sam to prije jedno 6-12 mjeseci, bio sam poprilično impresioniran što je "ekipica" iz Facebooka napravila. Nije slučajnost što su poslužitelji Wikimedije od 2014. na HHVM-u. SpeedyGonsales 01:52, 11. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Povijest HHVM-a
Razgovor:Printf

message: Ovaj članak teoretski bi mogao biti jednako dug kao povijest uporabe računala, jer ispis je jedna od osnovnih operacija, a printf je jedna od najčešćih naredbi koja se rabila ili se rabi za ispis, uz naravno print naredbu. Kako mi je vrijeme ograničeno i kako nisam siguran koliko je C standard 2011 raširen po raznim OS-ovima, nisam naveo kompletnu C11 specifikaciju nego sam naveo samo nekoliko češće rabljenih tipova i primjera za par češće rabljenih programskih jezika. Izbjegao sam dupliciranje, nisam naveo PHP primjer jer bi on bio (u ovom slučaju) identičan C primjeru.
Korisno bi bilo upotpuniti članak cjelovitom specifikacijom svih parametara (ne samo tipova), a moglo bi se nešto napisati i o ranijoj uporabi u npr. Fortranu, COBOL-u i Algolu.Majstori Fortrana, upućen vam je izazov!  SpeedyGonsales 17:54, 11. kolovoza 2016. (CEST)
replies: text: Davno mi bijaše COBOL, a još davnije Fortran.--MaGa▀▄poruči mi 18:31, 11. kolovoza 2016. (CEST)
replies: text: : Ulovi se knjige, majstore (Fortrana?).      SpeedyGonsales 18:48, 11. kolovoza 2016. (CEST)
replies: text: ::Za nas kasno jeeeeeeeeeeee....--MaGa▀▄poruči mi 18:53, 11. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Povijest i još ponešto
Razgovor:Višejezgreni procesor

message: Nešto članaka o softveru imamo, ali količina i kvaliteta članaka o hardveru je prilično tanka, pa sam stoga započeo ovaj članak, da se malo maknemo s mrtve točke. Kad pogledam Wikipediju u tom pogledu, moglo bi se pomisliti da u Hrvatskoj nitko nema računalo, da su svi bokci koji još dan danas za večeru love ribe ili divljač po šumama, a da mlijeko dobivaju mužnjom krava, koza i ovaca. 
Dok je naprotiv situacija obratna, svaki klinac ima mobitel, ali izgleda da većina njih blage veze nema da je svaki noviji, malo napredniji mobitel zapravo računalo koje po svojim karakteristikama često ne zaostaje bitno za laptopima ili računalima koje ti isti klinci imaju na radnim stolovima. Razlike su obično tri:
* u potrošnji struje procesora, oni u mobitelima su ili praktično osakaćeni da baterija ne bi crkla u manje od 2-3 dana, ili su korisnici jadni jer ako zaborave uštekat mobitel navečer u struju, ujutro je mrtav. Ali kao što neki i7 procesor ima npr. 8 jezgri, tako i ARM Octa-core 1.6 GHz Cortex-A53 u nekom novijem mobitelu ima 8 jezgri. Razlikuju se "samo" u potrošnji "struje". OK, i još nekim detaljima.
* u mediju za skladištenje podataka, i brzini i dostupnoj veličini prostora. Kapacitet računalnih diskova danas se mjeri u terabajtima, dok su SD ili slične kartice u mobitelima još uvijek na razini gigabajta
* u ekranu - računala imaju 15-inčne ili veće zaslone (rad na laptopu s 12-inčnim zaslonom je mučenje); relativno nedavno su se pojavili 4K monitori dimenzije 40-inča. Cijene su još uvijek iznad 5 tisuća kuna, ali nekoć su i 24-inčni monitori koštali preko 5 tisuća kuna.
Još malo pa će ili baterije na mobitelima postati bolje ili će procesori trošiti još manje energije, pa će se na mobitelima moći raditi čuda kao u filmu Enderova igra.  SpeedyGonsales 23:00, 11. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Hardver
Razgovor:Yes

message: Ovaj članak nema predložak mrva jer se o naredbi yes ne može puno više napisati nego je sad napisano. Ako je nešto bitno izostavljeno, molim ostavite mi poruku na mojoj stranici za razgovor. SpeedyGonsales 23:27, 11. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Mrva
Razgovor:OTP banka d.d.

message: Više je zaštićenih (©) izvora na kojima se javlja tekst iz članka; naveden je jedan, koji se nalazi i na stranicama Web Arrchive. -- Bonč (razgovor) • Tagline: Wikipedija je slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati. •  16:12, 12. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  CBris 

message: Dobivena je dopusnica od OTP banke Hrvatska za tekst. Poslana je dopusnica na elektroničku poštu administratora. Simtokic (razgovor) 09:24, 18. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Dopusnica
Razgovor:Zvjezdane staze 13: S one strane

message: Prvo sam našao plakat filma na stranicama prikazivača Cineplexxa u niskoj rezoluciji, koja je sukladna uvjetima pravedne uporabe. Kasnije sam došao do plakata na stranicama distributera, u nešto višoj rezuluciji koja možda nije sukladna s uvjetima pravedne uporabe, pa tu sliku nisam postavio, ali dajem ovdje poveznicu za one koji žele vidjeti taj plakat:  http://slike1.blitz-cinestar.hr/Plakati/6.6.2016_12_20_01_Star_trek_HR.jpg?preset=thumb-500 Iako, u odlomku Vanjske poveznice navedena su dva foršpana s hrvatskim titlovima na youtubeu, pa se lako može dobiti dojam kakva je produkcija filma.
Fale nam članci o likovima Zvjezdanih staza, i o nekim glumcima u filmu, Chris Pine se u zadnje vrijeme pokazuje kao dostojna zamjena glumcima tipa Jamesa Deana i Toma Cruisea, iako mu članovi klana Hemsworth (Thor i njegov brat) ponekad mrse račune.  SpeedyGonsales 21:57, 12. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Plakat filma, foršpani, glumci
Razgovor:Xargs

message: Ne sviđaju mi se previše primjeri na engleskoj wikipediji, pa sam iskopirao samo jedan koji je koristan, te sam stavio jedan koji sam sâm napisao za članak AWK koji rabi xargs. Bilo bi zgodno smisliti još koji primjer, a za probleme koji su spomenuti na engleskoj wikipediji (koje nisam naveo) spomenuti ih kad i ako se napišu bolji odnosno potpuniji primjeri. 
* https://www.kernel.org/pub/linux/kernel/v2.6/
Kernel 2.6.23 izašao je 2007. godine. Sad bih nešto komentirao, ali neću.  Treba dokumentirati i ZX81 i C64, ali anakrono je ako je 50 ili 80 % primjera iz 2001. godine, a xargs se rabi i danas, za neke druge stvari iz drugih razloga.  SpeedyGonsales 00:33, 13. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Primjeri
Razgovor:Metro vagoni tipa 81-717/714

message: Pozdrav TatraTram,
ako si konačno završio s uređivanjem članka (zadnje uređivanje je bilo prije skoro godinu dana!), zamolio bih te da makneš onu obavijest u kojoj stoji da nas moliš da ne uređujemo stranicu. A ako još radiš na stranici, zamolio bih te da malo požuriš.
Vb271103 (razgovor) 13:46, 9. srpnja 2017. (CEST)
thread_title:  Jesu li radovi konačno gotovi?
Razgovor:Cat

message: Postoji type u DOS-u i novijim Microsoftovim proizvodima, ali Cygwin i Windows PowerShell imaju također cat. Mislim da je time sve bitno glede shell ispisa pokriveno. SpeedyGonsales 17:53, 14. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Ostali OS-ovi
Razgovor:Cd (naredba)

message: Zanimljivo bi bilo (ako već ne korisno) navesti specifičnosti cd naredbe na različitim sustavima. U predlošku nema pushd i popd naredbi, možda ih treba dodati? SpeedyGonsales 19:04, 14. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Ostali sustavi
Razgovor:Ls

message: Ova naredba ima mali milijun opcija, ne pada mi na pamet čak ni popisivati ih sve, a kamoli opisivati. Može se dodati još koju češće rabljenu opciju, možda -i ili neku od opcija za sortiranje, ali nisam htio pri započinjanju članka razmišljati koliko daleko ići. Za uvod je ovo dovoljno, za više: man ls. Korisno bi bilo nešto reći o drugim sustavima, kako funkcionira dir na Linuxu a kako na Windowsima, da su /bin/dir i /bin/ls datoteke iste veličine na Linuxu, ali nemaju isti inode, i zašto. SpeedyGonsales 19:45, 14. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Opcije, drugi sustavi
Razgovor:Tr

message: Kad ljudi ne bi griješili pri tipkanju, da su odmah nakon ASCII-ja osmislili UTF-8 ne bi nam skoro ni trebale naredbe ili funkcije poput tr i  strtr , te replace ili str_replace (dajem poveznice na jezike koji imaju tr i replace izvedene kao posebne naredbe, Perl npr. nema nego rabimo regexp čudesa tipa $string =~ s/apples/oranges/;. No mi radimo gomile zatipaka pa nam ovakve funkcije i naredbe trebaju. Dodajte primjere po volji, može se napisat druga inačica AWK zadatka gdje se umjesto AWK-a za biranje 1., 5. i 9. stupca mogu iskoristiti tr i cut (namjerno ne želim napisati taj primjer, nek' to piše onaj tko želi malo vježbati, to je ionako stvar jedne (nespomenute) opcije i 2 sekunde razmišljanja. Ako i toliko. SpeedyGonsales 20:31, 14. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Korisnost
Razgovor:Sex&Drugs&Rock&Roll

message: Ne želim stavljati predložak stil jer tekst ne vrišti očaj iz sve snage, ali potrebno je sređivanje. Popravit ću što uspijem, tko pomogne dobro je došao. SpeedyGonsales 00:51, 15. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Stil
Razgovor:Treća bitka za Harkov

message: Vidim da imamo hrpu bitaka za grad koji ne postoji. :) Trebalo bi uskladiti nazivlje, a ne da u pola članaka piše Harkiv, a u pola - Harkov. Relativno je lako ispraviti, bilo bi poželjno ispraviti tako da se ne mora za mjesec-dva ispravljati još jednom.  SpeedyGonsales 01:11, 15. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Nazivlje
Razgovor:Cron

message: Cron je jedna od prvih lekcija svakog sistemca početnika. Primjera se može napisati tisuću, možda samo treba dodati naredbu crontab i gdje obično stoje korisnički "crontabovi" (/var/spool/...). Nije spomenut anacron, dcron, fcron. Možda još dodati opis znakova: - i / i , koji mogu doći umjesto brojke i zvjezdice na prvih pet mjesta redaka datoteke /etc/crontab. SpeedyGonsales 23:22, 15. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Cron, crontab
Razgovor:Dopuštenja datotečnog sustava

message: U članku Datotečni sustav opisana su dopuštenja tipična za DOS sustave, ovdje su opisana tipična Unix dopuštenja (u ovom trenutku bez SUID i SGID detalja). O tome ću kad to dođe na red, besmisleno mi je bilo opisivati chmod, chown i chgrp bez da je prethodno igdje rečeno i napisano što to znači 0755 i 0664. Ako netko zna i ima volje pomoći i napisati što je to SUID i SGID, dobro je došao. A onaj tko napiše (netrivijalne) članke AppArmor i SELinux dulje od 2 KB (ne računajući predloške), dobit će posebnu nagradu.  SpeedyGonsales 00:12, 17. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Dubina
Razgovor:Chmod

message: SUID i SGID sam mislio ostaviti tako kako je, ne prevoditi. Ali sticky bit? Ne želim ostaviti tako, a prevoditi kao ljepljivi mi se ne sviđa previše. Na Googlu prva dva rezultata pretrage "ljepljivi bit" (bez navodnika) daju:
* Sigurnost Linuxa KAKO: Sigurnost datoteka i datotečnog sustava
* Vaginalni iscjedak – kada je normalan, a kada posjetiti liječnika
"Ljepljivi bit" u navodnicima daje 6 rezultata. Možda je slabo ljepljiv, a možda se lijepi samo na engleskome.  SpeedyGonsales 01:36, 17. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Terminologija
Razgovor:Chgrp

message: Ovaj članak je ovdje više zbog zaokruženog prikaza teme, nego zbog velike složenosti same naredbe. Naredba ima kao i ostale naredbe iz grupe opcije poput -v, --verbose i -R, --recursive koje nisu spomenute u članku, ali zadatak enciklopedijskog članka ionako nije detaljna specifikacija opcija naredbi određenog operacijskog sustava, ili opcija nekog podskupa ili cijelog skupa operacijskih sustava.
Ako je nešto bitno zaboravljeno, napišite ovdje ili na mojoj stranici za razgovor. SpeedyGonsales 02:17, 17. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Detalji
Razgovor:Kosovska ženska košarkaška reprezentacija

message: U čemu je poenta ovog nazovi članka? Da li samo da se provuče da kao postoji neka reprezentacija kosova? Gde je iti jedan izvor da takvo što uopšte postoji? 62.193.155.244 21:10, 17. kolovoza 2016. (CEST)
replies: text: Odgovor protupitanjem (na besmisleno pitanje nemoguće je dati smisleniji odgovor):

text: Kosovo je zastupljeno na Olimpijskim igrama: https://www.olympic.org/kosovo

text: Ima košarkaški savez: http://www.basketbolli.com/en/news

text: Imamo članke o bivšim reprezentacijama (čehoslovačka, jugoslavenska), što fali budućim?

text: P.S. Molim ne rabiti riječ neozbiljno i wikipedija u istoj rečenici. Wikipedija je volonterski projekt, sve su wikipedije podjednako ozbiljne ili neozbiljne. Razlikuju se samo brojem suradnika i članaka, pa se neki uvjetno "manji" projekti nekome u nekom trenutku mogu činiti neozbiljnim, a veći projekti, tj. projekti na kojima radi veći broj ljudi duže vrijeme - ozbiljnim. Kako su pravila na svim wikipedijama prilično ujednačena, sve se to svodi na isto - svaki projekt kad preskoči neku granicu postane dosta ozbiljan. Npr. dobra je granica 80 tisuća članaka napisanih ljudskom rukom, jer to je otprilike red veličine broja natuknica u većini papirnatih enciklopedija (ne samo na hrvatskom, nego i na drugim jezicima). SpeedyGonsales 21:51, 17. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Budućnost i prošlost
Razgovor o predlošku:Pp

message: Naziv tl dolazi od template (on/to) link, "pp" je od "poveznica (na) predložak". Dugo vremena sam se pitao koji je to vrag "tl", odnosno čemu predložak služi sam znao, ali zašto to glupo ime koje ništa ne znači na hrvatskome jeziku, to nisam znao. Nije uopće komplicirano, samo ako se pogleda kôd predloška. SpeedyGonsales 14:10, 21. kolovoza 2016. (CEST)
thread_title:  Naziv