Razgovor:Hrvatsko Kraljevstvo/Pismohrana 1

message: 
Neću ovo mijenjati-ali ovo je romantizam početka 19. stoljeća. Ako koga zanima stručna raščlana Tomislava, može konzultirati sjajnu monografiju iz Tomsilavgrada (prilozi Katičića, Raukara,..). http://www.skolskaknjiga.hr/Data/Hrv/poziv24.htm Mir Harven 21:48, 27 Oct 2004 (CEST)
Koji je češći naziv u povijesnoj znanosti? Ja san mislia da je Kraljevina Hrvatska. Kubura 12:44, 29. listopad 2007. (CET)
replies: text: Za razdoblje narodnih vladara ne, u izvorima stoji da su hrvatski kraljevi nosili titulu hrvatsko-dalmatinskog kralja, a za samu državu koliko je meni poznato nema nekog ustaljenog naziva. Tek kasnije nakon 1102. ustalio se naziv Trojedna kraljevina Hrvatska, Slavonija i Dalmacija. --Flopy 09:30, 30. listopad 2007. (CET)
replies: text: :I zato mislim da naslov ovoga članka treba mijenjati jer Hrvatsko Kraljevstvo je preopćenito i može se primijeniti na bilo koje povijesno razdoblje. Materija ovoga članka u mnogome se poklapa s člankom Srednjovjekovna hrvatska država. To bi bio možda najbolji naslov, ali taj članak već postoji, možda Hrvatsko Kraljevstvo u doba Trpimirovića ili slično. Trenutno nemam bolje ideje. --Flopy 09:44, 30. listopad 2007. (CET)
replies: text: ::Malo sam sredio članak i mislim da je sad čisto u redu. --Flopy 08:31, 31. listopad 2007. (CET)

message: Mislim da bi na neka mjesta trebalo staviti . Mišljenja zainteresiranih?
replies: text: --dnik ► 23:25, 23. prosinac 2007. (CET)
replies: text: :Ma, to sam i ja pomislio, pa sam zatim malo sredio članak koji bi naravno mogao biti i bolji. Nemam ništa protiv. --Flopy 08:00, 24. prosinac 2007. (CET)
replies: text: ::Npr. ono "Tomislav se 925. proglasio kraljem"; prvo, samo je nagađanje da li se proglasio; drugo, nitko ne zna kad je to bilo, moglo je biti bilo kada između 915. i 925. Samo jedna sitnica; još puno takvih mjesta... --dnik ► 13:05, 27. prosinac 2007. (CET)

message: *Prvo, srednjovjekovna država tj. srednjovjekovna hrvatska država se najčešće koristi u pravnoj terminologiji. Ponekad se taj termin koristi umjesto Kraljevina Hrvatska i Dalmacija + kasnije Slavonija. Nakon Trpimirovića ta država je i dalje postojala samo sa drugom dinastijom (Arpadovićima).
*Kraljevina je društveno uređenje u kojem državom vladaju kralj i kraljica. Kad netko od njih umre, novi je kralj čovjek iz obitelji. Tome dodajem naziv "kraljevina" ne potječe iz razdoblja romantizma. Vidi i Država. Eventualno se za monarhije može reći da su države npr. ugarsko-hrvatska država kojim je vladao monarh, kasnije Habsburška monarhija.
*Trojedna kraljevina Hrvatska, Slavonija i Dalmacija je bila kraljevina u Austrougarskoj Monarhiji(državi). Ona nije nastala 1102, već mnogo kasnije.
Možda bi bilo dobro termin Hrvatsko Kraljevstvo koristiti za vrijeme prije personalne unije. A naziv Kraljevina Hrvatska za razdoblja nakon personalne unije. Tako bi se smanjila ta preopćenitost.
--Vatel (razgovor) 20:57, 8. ožujak 2009. (CET)
replies: text: Naziv države glasio bi Regnum Chroatorum, što bi se trebalo prevesti kao Kraljevstvo Hrvata. Walter9 (razgovor) 22:34, 28. veljače 2010. (CET)
Ja sam za Kraljevina Hrvatska, jer je naziv češće u uporabi.--Wustefuchs (razgovor) 21:48, 13. srpnja 2010. (CEST)
thread_title:  Analiza i prijedlog 

message: Za suradnika Ex13
Zašto uklanjate infookvir? Vama je to možda glupo, ali imaju ga sve ostale wikipedije. Navedite dobar argument za uklanjanje.--Wustefuchs (razgovor) 15:23, 15. srpnja 2010. (CEST)
replies: text: Još je lošiji argument "imaju ga sve ostale wikipedije",  jer bi se danas sutra mogao pojaviti netko sa sličnim argumentom i prebaciti hrvatsku gramatiku na srpskohrvatsku po uzoru na najveću Wikipediju ili uništiti sve hrvatske riječi "zato jer tako rade na en:wiktionaryju". Još je jedna žalosna činjenica prisutna na hr:wiki, slijepo kopiranje en:wiki. Šteta što se u mnogim stilovima uređivanja i oblikovanja suradnici ne ugledaju na de:wiki (koja eto, nema taj infookvir). Potrebno je odgovoriti što ovaj infookvir pruža da bi bio uvršten u članak? --Roberta F. 15:37, 15. srpnja 2010. (CEST)
Kao što sam na više mjesta napisao, infookviri su ograničavajući, a pogotovo to dolazi do izražaja u ovakvim povijesnim člancima. Argument "imaju ga sve druge Wikipedije" nije točan. Ispravno je reči - ima ga Wikipedija na engleskom jeziku, jer npr. Wikipedija na njemačkom nema infookvir. Smeće sa engleske wikipedije ne valjda slijepo preuzimati, naročito to zamjeram nekome tko se predstavlja kao profesor povijesti.
Argumetne ću navesti u obliku pitanja - odakle baš taj grb, drugo zašto baš ta karta, treće zašto baš ti gradovi, četvrto zašto baš 925.? Govorimo o srednjovijekovnoj Hrvatskoj, a naročito iz tog razdoblja izvori su dvojbeni, nepouzdani, neprecizni, da bi se nešto izričito moglo tvrditi (kao npr. godina 925.)  --Ex13 (razgovor) 17:36, 15. srpnja 2010. (CEST)

text: Upravo tako i zato je infookvir posve nepotreban. --Flopy razgovor 18:33, 15. srpnja 2010. (CEST)

text: Zašto ovaj grb? Zato jer je najstariji pronađeni hrv. grb na jednom dokumentu iz 16. st. (Kako je i dalje kraljevina postojala pod zajedničkim vladarom, može se uzeti da je ovaj grb bio i stariji), zašto baš ovi gradovi? Zato jer su po povjesničarima ovo bile prijestolnice hrv. kralj.--Wustefuchs (razgovor) 00:35, 30. srpnja 2010. (CEST)
thread_title: Infookvir

message: Hrvatsko Kraljevstvo je sasvim dobar naziv. Pod isti je prebacio Donatus, a vidim slaže se i Vatel.
Od 30. listopada 2007. u 09:40:55 traži se bolji naziv, a predložak stvara loš dojam kod čitatelja. Predložak ću zato ukloniti, jer je rasprava vidljiva i bez njega. Ima dosta (i previše) članaka u koje je stavljen predložak {{bolji naslov}}, pri čemu nije niti ponuđen bolji naslov, a često niti započeta rasprava.
Ovdje rasprava traje i trajat će dokle god bude potrebe za njom.
Kao svoj prilog raspravi dao bih ovaj izvor:
Juraj Habdelić: Dictionar ili Réchi Szlovenske zvexega ukup zebrane, u red postaulyene, i Diachkemi zlahkotene trudom Jurja Habdelicha, masnika Tovarustva Jesusevoga, na pomoch napredka u diachkom navuku skolneh mladenczeu horvatszkoga i szlovenszkoga naroda., Graz, 1670., ƒ. E 6
U istom se nalazi ova rječnička natuknica:
*Horvatſzki Orſzag. Croatia, æ. f. Regnum Croatiæ.
Također i ovi opisi:
*Orſzaska. Regni.
*Orſzag Kralyeuſztvo. Regnum, ni, n.
Ovaj znak: ſ je oblik zapisa slova s, kad se čita gotovo spojeno sa slovom koje slijedi. U njemačkom se to slovo rabi u pismu fraktur.
Zaključak: Naziv treba biti u pridjevnomu obliku.
Pozdrav, -- Bugoslav (razgovor) 04:44, 17. kolovoza 2010. (CEST)
thread_title:  Hrvatsko Kraljevstvo 

message: Navode o njima bi trebalo maknuti jer usprkos naoko logičkoj općenitosti ne donose podatke utemeljene na izvorima. // Codex Diplomaticus (razgovor) 11:33, 30. listopada 2012. (CET)
thread_title:  Seljaštvo, plemstvo i građanstvo 

message: Važno je napomenuti da osvajanje Bosne od strane hrvatskih vladara ne nalazi potvrdu u službenim titulama hrvatskih vladara. Natpis ...CLV DUX HROATOR(um) IN TE(m) PUS DIRZICLV DUCE(m) MANGNU(m), u vladarskom naslovu spominje samo Hrvate (Hrvatsku). U povelji Krešimira II iz 969. godine u njegovom naslovu Bosna se ne spominje: Ego Cresimirus, dei gratia Croathorum atque Dalmatinoeum eex. Samim time, Hrvatsko osvajanje Bosne koje je spomenuto u Ljetopisu popa Dukljanina ne treba uzimati kao činjenicu, i širiti narativ o nekom imaginarnom osvajanju Bosne od strane hrvatskog kralja. (Tibor Živković, "O počecima Bosne u ranom srednjem vijeku", Godisnjak 39, 2010 godine, Sarajevo.) — Prethodni nepotpisani komentar napisao je ‎178.209.29.232 (razgovor • doprinosi) 07:21, 4. prosinca 2021.
thread_title:  Osvajanje Bosne od strane hrvatskih vladara.