שיחה:אמצעי רטורי

message: סוגי אמצעים רטוריים נוספים: 
-שימוש בגוף שני - על מנת ליצור קרבה בין הנמען למוען. לדוגמה: תאמרו, תספרו, הייתם.
-דימויים-תיאור על ידי השוואה לדבר מוחשי יותר. לדומה: הוא הולך כמו צב
-שימוש במבעים מן המקורות- שימוש בפסוק או חלק בפסוק להעשיר את לשון הכותב. 
-חזרה על אות מבנה תחבירי-חזרה על מבנה המשפט לצורך הדגשה. לדומה: אלה הבעיות שלנו, אלה הצרות שלנו,אלה החיים שלנו.
 קישורים חיצוניים:
http://www.bagrut11.com/emtsaim קישור לאתר קל וחומר שם ניתן לראות מידע נוסף על אמצעים רטורים ותרגולים.
 
https://www.youtube.com/watch?v=Erpo2nAcifs נאום באו"ם ועידת הסביבה
== הצעה להוספת אמצעי רטורי נוסף ==
היי, אפשר להוסיף גם: מילים בעלות קונוטציות חיוביות ושליליות - הקונוטציה היא המשמעות הרגשית הנלווית אל המילה.
הכותבים יכולים להשתמש בשמות ופעלים בעלי קונוטציה חיובית/שלילית כדי ליצור יחס חיובי/שלילי כלפי אדם, אירוע או תופעה.
== האם קיימת רשימה מלאה של האמצעיים הרטוריים במקום כל שהוא? ==
יחיאל צדוק - שיחה 16:22, 19 באוקטובר 2020 (IDT)
שלום רב לכותבי ויקיפדיה, 
שמחה לקחת חלק פעיל כאן איתכם כמורה לעברית ומובילה את תלמידיי הבוגרים לכתוב ערכים בויקפדיה בנושא חוקים. 
את נושא אמצעי השכנוע אני מלמדת בהלימה לתהליך כתיבת הטיעון ככלי לחיינו להשגת מטרות חשובות. במסגרת הוראתי אני מלמדת את קשת אמצעי השכנוע והם אכן רבים ומגוונים. לרוב מציגה את הבולטים בהם.
לטעמי, יש להוסיף ולחדד אמצעי שכנוע נוספים למשל: 
1. מילים טעונות המעוררות רגש והעצמה (בהמשך לשפה טעונה) כגון: אנוש, חמור, בלתי הפיך, נוראי, איום, מוות, גרוע וכו'.
2. מילות האשמה או הלל ושבח 
3. הכללה, אפקט "העדר" : כולם חושבים ש, הכל יודעים כי...
4. פעלים רבים ליצור קצביות ורגשיות.
5. ססמות: "אין מחיר לחופש", "השגרה מבורכת".
6. דוגמה אישית, סיפור אישי - מקרב את הקוראים למוען.
באתר של "לאה ישלח" יש מידע רב ועשרי בנושא. 
http://www.bagrut11.com/emtsaim
== מידע נוסף ==
שלום, 
לדעתי, יש להוסיף בפסקה הראשונה שהשימוש באמצעים רטוריים נפוץ מאוד בעולם הפרסום, שהרי מטרתה של הפרסומת היא לשכנע.
ברשימת האמצעים הרטוריים ראוי להוסיף גם: הבאת סימוכין (ציטוט), שינוי משלב לשוני ושימוש מכוון בסלנג, שבירת צירוף כבול (כמו: צב השעה), שימוש בצורת ציווי או במבנה מודלי (לזירוז לפעולה).
== למה הערות השוליים לא יוצאים בשורה ארוכה? ==
-- (משתמש:פשוט [משה] • שיחה) • ט"ו באייר ה'תשפ"א • 17:03, 27 באפריל 2021 (IDT)
thread_title: = מידע נוסף 

message: היי, אפשר להוסיף גם: מילים בעלות קונוטציות חיוביות ושליליות - הקונוטציה היא המשמעות הרגשית הנלווית אל המילה.
הכותבים יכולים להשתמש בשמות ופעלים בעלי קונוטציה חיובית/שלילית כדי ליצור יחס חיובי/שלילי כלפי אדם, אירוע או תופעה.
thread_title:  הצעה להוספת אמצעי רטורי נוסף 

message: יחיאל צדוק - שיחה 16:22, 19 באוקטובר 2020 (IDT)
שלום רב לכותבי ויקיפדיה, 
שמחה לקחת חלק פעיל כאן איתכם כמורה לעברית ומובילה את תלמידיי הבוגרים לכתוב ערכים בויקפדיה בנושא חוקים. 
את נושא אמצעי השכנוע אני מלמדת בהלימה לתהליך כתיבת הטיעון ככלי לחיינו להשגת מטרות חשובות. במסגרת הוראתי אני מלמדת את קשת אמצעי השכנוע והם אכן רבים ומגוונים. לרוב מציגה את הבולטים בהם.
לטעמי, יש להוסיף ולחדד אמצעי שכנוע נוספים למשל: 
1. מילים טעונות המעוררות רגש והעצמה (בהמשך לשפה טעונה) כגון: אנוש, חמור, בלתי הפיך, נוראי, איום, מוות, גרוע וכו'.
2. מילות האשמה או הלל ושבח 
3. הכללה, אפקט "העדר" : כולם חושבים ש, הכל יודעים כי...
4. פעלים רבים ליצור קצביות ורגשיות.
5. ססמות: "אין מחיר לחופש", "השגרה מבורכת".
6. דוגמה אישית, סיפור אישי - מקרב את הקוראים למוען.
באתר של "לאה ישלח" יש מידע רב ועשרי בנושא. 
http://www.bagrut11.com/emtsaim
thread_title:  האם קיימת רשימה מלאה של האמצעיים הרטוריים במקום כל שהוא? 

message: שלום, 
לדעתי, יש להוסיף בפסקה הראשונה שהשימוש באמצעים רטוריים נפוץ מאוד בעולם הפרסום, שהרי מטרתה של הפרסומת היא לשכנע.
ברשימת האמצעים הרטוריים ראוי להוסיף גם: הבאת סימוכין (ציטוט), שינוי משלב לשוני ושימוש מכוון בסלנג, שבירת צירוף כבול (כמו: צב השעה), שימוש בצורת ציווי או במבנה מודלי (לזירוז לפעולה).
thread_title:  מידע נוסף 

message: -- (משתמש:פשוט [משה] • שיחה) • ט"ו באייר ה'תשפ"א • 17:03, 27 באפריל 2021 (IDT)
thread_title:  למה הערות השוליים לא יוצאים בשורה ארוכה?