שיחה:מתאם

message: כדאי לנקד את שם הערך בתחילתו. איני בטוח מה הוא הניקוד הנכון ועל כן אני רק כותב הודעה זו. נ"מ • שיחה • כ"ז בסיוון ה'תשע"ג •  06:18, 5 ביוני 2013 (IDT)
thread_title:  ניקוד 

message: בניגוד לנאמר במאמר האם החסידה מביאה ילדים לעולם שהובא בקישורים חיצוניים בתוך ערך זה, מתאם יכול לשמש, ואף בדרך כלל אכן משמש להוכחת סיבתיות, ולדחיית האפשרות של נסיבתיות. פשוט נדרשים מבחנים ותבחינים שיראו מיהו הגורם ומיהו המושפע, גם ללא הבנת המנגנון, על ידי בידוד. אשמח אם מישהו מוכן לנסח זאת, או לבדוק אם במאמר באנגלית או בשפות אחרות יש הסבר מתאים?
למשל, הדוגמה של רונלד פישר שמת מסרטן ריאות אחרי עישון כבד, כשטען שהסטטיסטיקה אינה יכולה להוכיח את הקשר הסיבתי בין עישון לסרטן, כל עוד לא פוענח המנגנון, היא דוגמה לעיוולת וטיפשות. ניתן היה לבדוק על חיות מעבדה, ואפילו על רקמות תאי ריאה, את העליה בגידולים עם הגברת החשיפה לעשן לעומת כמות הגידולים ועצמתם בלא עשן, וניתן היה להפריד ולבדוק מה קורה לתאי ריאה סרטניים מאדם שאינו מעשן, בחשיפה לעישון ובלעדיה. אחרון חביב, ניתן היה לבודד את מרכיבי העשן, ולגלות (וכפי שאכן כבר היה ברור בתקופתו, ולא היה צריך להמתין שבע שנים עד לבירור המנגנון) מהו בדיוק המרכיב בעשן המגדיל את סיכויי המחלה, - כמובן הניקוטין, ומספר החלקיקים הנצפים בעשן. בספר A Short History of Everything מתוארים כמה אנשים שביודעין המשיכו לפזר את השקרים, אף שהם עצמם היו כבר חולים ביותר, לקראת סופם הצפוי, ואיך התעשייה הצליחה להסתיר זאת ולמנוע מהציבור לאורך זמן את המידע. כלומר לא בסטטיסטיקה עסקינן אלא בפוליטיקה. 
כך גם כל הדוגמאות האחרות. ראשית: אין מתאם כלל בין כמות החסידות למספר הלידות. יש אולי מתאם עם העונה שבו נולדים ילדים. בידוד גורמים יבדוק מה קורה בתנאי מזג אויר דומים, כשאין חסידות ויפריך בקלות את הקשר הסיבתי, ויהפכו לקשר נסיבתי בלבד. 
דוגמת הנעליים הגדולות של בעלי הציונים הגבוהים בחשבון גם היא ניתנת לבחינה על ידי בידוד גורמים. קחו את התלמידים הפחות מצליחים במבחני החשבון, ובדקו מה מספר הנעליים. בדקו לאורך זמן את בעלי הנעליים הגדולות יותר בכיתות, ובררו אם יש מתאם. בדקו הבדלי ציונים בין בעלי אותו מספר נעליים, ובין בנים ובנות הנבדקים. בדקו פרופסורים למתמטיקה. גם כאן, הסיבתיות תיפול מאליה. 
גרנדין טמפל סיפרה על חזירים שגילו שכשהם בוטשים את הבוץ ברגליהם על הרצפה השער האוטומטי לחצר האוכל נפתח (ולא קלטו שהשער נפתח מאליו כשהם במקום מסויים). אם לחזירים היתה ניתנת ההזדמנות, בלי הדוחק והלחץ, בוודאי היו יכולים לערוך בדיקה סטטיסטית, עם ובלי הבטישה ולגלות שהמתאם היה נסיבתי בלבד ולא סיבתי. 
לעומת זאת, יש אינסוף מערכות מדעיות שהמנגנון עדיין לא ידוע במלואו, ושבבטחון רב המאושש על ידי ניסויים, ובעזרת מתאם מתאים, הקשר הסיבתי ידוע. מפתחים כיום תרופות נגד סרטן ומחלות אחרות, על סמך ידיעות מזה שנים רבות על התנהגות זרזים שונים בתאי גזע עובריים ובחלקים של מח העצם הבוגר. וכמובן שהמנגנונים הולכים ומתגלים. אבל הם אינם מתגלים באקראי. ברוב המוחלט של המקרים, המנגנונים מתגלים לאחר שמתאם בין תופעות ונוכחות נתגלה וההקשר הסיבתי והבלתי-נסיבתי הוכח קודם. לעתים שנים רבות קודם. כך נתגלה האינסולין (בניסוי עם לבלב של כלבים חולים, והאכלתו ומאוחר יותר הזרקת תפוקתו לעכברים). -- (משתמש:פשוט [משה] • שיחה) • כ"ד באב ה'תשע"ד • 04:17, 20 באוגוסט 2014 (IDT)
thread_title:  משמעות המתאם למחקר מדעי 

message: בשורה השנייה מתחת לכותרת "מדדים נוספים של תלות בקשר משתנים אקראיים" יש הפניה לדיאגרמה בתחילת העמוד, שאיננה קיימת. חיה8 - שיחה 19:18, 17 בדצמבר 2015 (IST)
thread_title:  הפניה לדיאגרמה שאינה מופיעה 

message: אני מסכים שניתן להשתמש בערכים משמעותיים של מתאם בין משתנים כבסיס להתחלה של תהליך בחינה של קשר סיבתי אפשרי בין שני המשתנים, ברוח המתתווה של ברדפורד היל, ואכן יש להרחיב בנושא זה גם בערך הנוכחי וגם בערכים נוספים בויקיפדיה. כתבתי על כך כאן:  [ http://www.sci-princess.info/archives/1646 מתאם כן מעיד על סיבתיות]
יוסי לוי - שיחה 15:26, 28 באפריל 2018 (IDT)
thread_title:  תשובה למשה

message: בכוונתי לערוך מחדש את הערך כך שידון במושג הכללי של מתאם סטטיסטי, העוסק גם בקשרים בין סוגים אחרים ששל משתנים ולאו דווקא משתנים כמותיים, בהם מתרכז רוב הערך בניסוחו הנוכחי. אוסיף ואבהיר כי בכוונתי להבדיל בין המונחים association ו-correlatin, אשר שניהם מתורגמים בעברית ל-"מתאם", אבל המונח הראשון מתייחס לקשר כללי בין משתנים, בעוד שהמונח השני משמש רק במובן הצר של מדידת קשר לינארי במובן של מקדם המתאם של פירסון ולכמה הרחבות שלו.
יוסי לוי - שיחה 15:26, 28 באפריל 2018 (IDT)
מאחר ועברה כחצי שנה מאז שהצהרתי על כוונתי לערוך מחדש את הערך ככתוב למעלה, ולא נרשמה שום התנגדות, אני מתכוון להתחיל בקרוב את העריכה לפי המתווה הבא:
* הערך מתאם ידון במושג הכללי של מתאם סטטיסטי במובן של association 
* הערך "מקדם מתאם" יפנה לערך "מתאם"
* סעיפים 1 ו-2 בערך זה יהפכו לדוגמאות, וינתנו הפניות לערכים מורחבים. בפרט, ההגדרה ההסתברותית של מתאם במובן correlation תעבור לערך על מקדם המתאם של פירסון
* סעיף 3 עוסק למעשה בתכונות של ההתפלגות הרב נורמלית ובפיתוחים מתמטיים שונים, שאינם קשורים ישירות למושג הסטטיסטי של ה-association. לדעתי מקומם לא בערך הזה, אלא בערך שעוסק בקופולות (אלא שאין ערך כזה).אני עדיין לא בטוח מה לעשות עם זה. אנסה לראות מה קורה בויקיפדיה האנגלית. 
יוסי לוי - שיחה 18:28, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
replies: text: שא ברכה. אבנר - שיחה 21:25, 23 באוקטובר 2018 (IDT)
thread_title:  עריכה מחדש של הערך

message: תודה למשתמש אלעדב. שביצע מספר עריכות לשוניות בדף.
עם זאת, אני חולק על עריכה אחת בה שונתה המילה "לינארי" ל-"ליניארי" וביצעתי עריכה כדי להחזיר את הכיתוב ל-"לינארי", שהוא הכיתוב הנכון לדעתי. יש לכך שתי סיבות: 1) המילה האנגלית היא linear ולא liniar, ולכן לא מוצדק לשים את האות י אחרי ה-נ. 2) גם באנגלית וגם בעברית האות n/נ מבוטאת בצליל של סגול (או צירה, אני לא חזק בכללי הניקוד). הוספת י אחרי ה-נ תגרום לאנשים לחשוב שאת האות נ מבטאים עם חיריק
יוסי לוי - שיחה 10:32, 21 בנובמבר 2018 (IST)
thread_title:  קשר לינארי או קשר ליניארי?

message: @דוד שי – תוכל בבקשה לבדוק את העריכה הזו? תודה. 87.69.242.88 16:34, 15 במאי 2023 (IDT)
replies: text: המאמר שהוסר רלוונטי לנושא הערך, אבל קטונתי מלהחליט האם הוא נחוץ כאסמכתא לנוסח החדש של הטקסט (ואולי מקומו ב"קישורים חיצוניים"). עוזי ו. בוודאי יוכל לענות על כך, ולבדוק את יתר העריכות שנעשו היום בערך. דוד שי - שיחה 17:30, 15 במאי 2023 (IDT)
replies: text: :תודה, דוד. 87.69.242.88 18:21, 15 במאי 2023 (IDT)
thread_title:  בדיקת הסרת הע"ש