Razgovor:Tracija

message: Tracija ili Trakija?
replies: text: Sombrero 11:19, 13. veljače 2006. (CET)
Latinski izvornik je Thracia. S obzirom na to da u hrvatskom izgovaramo prema latinskom, trebalo bi biti Tracija (izuzetak kod tih izgovaranja je Makedonija, koja je pretpostavljeni oblik u služb. jeziku, ali valja napomenuti da Macedonija nije uopće pogrješan oblik). Kubura 11:25, 13. veljače 2006. (CET)
Macedonija bi, po meni, bilo ispravno za rimsku provinciju (gdje je latinski mjerodavan), ali ne i za republiku Makedoniju. A i kako bi narod zvali? Macedonci :)))?

text: Sombrero
Jeste, i za republiku Makedoniju može biti Macedonija. I za narod - Macedonci. Dođeš li ikada u prigodu razgovarati sa starijima (naraštaj rođen prije svjetskog/svjetskih ratova), oni će ti izgovarati Macedonija, odnosno za stanovnike Macedonci. Bar sam ja imao takvu prigodu. Pitaj djeda, babu. 
Zato sam i rekao - služb. oblik je Makedonija, ali Macedonija nije pogrješan oblik. Kubura 16:33, 13. veljače 2006. (CET)
thread_title:  Prva rasprava 

message: Mislim da trebamo odvojiti zemljopisni i povijesni pojam. Isto kao što smo već napravili za Makedoniju (vidi Makedonija (regija) i Makedonija (rimska provincija). --Tycho Brahe 10:51, 23. ožujak 2007. (CET)
replies: text: "Tracija (lat. Thracia), u antičko doba naziv za područje na kojem su obitavali Tračani..." citat iz Opće i nacionalne enciklopedije u 20 knjiga. Kako god, Tračka mi se čini kao najlošije rješenje.--Branka France 19:39, 17. ožujak 2008. (CET)
thread_title:  nova razdvojba 

message: Ako je Tracija rimska provincija, a ovo je razdvojbena stranica — ne članak o jednom jedinom jedinstvenom pojmu, onda u tom slučaju ne dolazi u obzir imenovati razdvojbenu stranicu po jednom od pojmova koji se na njoj nalaze.
Zašto se kraljevstvo Tračana ne može zvati Tračansko kraljevstvo, i ovako će čitatelj prvo doći do razdvojbene stranice.
Ovako je bilo do sada, te postoje potvrde i za naziv Tračka, te isti može ostati naslovom razdvojbene stranice u kojoj se govori o Traciji, Trakiji i Tračkoj.
Navodno je postojala i Tračka tema za vrijeme Samuilovoga Carstva. Citat: Prvi Samuilovi napori bili su usmjereni prema jugu, prema Tračkoj i Makedonskoj temi, a osobito prema Solunskoj oblasti i Tesaliji. (1953.).
Citat: Prema tomu iztočno-rimska monarkija medjašila je s bugarskom državom u svojih themah tračkoj, macedonskoj, solunskoj, heladskoj (na Peneu) i nikopoljskoj. (Rački: Borba južnih Slovena. Rad JAZU, knj. XXIV., 1873., str. 87. i 88.)
Ne slažem se s neobrazloženim premještanjem, ne slažem se s dogovaranjem premještanja na suradničkim stranicama za razgovor. U slučaju rimskih provincija, razgovor na tri suradničke stranice ne može zamijeniti razgovor na stranici za razgovor pojedinog predloška, pojedine kategorije ili pojedinog članka. -- Bugoslav (razg.)  6. lipnja 2012., 18:37 (CEST)
replies: text: Pojam jest zapravo jedan - povijesna regija. Tračke kao naziva zapravo nema po današnjoj literaturi, nalazi se samo Tracija ili Trakija. Citati koje navodiš to ne osporavaju jer spominje se "Tračka tema" (pridjevni oblik), a ne "Tračka" kao regija. --Orijentolog (razgovor) 19:43, 6. lipnja 2012. (CEST)
replies: text: :Mogle bi postojati zapravo tri razdvojbene stranice, jedna za razdvojbu Trakije, druga vezana uz suvremeno stanje + rimska provincija, i treća Tračka, bilo kao samostalna ili kao preusmjeravanje na suvremenu porabu.
replies: text: ::Zašto se uklanja sadržaj? Zašto je uklonjena Tracija (satrapija), promjena mišljenja?

text: :Također, ovo nije prvi put da se uklanja naziv Tračka (1. put) i (2. put) - dva uklanjanja potpuno opravdanoga naziva i naziva za pojam. -- Bugoslav (razg.)  6. lipnja 2012., 19:47 (CEST)
Tračku sam uklonio s obrazoloženjem da se u kontekstu regije ne pojavljuje u izvorima. Već sam napisao da sam se ranije sam povodio greškom u brojnim člancima koje sam pisao  što znači da nema nikakve "promjene mišljenja". Tko radi, taj i griješi. I obrnuto.
Stvaranje triju ili čak dvije razdvojbi nema nikakvog smisla - dovoljno je imati Traciju kao primarno značenje iz latinskog, a u člancima predrimske tematike nije nikakva greška rabiti ni Trakiju. --Orijentolog (razgovor) 20:03, 6. lipnja 2012. (CEST)

text: Suradnik treba znati obrazložiti te u slučaju potrebe postaviti . Suradnik ne bi trebao bez pravoga razloga uklanjati nazive koji se nalaze u člancima.

text: Citat: Poimeničeni je, dakle, pridjev onaj kod kojega je u odnosu na temeljni pridjev od kojega je izveden došlo do pomaka u značenju, i to takva, da se to značenje može definirati imenicom.

text: I Hrvatska je imenica pa se sklanja kao pridjev (Hrvatskoj kao lijepoj, a ne Hrvatski kao Mariji; jer je postankom pridjev).

text: Citati:

text: Dignemo li treću žicu oktavu više dobivamo trakijski način ugađanja iz Grčke. (masnim slovima označio Bugoslav)

text: U ostalom i predjašnji putopisci zamienjivali su tracijski Philippopol s makedonskim Phillippi. (masnim slovima označio Bugoslav)

text: Ali je trački temat bio ravno podložan pod carigradskoga cara pa nikada u njemu nije bio kakav strateg. (op. a. velika je razlika napisati pridjev malim početnim slovom)

text: Primjer za Tračku:

text: S toga nadvisuje Macedonija glede raznoličnosti površine Tračku ravno tako, kao što bosansko-srbsko pogorje Bugarsku. (Izvor: Petar Matković u Književniku, njegov rad Zemljopisni odlomci, str. 411.)

text: A i Šime Ljubić je pisao Tračka (strašno popliene Tračku i potuku vojsku carevu), (prisvojit si Tračku i Macedonsku). Ivan Franjo Jukić, pod nadimkom Slavoljuba Bošnjaka. Zatim, Mijo Vjenceslav Batinić. -- Bugoslav (razg.)  6. lipnja 2012., 20:25 (CEST)
Pridjevi tracijski/trakijski jasno se odnose na regiju, a trački su više etničkog karaktera. Kod tračke teme sam ti objasnio na SZR. Pozivaš na prastare izvore iz 19. stoljeća prema kojima bi trebali imati razdvojbe ili natuknicu Horvatska. Ne vidim nikakvog smisla u tome. --Orijentolog (razgovor) 20:34, 6. lipnja 2012. (CEST)

text: Ulazim u sedmu godinu na wikipediji, a dosada, čudo neviđeno, nisam primijetio ovaj članak. Svakome nešto promakne:D Potpuno se slažem s Orijentologom, a kako vidim, još je prije nekoliko godina bilo o tome riječi. "Tračka" definitivno nije dobro rješenje. Bugoslave, izvori su ti prastari, otvori bilo koju Opću enciklopediju, povijesni udžbenik, neću uopće ni citirati, ali siguran sam da Tračke nema. --Flopy razgovor 20:46, 6. lipnja 2012. (CEST)
replies: text: :@Orijentolog: Misliš li na ovaj odgovor gdje iskazuješ kako si odgovorio na SZR Tračka?

text: :@Flopy: Nisu samo suvremeni izvori presudni glede nekih naziva. Osobito ne u ovom slučaju. Flopy, pogledaj da Orijentolog uklanja sadržaj, i to čini mimo rasprave. Također, nije otvorio raspravu za sva ona nedavna premještanja, upisati "hrv." u sažetak, to nije opravdano.

text: :Pročitaj od Petra Matkovića njegov rad (u nekoliko nastavaka) Zemljopisni odlomci. I. dio ima podnaslov Orografička obilježja Balkanskoga poluotoka u časopisu Književnik, god. 2. (1865.), dio II. (str. 398. – 413./414. i 547. – 566.). Podatak je sa str. 411.. Ne može se izostavljati izvore i nazive pod kojima bi se razdvojbena stranica mogla tražiti.  -- Bugoslav (razg.)  6. lipnja 2012., 20:52 (CEST)
replies: text: ::Opet prastari izvor:) Naslov razdvojbe treba biti najčešći oblik, a ne najrjeđi. Jednostavno da jednostavnije ne može biti. --Flopy razgovor 21:31, 6. lipnja 2012. (CEST)
replies: text: :::Može li se imenica Tračka prestati uklanjati iz sadržaja ove razdvojbene stranice? (1. put) i (2. put) - dva uklanjanja potpuno opravdanoga naziva, potpuno točne imenice i naziva za pojam. i upitnik? -- Bugoslav (razg.)  6. lipnja 2012., 21:46 (CEST)
replies: text: :::::Mišljenja sam da u člancima treba biti najčešći oblik nekog pojma/naziva tako da u ovom slučaju Orijentolog ne radi ništa loše. I ja bih tako postupio. --Flopy razgovor 22:05, 6. lipnja 2012. (CEST)
replies: text: ::::::Takav naziv ne postoji, Tračka je jednakovrijedan naziv u hrvatskom jeziku. Orijentolog nije pozvan odlučiti kad ide Tracija, a kad Trakija. Tu nema konačnog odgovora, niti bi se na svakom koraku trebalo uklanjati naziv Tračka. -- Bugoslav (razg.)  6. lipnja 2012., 22:09 (CEST)
Sadržaj je dopunjen, a stavljen je i stari rad kojeg je naveo Bugoslav spominje odnosno onaj rad od lani kojeg je preporučio Ex13. --Orijentolog (razgovor) 23:58, 6. lipnja 2012. (CEST)

text: Premalo pridjeva. Tračka tema, Tračka dijeceza. Tračkoj dijecezi se spominje u radu iz 2006. Tema iz 1953. Suradniku poručivati "i točka", žalosno. -- Bugoslav (razg.)  7. lipnja 2012., 00:03 (CEST)
Poanta je da suvremene enciklopedije, leksikoni i rječnici imaju prednost nad starijom literaturom odnosno onim što se povremeno pojavi u nekoj knjizi, novinskom članku, itd. Ako se dobro sjećam ti si ispravio mene i Željka po pitanju Beludža (svakakvi se krivi nazivi mogu iskopati), i nakon što sam prekopao vidjeh da je napisano točno. Znači ja i Željko nismo bili u pravu, a ti jesi. I točka. U ovom slučaju ti nisi bio u pravu. I točka. --Orijentolog (razgovor) 00:13, 7. lipnja 2012. (CEST)
Popis:
* Opća i nacionalna enciklopedija: Tracija
* Hrvatski obiteljski leksikon (LZMK), urednik Tomislav Ladan: Tracija
* Hrvatski jezični portal (prenoseći građu iz Hrv. enc. rječnika V. Anića): Trakija
* Bratoljub Klaić (1990.). Rječnik stranih riječi: Trakija. Zagreb: Nakladni zavod Matice hrvatske, str. 1365., ISBN 86-401-0038-1
* Dubravko Škiljan (2007.): Herodotova Povijest, Grčki i rimski klasici, svezak IV., Zagreb: Matica hrvatska, str. 827., ISBN 9789531508193
* Hrvoje Gračanin (2004.): Ilirik u Marcelinovoj kronici, Odsjek za povijest FFZG
Niti jedan mjerodavni i suvremeni izvor ne spominje naziv Tračka (osim u pridjevnom obliku: Tračka tema, Tračka dijeceza) stoga je jasno da trenutačni naziv nikako ne može ostati, niti ga je ispravno koristiti u člancima. Priložen je uz dva primarna oblika i navedeno je da se javlja u starijoj literaturi ili djelima koja nisu mjerodavna za klasičnu terminologiju. Što se tiče glavnog naslova za razdvojbu (Tracija ili Trakija), ja sam za latinski oblik - Traciju. --Orijentolog (razgovor) 16:15, 7. lipnja 2012. (CEST)
Napomena: suradnik Bugoslav u ovoj izmjeni  tvrdi da je Natko Nodilo u "Znanstvenim djelima za opću naobrazbu" navodno koristio imenicu Tračku, no pregledom preko Google knjiga jasno se vidi sljedeće:

text: Rasadnik je vojnički naročito Tracija s Ilirijom... (str. 17.)

text: ...u 7 vrlo prostranih dijeceza: Dacija, Macedonija, Tracija, Azija... (str. 21.)

text: ...primi Gote u pokrajinu Traciju, gotovo na vidiku Carigrada... (str. 49.)

text: ...upadoše u Meziju i pljaškajući spustiše se u Traciju i Ilirik... (str. 73.)

text: ...nije bila njima trajno trkalište, kao što Tracija, Ilirik, Italija, Galija. (str. 319.)
"Tračka" se i tu spominje samo u pridjevnom obliku (Tračka vojska bijaše jaka... na str. 46.). Falsifikaciju sam, naravno, uklonio. --Orijentolog (razgovor) 23:53, 7. lipnja 2012. (CEST)
thread_title:  Tračka 

message: Izbjegava se među izvorima spomenuti da pravopis izjednačava imenice Tracija i Trakija, donosi ih čak u dva redka u Pravopisnom rječniku. Čini mi se kako se pravopis izbjegava jer pravopis ide za tim da ne dopusti stvaranje posebnih naziva za znanstvene discipline, pri čemu bi se bespotrebno stvarala zbrka o razlikovanju znanstvenih disciplina i predmeta kojima se te (neke) discipline bave. Optužbe nekih koji ne poznaju imenice hrvatskoga jezika, i/ili ne znaju što je poimeničen pridjev, takve besmislice ne želim komentirati. -- Bugoslav (razg.)  8. lipnja 2012., 23:50 (CEST)
* P.S. Upravo zbog činjenice da pravopis dopušta oba oblika, i ne pretpostavlja koji je bolji, upravo zato se izabrao treći naziv, kao neutralno rješenje. Barem se tako meni čini. -- Bugoslav (razg.)  8. lipnja 2012., 23:51 (CEST)
replies: text: ::Jasnije ne može biti:
replies: text: :::Imenice: Trakija/Tracija, Srbija, Rusija
replies: text: :::Pridjevi: tračka, srpska, ruska

text: ::Zamolio bi te da priložiš citate iz djela na koja se pozivaš, jer gore su priložene manipulacije izvorima što se (uz pretpostavljanje dobre namjere) može protumačiti isključivo kao nepoznavanje hrvatskog jezika. Hvala. --Orijentolog (razgovor) 00:06, 9. lipnja 2012. (CEST)
----
Odgovor:
* Od imenice Tračka, Tračka nizina, u Tračkoj nizini. Naravno, Tračana više nema, ali su ostali nazivi (i pojmovi) imenovani po njima i njihovoj Tračkoj.*
* Od imenice Tracija, Tracijska nizina, u Tracijskoj nizini (primjer)
* Od imenice Trakija, Trakijska nizina, u Trakijskoj nizini.
Nažalost, TRS,
* Italija, ali i Talijanska
* Letonija, ali i Letonska, Lotiška (kao imenica)
* Estonija, ali i Estonska
* Litva, ali i Litavska (Za iste personalne unije s Poljskom od god. 1386 slab si je početkom poljski jezik put prokrčio u Litavsku.)
* Moldavija, ali i Moldavska, i td., i td.
Takvih primjera u hrvatskom jeziku ima još puno, vidi: Danijel Alerić: »U kojem obliku prihvatiti izvorna državna imena Zaire i Sierra Leone?« // Jezik, god. XXII., br. 4., 1975., str. 117.–121.
Nepoznavanje nije isprika, naravno, ako je uopće nepoznavanja bilo, jer trački ne znači isključivo tracijski niti trakijski. -- Bugoslav (razg.)  9. lipnja 2012., 01:33 (CEST)
* P.S. Upravo je zbog kolebanja u pravopisu i uzeto Tračka kao neutralno rješenje. Čemu se traži igla u stogu sijena, kad ima i čitavih tvornica igala. Zašto se imenica Tračka progoni, iako nema jedinstvenoga stava u pravopisu? Da je riječ samo o imenovanju jedne  razdvojbene stranice nitko se ne bi protivio, ali kad se ide i namjerno uklanja imenica Tračka, pa se i proglašavala isključivo pridjevom, tada stvari ne idu u željenom smjeru. -- Bugoslav (razg.)  9. lipnja 2012., 01:33 (CEST)
----
Prenosim sa SZR:
Pridjevi "trački, tračka" ne proizlaze od imenice "Tračka" već Trakije ili Tracije . Nema sumnje da je ispravno koristiti "tračka" kao pridjev, ali nikako kao imenicu. Više se koristi i pridjev "srpska", što opet nije razlog da otvaramo članak "Srpska", niti za preusmjeravanje. Pridjevi "tracijski/trakijski" su nešto određeniji, kao npr. "srbijanski". U literaturi se također može naći i pridjev "tračanski", što opet nije razlog da izmišljamo još jednu imenicu, natuknicu i preusmjeravanje - "Tračanska". Ono što si postavio na razdvojbu je totalno pogrešno u svakom pogledu - "Tračka (tema)". Identično kao da si stavio "Ruska (federacija)". U tekstu se svakako može spomenuti "...tračka tema...", ali odvajanje u zagradu nema nikakvog smisla. Također, da se članak imenuje kao "Tračka tema" također nema smisla jer to su improvizacije u odnosu na desetke drugih članaka. --Orijentolog (razgovor) 01:38, 9. lipnja 2012. (CEST)

text: Nitko ne govori o Tračanskoj, već o Tračkoj. To jest imenica i više ti je suradnika pokazalo kako je riječ o imenici. U srpskom jeziku, barem u rječniku Vuka Stefanovića Karadžića (1818.) gdje su mu pomagali i drugi jezikoslovci (pod br. 1. Jernej Kopitar). Tamo piše kako je Srpska = Srbija, barem u srpskom jeziku, lako bi se pokazalo kako je i zbog bliskosrodnih situacija značenje isto i u nekim drugim jezicima. Tračka (tema) nije ni u kojem slučaju pogrješno, jer postoje izvori koji govore o Tračkoj temi, te jer je Tračka imenica, sviđalo se to nekome ili ne. -- Bugoslav (razg.)  9. lipnja 2012., 01:48 (CEST)
replies: text: :Neprestalno se pozivaš na "imenicu Tračka" iako nisi priložio niti jedan suvremeni mjerodavni izvor, a čak i u onima iz 19. stoljeća našao sam manipulacije. Ex13-u vjerujem na riječ i priložio sam ga za rjeđe tj. sekundarno značenje, iako ga nije pisao klasični filolog već turkolog. O tome što je bilo u drugoj državi na drugom jeziku prije stotinjak godina me se ne tiče, jer znam da "Srpska" danas u niti jednom mjerodavnom izvoru na hrvatskom jeziku ne podrazumijeva Srbiju. --Orijentolog (razgovor) 02:01, 9. lipnja 2012. (CEST)

text: po Vatroslavu Rožiću Mjesne vlastite imenice za čeljad i pridjevi od mjesnih imenica u hrvatskom jeziku. // Rad Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti. Razredi filologičko-historički i filosofičko-juridički, knj. 162. (=64.), 1905., str. 135. – 185., redak je: Trakija — Tračanin —Tračanka — tračanski (str. 183.), dok je Tracija — trački (str. 163.). Stoga otpadaju tvrdnje o etničkom karakteru pridjeva trački, također, isto bi moglo značiti kako HJP ne prikazuje cjelokupnu sliku time što izbjegava imenicu Tračka, a s druge strane jednostrano tumači pridjev trački kao vezan uz Tračane i Trakiju. Stoga u ovom slučaju HJP nije dao potpuno tumačenje pridjeva. HJP ne spominje ni Traciju (imenica Tracija), a ovdje se isti izvor predstavlja kao jedini koji dobro opisuje pridjev trački. -- Bugoslav (razg.)  9. lipnja 2012., 02:30 (CEST)
replies: text: :Ne otpadaju tvrdnje o etničkom karakteru jer Trakija jest imenovana prema Tračanima. Pridjev "trački" ima prošireno značenje kao i npr. pridjev "srpski", a "trakijski" i "srbijanski" su više zemljopisno-političkog karaktera. HJP ne izbjegava tobožnju "imenicu" Tračku jer ona se danas pojavljuje isključivo u tvojim tekstovima i više nigdje. --Orijentolog (razgovor) 02:53, 9. lipnja 2012. (CEST)

text: Stvarno ne razumijem što ti nije jasno.

text: Pročitaj Atatürkovu biografiju.

text: Pročitaj da sam ti na više primjera ukazao da se Tračka javlja kao imenica, u djelima Ivana Franje Jukića i drugdje. Imenicu Tračka rabi i Petar Matković.

text: Pročitaj iz evidencije. -- Bugoslav (razg.)  9. lipnja 2012., 03:00 (CEST)
Već smo ti na više mjesta ja i administrator objašnjavali da izvori iz 19. stoljeća nisu ravnopravni s onima iz 21. st. (iako su i ti stariji upitni jer priložio sam tvoju falsifikaciju Nodilovog djela), kao ni da D. Mujadžević nije klasični filolog ili jezikoslovac već turkolog. --Orijentolog (razgovor) 03:34, 9. lipnja 2012. (CEST)

text: Suradnik: Zmaj je administrator, a bio je to i prije nekih koji su se uključili u raspravu.

text: WP:COOL, WP:RP i WP:NPOV, lijepo bi bilo to pročitati pa onda možemo dalje, također i WP:BON.

text: Sama poraba Rječnika stranih riječi ti ne ide u prilog.

text: Opet ne čitaš glede  predloška: Nedostaje izvor. Lijepo sam ti objasnio na razgovor sa suradnikom: Orijentolog#Predložak: Nedostaje izvor.

text: Uklanjati čitav doprinos, a ovdje na ovoj stranici su navedeni i citiati djela Šime Ljubića, to je nešto nevjerojatno. Uporno uklanjanje izmjena, uz  sažetak koji nije ničim potkrijepljen, kao u slučaju zadnjega uklanjanja gdje nema Nodilovoga djela. Uostalom, napisao je Tračka vojska, pa se dogodio manji previd, ali se zbog toga ne uklanja čitava suradnikova izmjena (primjer 3.).

text: Dvaput je već uklanjana Tračka, (1. put) i (2. put) zatim je imenica Tračka vraćena, ali se nastavilo istom retorikom zastupati tezu da Tračka nije imenica i da treba brisati preusmjeravanje Tračka (rimska provincija). -- Bugoslav (razg.)  9. lipnja 2012., 03:53 (CEST)
replies: text: ::Na sve navedeno ti je već odgovoreno, što znači da ne tražiš kompromis već isključivo daljnju raspravu. Žao mi je, ali Wikipedija nije forum. --Orijentolog (razgovor) 03:55, 9. lipnja 2012. (CEST)

text: Kako se ovdje govori o navodnim odgovorima:

text: Iz WP:NIJE#Wikipedija nije mjesto objavljivanja originalnih ideja. Točka 5. piše, među ostalim i, Ako, pak, želite razgovarati o sadržaju članka, koristite pripadajuće stranice za razgovor ili Kafić.

text: Dakle, slobodno je razgovarati o sadržaju, a nije dopušteno napadati suradnike. Negativni komentari tipa "Bolji sam od tebe" glede nepoznavanja jezika i sl.

text: Orijentolog kaže: Ex13-u vjerujem na riječ i priložio sam ga za rjeđe tj. sekundarno značenje, iako ga nije pisao klasični filolog već turkolog. (pripadnost skupinama?)

text: WP:BON#Način rješavanja problema lijepo piše o IRC-u i e-mailu.

text: WP:BON#Način rješavanja problema lijepo piše Nikad ne sugerirajte da je pogled drugog suradnika netočan, jer je upravo taj drugi suradnik predlagač tog prijedloga.
replies: text: : Ponuđeno je (1) e-mail (2) IRC - oba prijedloga su odbačena vidi drugi odlomak ove izmjene. -- Bugoslav (razg.)  9. lipnja 2012., 04:36 (CEST)
Ja nisam za sebe tvrdio da sam mjerodavniji od enciklopedija niti da je Dubravko Škiljan, naš vodeći klasični filolog 2000-ih i autor desetaka znanstvenih monografija, "nepouzdan" . Niti da Miljenko Lapaine "nije točan" za kartografiju . Da jesam, to bi bilo izrugivanje hrvatskom jeziku i hrvatskoj znanosti. --Orijentolog (razgovor) 04:47, 9. lipnja 2012. (CEST)

text: Radi uređivačkog rata, učestalih izmjena i vraćanja istih, zaštitio sam razdvojbu od uređivanja na tjedan dana. Raspravljajte bez uređivačkog rata. Moram reći da je Bugoslav pokazao nedosljednost u korištenju i citiranju izvora, a neke i tumači na svoj način. --Flopy razgovor 11:48, 9. lipnja 2012. (CEST)
Danas (nakon puna dva mjeseca) javio mi se D. Mujadžević s odgovorom:
Maknuo sam referenciju . --Orijentolog (razgovor) 14:36, 6. kolovoza 2012. (CEST)
thread_title:  Pravopis