שיחה:ספירת העומר

message: דוד שי, האם זה באמת נכון להחסיר מהערך של ספירת העומר את הגישה הקראית, ולהציג אותה בצוורה מוטה ולא שלמה?
אני חושב שכדאי להוסיף גם לכאן את מה שהוספת לערך קראים...  ב-11:24, 22 ביולי 2004
החזרתי את העמדה המלאה והמנומקת של היהדות הקראית בנוגע לספירת העומר. -- נריה הרואה.
replies: text: לצערי לא הזדמן לי לענות להערתו הראשונה של נריה הרואה, וקצרה רוחו. אביא עכשיו את נימוקי. עם כל הכבוד לקראים, הם מיעוט קטן ביותר בעם ישראל, ולכן יש דיספרופורציה בהצגה מפורטת של עמדתם, לעומת הצגה קצרה מאוד של עמדת חז"ל. בגרסה שלי לערך זה, המקום שמוקדש לעמדה הקראית דומה בגודלו לזה שמוקדש לעמדה הרבנית. די בכך לקורא שמתעניין בערך שבועות - הוא מקבל את שתי הדעות. אם יתעניין בעמדת הקראים, ילחץ על הקישור לערך קראים שמוצג לנגד עיניו, ויקבל הצגה מלאה ומפורטת של עמדת הקראים. דוד שי 20:43, 22 יולי 2004 (UTC)
replies: text: :הנקודה היא שבהצגה קצרה ולא מפורטת של עמדת הקראים הקורא לא יקבל את כל המידע על עמדה זו ועקב כך עלול לחשוב מראש שעמדה זו שגוייה. אני אבדוק מה אני יכול לעשות בעניין. -- נריה הרואה. בכל מקרה אני לא חושב שמשנה גודלה של האוכלוסיה הקראית היום כאשר מנסים להציג את עמדתה בנושא מסויים. הגודל של האוכלוסיה לא קושר לדיון התיאורטי בנושא. -- נריה הרואה
במשנה מובאת העמדה של הקראים כעמדתה של כת הצדוקים או הביתוסים ( מסכת מנחות פ' י' משנה ג').ובמסכת ראש השנה פ' ב' משנה א' ב' מובא "מינים" וכן "כותים". מדוע בחרת להביא דוקא את הקראים במקום להביא את המקור לעמדה זו? --ישראל סלע 08:23, 19 ספט' 2004 (UTC)

text: אכן, כל הזרמים היהודיים בימי בית שני חוץ מהפרושים פירשו את "מחרת השבת" כמחרת השבת ולא מחרת החג, והיחידים שפירשו אחרת הם הפרושים. הפרושים, במקורות שהם השאירו, מכנים את אלה שלא הולכים בדרכם בשמות גנאי (כמו מינים).

text: עדיף לכתוב כאן קראים ולא צדוקים מהסיבה הפשוטה שכיום אין צדוקים בעם ישראל. והמאבק הבאמת ארוך ועיקש היה בין הרבניים לבין הקראים --נריה הרואה 17:39, 20 ספט' 2004 (UTC)
אם תרצה להיות נאמן לאמת ההיסטורית צריך דוקא לכתוב צדוקים שהרי מקור המחלוקת הוא בימי בית שני. באשר לטענה שכיום אין צדוקים, גם הקראים הם מיעוט זניח שאין לו שום השפעה על ההלכה ולא על מחשבת היהדות כיום.
אם תנסה להיות פחות מגמתי ותגלה יושר אינטלקטואלי, הרי תגיע למסקנה שיש להשאיר את הגירסה "צדוקים".--ישראל סלע 18:57, 20 ספט' 2004 (UTC)

text: אין קשר בין הטענה מתי התחילו אנשים לפרש מחרת השבת כמחרת החג לבין השימוש במילה צדוקים מכיוון שאין קשר בין הצדוקים לקראים.

text: כיום הקראים הם מיעוט זניח, אבל הערך ציין שבעבר היה ויכוח חריף בין שני הזרמים, בתקופה בה הקראים היו כמחצית מהעם היהודי.

text: אני בכלל לא מגמתי, אני פשוט רואה שמהגירסה שלך נראה כאילו הקראים הם המשך של הצדוקים דבר שהוא לא נכון.--נריה הרואה 22:43, 20 ספט' 2004 (UTC)
כ"כ ההוכחה מהתורה שהגנבת בסוף המאמר לשיטת הקראים אינו רלונטי, שכן גם לשיטת הפרושים לא היה תאריך קבוע לחג שבועות, ראה עריכתי שם.--ישראל סלע 19:05, 20 ספט' 2004 (UTC)

text: אני לא מנסה להגניב כלום, בגלל זה לא התנגדתי לעריכה שלך. --נריה הרואה 22:43, 20 ספט' 2004 (UTC)
לדוד שי כעת הערך אוביקטיבי במידה סבירה--ישראל סלע 20:01, 20 ספט' 2004 (UTC)
הערך עדיין לא מדוייק. אני מתקן את הנקודות הבאות:
*תיקוני זמנים. הווה לעבר.
*תיקונים בנוגע לכתות השונות.
*תיקון הנוסח על מנת להבהיר שאין הקראים מהווים המשך של הצדוקים.--נריה הרואה 22:43, 20 ספט' 2004 (UTC)
replies: text: :הורדתי קישור למאמר באנגלית, משום שזו ויקיפדיה עברית, ולכן קישור למאמר באנגלית ראוי שיופיע כאשר לעברית אין מה לומר בנושא זה, או כאשר המאמר באנגלית היה מקור חשוב לכתיבת הערך. מי שרוצה מידע בשפות אחרות יעבור לויקי בשפה המתאימה, ויקבל שם את מבוקשו. בנסיבות הקיימות אין הצדקה לקישור למאמר באנגלית. דוד שי 04:04, 21 ספט' 2004 (UTC)
replies: text: ::אני מחזיר את הקישור למאמר באנגלית, משום שהמאמר בעברית לא מפורט בכלל, ולא מספר בכלל על הסיבות לגישה הקראית. אין שום סיבה למנוע מהקורא מידע (שאני הייתי מכניס אותו בערך האמת, אבל התפשרתי על זה)--נריה הרואה 19:30, 22 ספט' 2004 (UTC)
ישראל סלע שינה אחד המשפטים בערך ונימק את הסרתו ב"הסרת מגמתיות". הוא כתב:

text: "לגבי מועד תחילתה של ספירת העומר ואופן הספירה, התקיימה בימי בית שני מחלוקת בין חז"ל לכתות בית שני שכפרו בתורה שבעל פה. הצדוקים והביתוסים פירשו את המילה שַּׁבָּת כשבת ממש ולא כחג."
משפט זה לא מדוייק מהסיבות הבאות:
#המחלוקת לא הייתה בין חז"ל לבין כתות, אלא בין הכתות עצמן. כת הפרושים טענה משהו ושאר הכתות טענו משהו אחר. למושג חז"ל אין משמעות כאן, כי לכתות האחרות היו חכמים משלהם. מושג כזה אפשר לכתוב באיזה מאמר אורתודוקסי אבל לא באינציקלופדיה.
#למילה כפרו יש משמעות שלילית והיה מגמתית.
#לפי המחקרים של ימינו גם לכת הצדוקים הייתה ככל הנראה תורה שבעל פה (ספר הגזרות שלהם לדוגמא) אלא שהיא הייתה שונה זאת של הפרושים.
#לא רק הצדוקים והבייתוסים התנגדו לפירוש של הפרושים שהמילה שבת ציינת חג ולא שבת אלא כל הכתות. אפילו הנצרנים, תלמידי ישו, שאז עוד נחשבו כיהודים פירשו שהכוונה ליום שבת, ועד ימינו חג השבועות הנוצרי נופל תמיד ביום ראשון.
הערך כרגע מגמתי, ולכן הוא יתוקן. --נריה הרואה 19:30, 22 ספט' 2004 (UTC)
thread_title:  הגישה הקראית 

message: כדאי להבהיר כבר בערך עצמו מה הכוונה ביהדות הרבנית ולא רק להסתפק בהפניה לערך, כיון שזהו ביטוי שניתן לתרגמו בשתים שלוש מילים. אני מציע יהדות אורתודכסית, למרות הבעייתיות שבכך כיון שלקורא הממצוע הדבר יבהיר את הכוונה. איני משנה זאת בעצמי כיון שאני רואה שערך זה הפך לטעון אצל כמה אנשים פה.  maruvkay
thread_title:  הביטוי יהדות רבנית 

message: אולי קראים?
thread_title:  אולי יש כאן התחקות אחר מקורם של יהודי אתיופיה? 

message: :הועבר מויקיפדיה:מזנון/ארכיון 174#ענין שהוא perdicteble אבל משתנה:
בדרך כלל יש ענין להסתייג מדברים אקטואלים שמכיוון שגורר מחלוקת עריכה, מה הדין לענינים שהם לא קאנטראווערסים ולא ערכים של חדשות שאין שום מחלוקת אודות הפרטים איך זה באמת. 
אבל זה ענין שמשתנה כל זמן ויכולין לדעת את הפרט בעת שמשתנה האם אני יכול לשנות את הפרט?--יידל 18:05, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: לא הבנתי את השאלה. מה זה "קאנטראווערסים"? בברכה, MathKnight הגותי |Δ| (שיחה) 18:07, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :שנויים במחלוקת. ‏DGtal‏ 18:08, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :: אני ויידיש כנראה לא מסתדרים. בברכה, MathKnight הגותי |Δ| (שיחה) 18:31, 12 באפריל 2007 (IDT)

text: ::היה לי דיון עם משתמש:יידל בדף השיחה שלי, הדין נסב על רצונו להוסיף לספירת העומר את תבנית:ספירת העומר כדי שמי שייכנס יראה מה הספירה היום. הוא שם את זה בערך ספירת העומר וזה בוטל ע"י משתמש:Rotemliss "שיחזור: לא נהוג פה". ‏DGtal‏ 18:12, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::: אבל אני מבקש שהדיון פה לא יסתובב על הענין הזה של דת, משום שאני מבין שרוב הקהילה לא רואים בספירת העומר ענין של אינפארמאציע אלא סתם מצוה פרימיטיווי. אבל השאלה הוא כענין כללית על כל כתבות, אם יש כתבה שהוא אקטואלי אבל אין בעיות של ערכים אקטואלים על זה, מכיוון לא מעורפל, האם מותר להוסיף את הפרט האקטואלי?--יידל 18:17, 12 באפריל 2007 (IDT)

text: צר לי אך לא הבנתי מה שנוי במחלוקת? דווקא הדוגמה שניתנה מוצאת חן בעיני מאד. דהיינו, להציב על הערך ספירת העומר את התבנית הנחמדה הזו במועד שבו היא רלבנטית. הדבר מייצג באופן יפה את היתרון הגדול של אנציקלופדיה דיגיטלית המתעדכנת תדיר על פני אנציקלופדיות מן העבר. היה יפה, לדעתי, אם היה ניתן לעשות זאת גם עם ערכי מועדים אחרים בשנה: עשרת ימי תשובה, וכד' העובדה שהקורא המתעניין ידע שלערך רלבנטיות נוספת במועד שבו הוא מעיין בו, מוסיפה מידע ועניין לערך. --‏Golf Bravo‏ 18:24, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: : זה שנוי במחלוקת מכיוון שרוב וויקפידים הם אנטי-דתיים, ובאמת זה ענין צדדי רק בספירה אפשר להוסיף את זה ולא בעשרת ימי תשובה, מפני שערך העיקרי דן בענין של היום ולא כמו שאר ערכים של חגים. אבל על ספירה זה כן שייך.--יידל 18:27, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::לכתוב "מכיוון שרוב וויקפידים הם אנטי-דתיים" זה סוג של בחינת כליות ולב, והנחת חוסר תום לב מצד מי שלא מסכים לדעתך. לא מנומס במיוחד. ערןב 18:34, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::: סליחה. אבל זה דעתי.--יידל 18:35, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::(לא ממש שייך לכאן, אולי יותר ל"כיכר העיר", אבל ניחא) ואם זו דעתך, יש מה להתפלא שאחרים מפחדים, מצידם, מכפייה דתית למשל? הנה הצעה: הנח שאחרים אינם אנטי דתיים, והם לא יניחו שאתה מנסה לכפות עליהם דתיות. ערןב 18:37, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :::::: פרלמנט.. H2O‏ • שיחה 18:38, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::::: אני מבין לכולם, וכמו שאני חרדי ואנטי-יהודי-חופשי ולא מסתיר את זה למה שאתם יסתירו את המציאות להיפך. זה דבר מאוד טבעי שדעות של אנשים הולכים אחרי דרך חייהם.--יידל 18:40, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::::::למה להיות אנטי? תהיה אתה בעד יהדות דתית, ואחרים יהיו בעד חילוניות. כל אחד בעד, אף אחד לא נגד. אם אתה נגד, הרי שמייד יתיצב מולך מישהו נגד הנגד (בעד?), וסתם תריבו באופן לא-פרודוקטיבי, במקום לנסות להגיע להסכמה פרודוקטיבית. אני ממליץ לנסות מדי פעם. ערןב 18:44, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::::::: תודה וכן אני מקבל את דברי התוכחה שלך, אבל נא לא להסיט הדיון פה. תודה.--יידל 18:48, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :::::::::: אני לא דתי ולא חרדי. אני בעד התבנית אך היא צריכה להיות קטנה יותר. H2O‏ • שיחה 19:02, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::::::::עיצבתי את התבנית בצורה קצת יותר נורמלית והפכתי אותה לחצי-אוטומטית (כשמעדכנים את התאריך העברי של העמוד הראשי - תתעדכן גם התבנית. כאשר אנחנו לא נמצאים בתקופת העומר, התבנית מציגה כלום. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 19:03, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::::::::: תודה רבה. יונה (נשתקתי עוד הפעם' לנוכח התרומות המדהימות שלך לויקיפדיה העברית)--יידל 19:07, 12 באפריל 2007 (IDT)

text: אני לא דתי, אבל ממש לא רואה מה הבעיה בתבנית, היא מוסיפה עוד מידע למי שרוצה לדעת. לדעתי יש מקום לדבר דומה גם בערך "ראש השנה" (התאריך העברי, ומספר הימים מ\אל ראש השנה הבא). האזרח דרור 20:14, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :אני כן דתי, ולפיכך אני רואה מה הבעיה בתבנית - בעוד שהערך אמור להציג את מכלול הדעות, הרי הוא מציג מנהג רבני אשכנזי. דניאל צבי 20:34, 12 באפריל 2007 (IDT)

text: ראשית כל, חבל שיידל פירש שלא כהלכה את ההסרה. אין כאן עניין של דתיים מול חילוניים, אלא של מוסכמות: לא נהוג כלל להוסיף תוכן דינמי (במובן זה שהוא אמור להתעדכן באופן סדיר, ולא סתם כל פעם שיש עדכון) בערכים. באותה מידה יכולנו להוסיף בראש הערך של היום הודעה: "זהו היום", או בראש הערך על שנה מסוימת "זוהי השנה הנוכחית". למה לנו לעשות דבר שכזה? זוהי אנציקלופדיה. המידע הדינמי מוצג בשני מקומות: העמוד הראשי (שם אכן נכללת ספירת העומר במקום המתאים לה), והפורטלים. אין מקום לתוכן דינמי־ממש בערכים – ויקיפדיה היא אנציקלופדיה מתעדכנת, אבל אין טעם לכתוב דברים שממש אינם מתאימים ואינם חשובים. למען הסר ספק, הייתי מסיר הודעה דומה גם בראש השנה הנוכחית, או בערך חג המולד. הודעות במדיה ויקי:Sitenotice על מועדים חשובים אפשריות, בדוחק, אבל לא תוכן דינמי בערכים, שאמורים להיות מעודכנים להתרחשויות האחרונות אבל לא ללוח השנה. בנוסף, התבנית עשויה לא להתעדכן עד שלא תבוצע עריכה ריקה בערך, וזאת בניגוד לעמוד הראשי שם תמיד מבוצעות עריכות ריקות, ולכן היא עשויה שלא להיות אוטומטית. ‏– rotemliss – שיחה 21:37, 12 באפריל 2007 (IDT)

text: דניאל, אל תהרוס 20 דקות של עבודה אינטנסיבית רק כדי להוכיח נקודה. למעשה, יש דף שאוסר את זה באיזה שהוא מקום. אם אתה רוצה, אתה יכול לשנות את התבנית כך שתציג גם את המנהג הספרדי וגם את המנהג האשכנזי (לא ידעתי שיש הבדל, ואני די מתפלא למה לא אמרת שום דבר על האשכנזיות בעמוד הראשי). רותם, האין אפשרות שהתבנית תתעדכן אוטומטית? אנחנו צריכים למצוא דרך לעדכן את כל הדפים שצריכים עדכון באמצעות קליק אחד. בטוח יש דרך לעשות את זה, לא? ‏Yonidebest Ω Talk‏ 21:47, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :לא ממש. אפשר אולי לכתוב דף עם קישורים לפעולות purge, אך עדיין יהיה צורך לבצע זאת לכל דף בנפרד, וכל יום. בנוסף, הבעתי גם מספר התנגדויות עקרוניות.

text: :בנוגע לדף: ויקיפדיה:אל תגרמו למהומה כדי להדגיש עמדה. ‏– rotemliss – שיחה 21:53, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::אני מצטער אם גרמתי למהומה, בוודאי שלא לזאת היתה כוונתי. הבה ואסביר - יש שינויים נוסח בין האשכנזים לספרדים לגבי הניסוח של המשפט, והפתרון היחיד הוא פשוט להזכיר את מספר הימים. צר לי על העבודה הרבה שהושקעה לשווא, אך זה המצב. דניאל צבי 14:15, 13 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :::ופעם הבאה, תוכל לשאול לפני שאתה משחזר דף שלא צריך לשחזרו, ומאשים אותי בפעולה מסיבות לא עניינות. דניאל צבי 14:18, 13 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::עברה שנה, ושוב אני מביע מורת רוח מהתבנית האשכנזית. דניאל צבי • שיחה 00:31, א' באייר ה'תשס"ח (6.05.08)
replies: text: :::::ובעיית העדכון של התבנית החריפה השנה (בשל שינוי השיטה בתאריך העברי). אני מסיר את התבנית מהערך עד שהיא תיפתר, וכדאי שגם הבעיה שעליה הצבעת תיפתר. ‏– rotemliss – שיחה 18:37, 6 במאי 2008 (IDT)
=== דיון שהועבר מההצבעה ===
אני מבקש להקפיא את ההצבעה כיוון שלא מוצה הדיון, ולפיכך אין על מה להצביע. הדיון במזנון היה רחוק מלהיות ממצה, ורובו לא התמקד בכלל בנושא. כמו כן, רוב ההודעה שלי שם נשארה ללא תגובה. ‏– rotemliss – שיחה 14:58, 6 במאי 2007 (IDT)

text: העברתי את הדיון הנ"ל לכאן על מנת שנוכל להמשיך בדיון. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 15:02, 6 במאי 2007 (IDT)
replies: text: :העברתי לדף השיחה, כיוון שלא בטוח שנגיע להצבעת מחלוקת בסופו של דבר. ‏– rotemliss – שיחה 15:28, 6 במאי 2007 (IDT)
=== המשך הדיון ===
לענ"ד אין טעם להמשיך בדיון - אתה חושב שלא צריך מידע שמשתנה בערך כל יום ואני חושב שאין עם זה בעיה. על טעם ועל ריח אין מה להתווכח. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 15:02, 6 במאי 2007 (IDT)

text: לדעתי יש על מה לדון. אתה אומר שאין בעיה עם מידע שמשתנה בערך כל יום. האם תסכים גם להוספת הדוגמאות שהצעתי לעיל – למשל, לכתוב בעוד כמה ימים יגיע יום מסוים, או לכתוב מתי חלים חגים מסוימים, וכיוצא בזה? הוספת מערכת כזו אפשר לשקול (אם כי אני לא בטוח שאני בעד), אבל הוספת מערכת כזו לערך אחד בלבד היא בעייתית הרבה יותר, לדעתי. ‏– rotemliss – שיחה 15:28, 6 במאי 2007 (IDT)
replies: text: : יוני אני לא מבין בעניני טכניקה אבל אני חשוב שרותים צודק צריך לעשות refresh כדי שהתבנית יהיה של היום חדש, אם לא עושים יש את המידע של אתמול.--71.249.38.93 17:14, 6 במאי 2007 (IDT)

text: :רותם, לא הצעתי לכתוב בעוד כמה ימים יתקיים חג זה או אחר. הצבתי לכתוב איזו יום היום חוגגים בספירת העומר, בערך ספירת העומר. זה שתי דברים שונים. אנונימי - בתבנית הזו יש תבנית שצריך לעדכן בכל זאת, , ולכן נראה שהתבנית הזו מתעדכנת אוטומטית. את ספירת העומר סופרים, ולכן כדאי לציין באיזה יום אנחנו נמצאים. את הראמאדן לא סופרים, פשוט חוגגים חודש שלם, ולכן הוא לא מצריך תבנית דומה. מצד שני, לא אכפת לי אם תהיה תבנית בערך ראמאדן, בחודש הראמאדן, שבה יהיה כתוב ש"עכשיו הראמאדן". חבל על הזמן שלנו, עוד רגע נגמר ספירת העומר, אז לאור זאת אני מציע שנמשיך להתכווח על זה בזמן שהתבנית בערך. ככה יש גם יותר סיכויים שמישהו יראה את התבנית בערך וירצה להגיב. אני מחזיר את התבנית. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 15:15, 7 במאי 2007 (IDT)
replies: text: ::  להשאיר את התבנית האוטומטית. למי זה מפריע? אין פה מגע יד אדם. חגי אדלר 17:36, 7 במאי 2007 (IDT)
thread_title:  הוספת התבנית "ספירת העומר" 

message: אני מבקש להקפיא את ההצבעה כיוון שלא מוצה הדיון, ולפיכך אין על מה להצביע. הדיון במזנון היה רחוק מלהיות ממצה, ורובו לא התמקד בכלל בנושא. כמו כן, רוב ההודעה שלי שם נשארה ללא תגובה. ‏– rotemliss – שיחה 14:58, 6 במאי 2007 (IDT)
replies: text: העברתי את הדיון הנ"ל לכאן על מנת שנוכל להמשיך בדיון. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 15:02, 6 במאי 2007 (IDT)
replies: text: :העברתי לדף השיחה, כיוון שלא בטוח שנגיע להצבעת מחלוקת בסופו של דבר. ‏– rotemliss – שיחה 15:28, 6 במאי 2007 (IDT)
thread_title:  דיון שהועבר מההצבעה 

message: לענ"ד אין טעם להמשיך בדיון - אתה חושב שלא צריך מידע שמשתנה בערך כל יום ואני חושב שאין עם זה בעיה. על טעם ועל ריח אין מה להתווכח. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 15:02, 6 במאי 2007 (IDT)
replies: text: לדעתי יש על מה לדון. אתה אומר שאין בעיה עם מידע שמשתנה בערך כל יום. האם תסכים גם להוספת הדוגמאות שהצעתי לעיל – למשל, לכתוב בעוד כמה ימים יגיע יום מסוים, או לכתוב מתי חלים חגים מסוימים, וכיוצא בזה? הוספת מערכת כזו אפשר לשקול (אם כי אני לא בטוח שאני בעד), אבל הוספת מערכת כזו לערך אחד בלבד היא בעייתית הרבה יותר, לדעתי. ‏– rotemliss – שיחה 15:28, 6 במאי 2007 (IDT)
replies: text: : יוני אני לא מבין בעניני טכניקה אבל אני חשוב שרותים צודק צריך לעשות refresh כדי שהתבנית יהיה של היום חדש, אם לא עושים יש את המידע של אתמול.--71.249.38.93 17:14, 6 במאי 2007 (IDT)

text: :רותם, לא הצעתי לכתוב בעוד כמה ימים יתקיים חג זה או אחר. הצבתי לכתוב איזו יום היום חוגגים בספירת העומר, בערך ספירת העומר. זה שתי דברים שונים. אנונימי - בתבנית הזו יש תבנית שצריך לעדכן בכל זאת, , ולכן נראה שהתבנית הזו מתעדכנת אוטומטית. את ספירת העומר סופרים, ולכן כדאי לציין באיזה יום אנחנו נמצאים. את הראמאדן לא סופרים, פשוט חוגגים חודש שלם, ולכן הוא לא מצריך תבנית דומה. מצד שני, לא אכפת לי אם תהיה תבנית בערך ראמאדן, בחודש הראמאדן, שבה יהיה כתוב ש"עכשיו הראמאדן". חבל על הזמן שלנו, עוד רגע נגמר ספירת העומר, אז לאור זאת אני מציע שנמשיך להתכווח על זה בזמן שהתבנית בערך. ככה יש גם יותר סיכויים שמישהו יראה את התבנית בערך וירצה להגיב. אני מחזיר את התבנית. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 15:15, 7 במאי 2007 (IDT)
replies: text: ::  להשאיר את התבנית האוטומטית. למי זה מפריע? אין פה מגע יד אדם. חגי אדלר 17:36, 7 במאי 2007 (IDT)
thread_title:  המשך הדיון 

message: נע להעביר את ספירת העומר ל-ספירת העמר (אני מאמין שצריך לדבר עברית נכונה כמו שרשום בתורה (ויקרא,אמור,רביעי)) נא לקבל לתשומת הלב שמי שירשום "ספירת העומר" יעבור אוטומטית לדף "ספירת העמר" וכך בתוך הקישוריות שבתוך הדפים גם.• 
מקור: ט וַיְדַבֵּר ה', אֶל-מֹשֶׁה לֵּאמֹר.  י דַּבֵּר אֶל-בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם, כִּי-תָבֹאוּ אֶל-הָאָרֶץ אֲשֶׁר אֲנִי נֹתֵן לָכֶם, וּקְצַרְתֶּם אֶת-קְצִירָהּ--וַהֲבֵאתֶם אֶת-עֹמֶר רֵאשִׁית קְצִירְכֶם, אֶל-הַכֹּהֵן.  יא וְהֵנִיף אֶת-הָעֹמֶר לִפְנֵי ה', לִרְצֹנְכֶם; מִמָּחֳרַת, הַשַּׁבָּת, יְנִיפֶנּוּ, הַכֹּהֵן.  יב וַעֲשִׂיתֶם, בְּיוֹם הֲנִיפְכֶם אֶת-הָעֹמֶר, כֶּבֶשׂ תָּמִים בֶּן-שְׁנָתוֹ לְעֹלָה, לה'.  יג וּמִנְחָתוֹ שְׁנֵי עֶשְׂרֹנִים סֹלֶת בְּלוּלָה בַשֶּׁמֶן, אִשֶּׁה לה'--רֵיחַ נִיחֹחַ; וְנִסְכֹּה יַיִן, רְבִיעִת הַהִין.  יד וְלֶחֶם וְקָלִי וְכַרְמֶל לֹא תֹאכְלוּ, עַד-עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה--עַד הֲבִיאֲכֶם, אֶת-קָרְבַּן אֱלֹקיכֶם:  חֻקַּת עוֹלָם לְדֹרֹתֵיכֶם, בְּכֹל מֹשְׁבֹתֵיכֶם.  {ס}
טו וּסְפַרְתֶּם לָכֶם, מִמָּחֳרַת הַשַּׁבָּת, מִיּוֹם הֲבִיאֲכֶם, אֶת-עֹמֶר הַתְּנוּפָה:
(ויקרא, כג)
מקור:
בתודה o barda
replies: text: אני לא מבין גדול בנושא. נחכה לדעת אחרים. בברכה, תומר 15:51, 24 ביוני 2007 (IDT)
replies: text: :מתנגד להעברה. אמנם בתורה הכתיב חסר אך חוץ מבתנ"ך הכתיב המקובל הוא מלא. ואין כאן שוני בין עוד הרבה מילים שלקוחות מהתנ"ך (כמרבית העברית המודרנית) שנכתבות במשך מאות ואלפי שנים בכתיב מלא גם כשבתנ"ך הכתיב חסר. דוגמה שאמנם לא דומה בדיוק לנידון, אבל מוכיחה את הענין בכללותו: המילה רוצח מופיעה רק ב- 3 מ- 11 המופעים בתנ"ך בכתיב מלא. ועם זאת, אף אחד לא יטעון שהכתיב האנציקלופדי הנכון הוא רצח (כתיב חסר). הָאִישׁ וְהָאַגָּדָה - חייגו בקליק - חתמת כבר? 14:22, 2 ביוני 2009 (IDT)
replies: text: ::פשוט שאין עניין לעשות זאת. כתיבה בכתיב מלא היא עברית נכונה. אף אם בתורה נכתב בכתיב חסר. TRDNI - שיחה 17:42, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  שם הערך 

message: התבנית "ספירת העומר"  כבר פועלת נראה לי. אפשר להחזיר אותה לערך הזה?
גולן
replies: text: לא, כי היא לא תפעל בו ולא תתעדכן. ‏– rotemliss – שיחה 21:14, 2 ביוני 2008 (IDT)
thread_title:  התבנית 

message: כידוע בזמן זה היהודים סופרים את ספירת העומר - וראוי מאוד שערך זה יופיע בשער האתר, ובכלל עדיף שתמיד בערבי חגים ישימו את הערכים של החגים.
אשמח מאוד אם תצביעו בעד 
replies: text: אולי די לדחוף לנו את הדת לגרון?! eman • שיחה • ♥ 18:03, 11 באפריל 2009 (IDT)
replies: text: :מה הבעיה בדת?

text: :אתה מתבייש שאתה יהודי???!
replies: text: ::ראשית - תחתום!, שנית - מה הקשר?! צנטוריון - שיחה 12:26, 12 באפריל 2009 (IDT)
replies: text: ::: עמנואל, מה התגובה הפלצנית הזו? זכותו לחשוב שיש מקום לערך זה כערך מומלץ. מה זה קשור לדת? היית אומר אותו דבר אם היה מבקש המלצה על הערך איך להכין רוגטקות לפגיעה מדויקת ביהודים? חגי אדלר • שיחה • ל-72 ערי מיליונים אין עדיין ערך. קחו אחת! •  י"ח בניסן ה'תשס"ט • 12:38, 12 באפריל 2009 (IDT)
replies: text: :::: באמת, התגובה הזאת לא הייתה במקום. כי זה כמו שאני אמליץ עכשיו על רבין (מה שעשיתי - רק קטגוריה אחת למעלה בדף הזה, כעת) ואתה תגיד לי - "אולי די כבר להראות שאתה שמאלני?" (למרות שהאמת היא, אני לא, אבל לא משנה). זכותו להמליץ על כל ערך שהוא רוצה. ולחגי - יש ערך כזה? =] מתברר שבוויקיפדיה יש ערכים על הכל, כמו ארוחת בוקר אנגלית. :-) אולי גם נעשה ערך עלייך, חגי. חג שמח ושבוע טוב לכולם. אלון - יום טוב לכולם - שיחה 19:40, 13 באפריל 2009 (IDT)
סטו כאן מנושא הדיון. בדקתי את הערך והוא בהחלט עשוי להיות מומלץ. רצוי לשמוע תגובות ויקיפדים נוספים, ולא בסגנון הנאלח דלעיל. בברכה - ברי"א • שיחה • כ"ב בניסן ה'תשס"ט • 01:02, 16 באפריל 2009 (IDT)

text: הערך הוא באמת אחד הערכים היותר טובים בנושאים יהודיים אך ישנה בעייה לא מבוטלת שהיא חסרון רב במקורות - למשל "יש הנוהגים בכתיבת תאריכים לציין את היום בספירה" - מי נוהג? מה מקור המנהג? עוד דוגמא: ההסברים למה לא מברכים שהחיינו - מי מביא אותם? ההסברים על פי הקבלה - איזה מקובל אמר אותם בדיוק? אלו רק מעט מן החוסרים. היתה גם קביעה תמוהה שם שהוספתי לה דרישת מקור של ממש (היתר עוד בגדר הסביר ולכן לא הוספתי). אסי אלקיים - שיחה 23:02, 16 באפריל 2009 (IDT)
replies: text: :רבונו של עולם, איזו שגיאה פאטאלית הן בערך זה והן בערך מנחת העומר, יש להבדיל בין קרבן העומר שהוא כבש לבין המנחה העשויה משעורים. בעזהשי"ת אנסה לתקנו אולי מחר, כי השעה כבר מאוחרת. בברכה, יהודה מלאכי • פניה אלי •  ויקיהדות • כ"ג בניסן ה'תשס"ט • 01:18, 17 באפריל 2009 (IDT)
replies: text: ::  הציוני האחרון - שיחה 23:24, 19 באפריל 2009 (IDT)
 אעיר שנית, זוהי אינה הצבעה (עדיין) אלא מקום להעלות פידבקים והערות שונות על מנת לשפר את הערכים לקראת הצבעה • עודד (Damzow) • שיחה • יש לך משנה ויקיפדית? 22:39, 25 באפריל 2009 (IDT)

text: יפה מאוד. אבל מה עם תמונות? אנסה למצוא תמונה מהפולקלור היהודי שתתאים לערך. --Galoren.com - שיחה 20:16, 21 במאי 2009 (IDT)
סוף העברה
replies: text: :התגובה של עמנואל למעלה איננה מכובדת בלשון המעטה. ובסגנונו הייתי מבקש ממנו לא לדחוף את האף שלו לכל דיון, בעוד תרומותיו הויקיפדיות למרחב הערכים הן מזעריות, אם בכלל. הָאִישׁ וְהָאַגָּדָה - חייגו בקליק - למה אני אוהב את ויקיפדיה? 20:29, 17 ביוני 2009 (IDT)
thread_title:  מרשימת ההמתנה למומלצים 

message: או הודיה?
thread_title:  על כן מניפים את העומר כהודאה על הקציר  

message: למה לא כותבים על מי מתאבלים בימים אלו 85.250.101.43 13:38, 25 באפריל 2013 (IDT)
replies: text: דווקא כתוב על מי מתאבלים בפסקה 'מנהגי אבלות בספירה' Guy.al - שיחה 22:30, 25 באפריל 2013 (IDT)
thread_title:  משוב מ-25 באפריל 2013 

message: מזה מאות שנים שמקובל לומר שלא מתחתנים ולא מסתפרים משום אבלות. אם אכן כך, מדוע לא נזכר מנהג זה בתלמודים? והרי מדובר באיסור משמעותי החל בכל שנה ושנה למשך זמן רב. האם ייתכן שמנהג כה משמעותי לא נזכר כלל בתלמוד? 109.186.109.245 23:21, 24 באפריל 2014 (IDT)
thread_title:  אבלות על תלמידי רבי עקיבא? 

message: החזרתי את הניסוח הקודם (שחלקו שלי) בדבר סיבת מותם של תלמידי ר' עקיבא ע"פ איגרת רב שרירא גאון. הניסוח לפני השינוי כלל פרטים לא רלוונטיים (שייכותם, לכאורה, של הסוברים כך לציונות הדתית), וסברה מקורית (שהתקופה המודרנית הביאה לדעה זו). מתייג את משתמש:אלון שכטר. נא לא לשחזר לפני דיון בדף השיחה. ‏Kiru‏ 00:04, 3 בפברואר 2015 (IST)
שלום Kiru !
* הטענה אינה מקורית. אני מקפיד מאוד בעניין זה, וכל כתיבתי בנושא נובעת מעיון בכל המקורות שהצלחתי להשיג (בהקשר של ל"ג בעומר). 
ראה:
**גורן, זכריה. תשנ"ב. על מקורו של ל"ג בעומר וגלגוליו. מחקרי חג 3, 36-42 (מייחס ישירות את הפרשנות הקושרת בין המוות בין המרד לתנועה הציונית, וקובע שמקורה של הסברה הוא בציונות הדתית). קישור לחלק הרלוונטי במאמר (מפאת זכויות יוצרים לא אוכל להציג את כולו)
**ליכט, חיים. תשמ"ט. על מותם של תלמידי רבי עקיבא. בתוך איילי, מאיר (עורך), טורא אסופת מאמרי הגות ומחקר במחשבת ישראל. (מייחס את הפרשנות הקושרת בין המוות לבין המרד לחוקרי תולדות עם ישראל, כלומר לתקופה המודרנית)
** בן עמי, ירון ואמיתי, אורי. 2014. משדר ל"ג בעומר - דר אורי אמיתי מהחוג להיסטוריה כללית משוחח עם ירון בן-עמי על אירועי החג. אוניברסיטת חיפה, פרק ג (על הקשר בין ל"ג בעומר, בר כוכבא והציונות)
** ל"ג בעומר בספריית מטח (על התנועה הציונית שאימצה את הקשר של ל"ג בעומר לבר כוכבא)
כדי שנוכל להתקדם, אני מציע לחדד את המרכיבים של הטענה שלי:
* אין הסבר אחד למותם של תלמידי ר"ע
* בתקופה המודרנית העלו את הסברה שמותם זה קשור למרד בר כוכבא. אולי הסברה הזו הייתה קיימת לפני כן, אך אין עדויות ישירות. כלומר, מדובר בניתוח מודרני (לכל הפחות) של טקסטים ומנהגים קודמים.
* הסברה הזו מבוססת על האגרת של הרב שרירא גאון. ייתכן שגם הוא ייחס זאת למרד, אך הוא לא כתב את הייחוס הזה במפורש, אלא נדרשת פרשנות על מנת להבין זאת כך. פרשנות זו ניתנה בתקופה המודרנית ועל ידי הציונות הדתית וחילונית. אולי גם לפני כן ועל ידי זרמים אחרים; זאת איני יודע.
* התנועה הציונית והציונות הדתית היו הגורמים המרכזיים שנתנו את הפרשנות הזו, ואולי אף היחידים.
כל אלו אינן מסקנות מקוריות שלי אלא מסקנת החוקרים של ימינו, בעיקר זכריה גורן. ייתכן שלא הצלחתי לנסח בצורה מדויקת מספיק.
כמובן שאין להבין זאת, כאילו נפגע דבר מה מכבודה של הפרשנות לפיה המוות קשור למרד. אני בסך הכל מביא דברים בשם אומרם, או לכל הפחות בשם מי שהעצימו מאוד את הדברים וייחסו להם מקום מרכזי. בהקשר זה: נראה לי די ברור שיש לציין של מי הפרשנות, כאשר כותבים אותה. זה נהוג גם במקורות היהודיים וגם במחקר האקדמי, נכון?
בקיצור, אולי אפשר לנסח את המשפט שנמחק אחרת כך שישקף את הנקודות שהעליתי בצורה נאמנה יותר. אולם זוהי נקודה חשובה להבנת המורכבות של הסוגיה, שעולה מן המחקר ההיסטורי, ואין להתעלם ממנה.
אלון - שיחה 18:00, 5 בפברואר 2015 (IST)
replies: text: אלון,

text: תודה על התגובה העניינית והמפורטת. אשתדל להגיב מחר או מחרתיים. ‏Kiru‏ 23:31, 9 בפברואר 2015 (IST)
replies: text: :הוספתי את המשפט "סברה זו הייתה מקובלת בחוגי הציונות הדתית, ואומצה על ידי התנועה הציונית כחלק מהדגשת הסמליות של מרד בר כוכבא", בתקווה שאין בו פגיעה בעקרונות הכתיבה הנאותה. אלון - שיחה 20:32, 24 בפברואר 2015 (IST)
thread_title:  סיבת מנהגי האבלות בספירה 

message: מדוע התבנית  הפסיקה לעבוד? ♦ ‏Meni yuzevich‏ ♦ בית חב"ד לכולם  ♦ ב' באייר ה'תשע"ו  02:20, 10 במאי 2016 (IDT)
replies: text: אולי לא הבנתי את כוונתך, אולם בדף של עמיחי למשל, היא פעילה באופן תקין. Ldorfman • שיחה 02:30, 10 במאי 2016 (IDT)
replies: text: :בעבר התבנית עבדה כפי שרשמתי אותה  ♦ ‏Meni yuzevich‏ ♦ בית חב"ד לכולם  ♦ ב' באייר ה'תשע"ו  02:35, 10 במאי 2016 (IDT)
replies: text: :: התבנית אצלי היא "בעומר" ולא "לעומר". אולי זה ההבדל? ‏עמיחי • שיחה  08:40, 10 במאי 2016 (IDT)
replies: text: :::אצלך זה כך: {ספירת בעומר}, אולי תשנה את זה ל{ספירת העומר}? ♦ ‏Meni yuzevich‏ ♦ בית חב"ד לכולם  ♦ ב' באייר ה'תשע"ו  13:26, 10 במאי 2016 (IDT)

text: :::העתקתי את הקוד לפה ועכשיו יש את התבנית {ספירת העומר} ♦ ‏Meni yuzevich‏ ♦ בית חב"ד לכולם  ♦ ב' באייר ה'תשע"ו  13:30, 10 במאי 2016 (IDT)
thread_title:  תבנית ספירת העומר 

message: רציתי לשאול מה כוונתך "מנהג אשכנז המערבי" תודה רבה מראש. הנה כאן אבגד - שיחה 17:38, 30 בינואר 2019 (IST)
replies: text: שלום וברכה

text: יש קצת על ההבדלים בין שני מנהגי אשכנז בדף של נוסח אשכנז, אבל אני מסכים אתך שזה צריך הרחבה. אולי אנסה לעבוד על זה בימים הקרובים. על כל פנים, זה לא משהו ייחודי לספרית העומר, ואם כן אין זה מקומו.

text: Dovidroth - שיחה 18:07, 30 בינואר 2019 (IST)
replies: text: :אהה, אבל מה זה המילה "מערבי"? אבגד - שיחה 21:37, 30 בינואר 2019 (IST)
replies: text: ::תודה מראש על התשובה. אבגד - שיחה 21:39, 30 בינואר 2019 (IST)
replies: text: :::שלום, אני רואה שנתבלבלתי וכתבתי פעמיים מנהג המערבי.  הראשון צריך להיות המנהג המזרחי.  עכשיו תקנתי.  פחות או יותר, מדובר במנהגי מערב ומזרח אירופה, כשה"גבול" (לפחות במאות שנים האחרונות) היא נהר אלבה.  אין לי בעיה (אם אחרים יסכימו) לעשות ערך על מנהג אשכנז המערבי, אבל לא נראה לי שמקומו בתוך הערך על ספירת העומר.Dovidroth - שיחה 22:15, 30 בינואר 2019 (IST)
replies: text: ::::אתה מדבר על ערך שיכלול כל מנהגי אשכנז המערביים? רגע, האם יש ערך כבר שעוסק במנהגי אשכנז המזרחיים? אבגד - שיחה 01:43, 31 בינואר 2019 (IST)
replies: text: :::::ניסיתי להרחיב יותר.Dovidroth - שיחה 09:28, 31 בינואר 2019 (IST)
replies: text: ::::::יכול להיות שיש מקום לערך כללי על מנהגי אשכנז  המערבי וערך נוסף על מנהגי אשכנז המזרחי. בשביל זה כדאי על דפי טיוטות עבור זה. אתה יודע כיצד עושים זאת? אבגד - שיחה 19:05, 31 בינואר 2019 (IST)
replies: text: :::::::אשמח מאד אם תכתוב את הערכים על המערבי והמזרחי. אולי עדיף פסקאות בערך נוסח אשכנז. בן עדריאל • שיחה • כ"ח בשבט ה'תשע"ט  14:27, 3 בפברואר 2019 (IST)
thread_title:  שלום רב ותודה על התרומה בדף ספירת העומר, 

message: שלום, נראה שציון היום בספירת העומר בפתיח של הערך שגוי. משהו בפונקציה שמחשבת את היום כנראה לא תקין.
thread_title:  תקלה בספירה 

message: , אשמח שתסביר לי איך הציטוט שמתאר את "תהליך הקצירה", עוסק בנושא "הזיקה בין הקרבן לספירה".david7031 • שיחה • י"ז באייר ה'תשפ"א • 20:29, 28 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: בנוסף, אשמח אם תוכל לשנות את הטקסט באופן כלשהו, שיחתור לפשרה ואולי ייקח בחשבון את נימוק ההסרה, כדי להימנע מחזרה על עריכה חדשה שהובעה לה התנגדות. תודה מראש. איש השום (HaShumai) - כתבו לי הודעה - מחשבות על ייעול מחלוקות 00:37, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :אני מניח שהוא לא התכוון בהכרח לחלוק על העריכה שלך, אלא שחזר את עריכתי בצורה כללית. מי-נהר, האם, עוד טרם הדיון, יש לך התנגדות לשנות את כותרת הפיסקא ל"בימי בית המקדש"?david7031 • שיחה • י"ז באייר ה'תשפ"א • 12:30, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::david7031 משתמש:HaShumai תודה על סבלנותכם ואדיבותכם. ועל מיקוד הדברים. (מתנצל לא יכולתי להגיב קודם, אענה כעת בקצרה לשאלה האחרונה ובאשר לדיון אנסה להשיב בהמשך היום או מחר בלנ"ד עמכם הסליחה.)

text: ::ההיגד "בזמן שבית המקדש היה קיים" הוא היגד מקובל שנוהג להשתמש בו בהקשרים אלו.

text: ::לא אתעקש על אי שימוש בכותרת "בימי בית המקדש" הגם שלי מכמה סיבות זה נשמע פחות טוב. אם כי יש גם סיבה לחיוב. עשו כהבנתכם בעניין הכותרת. תודה. מי-נהר - שיחה 20:44, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :::אני מסכים עם דוד שאין מקום לצטוט בערך. --שמש מרפא - שיחה 20:50, 29 באפריל 2021 (IDT)
===שבירה===
*יש כאן שלושה נקודות מרכזיות שקשורות לשיקולי הדעת המתבקשים כאן ביחס לתוכן הנידון.
*1. נושא הערך כמובע בפתיח לפיו הוא עוסק הן במצוות ספירת העומר והן בתקופת ימי ספירת העומר ומאפייניה הבולטים. בחרו לאחד את שני הנושאים הללו לערך אחד! 
*2. מחלוקת הראשונים האם ספירת העומר מדאורייתא או דרבנן כלומר האם היא תלויה בקיום הבאת ביכורי קציר שעורים מעומר ראשית התנופה ובכורי קציר חיטים בקרבן שתי הלחם, או שהמצווה עומדת בפני עצמה. 
*3. מתקשר לסעיף אחד באופן משני כפי שאסביר 
*1. הפתיח מציג בתחילה את נושא הערך על מצוות ספירת העומר ובכך מנסה להתכתב עם סדר הערכים של מניין המצוות.

text: צריך לשים לב שלא להיתקע בטרימינולוגיה של סידור מידע הלכתי לבין הצגת תוכן שלם מהותית כמתבקש.

text: משל למה הדבר דומה, תפילין של יד ותפילין של ראש הן כל אחת מצווה בפני עצמה! אבל כאשר מציגים את הנושא תפילין כותבים את שניהם!

text: גם כאן גם כאשר מונים את מנחת העומר ואת ספירת העומר כמצוות שונות הן עדיין ענין אחד! (נכון, זה תלוי לשיטת מי ואתייחס לכך בסעיף 2 ברם גם אז בשל התפקיד השני של הערך כנ"ל יש לכך מקום אתייחס לכך סעיף 3)  
*2. בניגוד לעמדה שמנסים לנקוט פה רק בה, לפיה ספירת העומר עומדת בפני עצמה ללא תלות וקשר ישיר ומהותי לקרבנות עומר ראשית הקציר (אני בכוונה חוזר על השם המלא הזה, כי שחכו כאן שהמינוח עומר לבד הוא נאמר כך מטעמי קיצור על בסיס שיודעים את הקשרו ומשמעותו!) ושתי הלחם, הרי שראשונים רבים הנוקטים בדעה שמצוות ספירת העומר כיום היא מדרבנן, זאת מפני שכיום אין מביאים את הקורבנות הנ"ל. כלומר מצוות ספירת העומר בשלימותה היא עם קיום אותן קורבנות במסגרת השלמה של המעבר מביכורי קציר שעורים לביכורי קציר חיטים.

text: במילים אחרות! כמובע במקרא מפורשות, הקשר של האדם עם אלוהיו ועם עמו ועם עצמו עברו באותם ימים במרכזם דרך עבודת האדמה ובית המקדש! ובתוך מסגרת זו של התוכן והסדר התרחשה הספירה!!! כך שמעמד! קצירת ראשית העומר היא מעמד המרכזי של היום הראשון של ביצוע הספירה ושל המסגרת שלה ולכן הוא הוא חלק מהותי מתיאור התרחשותה וקיומה!!! היסטורית ותודעתית. ואי אפשר לנתק את זה ולכן זה גם נקרא ספירת העומר ולא ספירת השבועות. (הגם שיש שיטת הרמבם לפיה הספירה היא מדאוריתא ואינה תלויה בקורבנות והיא מוכוונת נושא מתן תורה, ואכן ניתן לשקע בתוכן שיש שתי גישות כנ"ל אבל לא רק.)

text: ועוד בעניין זה לא בכדי יש מקור נוסף בו נאמר שהספירה היא "מֵהָחֵל חֶרְמֵשׁ בַּקָּמָה" שזה מתייחס לעומר גם במובן של כְּרִיכָה שֶׁל שִׁבּוֹלִים שֶׁנִּקְצְרוּ, אֲלֻמָּה קְטַנָּה. ולא אאריך בזה כעת עוד.   
* 3. האם מסכת אבות או אב הרחמים ואפילו לג בעומר הם חלק ממצוות ספירת העומר ? ? ? לא. אבל ברור למה אנו מציינים תוכנם כאן וזאת מפני שהערך עוסק גם בתקופת ספירת העומר!

text: (למעשה היה צריך בהגדרה קודם לפתוח בתקופה ובתוך כך בחטיבה המשנית של הפתיח להסביר את מצוות הליבה של התקופה שבגינם נושאת היא שם זה)

text: בחזרה לענייננו, כשם שהנ"ל יש להם מקום! ופירוט הרי שיש מקום גם למי שינקוט כשיטת הרמבם שמצוות מנחת העומר ושתי הלחם עומדות בפני עצמן ורק נסמכו לספירה עדיין היה מקום לציין התייחסות למעמד קצירת העומר כשם שמתייחסים ללג בעומר כיום! ואין זה משנה שזה היה אז.

text: אלא מפני שזה היה בעבר, ומפני שלכך היה ויש רושם על ימים אלה גם כיום, לכן זה מופיע בפרק משלו וקודם.

text: (ובנוסף התוכן מוסיף ומתכתב עם הפרק הבא בו מתייחסים למחלוקת עם הבייתוסים ... )
*לסיכום:
**התוכן מתייחס הן למידע בפתיח והן למידע בפרק הנידון שבכל מקרה מוזכרים בהם, ונותן ביטוי מתודי לגיטימי לתוכן כמקובל. 
**התוכן מהותי למצוות ספירת העומר לפי חלק גדול מהדעות בפרט אלו הסוברים שספירת העומר והקורבנות הנ"ל הן מצווה משותפת אחת כנ"ל.
**החטיבה המשנית של התוכן המוגדרת בתפקיד הערך כעוסק בתקופת ימי ספירת העומר ולא רק למצווה, מחייבת התייחסות לאירועים והנושאים הבולטים שיש להם רושם ניכר על ימים אלו.
replies: text: :ואם יש מי שחשים שזה מבלבל את ההבדלה בטרמינולוגיה של המצוות אזי ניתן להבהיר זאת במסגרת הפרק והערות השוליים.

text: :מקובל לאזכר את המקור הנ"ל כאשר מלמדים על מצוות ספירת העומר וימי הספירה. מי-נהר - שיחה 22:00, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::1. הערתך לגבי השילוב בין "מצוות הספירה" ל"ימי הספירה" נכונה, וצריך באמת לחשוב האם לא כדאי לפצל לשני ערכים. (אפשר גם להפוך את "אבלות בספירת העומר" ל"ימי הספירה"). לגבי הנושא בו אנו דנים, לא חלקתי על כך שצריך לאזכר את הקצירה. אולם לצורך הבנת הספירה, מספיק לומר שקצרו, ואין צורך לפרט איך קצרו. מי שרוצה לדעת איך קצרו, יפנה לערך מנחת העומר, ויערב לו (ואם לא מספיק ערבים שם הדברים, פנה אלי בדף שיחתי ואולי אוכל לעזור). ערך זה עוסק בספירה, ולכן כל מידע שעוסק בדברים אחרים, אמור להופיע רק אם הוא עוזר להבין יותר טוב את הספירה, את מהותה ואת עניינה. (וכל זה לא קשור כלל לשום מחלוקת ראשונים).david7031 • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א • 22:11, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :::לא פרטתי איך קצרו הפירוט ויש פירוט הוא אכן בערך שם. זו התייחסות וכאמור מתודית, למעמד! הזה טקס ציבורי שיש בו הכרזה ויש בו סמל לשעה ולדורות והוא חלק מהבנת אופי הנושא.

text: :::באשר לערכים הנוספים שציינת יש לזכור שקטן נתלה בגדול. אבלות בימי הספירה היא תת נושא של ימי ספירת העומר ולא להפך. מי-נהר - שיחה 22:18, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::::את הפיסקא הראשונה בדבריך לא הבנתי. לגבי הפיסקא השנייה, אתה צודק, ולכן הצעתי לשנות את שם הערך, ובעצם להפוך את הערך מערך קטן לערך גדול [שבתוכו יישאר התוכן הקטן, ויעבור אליו התוכן המגדיל מערך זה.] (אם לא הובנתי כראוי, אני מתנצל).david7031 • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א • 22:25, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :::::אני מציע שאת הדיון בנוגע לכיצד צריך שיהיה מבנה וכתיבת הערכים נעשה בחטיבת דיון נפרדת כדי שלא לבזר הנושא. תודה על התייחסויותיך. מי-נהר - שיחה 22:41, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::::::, אידיי ההודעה שכתבתי בש:ראש השנה למלכים ולרגלים, נזכרתי שאני עוד מחכה לתשובתך פה. (אמ;לק:לא הבנתי את דבריך
thread_title:  תיאור מעמד קצירת עומר ראשית הקציר 

message: *יש כאן שלושה נקודות מרכזיות שקשורות לשיקולי הדעת המתבקשים כאן ביחס לתוכן הנידון.
*1. נושא הערך כמובע בפתיח לפיו הוא עוסק הן במצוות ספירת העומר והן בתקופת ימי ספירת העומר ומאפייניה הבולטים. בחרו לאחד את שני הנושאים הללו לערך אחד! 
*2. מחלוקת הראשונים האם ספירת העומר מדאורייתא או דרבנן כלומר האם היא תלויה בקיום הבאת ביכורי קציר שעורים מעומר ראשית התנופה ובכורי קציר חיטים בקרבן שתי הלחם, או שהמצווה עומדת בפני עצמה. 
*3. מתקשר לסעיף אחד באופן משני כפי שאסביר 
*1. הפתיח מציג בתחילה את נושא הערך על מצוות ספירת העומר ובכך מנסה להתכתב עם סדר הערכים של מניין המצוות. 
replies: text: צריך לשים לב שלא להיתקע בטרימינולוגיה של סידור מידע הלכתי לבין הצגת תוכן שלם מהותית כמתבקש.

text: משל למה הדבר דומה, תפילין של יד ותפילין של ראש הן כל אחת מצווה בפני עצמה! אבל כאשר מציגים את הנושא תפילין כותבים את שניהם!

text: גם כאן גם כאשר מונים את מנחת העומר ואת ספירת העומר כמצוות שונות הן עדיין ענין אחד! (נכון, זה תלוי לשיטת מי ואתייחס לכך בסעיף 2 ברם גם אז בשל התפקיד השני של הערך כנ"ל יש לכך מקום אתייחס לכך סעיף 3)  
*2. בניגוד לעמדה שמנסים לנקוט פה רק בה, לפיה ספירת העומר עומדת בפני עצמה ללא תלות וקשר ישיר ומהותי לקרבנות עומר ראשית הקציר (אני בכוונה חוזר על השם המלא הזה, כי שחכו כאן שהמינוח עומר לבד הוא נאמר כך מטעמי קיצור על בסיס שיודעים את הקשרו ומשמעותו!) ושתי הלחם, הרי שראשונים רבים הנוקטים בדעה שמצוות ספירת העומר כיום היא מדרבנן, זאת מפני שכיום אין מביאים את הקורבנות הנ"ל. כלומר מצוות ספירת העומר בשלימותה היא עם קיום אותן קורבנות במסגרת השלמה של המעבר מביכורי קציר שעורים לביכורי קציר חיטים.

text: במילים אחרות! כמובע במקרא מפורשות, הקשר של האדם עם אלוהיו ועם עמו ועם עצמו עברו באותם ימים במרכזם דרך עבודת האדמה ובית המקדש! ובתוך מסגרת זו של התוכן והסדר התרחשה הספירה!!! כך שמעמד! קצירת ראשית העומר היא מעמד המרכזי של היום הראשון של ביצוע הספירה ושל המסגרת שלה ולכן הוא הוא חלק מהותי מתיאור התרחשותה וקיומה!!! היסטורית ותודעתית. ואי אפשר לנתק את זה ולכן זה גם נקרא ספירת העומר ולא ספירת השבועות. (הגם שיש שיטת הרמבם לפיה הספירה היא מדאוריתא ואינה תלויה בקורבנות והיא מוכוונת נושא מתן תורה, ואכן ניתן לשקע בתוכן שיש שתי גישות כנ"ל אבל לא רק.)

text: ועוד בעניין זה לא בכדי יש מקור נוסף בו נאמר שהספירה היא "מֵהָחֵל חֶרְמֵשׁ בַּקָּמָה" שזה מתייחס לעומר גם במובן של כְּרִיכָה שֶׁל שִׁבּוֹלִים שֶׁנִּקְצְרוּ, אֲלֻמָּה קְטַנָּה. ולא אאריך בזה כעת עוד.   
* 3. האם מסכת אבות או אב הרחמים ואפילו לג בעומר הם חלק ממצוות ספירת העומר ? ? ? לא. אבל ברור למה אנו מציינים תוכנם כאן וזאת מפני שהערך עוסק גם בתקופת ספירת העומר!

text: (למעשה היה צריך בהגדרה קודם לפתוח בתקופה ובתוך כך בחטיבה המשנית של הפתיח להסביר את מצוות הליבה של התקופה שבגינם נושאת היא שם זה)

text: בחזרה לענייננו, כשם שהנ"ל יש להם מקום! ופירוט הרי שיש מקום גם למי שינקוט כשיטת הרמבם שמצוות מנחת העומר ושתי הלחם עומדות בפני עצמן ורק נסמכו לספירה עדיין היה מקום לציין התייחסות למעמד קצירת העומר כשם שמתייחסים ללג בעומר כיום! ואין זה משנה שזה היה אז.

text: אלא מפני שזה היה בעבר, ומפני שלכך היה ויש רושם על ימים אלה גם כיום, לכן זה מופיע בפרק משלו וקודם.

text: (ובנוסף התוכן מוסיף ומתכתב עם הפרק הבא בו מתייחסים למחלוקת עם הבייתוסים ... )
*לסיכום:
**התוכן מתייחס הן למידע בפתיח והן למידע בפרק הנידון שבכל מקרה מוזכרים בהם, ונותן ביטוי מתודי לגיטימי לתוכן כמקובל. 
**התוכן מהותי למצוות ספירת העומר לפי חלק גדול מהדעות בפרט אלו הסוברים שספירת העומר והקורבנות הנ"ל הן מצווה משותפת אחת כנ"ל.
**החטיבה המשנית של התוכן המוגדרת בתפקיד הערך כעוסק בתקופת ימי ספירת העומר ולא רק למצווה, מחייבת התייחסות לאירועים והנושאים הבולטים שיש להם רושם ניכר על ימים אלו.
replies: text: :ואם יש מי שחשים שזה מבלבל את ההבדלה בטרמינולוגיה של המצוות אזי ניתן להבהיר זאת במסגרת הפרק והערות השוליים.

text: :מקובל לאזכר את המקור הנ"ל כאשר מלמדים על מצוות ספירת העומר וימי הספירה. מי-נהר - שיחה 22:00, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::1. הערתך לגבי השילוב בין "מצוות הספירה" ל"ימי הספירה" נכונה, וצריך באמת לחשוב האם לא כדאי לפצל לשני ערכים. (אפשר גם להפוך את "אבלות בספירת העומר" ל"ימי הספירה"). לגבי הנושא בו אנו דנים, לא חלקתי על כך שצריך לאזכר את הקצירה. אולם לצורך הבנת הספירה, מספיק לומר שקצרו, ואין צורך לפרט איך קצרו. מי שרוצה לדעת איך קצרו, יפנה לערך מנחת העומר, ויערב לו (ואם לא מספיק ערבים שם הדברים, פנה אלי בדף שיחתי ואולי אוכל לעזור). ערך זה עוסק בספירה, ולכן כל מידע שעוסק בדברים אחרים, אמור להופיע רק אם הוא עוזר להבין יותר טוב את הספירה, את מהותה ואת עניינה. (וכל זה לא קשור כלל לשום מחלוקת ראשונים).david7031 • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א • 22:11, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :::לא פרטתי איך קצרו הפירוט ויש פירוט הוא אכן בערך שם. זו התייחסות וכאמור מתודית, למעמד! הזה טקס ציבורי שיש בו הכרזה ויש בו סמל לשעה ולדורות והוא חלק מהבנת אופי הנושא.

text: :::באשר לערכים הנוספים שציינת יש לזכור שקטן נתלה בגדול. אבלות בימי הספירה היא תת נושא של ימי ספירת העומר ולא להפך. מי-נהר - שיחה 22:18, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::::את הפיסקא הראשונה בדבריך לא הבנתי. לגבי הפיסקא השנייה, אתה צודק, ולכן הצעתי לשנות את שם הערך, ובעצם להפוך את הערך מערך קטן לערך גדול [שבתוכו יישאר התוכן הקטן, ויעבור אליו התוכן המגדיל מערך זה.] (אם לא הובנתי כראוי, אני מתנצל).david7031 • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א • 22:25, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :::::אני מציע שאת הדיון בנוגע לכיצד צריך שיהיה מבנה וכתיבת הערכים נעשה בחטיבת דיון נפרדת כדי שלא לבזר הנושא. תודה על התייחסויותיך. מי-נהר - שיחה 22:41, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::::::, אידיי ההודעה שכתבתי בש:ראש השנה למלכים ולרגלים, נזכרתי שאני עוד מחכה לתשובתך פה. (אמ;לק:לא הבנתי את דבריך
thread_title: שבירה

message: כפי שכתב מי-נהר בפיסקא מעלי, הערך הנוכחי עוסק בשני דברים שהם אמנם קשורים (במדיה כזו או אחרת) אך מהווים שני נושאים שונים. מצוות ספירת העומר, ותקופת ספירת העומר, בה, בין היתר, נהוגים מנהגי אבילות. לדעתנו, צריך לפצל את הערך זה לשניים, ות כל התוכן שקשור לתקופת הספירה להעביר לערך נפרד, שייקרא "ימי ספירת העומר", ויש מקום לשקול לאחד אותו עם הערך מנהגי אבלות בימי ספירת העומר, אם כי אני פתוח לדעות נוספות בנושא.  אשמח לשמוע את דעתכם.david7031 • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א • 22:49, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: תודה לdavid7031 פותח הדיון עם זאת אינני יודע עדיין עם נכון לפצל. אמנם יותר טוב לדעתי להציג את הנושא של תקופת ימי הספירה כערך ראשי שבו מספר ערכים מורחבים אבל צריך לראות איך לא מבלבלים את הקורא בלהגיע לערך שהוא צריך על ספירת העומר. כי ישנם כמה וכמה ערכים בשם ונושא קרוב. ולעיתים נאלצים להשתמש בערך אחד לכמה תפקידים מי-נהר - שיחה 22:59, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :הייתי מתחיל לעשות קודם סדר ב:קטגוריה:ספירת העומר שמצד אחד היא משוייכת רק ל:קטגוריה:מצוות עשה בתאם לערכים של מנין המצוות ומצד שני מופיעים בה ערכים כגון מיתת תלמידי רבי עקיבא ומצד שלישי לא מופיעים בה ערכים כמו מנחת העומר. מי-נהר - שיחה 23:02, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::נוטה גם כן לחלק ל-מצוות ספירת העומר וערך ראשי ל-ימי ספירת העומר או תקופת ימי ספירת העומר . מי-נהר - שיחה 23:07, 29 באפריל 2021 (IDT)

text: . לא רואה שום צורך בפיצול. "ימי ספירת העומר" הם לא מושג עצמאי, הם פשוט הימים שסופרים בהם ספירת העומר. האם לדעתך הגיוני לפצל מחודש אלול ערך נפרד בשם ימי חודש אלול? ומה עם ימי חג הפסח? בן עדריאל • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א  23:46, 29 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::הם בוודאי מושג עצמאי כבר המקרא כל כך עצמאי שאפילו יש חג על שמם. מכונה גם במקורות מפסח ועד פרוס העצרת. ואכן יש מאפיינם לימים אלה בלוח העברי ונכון להציגם בכריכה אחת שלימה. מי-נהר - שיחה 18:40, 30 באפריל 2021 (IDT)

text: :אני מפריד את חזרה בתשובה מחודש אלול, ואת חול המועד מחג הפסח. (ובעברית: אף אם יש קשר בין הדברים בחלים בימים אלו לבין מצוות ספירת העומר (מה שאני כלל לא בטוח בו), אין הכרח להציב את שניהם באותו ערך).david7031 • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א • 00:20, 30 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: ::. מה ההבדל? Biegel - שיחה 07:17, 30 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :::האם כל המנהגים שמופיעים תחת הכותרות "מנהגי אבלות בימי הספירה", ו"מנהגים אחרים בימי הספירה" (למעט תת הפיסקא "שירים לימי ספירת העומר") קשורים בהכרח למצוות ספירת העומר? אולי אלו מהם שמתייחסים ל"ספירה (קבלה)" של אותו יום. כל השאר, בפשטות, מתייחסים לתקופה שבין שפסח לשבועות, או סתם לתקופת האביב, בלי קשר לעובדה שבאותו זמן גם מקיימים את מצוות ספירת העומר.david7031 • שיחה • י"ח באייר ה'תשפ"א • 07:29, 30 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :::: הפיצול. אפשר לקצר את הפסקה על המנהגים, אבל אין צורך לפצל לגמרי. \Upsilon\beth\gamma\urcorner\ \ \big\rceil\rceil\urcorner3\rfloor\beth - שיחה 10:24, 30 באפריל 2021 (IDT)

text: שאלת תם: יש כבר פיצול אחד עם מנהגי אבלות בימי ספירת העומר, למה צריך בנוסף לכך עוד פיצול?--Nahum - שיחה 13:38, 30 באפריל 2021 (IDT)
replies: text: :הציעו לפצל את הערכים ולאחד עם זה. המאו"ר - שיחה 12:56, 2 במאי 2021 (IDT)
thread_title:  פיצול 

message: שלום עורכים יקרים,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר ב שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*http://daat.breslev.info/%D7%9B%D7%95%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA-%D7%A1%D7%A4%D7%99%D7%A8%D7%AA-%D7%94%D7%A2%D7%95%D7%9E%D7%A8/ נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20160303201229/http://daat.breslev.info/%D7%9B%D7%95%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA-%D7%A1%D7%A4%D7%99%D7%A8%D7%AA-%D7%94%D7%A2%D7%95%D7%9E%D7%A8/ לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 18:17, 20 בנובמבר 2022 (IST)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (נובמבר 2022) 

message: קטגוריה:ערכים שיש לתקן בהם קישורים חיצונייםשלום עורכים יקרים,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר ב שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*http://www.bhol.co.il/forum/topic.asp?cat_id=19&topic_id=2625189&forum_id=14617 נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20170904152414/http://www.bhol.co.il/forum/topic.asp?cat_id=19&topic_id=2625189&forum_id=14617 לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 02:46, 19 באפריל 2023 (IDT)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (אפריל 2023) 

message: הספירה איננה נכונה Kor109 • שיחה 00:45, 25 באפריל 2024 (IDT)
replies: text: נראה שזה התעדכן משום מה Kor109 • שיחה 00:56, 25 באפריל 2024 (IDT)

text: יש לך מושג למה בתבנית בדף המשתמש שלי (המועתקת משלך) הספירה מתחלפת בשקיעה ובדף זה לא (00:00 אולי)? נראה שעל כך תלונתו של קור109. הימן האזרחי • שיחה • ט"ז באייר ה'תשפ"ד • 22:27, 23 במאי 2024 (IDT)
thread_title:  ספירה לא נכונה 

message: שלום  @Joalbertine
בעריכה הזאת:  הכנסת טעות לערך: 
מחקת את המשפט הקודם, בו נאמר שהעומר מתיר את הבאת המנחות מקמח התבואה החדשה לבית המקדש, וכתבת במקום זאת שמנחת שתי הלחם "התירה את החיטה מאיסור חדש.", 
למרות שזה לחלוטין לא נכון, כך נאמר במשנה במנחות י,ו: "העומר היה מתיר במדינה, ושתי הלחם במקדש."  
בעריכה הזאת:  הכנסת מידע לא רלוונטי לפיסקה שכותרתה "מקור המצווה" - זו פיסקה שאמורה לעסוק במקורות הראשוניים של המצוה והכנסת אליה מידע שנוגע למנהג שהתפתח בימי הקמת המדינה... Avreymaleh • שיחה 16:43, 10 במאי 2024 (IDT)
replies: text: # אתה מוזמן לדייק את הניסוח.

text: # הוספתי את המידע בנוגע למנהג כדי להעשיר את הבנת הקורא בנוגע למצוות מנחת העומר, שהיא האלמנט המרכזי שעליו נשענת מצוות ספירת העומר. כמובן שזה לא הפרק המתאים למנהגים של מצוות הספירה. הסברים הנוגעים למנחת העומר עצמה, כולל מנהגים או ביטויים תרבותיים, נראים לי מועילים מאוד להבנת הבסיס המציאותי שעל גביו נבנית מצוות ספירת העומר.

text: Joalbertine • שיחה 18:04, 10 במאי 2024 (IDT)

text: בנוסף, אשמח אם להבא תימנע מכותרת בומבסטית כמו "הכנסת טעויות ושיבושים לערך" כדי לומר שהכנסתי חוסר-דיוק אחד ורכיב תוכני אחד שבעיניך אינו רלוונטי. כשאכניס "טעויות ושיבושים" מובהקים, בלשון רבים, תרגיש חופשי לקרוא לזה כך. --Joalbertine • שיחה 18:07, 10 במאי 2024 (IDT)
thread_title:  הערות על עריכות בערך 

message: נושא מנהגי אבלות בספירת העומר: "במאה ה-13 יוחסו המנהגים לפרעות וגזירות שאירעו בין פסח לעצרת בתקופות שונות, כגון פרעות תתנ"ו ותתק"ו וכן פרעות ת"ח ות"ט."
פרעות ת"ח ות"ט התרחשו במאה ה17, ואכן מוזכרות שני משפטים לאחר מכן במקומם הראוי, אך כמובן לא שייכות למנהגים במאה ה13. פודוחפה • שיחה 11:39, 24 במאי 2024 (IDT)
thread_title:  סדר כרונולוגי