שיחה:בית הכנסת החורבה

message: בערך נכתב: "ראוי להדגיש כי המבנה לא הוחרב בעת כיבוש העיר העתיקה (הלוחמים היהודים הקפידו לא להשתמש במבנה בית-הכנסת לשום צורך צבאי או צבאי-לכאורה, כדי שלא תהייה עילה לתקוף את בית-הכנסת). בית-הכנסת הוחרב שלשה ימים לאחר שהעיר נכבשה על ידי הירדנים - לכבודו של המלך עבדאללה שבא לבקר בעיר."
למיטב ידיעתי אין הדבר כן. בית הכנסת נפגע מפגז ירדני במהלך המלחמה. ייתכן שההריסה בוצעה לאחר המלחמה. בנוסף, מרתף בית הכנסת שימש כמחסן נשק של ההגנה וכמטווח אימונים עוד בתקופת המנדט הבריטי. יעקב135 13:06, 24 במאי 2007 (IDT)
replies: text: בדקתי את הנושא. במברק האחרון ששלחו לוחמי הרובע הנצור למפקדה לפני הנפילה, הם דיווחו "החורבה חרבה" (מוצג במוזיאון ברובע היהודי). אתקן בגוף הערך. יעקב135 08:04, 25 במאי 2007 (IDT)
replies: text: :על פי הספר ירושלים, ירושלים עמ' 404 פוצץ בית הכנסת על ידי פאוזי אל כותוב, שהיה האחראי גם לטבח ברחוב אלנבי ובמוסדות הלאומיים, יום לפני שנכנע הרובע היהודי. אביהו • שיחה 22:20, 1 ביוני 2008 (IDT)
thread_title:  הריסת החורבה 

message: QA - למה אין את תשתית המפה? זו עבודה כפולה ומשולשת בדרך זו. הערנו לך בדף השיחה. שים לה כי הפרמטר "/הכנה" גורם למפה לא להיות מוצגת, אם אין צורך כרגע. חגי אדלר • שיחה •  תבניות מידע בערכים מחכות לך! •  א' באייר ה'תשס"ח • 13:03, 6 במאי 2008 (IDT)
thread_title: [[ויקיפדיה:מיזמי ויקיפדיה/קואורדינטות בישראל|מיזם קואורדינטות בישראל]]

message: זאב וילנאי, חוקר ארץ ישראל, הביא ב"מדריך ירושלים" משנת 1946 תאור של בית הכנסת :
בית הכנסת נקרא גם בשם הסימלי "בית יעקב", על יסוד דברי ישעיהו הנביא: " בֵּית, יַעֲקֹב לְכוּ וְנֵלְכָה, בְּאוֹר ה' (ב',ה'). מעל שערי הברזל היה ציור של קבר רחל ובית הכנסת עצמו. מעל הכניסה של אולם בית הכנסת היה כתוב: " לזכר עולם יהי' צדיק...נדב לבנות משכן לאביר יעקב...ויזכו לראות בבנין אפיריון (בית המקדש) על מכון הר ציון ב'ב'א' (במהרה בימינו אמו) שנת הבית הזה יהי עליון לפ"ק" - דהיינו שנת תרכ"ה , שנת 1864, היא שנת חנוכת הבנין. (עמוד 48)
מתוך . שבת שלום . בברכת שנה טובה, דניאל ונטורה - שיחה 07:17, 12 בספטמבר 2008 (IDT)
thread_title:  בית יעקב - על שם מי ? 

message: משה סמילנסקי, הסופר, שחי בארץ ישראל מסוף המאה ה-19, כותב בספרו פרקים בתולדות הישוב (עמוד 104) :" ביקורו הראשון של הברון בארץ היה בשנת תרמ"ז" (1887). הוא  לא הגיע באניה פרטית כדי לא למשוך תשומת לב. הוא בקר במושבות וגם בירושלים. הוא ראה את מצבו של הכותל המערבי והחליט לקנות את השטח עליו עומד הכותל ואת הבתים סביבו. הווקף הסכימו לעיסקב תמורת 30,000 לירות שטרלינג. ההתנגדות הייתה  דווקא  מהיהודים. בקיצור הוא לא היה שותף להקמה - כנראה היה זה אחיו "אלפונסו" בברכת שנה טובה, דניאל ונטורה - שיחה 21:52, 13 בספטמבר 2008 (IDT)
thread_title:  הברון רוטשילד ובית הכנסת החורבה 

message: נא לעדכן את התוספת לפי ההערות בדף השיחה. בברכת שנה טובה, דניאל ונטורה - שיחה 21:59, 13 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: בדקתי ואתה כנראה צודק. תיקנתי בהתאם. תודה על ההערה! תמרה ♣ שיחה 00:38, 14 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: :אם מותר להמר: גם הוא לא היה בטקס. שם בית הכנסת נקבע "בית יעקב". לא היה כל כוונה שבית הכנסת הגדול בירושלים ישא את שם הברון. אולי נאמר לו בחצי אוזן: "אתה רוצה להציג כך באירופה - בבקשה ? " אצלנו לא נזכיר את שמו של אביך. אלפונסו, בהנחה שהיה לו כבוד, לא בא לטקס אחד עם מונפיורי בברכת שנה טובה, דניאל ונטורה - שיחה 00:54, 14 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: ::טוב, פה הרשה לי לתהות ולפקפק - מדוע אתה מניח שהשניים לא חלקו טקס יחדיו? למה לא הסכימו לקרוא לבית הכנסת על שם אביו? אשמח לשמוע מהם מקורותיך בעניין הזה. תמרה ♣ שיחה 01:09, 14 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: ::: אין לי מקורות. רק "הימור". אני מחפש עכשיו בעתונות העברית באותה תקופה מי בכלל היה בארץ באותה שנה ? ראשית, שני גבירים לא משתתפים בטקס אחד, שנית, בית כנסת לא יכול להיות על שמו - אגב, כך גם כתוב בכתובת מאבן. בברכת שנה טובה, דניאל ונטורה - שיחה 01:20, 14 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: :::: נראה לך שהוא מצא זמן בשנת 1864 לנסוע למזרח התיכון  בברכת שנה טובה, דניאל ונטורה - שיחה 01:40, 14 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: :::::האמנם מתוך הלאו אתה לומד הן? אני רוצה עדות מוצקה לטענות המעניינות שהעלית כאן (: תמרה ♣ שיחה 01:45, 14 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: ::::::  סבא רבא שלי נהג ללמוד במרתף בית כנסת החורבה (ליד הרב צבי פסח פרנק). הגיע לידי בשבוע שעבר ספר מספרייתו, שיצא לאור בשנת 1918, ובו העתקה של לוחות הזיכרון מכל בתי הכנסת בירושלים דאז, בינתיים עדיין לא מצאתי משהו שקשור לדיון הספציפי הזה. מצאתי התייחסות לעוזרו של מונטיפיורי וגם לקייזר פרידריך וילהלם הרביעי שהואיל להרשות את גיוס הכספים לבנייתו מחדש של בית הכנסת. אם אמצא משהו - אעדכן. ‏עמיחי 01:53, 14 בספטמבר 2008 (IDT)

text: טוב, אפילו מונטפיורי לא היה. הוא בקר בארץ בשנת תרכ"ו. לפי השלט בית הכנסת נחנך בשנת תרכ"ה. חבל שיומני מונטפיורי באתר שלו עולים לאט. אבל כבר השקעתי יותר מדי זמן בנושא. אגב, מה זה "עדות מוצקה" - יומן כרמל ? לילה טוב. בברכת שנה טובה, דניאל ונטורה - שיחה 01:50, 14 בספטמבר 2008 (IDT)
thread_title:  הועבר מדף [[שיחת משתמש:תמרה]] 

message: כאחד מלוחמי הרובע היהודי הנצור בתש"ח הייתי עד לפיצוץ "החורבה" בל"ג בעומר תש"ח, 27 במאי 1948. יום אחרי כניעתנו, כשהייתי עם יתר הפצועים בבית הספר הארמני שוחח אתנו החבלן הערבי שפוצץ את החורבה וסיפר שהניח בבית הכנסת 500 קילוגרם חומר נפץ לפיצוצו. לכן, מי שכתב שפגז פוצץ את בית הכנסת כתב שטות. שום פגז לא יכול היה לפוצץ את בית הכנסת "החורבה".
בשבי ירדן תיעדתי את המצור והקרבות בעזרת כל לוחמי הרובע השבויים והתיעוד פורסם בספרי "ירושלים העתיקה במצור ובקרב". בבית הכנסת לא הייתה עמדה. בעמוד 439 בספרי מתואר הקרב בחצר "החורבה" שנועד לעכב את התקדמות הערבים בעת הנסיגה מצפון רחוב היהודים באותו יום. בעמודים 440 ו-441 ישנם פרטים נוספים, ובעמוד 442 מתואר פיצוץ "החורבה": "עברו שלוש שעות. הפצצה פתאומית החרידתנו. שוב נעשינו עצבניים ומתוחים. לפתע פתאום הרעידה את החלל התפוצצות אדירה. אבק אדום-אפור ועשן סמיך כיסו את כל נוף הסימטאות, החורבות והקמרונות ועד מהרה הלכו והתפשטו מזרחה. היינו תאבים לדעת מה מטרת התפוצצות בלתי רגילה זו. כשנמוגו העשן והאבק הרגשנו כי נתהווה חלל בנוף - ועד מהרה נתברר ש"החורבה" פוצצה."
אני אפילו זוכר שרגע לאחר שנתהווה חלל בנוף קלטתי מה קרה וצעקתי: "החורבה".
אהרון לירון
thread_title:  תיקון המידע על פיצוץ "החורבה" 

message: קראתי שבבנין החורבה ע"י תלמידי הגר"א נפצעו כמה יהודים ע"י פורעים ערבים.
למי יש מידע בענין?
הוספתי ע"פ הספרים "החורבה" ו "חזון ציון".
ינון
thread_title: פורעים ערבים

message: נאמר בערך זה שרבי יהודה החסיד בא משדליץ, אך בערכו יהודה החסיד (ירושלים) נאמר שהגיע משידלוב. מה נכון? ביקורת - שיחה 23:11, 10 במאי 2014 (IDT)
=== שידלוב ושידליץ זה אותו הדבר===
שידלוב זה באידיש ושידליץ זה בפולנית
Yossi stambler - שיחה 14:46, 7 בדצמבר 2017 (IST)
thread_title:  שידלוב או שדליץ 

message: שידלוב זה באידיש ושידליץ זה בפולנית
Yossi stambler - שיחה 14:46, 7 בדצמבר 2017 (IST)
thread_title:  שידלוב ושידליץ זה אותו הדבר

message: אפשר להוסיף פסקת אמטולוגיה בבקשה? אסף (Sokuya) - שיחה 16:37, 13 באוקטובר 2016 (IDT)
thread_title:  אמטולוגיה 

message: פרויקט השחזור נעשה ע"י אדריכל נחום מלצר והקונסטרוקטור יוסי גורדון
replies: text: מעניין שהחליטו לשנות את ציור הקיר לשמאל ארון הקודש. מתמונה ישנה בערך נראה שקודם צוייר שם הכותל, ויאלו כעת זו מערת המכפלה.--ארינמל - שיחה 23:59, 20 בנובמבר 2017 (IST)
thread_title:  פרויקט שחזור 

message: בזה שהפחה הצדיע בסוף הקריאה של הפירמאן? זה היה הנוהל הרגיל בקריאה של כל פירמאן Tamarnet - שיחה 12:48, 21 באוגוסט 2017 (IDT)
replies: text: ובכל זאת הקונסול הבריטי טרח לציין זאת בספרו. אם את חושבת שזה פרט מיותר, תסירי אותו. Liad Malone - שיחה 16:29, 21 באוגוסט 2017 (IDT)
thread_title:  מה כ"כ מיוחד? 

message: בתמונת החייל הירדני הוא נראה עומד מאחורי קיר חלק ללא חלונות , וציור קיר גדול של לוחות הברית. בבית הכנסת לכל אורך הקיר היו וישנם חלונות  ואין לא עכשיו ולא בתמונות של לפני מלחמת העצמאות תמונות של הציור קיר זה
הלכך אני מפקפק באמיתות התמונה
Yossi stambler - שיחה 14:44, 7 בדצמבר 2017 (IST)
thread_title:  התמונה של החייל הירדני לא נראת נכונה 

message: @המאו"ר שלום וברכה,
תודה רבה על כל העבודה שלך. ראיתי את הפנייתך אל דף השיחה אודות רבי יהודה החסיד. אני מבסס את דברי על דברי המבורגר בספר "משיחי שקר ומתנגדיהם" (מהדורה מורחבת ומתוקנת, תשע"ו), בפרק אודות יהודה חסיד- "ר' יהודה חסיד וחיים מלאך" (עמ' 344- 360, וכן לנספח עמ' 682-687). רוב אם לא כל המקורות מאותן תקופות מזכירות אותו בתור יהודה חסיד ולא יהודה החסיד. נראה, שרק אלו שלא הכירו אותו כלל ייתכן שנקטו באותם זמנים את הכינוי החסיד. על כן, מבחינה אנציקלופדית והיסטורית, נלע"ד כי נכון לכתוב יהודה חסיד. בדף הדיון שהפנת אותי אליו, לא ראיתי טיעון ממשי ומשכנע לסיבה לכתוב החסיד.
כמובן שהדברים נתונים לשיקול דעתך, מצד האמת ההיסטורית נראה לי שראוי כך לתקן ולכתוב, אולם אקבל את דעתך בכל מקרה. עזמות - שיחה 21:53, 7 באוגוסט 2022 (IDT)
replies: text: אני קראתי את דבריו וכך חשבתי, אבל  הוכיח שזו טעות. המאו"ר - שיחה 22:00, 7 באוגוסט 2022 (IDT)
replies: text: :חשוב לשים לב גם לנטייה הטבעית של המבורגר לצבוע בצבעים פחות נעימים את כל מי שנחשד על ידו כמשיח שקר. בפי בני ירושלים, הכינוי הוא "חורבת ר' (בכתיב מלא: רֶבּ או רַבּ) יהודה החסיד" מזה דורות רבים. אין לי כרגע "מקור" של ממש, אלא פוק חזי מאי עמא דבר. ידך-הגדושה - שיחה 00:03, 8 באוגוסט 2022 (IDT)
replies: text: :: נתייג שוב את  אולי?בסליחה מראש. המאו"ר - שיחה 11:20, 18 באוגוסט 2022 (IDT)
replies: text: ::: , התיוג כשל, מתייג שוב את . שמיה רבה • שיחה • כ"א באב ה'תשפ"ב • 11:25, 18 באוגוסט 2022 (IDT)
replies: text: ::::הי, לא חקרתי את הנושא. אני חושב שדי בכך שהערך על יהודה חסיד מדייק את השם שלו, אבל הכינוי 'יהודה החסיד' היה רווח מאוד (כנראה כבר בתקופתו) וייתכן ש'יהודה חסיד' היה שווה ערך בשעתו לכינוי 'יהודה החסיד' (שמות משפחה היו פחות שכיחים). בנוסף בהקשר של 'החורבה' - חורבת רבי יהודה החסיד, זה השם הרווח של המקום. לכן הערתי ששינוי רק יבלבל את הקוראים. זה מסוג הדברים שמקבלים לכל היותר הבהרה בהערת שוליים. ביקורת - שיחה 12:02, 18 באוגוסט 2022 (IDT)
replies: text: :::::אז, אולי אכן כדברי @ביקורת כדאי לציין זאת בהערת השוליים? עזמות - שיחה 20:11, 23 באוגוסט 2022 (IDT)
thread_title:  חרבת יהודה חסיד או יהודה 'ה'חסיד 

message: שלום עורכים יקרים,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר ב שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*http://www.rova-yehudi.org.il/sites/%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA-%D7%94%D7%97%D7%95%D7%A8%D7%91%D7%94 נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20190420132644/https://www.rova-yehudi.org.il/sites/%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA-%D7%94%D7%97%D7%95%D7%A8%D7%91%D7%94/ לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 05:16, 9 בנובמבר 2022 (IST)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (נובמבר 2022)