שיחה:דיפתונגים וטריפתונגים בשפה הרומנית

message: יש להעביר לדיפתונגים וטריפתונגים בשפה הרומנית, על פי שם הערך דיפתונג. בעיקר כשהמקור הוא במילה Diphthong, עם th. מור שמש - שיחה 19:03, 7 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :אתה צודק. העברתי.Ewan2 - שיחה 01:11, 9 בינואר 2011 (IST)

message: לא במקרה אין מקורות ואין בינוויקי אפילו לרומנית, כי ערך זה, בחלקו הגדול, אם לא כולו, מבוסס רק על דעותיו של מחברו ואין לו אחיזה במציאות. ראו לדוגמה את דיפתונג בוויקיפדיה רומנית, את טריפתונג בוויקיפדיה הרומנית ואת הפונולוגיה של השפה הרומנית. בברכה. ליש - שיחה 05:05, 9 בינואר 2011 (IST)
thread_title:  אין מקורות 

message: ::הערך מבוסס על תרגום מויקיפדיה האנגלית  השפה הרומנית. פונולוגיה רומנית  . הטענות הן הבלים "מקוריים", קנטרנות לשמה, של איש שאין רוכש לי כדבריו "בדל של כבוד " (ציטוט מהמקור), גישה שאני מקווה  שהביא מחוץ לויקיפדיה. אני למדתי לכבד בני אדם. 
אי אפשר להתיחס ברצינות לדברים הנ"ל. הפוסל במומו פוסל.
*א.חלק  לא קטן מכללי התיעתוק בויקיפדיה העברית הם "מקוריים", נקבעו לפי ידע בלשני על ידי הוויקיפדים הבקיאים בשפה העברית ובשפות אחרות. 
*"אין בינוויקי" מפני שהויקיפד הנכבד שהדביק את התבנית קישר את הערך האנגלי רק לערך מורכב מפרק אחד שחיבר בעבר "תנועת I לא הברתית (רומנית)"  Ewan2 - שיחה 13:47, 9 בינואר 2011 (IST)
thread_title: תגובה

message: איוון, אנא הוסף ניקוד לצירופים שונים בטבלאות השונות. לא את הכול ברור לקורא כיצד יש לקרוא. אלדד • שיחה 21:31, 9 בינואר 2011 (IST)
replies: text: באשר לבינוויקי, לא הבנתי - יש בינוויקי, או אין? אלדד • שיחה 21:32, 9 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :שלום, אלדד. שמתי ניקוד. בכתיב המנוקד לא ניתן לראות טוב את הנקודות לפחות לא בממשק שלי. אינני יודע איך פותרים את הבעיה הזאת. בינוויקי יש לערך בויקיפדיה אנגלית שאליו מקושר כבר הערך שחיבר ויקיפד אחר על תנועה i לא הברתית. אבל אלו רק פרקים של הפונולוגיה הרומנית בעוד שבויקיפדיה האנגלית זה ערך שלם הכולל פרקים רביםEwan2 - שיחה 21:59, 9 בינואר 2011 (IST)

text: אני יכול לעשות אותו קישור כמו ליש אל הפונולוגיה הרומנית. אבל זה יהיה מבלבל. כעת מהפונולוגיה הרומנית מאנגלית יש קישור בינויקי לערך שחיבר ליש על ההברה i הלא תנועתית.Ewan2 - שיחה 22:08, 9 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :הבנתי. כלומר, כרגע הבינוויקי תפוס על ידי ערך אחר, שכתב אריה. אני מקווה שתגיעו להסכמה ביניכם על בינוויקי, אם הדבר אפשרי. קנאת סופרים תרבה חכמה. אלדד • שיחה 22:28, 9 בינואר 2011 (IST)
replies: text: ::הניקוד נראה די ברור. אבל אשמח אם תוכל לצטט חומר נוסף, שעוסק במה שהעלית כאן. במקרים מסוימים מהמילים שהזכרת בטבלה לא נראה לי ברור באופן חד-משמעי שמדובר בדיפתונג (בחלק מהמקרים אני רואה את הדיפתונג, באחרים - אני לא בטוח שאני רואה). אלדד • שיחה 22:41, 9 בינואר 2011 (IST)

text: אנסה. חלק מהמקרים המובאים מהטבלה באנגלית - הם כמובן מקרים נדירים יותר - הכי קשים הם אלו שבמלים מחוברות עם מקף או שבהן מופיעות מלים נדירות.Ewan2 - שיחה 23:01, 9 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :תודה. תקן גם "דיפטונג" ל"דיפתונג" (לפחות את השרידים של המופעים האלה בערך). אלדד • שיחה 23:02, 9 בינואר 2011 (IST)
במקום להתווכח על ניקוד, עדיף לכתוב הכול ב־IPA. מי שמסוגל לקרוא את המילה "טריפתונג" בלי לברוח בבהלה, מסוגל לקרוא IPA.
הערך מצטט מקורות חיצוניים ולכן לא נכון לפסול אותו בתור "מחקר מקורי", אלא אם כן מישהו בדק את המידע במקורות החיצוניים ומצא שהוא לא מאמת את הכתוב כאן. אבל הערך די קצר, אז אפשר לשלב אותו בערך רומנית. ––אמיר א׳ אהרוני - שיחה 00:11, 10 בינואר 2011 (IST)

text: ה"ערך", לדברי כותבו, הוא תרגום מהוויקיפדיה האנגלית ו"ידיעותיו". אם תשאל את הכותב, אני מניח שיודה, שאף פעם לא ראה את הספרים המוזכרים במקורות - הכל זיוף מאל"ף עד ת"ו. אני בדקתי את המידע ומדובר בדיסאינפורמציה. בברכה. ליש - שיחה 00:16, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :אם יורשה לי לספק פרשנות, כמי שעומד מהצד ומנסה להבין מה מתחולל כאן, נראה לי שאיוון העלה דף כללי תעתיק של דיפתונגים וטריפתונגים ברומנית לעברית (שכרגע נקרא כשם ערך, אבל אולי שמו ישתנה בקרוב). אז כרגע אולי יש מחלוקת מסוימת על שם הערך. השאלה היא אם יש מחלוקת גם על אופן התעתיק שלו, של צירופים שונים (קרי, דיפתונגים וטריפתונגים) מרומנית לעברית. ביקשתי שאם אתה רואה צירופים מסוימים שנכתבו באופן שגוי, שתכתוב את גרסתך, כדי שניתן יהיה להבין מה מקור המחלוקת. אלדד • שיחה 00:23, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: ::אלדד, מדובר באותן מחלוקות ישנות, שהוכרעו כבר בוויקיפדיה הרומנית וכעת איוואן ניסח דף מדיניות להכרעה ההיא ועם כל מיני תוספות, מרביתן שגויות. לתזכורת אני מביא את הדיון הישן מהארכיו של רומנית:
thread_title:  ניקוד 

message: בעקבות ויכוח ביני ובין משתמש:Ewan2 בענין תעתיקים שונים של שמות רומניים בעברית, פניתי לאחד המשתמשים החשובים ביותר בוויקיפדיה הרומנית, המכונה AdiJapan, כדי לבקש את סיועו בליבון הסוגיות. AdiJapan הוא הבירוקרט הפעיל ביותר שם והוא גם זה שכתב את מרבית הטקסטים הנוגעים לפונטיקה ופונולוגיה בוויקיפדיה הרומנית. Ewan ואני לא הצלחנו להגיע להסכמה, אך הדיונים שם הובילו לתעתיקים פונטיים חשובים (שנעשו על ידי AdiJapan) וגם קביעות הנוגעות לשפה הרומנית, קביעות משמעותיות מאוד עבור מי שעוסק בתעתיק מרומנית לעברית. בהמשך אני עומד לתרגם לעברית  את דבריו של AdiJapan, כדי לשתף בהם גם את מי שאינו יודע רומנית. בברכה. ליש - שיחה 21:16, 6 באוקטובר 2008 (IST)
שלוש סוגיות הבאתי בפני AdiJapan ובדיונים שם לקחו חלק, בנוסף ל-AdiJapan, ל-Ewan2] ולי עוד שני ויקיפדים רומנים משכילים שלפחות אחד מהם מתמחה בתחום הלשוני. רוב הדיונים התנהלו בדף השיחות של AdiJapan שמבחינת מרכזיותו דומה לדף השיחות של דוד שי אצלנו. הסוגיות שנדונו היו:
* ההבדל בין השמות Nicolai, Nicolaie ו-Nicolae והתעתיק הנכון באלפבית בינלאומי שיסייע לנו לקביעת התעתיק העברי.
* ההבדל בין צלילי הדיפתונגים EA ו-IA בשפה הרומנית לשם קביעת תעתיק עברי מדויק ככל האפשר של שמות, כמו: Brâncoveanu, Moldoveanu, Munteanu וכדומה.
* נחיצות מתן הביטוי בתעתיק העברי ל-I הקצרה המצוייה בסופן של חלק מהשמות והמילים הרומניים. הדיונים בנושא זה תורגמו בשיחה:תנועת i לא-הברתית (רומנית).
בקשתי לתעתיקים הפונטים נעשתה כאן ותשובתו של AdiJapan ניתנה כאן. אלה הם התעתיקים הפונטיים:
*Brâncoveanu — [brɨn.koˈve̯a.nu] — מתחת לאות e רואים קשת
*Munteanu — [munˈte̯a.nu]
*Moldoveanu — [mol.doˈve̯a.nu]
*Nicolai — [ni.koˈlaj]
*Nicolae — [ni.koˈla.e]
*Nicolaie — [ni.koˈla.je]
Ewan2 ערער על קביעתו של AdiJapan בדף השיחות שלו ועל כך הוסבר לו שם המשתמש Feri Goslar בכותבו שההבדלה בין Nicolae ובין Nicolaie קיימת ברומניה לפחות 3 דורות ומעטים מאוד הם אלה שמבטאים אותם בצורה זהה, אך יתכן שהם רבים יותר בבאנאט ובבסרביה. אני מוסיף, במאמר מוסגר, באזורים אלה חיים בני מיעוטים רבים ששפת אמם אינה רומנית ו-Ewan2, שמוצאו מבאנאט, יכול לאשר זאת.
Ewan2 ניסה לשכנע שהדיפתונגים IA ו-EA נשמעים דומים מאוד ובעברית לא ניתן להציג דיפתונג ועלולים לקרוא  את השם, כאילו יש שם חיאט ולא דיפתונג.
גם על כך נענה שברומנית יש הבדל מובהק בין EA ובין IA ולגבי החשש שהדיפתונג עלול להישמע כמו חיאט, נענה שאין מה לדאוג, כי ברומנית אין הבדלה חזקה בין דיפתונגים ובין חיאטים ועבור המאזין הרומני לא תהיה בעיה בכך. מעבר לכך, המשתמש Turbojet הסביר ל-Ewan2 שבבתי הספר ברומניה יש שיעורים בהם מלמדים את הילדים לא לבלבל בין EA ובין IA. לצערי הוויקיפדים הרומנים לא הצליחו לשכנע את Ewan2 והדיון הסתיים באי הסכמה. בברכה. ליש - שיחה 23:09, 7 בנובמבר 2008 (IST)
replies: text: עד כאן הדברים שהובאו מהארכיון של רומנית. 
אציין במיוחד שהרומנים השתמשו במילים beată ו-biată, כדי להדגים לאיוואן את ההבדל ולהסביר לו שיש להבדיל בין הדיפתונגים ia ו-ea ואיוואן, בדף זה מציג אותם באותה צורה, כאילו הם אותו דבר, כאילו ההבדלים לא הוסברו לו. יש עוד הרבה שיבושים והטעיות ואני מבקש להעביר דף זה למרחב השיחה של כותבו, כדי שאף אחד לא יחשוב שמדובר במדיניות מוסכמת. בברכה. ליש - שיחה 00:35, 10 בינואר 2011 (IST)
thread_title:  דיון על תעתיק לעברית בוויקיפדיה הרומנית 

message: צר לי לראות שבמקום למחוק דף מדיניות (שלא נקבעה בהסכמה ולמעשה מעולם לא נקבעה) זה, המתחזה לערך, מנהלים שיחות על תוכנו. 
* כל תוכן הדף, המתייחס לתעתיק עברי, הוא מחקר מקורי של Ewan2, מנוגד לחלוטין לקביעות הוויקיפדים הרומנים ומנוקד לכתוב בערך הרומני המקביל וחסר מקור כלשהו, פרט לדימיון הכותב.
* הכותב לא תרגם נאמנה מהערך האנגלי, הוא החליף דוגמאות ונתן להן משמעות שלא הייתה שם ואפילו מנוגדת למשמעות המקורית ובמיוחד מנוגדת לדוגמאות ולהסברים בערך הרומני.
* הניקוד נעשה בצורה שגוייה ומטעה.
replies: text: לסיכום, אין מקום להשאיר דף זה במרחב הערכים אפילו לשנייה אחת נוספת. אפשר להעבירו למרחב השיחה של כותבו ולהמשיך שם את הדיון. בברכה. ליש - שיחה 00:01, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :מחלוקת בין שני ויקיפדים, מכובדת ככל שתהייה ומכובדים ככל שיהיו, לא צריכה להות סיבה לעביר ערך למרחב פרטי של משתמש. אני משוכנעת שמדינת ישראל על עשרות אלפי דוברי הרומנית שבה יימצאו מספיק דוברי השפה שיוכלו לעזור ולסייע. מלכת אסתר - שיחה 07:31, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: ::עכשיו, כעבור שעות של עבודה, שהשקעתי בתיקון הערך, כבר אין צורך בהעברה למרחב הכותב. אמשיך לתקן ולהשביח אותו.

text: :בעניין עשרות אלפי הרומנים שהזכרת, דומני שאת אופטימית מדי בעניין זה. מרבית יהודי רומניה עלו ארצה בשנות השישים של המאה הקודמת ונשארו שם רק מעטים, בעיקר אלה שהיו מחוברים חזק מאוד לשלטון הקומוניסטי. מהמעטים האלה הגיעו ארצה טיפין, טיפין בניהם, כשההורים הלכו לעולמם או מייד לאחר המהפכה, כשחששו שהרומנים יעשו חשבון איתם, כך שמדובר בקומץ יהודים, שהגיעו לאחר שנות השישים ולא בעשרות אלפים. בברכה. ליש - שיחה 08:02, 10 בינואר 2011 (IST)
thread_title:  מחיקה ללא דיחוי 

message: ::אין לויקיפדים הרומנים היומרה לקבוע את כללי התעתיק בשפה העברית. הדוגמה beată  biată היא דוגמה מצוינת. בעברית התעתיק של שתי המלים ,לצערנו, הוא אותו דבר: ביאַטה. אין בכוחה של העברית לשקף הבדל עדין ביותר, שכמעט לא מרגישים אף ברומנית. ההבדל  נשאר יותר ברמה של הגרפמות הרומניות כדי להבדיל את המשמעויות. 
Ewan2 - שיחה 01:01, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: ::אני מסכים אתך. בעברית התעתיק של שתי המילים זהה. אבל - האם לא מדובר בכללי תעתיק בערך הנוכחי, ואז יש צורך לשנות את שמו? אלדד • שיחה 01:09, 10 בינואר 2011 (IST)
ויקיפדיה רומנית היא מקום מצוין כדי לברר מהי צורת הביטוי הנכונה ברומנית ספרותית (להבדיל מניבים שונים, כמו הניב שמדברים בחבל הולדתך) ולהכין תעתיק פונטי. מהתעתיק הפונטי יכולים ויקיפדים עברים להכין את התעתיק העברי. טענתך שאין הבדל או בין שתי המילים המוזכרות לעיל או שההבדל דק כל כך שאין אפשרות לבטא אותו בעברית, נדחתה על ידי הוויקיפדים הרומנים וגם אני דוחה אותה - אולי בניב של באנאט אין הבדל משמעותי, ברומנית ספרותית, יש הבדל של ממש. ליש - שיחה 01:13, 10 בינואר 2011 (IST)

text: אני מניח ששוב יש כאן אי-הבנה. איוון מדבר כאן על התעתיק לעברית. ואכן, את המילים לעיל, למרות שהן שונות ברומנית, ושהגייתן שונה ברומנית, יש דרך אחת לתעתק לעברית. שוב, נראה לי שאנחנו עוסקים כאן בקובץ עם כללי תעתיק לעברית, ולא כל כך בניתוח בלשני רומני. אלדד • שיחה 01:15, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :למעשה זהו ערך עם שני מרכיבים:רשימת כל דיפתונגים והטריפתונגים הרומניים עם דוגמאות ולצידם, כללי תעתיק. לעברית. בנוסף רשימה של דוגמאות תעתיק לשמות אישים או גאוגרפיים והיסטורייםEwan2 - שיחה 01:17, 10 בינואר 2011 (IST)
הניבים של גאלאץ הם הרומנית הספרותית?. דרך אגב אמי היא מהאזור של אריה ענבר.Ewan2 - שיחה 01:17, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :::לאלדד, התעתיקים השונים הם: "בֶאָטְה" ו"בִיָאטְה". האות E (רומנית) אינה דומה למקבילתה באנגלית, היא זהה לסגול העברי, לכן היא לא אמורה לקבל יו"ד. כאן אפשר ללמוד על האות הרומנית הזאת וגם לשמוע אותה. בברכה. ליש - שיחה 01:19, 10 בינואר 2011 (IST)
thread_title: תגובה

message: :::::לאיוואן, באזור גאלאץ ובאזור בוקרשט, שם חייתי, מדברים את הניב המרכזי, המקובל כשפה ספרותית, לא כך בבאנאט. ליש - שיחה 01:21, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: דברים לא נכונים. חוץ מזה אמי היא מהאזור המהולל שהזכרת. ויש לך דעות קדומות מפה ועד להודעה חדשה. תספר לחברים שלך הויפקידים הרומנים שמוצאם מטרנסילבניה שאינם יודעים רומנית ספרותית. Ewan2 - שיחה 01:39, 10 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :אנחנו לא דנים בשפה שדיברה אימך, לפחות אני נמנע מלהזכיר את הוריך. הוויקיפד הטרנסילבני, פרופסור טורבוג'ט, שכל כך רצית שיפגש איתך, הסביר לך את שגיאותיך ברומנית ספרותית ואת ההטעיה של הניב המדובר במחוזות לידתך. ליש - שיחה 01:52, 10 בינואר 2011 (IST)
thread_title: שפת האם

message: בויקיפדיות אליהן יש קישור לערך זה יש תעתיקים בשפות של הויקיפדיה. למה שלא יהיו תעתיקים גם לעברית?Ewan2 - שיחה 01:02, 11 בינואר 2011 (IST)
thread_title: אחרי השכתוב על ידי ענבר

message: דיפתונגים וטריפתונגים בשפה הרומנית
בשפה הרומנית  קיימים שני דיפתונגים: / /e̯a/ and /o̯a/
שהיווצרותם  היא תוצאה של  דיפתונגיזציה של תנועות  אמצעיות קצרות   תוך כדי הדגשה. לכן הם מופיעים רק בהברות מודגשות.
הם מתחלפים מורפולוגית (אלטרנציות מורפולוגיות) עם התנועות  האמצעיות  /e/ ו /o/.
בנוסף  לתנועות הנ"ל,  חצי-התנועות   /j/  ו  /w/ יכולות להתחבר (או לפני, או אחרי, או שניהם) עם רוב התנועות, תוך יצירה
(שנויה לעתים במחלוקת)  של דיפתונגים  נוספים ושל טריפתונגים.
דיפתונגים יורדים	דוגמאות                                         	תעתיק עברי
                	rai /raj/     גן עדן
aisberg
/ˈajs.berɡ/  אייסְבֶרג	אַ‏י  אַ‏יי
רַ‏אי
אַ‏ייסבֶרג
                	/       sau   /saw
אוגוסט  august /ˈaw.ɡust/    	אַ‏וּ‏   אַ‏אוּ‏
אַ‏אוּ‏גוּסט
                	lei /lej/   אריות trei /trej/  שלוש '           	-Xיי  לֵיי   טְרֵיי
                	greu /ɡrew/ 'כבד  , mereu /meˈrew/ תמיד         	אֶ‏וּ‏  מֶ‏רֶ‏אוּ‏  גְרֶ‏אוּ
                	mii /mij/ '    אלפים        ', vii /vij/  אתה בא	יִ מוארך
וִי    מִי
                	fiu /fiw/ '  בן    , scriu /skriw/ אני כותב     	Xיוּ‏
פִיוּ‏   סְקרִיוּ‏
                	oi /oj/     כבשים         , noi /noj/  אנחנו    	Xוֹ‏י
אוֹ‏י    נוֹ‏י
                	ou /ow/  ביצה,     /bow/  bou' שור              	וֹ‏אוּ‏
בּ‏וֹ‏אוּ‏   אוֹ‏אוּ‏
                	pui /puj/ אתה שׂם, gălbui  /ɡəlˈbuj/ צהבהב      	וּ‏י
גֶ‏לבּ‏וּ‏י   פּ‏וּ‏י
                	răi /rəj/  רעים ,גרועים  , văi /vəj/ עמקים      	אֶ‏י
רֶ‏אי    וֶ‏אי    (או  רֶ‏יי    וֶ‏יי)
                	dulău /duˈləw/  כלב גדול    , rău /rəw/ רע      	אֶ‏א‏וּ‏
רֶ‏א‏ו   דוּ‏לֶ‏א‏וּ‏
                	câine /ˈkɨj.ne/ 'dog',  כלב
mâinile /ˈmɨj.ni.le/   הידיים	יִי
קֶיְינֶה
מֶיְינִילֶ‏ה
                	râu /rɨw/ '  נהר'    brâu /brɨw/, חגורה         	אֶוּ‏
רֶאוּ‏  בּ‏ראֶוּ‏
                	eu continuu /konˈti.nuw  אני ממשיך
לעיתים מוחלף ב eu continui	
יאֶוּ קוֹ‏נְטִינוּ‏אוּ‏  יאוּ קוֹנְטִינוּי
דיפתונגים עולים	דוגמאות                                             	תעתיק עברי
               	beată /ˈbe̯a.tə/ ' שיכורהmea /me̯a/ שלי             	יְאָ‏ ‏  יָ‏ה
ביְאָ‏טה     מְיָ‏ה
               	Gheorghe    גיוֹרגֶה
/ˈɡe̯or.ɡe/ ne-o ploua /ne̯o.ploˈwa/  (לו) ירד עלינו גשם	יוֹ‏     ְיוֹ‏
גְיוֹ‏רגֶ‏ה
נְיוֹ‏  (ני+וֹ‏)  פלוֹ‏וָ‏וה
               	(רק בשילובי מילים ( על ... אחד} ) pe-un /pe̯un/     	יוּ‏
פיוּ‏ן (מעין liaison מהמלים pe+un , פֶ‏ה+אוּ‏ן)
               	biată /bja.tə/  מסכנה   ,  mi-a zis /mjaˈzis/ אמר לי	יְאָ‏  יָ‏ה
ביִאטה (דומה קצת ל beată ומשמעותה שונה.
מִיָ‏ה זִיס
               	fier /fjer/  ברזל,    miere /ˈmje.re/ דבש           	Xיֶ‏י
פְיֶ‏ר  או פייר    מְיֶ‏רֶ‏ה או מיירה
               	iod /jod/ יוד , chior /ˈkjor/ עיוור בעין אחת        	Xיוֹ‏
קיְוֹ‏ר    יוֹ‏ד
               	iubit /juˈbit/  אהוּ‏ב,  chiuvetă /kjuˈve.tə/ כיור  	יוּ‏
יוּ‏בּ‏יט      קיְוּ‏בֶ‏טַ‏ה
               	găoace /ɡəˈo̯a.tʃe/   קליפת ביצה
foarte /ˈfo̯ar.te    מאוד	Xוֹ‏אָ‏
גֶ‏אוֹ‏אָ‏צֶ‏'‏‏ה   פוֹ‏אָ‏רטֶ‏ה
               	piuez /piˈwez/  אני מלבּ‏ד (אריג)
înşeuez /ɨn.ʃeˈwez/ אני שם אוכף (על סוס')	אוּ‏א-ֶ‏
אֶנְשֶׁאוּ‏אֶ‏ז   פִיאוּ‏אֶ‏ז
               	תושב העיר בקאו  băcăuan /bə.kəˈwan/    ,
ziua    zi.wa   ביום	וָ‏וא
בּ‏קאוָ‏אָ‏ן או בקאוואן
זִיוָ‏‏אה     או  זיוואה
               	două /ˈdo.wə/ שתיים
plouă /ˈplo.wə/יורד גשם         	ווא
דֹוואה
פלֹוואה
               	plouând /ploˈwɨnd/  תוך כדי הגשם, בעת רדת הגשם
ouând /oˈwɨnd/ תוך כדי הטלת ביצים	
וואֶ   (וו )
פלֹ‏וואֶנְד
אוֹ‏וואֶנד
טריפתונגים	דוגמאות                                                           	תעתיק עברי
          	ceainic /ˈtʃe̯aj.nik/  קומקום תה
socoteai  /so.koˈte̯aj/   היית מְחַשב, חישבת'	יאי      (צ')אי
צ'איניק
סוֹ‏קוֹ‏טְיאַ‏‏י
          	beau /be̯aw/    אני שותה
spuneau    /spuˈne̯aw/   היו אומרים      	יַאוּ
בְיַאוּ
ספוּניַאו
          	mi-ai dat /mjajˈdat/  נתת לי
ia-i /jaj/ קח אותם                   	יאַי
מיאַי דַט
יאַי !
          	iau /jaw/  , אני לוקח
היו עולים  suiau /suˈjaw/                   	יאַ‏וּ‏
יַ‏אּ‏וּ
סוּ‏יאַ‏וּ‏
          	עורות' piei /pjej/
אתה לוקח, iei /jej/                            	יֶ‏י
פְיֶ‏י  או "פיאֶי"
יֶ‏י  או יאֶיי
          	maieu /maˈjew/  גופיה
eu /jew/ =  אני                             	יאֵו
מַאי‏ֵאוּ
יאֵוּ
          	i-oi da /jojˈda/  אתן לו
picioică /piˈtʃjoj.kə/ '  תפוח אדמה (רגיונליזם)
יוֹ‏י     (צ')וי
יוֹ‏י דָ‏ה
פיצ'וֹ‏יקַ‏ה	
          	maiou /maˈjow/ '  גופיה'                                          	יוֹ‏אוּ‏
מאיוֹ‏אוּ‏
          	leoaică /leˈo̯aj.kə/   לביאה, rusoaică /ruˈso̯aj.kə/     (אשה) רוסיה	וו‏אַ‏י  Xוואי
לֶ‏וו‏אַ‏יקַ‏ה
רוּ‏סוואָ‏יקָ‏ה
          	înşeuai /ɨn.ʃeˈwaj/ '   היית שם את האוכף (על סוס)                 	אווּ‏אי
אֶנשֶׁווּ‏אַ‏י
          	înşeuau /ɨn.ʃeˈwaw/ '  היו שמים את האוכף                          	ווּ‏אוּ‏
אֶנְ‏שֶׁוואָ‏ו
          	rouăi /ˈro.wəj/  של הטל                                           	וֹ‏אוּ‏וֶ‏י
רוֹ‏אוּ‏וָי
          	pleoape /ˈple̯o̯a.pe/ 'עפעפיים
רטוב לגמרי   /ˈle̯o̯ar.kə/         	יוֹ‏אַ‏
פליוֹ‏אַ‏פה
ליוֹ‏אַ‏רְקָ‏ה
          	creioane /kreˈjo̯a.ne/   עפרונות
aripioară /a.riˈpjo̯a.rə/  כנף קטן,כנף עוף	יוֹ‏א ייוא
קרייוֹ‏אַ‏נה
אריפּ‏יוֹ‏אַ‏רֶ‏ה
כפי שרואים מהדוגמאות הנ"ל הדיפתונגים  /e̯a/ ו /o̯a /  הם ביחס של  קונטרסט (ניגוד)  עם הדיפתונגים
/ja/ו /wa/ , בהתאמה. אולם לא קיימים  זוגות מינימליים מושלמים על מנת להדגים הקונטרסט  בין /wa/  לבין /o̯a/. שני צמדי הצלילים  נשמעים מאוד דומה.  בהיגויים רגיונליים מסוימים הדיפתונג  o̯a  נוטה להיות מבוטא כתנועה אחת /ɒ/.[.
טריפתונגים אחרים  כמו /juj/ ו /o̯aw/  מופיעים לעיתים  במילות קריאה ובמלים לא רגילות.
===כללי תעתיק עברי לדיפתונגים הרומניים העיקריים עם התיחסות בעיקר לשמות אנשים, מוסדות ומקומות===
דיפתונגים יורדים:
* 1. /aj/    אי    .   במלים ממקור גרמני  או אנגלי -  איי. (Aisberg =  iceberg  )
שמות  פרטיים -   Laiotă   Vaida  לאיוטֶה , ואידה  (השם האחרון –ממקור סלבי – הונגרי)
* 2.  /aw/     באמצע  ובסוף המלים -  או
בהתחלת המילה – אאו
שמות פרטיים :    August   אאוגוסט
מאוּרֶר Maurer   פאוּקֶר Pauker
(שניים האחרונים – שמות ממקור גרמני).
3*. /ej/     -   (עיצור+)  -יי.  Brânzei    בְּרֶנזֶיי  Hulubei   חוּלוּבֶיי, Strei   סְטְרֶיי
* 4. /ew/  - אֶוּ  - Haşdeu  חַשְׁדֶאוּ  (לטיניזציה של השם Hâşdău )
* 5. /ij/  י מוארך
* 6. /iw/   יוּ‏
וסיליוּ‏ Vasiliu,   מַנוֹליוּ‏  Manoliu,  דֶשליוּ  Deşliu
Scatiu סקאטיו, מאנֵיו Maniu
(– שלושת השמות  הראשונים  עם סיומת ממקור יווני או טורקי)
לשמות אחרים יש סיומת שמקורה בתווית היידוע מקוצרת  (במקום הסיומת ul- , רק u- בסוף המילה.
ובמקרים אלה הדיפתונג  /iw/   אינו  דיפתונג  יורד : נֶגוֹיוּ Văcăroiu  וֶקֶרוֹיוּ Negoiu   (במקום Negoiul  Văcăroiul )
* 7. /oj/  וֹ‏י   Rădoi    רֶדוֹי     Bibiloi   בּיבּילוֹי
* 8. /ow/ וֹ‏אוּ‏ Copou  קוֹ‏פוֹ‏אוּ‏
גם במלים ממקור צרפתי   cadou  (מתנה)
metrou (רכבת תחתית)  קדוֹאוּ, מטרוֹאוּ.
* 9. /uj/ וּ‏י Vaslui  וַסלוּי Căţui   קֶצוּי  Furdui    פוּרדוּ‏י
כמו כן  בהברה לא מודגשת  - לא כדיפתונג יורד –
ב דיאלוּל פילארטוּלוּי Dealul Filaretului, גוּרָה חוּמוֹרוּלוּי Gura Humorului (שמות   ביחסת השייכות)
* 10 . /əj/   -ֶ‏יי Tuşnad Băi טושנאד  בֶּאי  )  המילה Băi     =  מרחצאות
* 11. /əw/  -אוּ‏     זַלאֶוּ    Zalău   בַקֶאוּ  Bacău   סארֶאוּ Sarău
* 12. /ɨj/       אי
* 13. /ɨw/     כמו  במילה  "נהר"   rîu    או   râu.
* 14 . /uw/    וּ‏אוּ‏
דיפתונגים עולים:
* 1. /e̯a/  יא   ;  בסוף המילה  -  יה
Steaua  Bucureşti  סטיאווה  בוקרשט, Brâncoveanu   ברֶנקוֹביאנוּ , Piatra Neamţ - פיאטרה ניאמץ,
Sadoveanu סדוביאנוּ   IPA :mi.ha.'il sa.do.'vea.nu בתעתיק בינלאומי בויקיפדיה האנגלית.
למעשה הדיפתונג  היה צריך להופיע  /ve̯a/    ולא   vea .
Codreanu  קודריאנו  Deleanu  דֶליאנו
יש מקרים של דיפתונג דומה  אך שאינו דיפתונג  עולה :   Vinea  וִינְיָה Verea   וֶרְיָה , Horea הוֹרְיָה,  (שם זה  מופיע ברומנית גם   Angela Similea) ,Horia)  אַנְג'לה סימילְיָה.
שדה התעופה  בּנְיאַסָה   Băneasa  - בתעתיק בינלאומי בויקיפדיה
bəˈne̯asa .
אחרי ג' ו צ' (ge)  (ce), אין תמיד צורך בהוספת  י: Ceauşescu   צ'אוּשֶׁסְקו. Mircea , כמו ב Mircea Eliade ,
מירצ'ה אליאדה , Bucecea  בוצֶ'צָ'ה.
* e̯o/ .2   יו Gheorghe   גיוֹ‏רגֶה  (שם ממקור יווני - גיורגיוס ) - יש שמתעתיקים גאורגה  כדי לשקף  את  הגרפמות הרומניות (היגוי דומה ליוונית קתרבוסה -שם קיימת הצורה "גאורגיוס", וברוסית - גאורגי)
אבל  הצמד "גאו"  אינו משקף היטב את  הדיפתונג eo. 
דוגמה -Gheorghiu גיורגיו.
replies: text: ראה התעתיק הבינלאומי בויקיפדיה אנגלית בשביל הזמרת אנג'לה גיורגיו (IPA: [gjor'giu.
cheo, geo notează secvenţe pronunţate în silabe diferite [che-o], [ge-o]: che-otoare, ge-ologie (eo nu se pronunţă însă în silabe diferite în geor-gi-an, Geor-ge, ca şi în Gheor-ghe).
"cheo","geo" מסמנים רצפים המבוטאים בהברות נפרדות:קָה-או, גֶ'ה-אוֹ: קֶאוֹטוֹאָרה, גֶ'אוֹלוג'יֶה.
(אבל eo אינו מבוטא בהברות נפרדות ב "ג'ור-ג'י-אן" = גֵאוּרגי (לאום, שם תואר), ג'וֹר-גֶ'ה , וכמו כן בגיוֹר-גֶה) 
לפי DOOM2 המילון האורטוגרפי, אורטואפי ומורופולוגי של השפה הרומנית, 2005  
סעיף 2.1.6 eo,io şi eoa, ioa
בבלוג של ראדו בורזה ברשת- 
* 3. /ja/ יַ‏א   או יַ‏  אברם  יָנקוּ  Avram Iancu
Traian Băsescu    טְראיאן בּססקו  ,Piatra     פיאטרה
בסוף המילים  -  יה.     הוריה   Horia Liman ,
* 4. /je/       יי    Mielu  מְיֶילו  (שם פרטי  יהודי רומני )  Porţile de Fier   פורצילה דה פְיֶיר
דיפתונג דומה אך לא "דיפתונג עולה" מופיע במלים כמו
paie(קש)  פאיֶה, cucuvaie (תנשמת},  fluier (חליל) פְלוּיֶיר,
Nicolaie (ניקוֹלאיֶה), (הוא) יֶל  el .
הכתיב עם e עבור הדיפטונג ie נשאר מסיבות היסטוריות -אטימולוגיות רק במלים מעטות כמו: 
* el  (הוא) 
*ei (הם) 
* este  (הפועל "היה"  a fi  בזמן הווה, גוף שלישי יחיד:  הנו, קיים, יש, )
* eşti   (הפועל "היה" a fi  בגוף שני יחיד)
* era   (היה   בזמן אימפרקט) וכו'
בעבר נהגו לכתוב את הדיפטונג ie בכתיב "e" ללא  הוספת i, גם במלים אחרות למשל:
băeţi cucuvae  pae fluer היום כותבים אותם băieţi cucuvaie paie fluier 
(בּיאֶץ = בחורים , קוּקוּבאיֶה = תנשמת, פּאיֶה = קש, פלוּיֶר = חליל).
שמות פרטיים או שמות משפחה מסוימים נותרו עד ימינו עם סימון e של הדיפתונג ie , ככל הנראה מסיבות מסורת משפחתית, אולי השפעת הכתיב הקירילי ששימש את השפה הרומנית בעבר (בכתיב הרוסי למשל e מבוט יֶה ). הדוגמה הכי נפוצה היא השמות Nicolae ו Nae שמופיעות לפעמים גם בכתיב Nicolaie. מקרים דומים  - השמות  Eremia  או Ieremia (ירמיה  ברומנית) , Enache או Ienache
(צורה יוונית במקור של השם Ioan יואן- יוחנן),Eşeanu  או Ieşeanu (שם משפחה משם העיר יאשי) Epure או Iepure (שם משפחה שמשמעותו "ארנב") וכו'.   
ההיגוי זהה בדרך כלל.  
Mioara Avram p.28
במקרים אלה ,היגוי ללא דיפטונג , ללא ביטוי ה"i" נלמד לפעמים בצורה שגויה בבית הספר, כמו
במקרה המלים החשובות ei e este era erai eşti el מתוך רצון המורים ללמד את התלמידים את הכתיב הנכון.
תלמידים ברומניה לומדים לעיתים בבית ספר לבטא e במלים el este era ei לא על ידי הדיפטונג
"יֶה" (ie) ממניעים דידקטיים של למידת הכתיב. כך מגיעים להיגוי לא נכון - של "תיקון יתר" ויכולים לקרוא את המילה  el  "אֶל" במקום "יֶל" , este "אֶסטה" במקום "יֶסטה". 
ראה DOOM2 המילון האורטוגקפי, אורטואפי ומורפולוגי של השפה הרומנית , 2005, בבלוג של ראדו בורזה ברשת, הסעיף 2.1.3 ההערה 43
Rostirea hipercorectă  [e]     
în loc de [îe] 
în aceste forme  - practicată în special în învăţământ, pentru a fixa la elevi deprinderea de a scrie - este greşită. 
ההיגוי ההירפקורקטי מסוג (תיקון יתר) של מלים אלה - המיושם בהוראה, על מנת להרגיל את התלמידים עם הכתיב (של מלים אלה  el, este, era , ei - נ.נ) הוא שגוי. לדעת העורך הישראלי של הערך הזה, מאוד סביר כי מקור ההיגוי הפחות שגור - "ניקולָאֶה" עם היאט ,בין a ו e, במקום "ניקולאיה" עם ביטוי הדיפתונג ae של השם Nicolae  הוא במנהג הוראה זה מבתי הספר. 
לעומת זאת ההיגוי עם היאט בין a , לבין e, הוא נדיר,
למשל במילה  aer  אָאֶר (אויר).
* 5. /jo/      יו    Iordan יורדאן, Iorga יורגה,   Iorgu  יורגו .
אחרי  צ' ג'   gi ci ,  אין  בהכרח  צורך  בהוספת י : Ciocoiu   צ'וֹקוֹיו,  מעודון הכדורגל היהודי Ciocanul  צ'וֹקאנול , Mocioni  מוצ'וֹני.Giosan ג'וֹסָן,  ( אבל ב Ionescu Gion דורש יונסקו ג'יון
מפני שבמקרה זה ג'י אינו יוצר דיפתונג).
* 6. /ju/    יוּ‏    Iuliu יוליו   Iurie Darie  יורְיֶה  דארְיֶה,    Puiu   פוּ‏יוּ‏.
אחרי הצליל צ'  או ג' אין הכרח  להוסיף  י: צ'וּבּוֹטַרו  Ciubotaru
(שם משפחה הקיים גם אצל יהודים רומנים) או Djuvara
(שם ארומני) ג'ובארה.
* 7. /o̯a/    אוֹ‏אַ‏  Soare   סוארה   Mărioara   מַרִיוֹארָה
* 8 . /wa/  ווא  ,בסוף המילה:  ווה Hârlăuanu חֶרְלֶוואנוּ,     סטיאווה Steaua.
* 9. /wə/   ווא , בסוף המילה וואה  -  מולדובה  נוֹוּאֶה (עיר) Moldova Nouă.
טריפטונגים:
1. e̯o̯a/  יוא  , אחרי   צ' או ג'  -    בלי י:              Geoană ג'ואנה
2. /jo̯a/       יוא        , אחרי  צ'  -בלי י                Ioan יואן ,    Cioară  צ'וארה
thread_title: הגרסה עם כללי תעתיק עברי - שלפני השכתוב על ידי אריה ענבר ב10.1.2011

message: דיפתונגים יורדים:
* 1. /aj/    אי    .   במלים ממקור גרמני  או אנגלי -  איי. (Aisberg =  iceberg  )
שמות  פרטיים -   Laiotă   Vaida  לאיוטֶה , ואידה  (השם האחרון –ממקור סלבי – הונגרי)
* 2.  /aw/     באמצע  ובסוף המלים -  או
בהתחלת המילה – אאו
שמות פרטיים :    August   אאוגוסט
מאוּרֶר Maurer   פאוּקֶר Pauker
(שניים האחרונים – שמות ממקור גרמני).
3*. /ej/     -   (עיצור+)  -יי.  Brânzei    בְּרֶנזֶיי  Hulubei   חוּלוּבֶיי, Strei   סְטְרֶיי
* 4. /ew/  - אֶוּ  - Haşdeu  חַשְׁדֶאוּ  (לטיניזציה של השם Hâşdău )
* 5. /ij/  י מוארך
* 6. /iw/   יוּ‏
וסיליוּ‏ Vasiliu,   מַנוֹליוּ‏  Manoliu,  דֶשליוּ  Deşliu
Scatiu סקאטיו, מאנֵיו Maniu
(– שלושת השמות  הראשונים  עם סיומת ממקור יווני או טורקי)
לשמות אחרים יש סיומת שמקורה בתווית היידוע מקוצרת  (במקום הסיומת ul- , רק u- בסוף המילה.
ובמקרים אלה הדיפתונג  /iw/   אינו  דיפתונג  יורד : נֶגוֹיוּ Văcăroiu  וֶקֶרוֹיוּ Negoiu   (במקום Negoiul  Văcăroiul )
* 7. /oj/  וֹ‏י   Rădoi    רֶדוֹי     Bibiloi   בּיבּילוֹי
* 8. /ow/ וֹ‏אוּ‏ Copou  קוֹ‏פוֹ‏אוּ‏
גם במלים ממקור צרפתי   cadou  (מתנה)
metrou (רכבת תחתית)  קדוֹאוּ, מטרוֹאוּ.
* 9. /uj/ וּ‏י Vaslui  וַסלוּי Căţui   קֶצוּי  Furdui    פוּרדוּ‏י
כמו כן  בהברה לא מודגשת  - לא כדיפתונג יורד –
ב דיאלוּל פילארטוּלוּי Dealul Filaretului, גוּרָה חוּמוֹרוּלוּי Gura Humorului (שמות   ביחסת השייכות)
* 10 . /əj/   -ֶ‏יי Tuşnad Băi טושנאד  בֶּאי  )  המילה Băi     =  מרחצאות
* 11. /əw/  -אוּ‏     זַלאֶוּ    Zalău   בַקֶאוּ  Bacău   סארֶאוּ Sarău
* 12. /ɨj/       אי
* 13. /ɨw/     כמו  במילה  "נהר"   rîu    או   râu.
* 14 . /uw/    וּ‏אוּ‏
דיפתונגים עולים:
* 1. /e̯a/  יא   ;  בסוף המילה  -  יה
Steaua  Bucureşti  סטיאווה  בוקרשט, Brâncoveanu   ברֶנקוֹביאנוּ , Piatra Neamţ - פיאטרה ניאמץ,
Sadoveanu סדוביאנוּ   IPA :mi.ha.'il sa.do.'vea.nu בתעתיק בינלאומי בויקיפדיה האנגלית.
למעשה הדיפתונג  היה צריך להופיע  /ve̯a/    ולא   vea .
Codreanu  קודריאנו  Deleanu  דֶליאנו
יש מקרים של דיפתונג דומה  אך שאינו דיפתונג  עולה :   Vinea  וִינְיָה Verea   וֶרְיָה , Horea הוֹרְיָה,  (שם זה  מופיע ברומנית גם   Angela Similea) ,Horia)  אַנְג'לה סימילְיָה.
שדה התעופה  בּנְיאַסָה   Băneasa  - בתעתיק בינלאומי בויקיפדיה
bəˈne̯asa .
אחרי ג' ו צ' (ge)  (ce), אין תמיד צורך בהוספת  י: Ceauşescu   צ'אוּשֶׁסְקו. Mircea , כמו ב Mircea Eliade ,
מירצ'ה אליאדה , Bucecea  בוצֶ'צָ'ה.
* e̯o/ .2   יו Gheorghe   גיוֹ‏רגֶה  (שם ממקור יווני - גיורגיוס ) - יש שמתעתיקים גאורגה  כדי לשקף  את  הגרפמות הרומניות (היגוי דומה ליוונית קתרבוסה -שם קיימת הצורה "גאורגיוס", וברוסית - גאורגי)
אבל  הצמד "גאו"  אינו משקף היטב את  הדיפתונג eo. 
דוגמה -Gheorghiu גיורגיו.
replies: text: ראה התעתיק הבינלאומי בויקיפדיה אנגלית בשביל הזמרת אנג'לה גיורגיו (IPA: [gjor'giu.
cheo, geo notează secvenţe pronunţate în silabe diferite [che-o], [ge-o]: che-otoare, ge-ologie (eo nu se pronunţă însă în silabe diferite în geor-gi-an, Geor-ge, ca şi în Gheor-ghe).
"cheo","geo" מסמנים רצפים המבוטאים בהברות נפרדות:קָה-או, גֶ'ה-אוֹ: קֶאוֹטוֹאָרה, גֶ'אוֹלוג'יֶה.
(אבל eo אינו מבוטא בהברות נפרדות ב "ג'ור-ג'י-אן" = גֵאוּרגי (לאום, שם תואר), ג'וֹר-גֶ'ה , וכמו כן בגיוֹר-גֶה) 
לפי DOOM2 המילון האורטוגרפי, אורטואפי ומורופולוגי של השפה הרומנית, 2005  
סעיף 2.1.6 eo,io şi eoa, ioa
בבלוג של ראדו בורזה ברשת- 
* 3. /ja/ יַ‏א   או יַ‏  אברם  יָנקוּ  Avram Iancu
Traian Băsescu    טְראיאן בּססקו  ,Piatra     פיאטרה
בסוף המילים  -  יה.     הוריה   Horia Liman ,
* 4. /je/       יי    Mielu  מְיֶילו  (שם פרטי  יהודי רומני )  Porţile de Fier   פורצילה דה פְיֶיר
דיפתונג דומה אך לא "דיפתונג עולה" מופיע במלים כמו
paie(קש)  פאיֶה, cucuvaie (תנשמת},  fluier (חליל) פְלוּיֶיר,
Nicolaie (ניקוֹלאיֶה), (הוא) יֶל  el .
הכתיב עם e עבור הדיפטונג ie נשאר מסיבות היסטוריות -אטימולוגיות רק במלים מעטות כמו: 
* el  (הוא) 
*ei (הם) 
* este  (הפועל "היה"  a fi  בזמן הווה, גוף שלישי יחיד:  הנו, קיים, יש, )
* eşti   (הפועל "היה" a fi  בגוף שני יחיד)
* era   (היה   בזמן אימפרקט) וכו'
בעבר נהגו לכתוב את הדיפטונג ie בכתיב "e" ללא  הוספת i, גם במלים אחרות למשל:
băeţi cucuvae  pae fluer היום כותבים אותם băieţi cucuvaie paie fluier 
(בּיאֶץ = בחורים , קוּקוּבאיֶה = תנשמת, פּאיֶה = קש, פלוּיֶר = חליל).
שמות פרטיים או שמות משפחה מסוימים נותרו עד ימינו עם סימון e של הדיפתונג ie , ככל הנראה מסיבות מסורת משפחתית, אולי השפעת הכתיב הקירילי ששימש את השפה הרומנית בעבר (בכתיב הרוסי למשל e מבוט יֶה ). הדוגמה הכי נפוצה היא השמות Nicolae ו Nae שמופיעות לפעמים גם בכתיב Nicolaie. מקרים דומים  - השמות  Eremia  או Ieremia (ירמיה  ברומנית) , Enache או Ienache
(צורה יוונית במקור של השם Ioan יואן- יוחנן),Eşeanu  או Ieşeanu (שם משפחה משם העיר יאשי) Epure או Iepure (שם משפחה שמשמעותו "ארנב") וכו'.   
ההיגוי זהה בדרך כלל.  
Mioara Avram p.28
במקרים אלה ,היגוי ללא דיפטונג , ללא ביטוי ה"i" נלמד לפעמים בצורה שגויה בבית הספר, כמו
במקרה המלים החשובות ei e este era erai eşti el מתוך רצון המורים ללמד את התלמידים את הכתיב הנכון.
תלמידים ברומניה לומדים לעיתים בבית ספר לבטא e במלים el este era ei לא על ידי הדיפטונג
"יֶה" (ie) ממניעים דידקטיים של למידת הכתיב. כך מגיעים להיגוי לא נכון - של "תיקון יתר" ויכולים לקרוא את המילה  el  "אֶל" במקום "יֶל" , este "אֶסטה" במקום "יֶסטה". 
ראה DOOM2 המילון האורטוגקפי, אורטואפי ומורפולוגי של השפה הרומנית , 2005, בבלוג של ראדו בורזה ברשת, הסעיף 2.1.3 ההערה 43
Rostirea hipercorectă  [e]     
în loc de [îe] 
în aceste forme  - practicată în special în învăţământ, pentru a fixa la elevi deprinderea de a scrie - este greşită. 
ההיגוי ההירפקורקטי מסוג (תיקון יתר) של מלים אלה - המיושם בהוראה, על מנת להרגיל את התלמידים עם הכתיב (של מלים אלה  el, este, era , ei - נ.נ) הוא שגוי. לדעת העורך הישראלי של הערך הזה, מאוד סביר כי מקור ההיגוי הפחות שגור - "ניקולָאֶה" עם היאט ,בין a ו e, במקום "ניקולאיה" עם ביטוי הדיפתונג ae של השם Nicolae  הוא במנהג הוראה זה מבתי הספר. 
לעומת זאת ההיגוי עם היאט בין a , לבין e, הוא נדיר,
למשל במילה  aer  אָאֶר (אויר).
* 5. /jo/      יו    Iordan יורדאן, Iorga יורגה,   Iorgu  יורגו .
אחרי  צ' ג'   gi ci ,  אין  בהכרח  צורך  בהוספת י : Ciocoiu   צ'וֹקוֹיו,  מעודון הכדורגל היהודי Ciocanul  צ'וֹקאנול , Mocioni  מוצ'וֹני.Giosan ג'וֹסָן,  ( אבל ב Ionescu Gion דורש יונסקו ג'יון
מפני שבמקרה זה ג'י אינו יוצר דיפתונג).
* 6. /ju/    יוּ‏    Iuliu יוליו   Iurie Darie  יורְיֶה  דארְיֶה,    Puiu   פוּ‏יוּ‏.
אחרי הצליל צ'  או ג' אין הכרח  להוסיף  י: צ'וּבּוֹטַרו  Ciubotaru
(שם משפחה הקיים גם אצל יהודים רומנים) או Djuvara
(שם ארומני) ג'ובארה.
* 7. /o̯a/    אוֹ‏אַ‏  Soare   סוארה   Mărioara   מַרִיוֹארָה
* 8 . /wa/  ווא  ,בסוף המילה:  ווה Hârlăuanu חֶרְלֶוואנוּ,     סטיאווה Steaua.
* 9. /wə/   ווא , בסוף המילה וואה  -  מולדובה  נוֹוּאֶה (עיר) Moldova Nouă.
טריפטונגים:
1. e̯o̯a/  יוא  , אחרי   צ' או ג'  -    בלי י:              Geoană ג'ואנה
2. /jo̯a/       יוא        , אחרי  צ'  -בלי י                Ioan יואן ,    Cioară  צ'וארה
thread_title: כללי תעתיק עברי לדיפתונגים הרומניים העיקריים עם התיחסות בעיקר לשמות אנשים, מוסדות ומקומות

message: *ג'ינה נקולה - השפה הרומנית  בת זמננו. פונטיקה ופונולוגיה, קורס בפקולטה לספרות, אוניברסיטת "דונריה דה ז'וס" (דנובה התחתונה) גאלאץ
Gina Necula, - Limba română contemporană.Fonetica şi fonologie, curs la Facultatea de Litere, Universitatea Dunărea de Jos ,Galaţi 2010
*יוסיף בדסקו, מריה בדסקו -השפה הרומנית, אוצר מלים ופונטיקה, מושגים תיאורטיים 
Iosif Badescu, Maria Badescu  Limba română, vocabular şi fonetică,
Editura Neutrino , Reşiţa 2008
*מיוארה אברם - כתיב לשימוש כולם - 30 קושיות מהדורה שניה, הוצאת ליטרה קישינאו, 1997
Mioara Avram Ortografie pentru toţi
Ortografie pentru toți. 30 de dificultăți, ediția I, București, Editura Academiei, 1990; ediția a II-a, Chișinău, Editura Litera, 1997
thread_title: מקורות וקישורים חיצונים

message: Academia Română- Dicţionar ortografic, ortoepic şi morfologic al limbii române (DOOM) ,ediţia  a II-a revăzută şi adaugită,  Univers enciclopedic ,Bucureşti 2005
(האקדמיה הרומנית - המילון האורטוגרפי, ארטואפי והמורופולוגי של השפה הרומנית, מהדורה מתוקנת ומורחבת, הוצאת "אוניברס אנצ'יקלופדיק" בוקרשט 2005
thread_title: ראו גם

thread_title: הערות שוליים

message: נושא קשור לתיעתוק דיפתונגים וטירפתונגים רומניים:
*http://www.nytimes.com/books/first/t/tesich-karoo.html סטיב טסיץ' -קטע מהספר "Karoo" הכולל כמה נסיונות תעתיק,חלקם מוצלחים, של שמות רומניים בשימוש העיתון ניויורק טיימס 
Steve Tesich - Karoo, , Harcourt Brace & Company, 1998
להלך כמה דוגמאות וקטעים מהספר:
Pronouncing the Names
*
SILVIU BRUCAN, an opposi- 
tion leader: SEEL-vyoo broo KAHN-
*Lieut. Gen. NICOLAE ANDRUŢA CEAUŞESCU     
replies: text: ahn-DROO-tsah                      
*NICOLAE CEAUŞESCU                                          
nee-koh-LAHyeh chow-SHESS-koo 
* ELENA CEAUŞESCU 
eh-LEH-nah                                                                 
* GHEORGHE GHEORGHIU-DEJ                     
GYOR-gyeh gyorGYOO-dehzh    
, with hard g's      
* ILIE CEAUŞESCU, 
i-llEE-yeh                    
*TUDOR POSTELNICU, 
TOO-dor post-EL-nee-coo               
*ION ILIESCU
YAHN ill-ee-YES-koo         
*SORIN OPREA
soh-REEN OHP-prah                     
*Col. Gen. IULIAN VLAD
yool-lee-AHN VLAHD    
*VASILE MILEA     
vah-SEE-leh MEEL-lah                                
NEHL-yoo mah-NESS-koo                 
*NICOLAE MILITARU              
nee-koh-LAH-yeh mee-lee-TAH-roo  
                
There was a quality to these names that made them delicious, almost irresistible to pronounce, and made speaking as pleasant as eating canapes. 
"nee-koh-LAY-yeh chow-SHESS-koo," somebody shouted his name to my left. 
"eh-LEH-nah chow-SHESS-koo," somebody else pitched in to my right. 
Ewan2 - שיחה 01:11, 11 בינואר 2011 (IST)
thread_title: ניו יורק טיימס ותעתיקים לאנגלית מרומנית

message: ===לדעת Ewan2===
התנועה העברית המסומנת על ידי "סגול" אינה אף פעם "חצי תנועה" ואינה יכולה לשקף את הצליל הרומני ě .
בתוך הדיפתונג  ea  הצליל ě  יכול להיות מתועתק לעברית רק כך:
א. בכתיב מלא: שוא נח + יוד ומתחתיו קמץ , 
בכתיב חסר: יוד +אלף 
replies: text: לדוגמה:

text: Brâncoveanu  -בכתיב מלא (לא בשימוש) : ברנקובְינו  , בכתיב חסר (בשימוש) - ברנקוביאנו.

text: Predeal בכתיב מלא (לא בשימוש) פּרדְיָל,  בכתיב חסר (בשימוש) פּרדיאל

text: dimineaţa   בכתיב מלא (לא בשימוש) -  דימינְיָצה, בכתיב חסר (בשימוש) דימיניאצה
Steaua  בכתיב מלא (לא שימושי)  סטְיָוָוה, בכתיב חסר סטיאווה
*
ב. במילה ea  =היא ובסיומת ea -

text: בכתיב מלא: יָה בכתיב חסר: יוד +הא

text: לדוגמה:

text: Cornea  (שם משפחה)   קורנְיָה  קורניה
===לדעת אריה ענבר===
הצליל (חצי תנועה ) ě מסומן על ידי סגול או לפעמים שווא נע:

text: Brâncoveanu- בכתיב מלא בּרנקובֶאָנו,  בכתיב חסר ברנקובאנו

text: Predeal -בכתיב מלא   -  פרדֶאָל  בכתיב חסר - פרדאל

text: dimineaţa בכתיב מלא - דימינֶאַצה,  בכתיב חסר - דימינאצה

text: Cornea בכתיב מלא -  קורנֶאָה , בכתיב חסר - קורנאה

text: Steaua (שם קבוצת כדורגל) בכתיב מלא -  סְטֶאָוָוה, בכתיב חסר - סטאווה

text: הערה:
לדעתו של Ewan2 זהו שימוש לא נכון בסימנים "סגול" ו"שוא נע". השיטה של ענבר מעלימה את הדיפתונג מהכתיב החסר, ומסמנת לא נכון את הדיפתונג גם בכתיב המלא.    
Ewan2 - שיחה 01:41, 13 בינואר 2011 (IST)
thread_title: התעתיק לחצי התנועה הרומנית ě והדיפתונגים הטריפתונגים הכוללים אותה 

message: התנועה העברית המסומנת על ידי "סגול" אינה אף פעם "חצי תנועה" ואינה יכולה לשקף את הצליל הרומני ě .
בתוך הדיפתונג  ea  הצליל ě  יכול להיות מתועתק לעברית רק כך:
א. בכתיב מלא: שוא נח + יוד ומתחתיו קמץ , 
בכתיב חסר: יוד +אלף 
replies: text: לדוגמה:

text: Brâncoveanu  -בכתיב מלא (לא בשימוש) : ברנקובְינו  , בכתיב חסר (בשימוש) - ברנקוביאנו.

text: Predeal בכתיב מלא (לא בשימוש) פּרדְיָל,  בכתיב חסר (בשימוש) פּרדיאל

text: dimineaţa   בכתיב מלא (לא בשימוש) -  דימינְיָצה, בכתיב חסר (בשימוש) דימיניאצה
Steaua  בכתיב מלא (לא שימושי)  סטְיָוָוה, בכתיב חסר סטיאווה
*
ב. במילה ea  =היא ובסיומת ea -

text: בכתיב מלא: יָה בכתיב חסר: יוד +הא

text: לדוגמה:

text: Cornea  (שם משפחה)   קורנְיָה  קורניה
thread_title: לדעת Ewan2

message: הצליל (חצי תנועה ) ě מסומן על ידי סגול או לפעמים שווא נע: 
replies: text: Brâncoveanu- בכתיב מלא בּרנקובֶאָנו,  בכתיב חסר ברנקובאנו

text: Predeal -בכתיב מלא   -  פרדֶאָל  בכתיב חסר - פרדאל

text: dimineaţa בכתיב מלא - דימינֶאַצה,  בכתיב חסר - דימינאצה

text: Cornea בכתיב מלא -  קורנֶאָה , בכתיב חסר - קורנאה

text: Steaua (שם קבוצת כדורגל) בכתיב מלא -  סְטֶאָוָוה, בכתיב חסר - סטאווה

text: הערה:
לדעתו של Ewan2 זהו שימוש לא נכון בסימנים "סגול" ו"שוא נע". השיטה של ענבר מעלימה את הדיפתונג מהכתיב החסר, ומסמנת לא נכון את הדיפתונג גם בכתיב המלא.    
Ewan2 - שיחה 01:41, 13 בינואר 2011 (IST)
thread_title: לדעת אריה ענבר

message: הדיפתונג הזה מסומן ברומנית בשתי צורות:
replies: text: א. על ידי צמד האותיות  ie   ברוב המלים ונפרדות על ידי מקף במלים מורכבות     
לדוגמה

text: miere miel piept

text: mi-e foame

text: התעתיק לעברית הוא י ומתחתיו סגול:
בכתיב מלא :מְיֶרֶה   מְיֶל פְיֶפְט   ,  בכתיב חסר: מיירה, מייל, פייפט  או "חצי-חסר": מיאֶרה מיאֶל פיאֶפט

text: בכתיב מלא מְ-יֶה פוֹאָמֶה , בכתיב חסר : מ-יה פואמה,

text: ב.1 על ידי האות e במילים כמו: el  ei este era

text: התעתיק הוא על ידי יוד ומתחתיו  סגול

text: בכתיב מלא הוא: יֶל  יֶי  יֶסטה יֶרָה

text: בכתיב חסר: יל, יי, ייסטה, יירה  או אולי כתיב "חצי חסר" יל  יאֶי יאֶסטה יאֶרה

text: ב.2. בשמות פרטיים ושמות משפחה שנשארו בתפוצה רבה בכתיב מסורתי - Epure Enache Nicolae Eremia Eşeanu 
המבוטאים ברוב המקרים תוך הגיית הדיפתונג ie  כמו  Iepure Ienache Nicolaie Stroe Ieremia Ieşeanu,במיעוט המקרים ללא דיפטונג אלא על ידי התנועה  e בלבד (כמו סגול) (לא פעם בהשפעת שיטה שגויה של הוראת הדיפטונג המסומן על ידי "e " בבתי הספר - ראה 2.1.3   הערת 43 DOOM2)

text: התעתיק לעברית צריך להיות במקרה הנפוץ הראשון -

text: בכתיב מלא (פחות בשימוש) יָפּוּרָה, יֶנַקֵה, נֵיקוֹלַיֶה יֶרֶמִיָה יֶשְׁיָנוּ ,

text: בכתיב חסר : יפורה , ינאקה, ניקולאיה, ירמיה, ישיאנו 
לפי ההיגוי הפחות נפוץ ופחות נכון - אפורה, אנאקה, ניקולאה, סטרואה, ארמיה, אשיאנו. 
אריה ענבר בחר בתעתיק זה בצורה גורפת, ללא קשר עם ההיגוי : אפורה, אנאקה, ניקולאה, סטרואה, ארמיה, אשאנו (sic)  
Ewan2 - שיחה 02:47, 13 בינואר 2011 (IST)

text: מתי תלמד לכתוב אמת ולא לנסות לעשות דיסאינפורמציה? הצגת כאן תעתיקים שגויים, כאילו אני כתבתי אותם, אך זהו שקר גס, מעולם לא כתבתי את התעתיקים המופיעים בשורה האחרונה של דבריך. אלה תעתיקים של קבוצת מילים המובאת בספרי הלימוד כיוצאי הדופן של השפה הרומנית והתעתיק שלהן צריך להיות: יִאֶפורה, יִאֶנקה וכדומה ולא כפי שאתה כתבת כאילו אני כותב. תתביש לך. NICOLAE אינו חלק מהקבוצה (קבוצה שכל השמות בה מתחילות באות E המבוטאת IE - ראו E (רומנית) הפרק על הדיפטונג JE) וניסיונך לשלב אותו בקבוצה זו של יוצאי הדופן הוא עוד תמרון ערמומי של בלבול הקוראים, שאינם דוברי רומנית. NICOLAE משתייך לקבוצה של שמות פרטיים, שלגביהם הרומנית סובלנית ומאפשרת גם גרסא עם IE, NICOLAIE וכך גם לגבי NOE, שלצד הגרסה העיקרית יש גם את השם NOIE. כל אחד מהשמות האלה צריך להיות מתועתק לעברית בצורה שונה, כדי לשמור על ההבדל המקורי: ניקולאה מול ניקולאיה ונואה מול נויאה. ליש - שיחה 05:32, 13 בינואר 2011 (IST)
לאור השורות המלבבות מלעיל אני מתקן:אריה ענבר מקבל את העובדה ש "e" מסמן לפעמים את הדיפתונג ie , פרט לשמות כמו  Stroe Nae Nicolae  שם הוא טוען כי ההיגוי הוא עם היאטוס ברוב המקרים.(לדבריו כמו Noe) Ewan2 - שיחה 17:57, 13 בינואר 2011 (IST)

text: פעם נוספת אתה מרשה לעצמך להציג את העמדה שלי וכרגיל אתה מסלף אותה. תסתפק בזה שתציג את עמדתך, אל תעמיד את עצמך כדובר שלי. מי שרוצה לדעת את עמדתי בנושא, יקרא את הערך E (רומנית), שם יקבל את המידע, בגיבוי מקורות ובניסוח ברור. ליש - שיחה 19:30, 13 בינואר 2011 (IST)
thread_title: התעתיק לדיפתונג הרומני ie 

message: בחבלים מסוימים ברומניה יש הרבה דוברי הונגרית ובהשפעת השפה ההונגרית חלק מתושבי המקום מדברים רומנית משובשת חלקית, כשאחד מאיפיוני השיבוש הם החלפת הדפיתונג EA (מבטאים בצירוף של סגול וקמץ) בדיפתונג IA (מבטאים בצירוף של חיריק וקמץ). הנושא הזה הפך לנושא להתבדחויות על חשבון אותם אנשים המדברים רומנית משובשת ואני אציג כאן, בהמשך, לדוגמה, קטע מדיון אינטרנטי בנושא. יש עוד רבים כמוהו, לכן מוטל עלינו, בעבודת התעתיק מרומנית, להשגיח לא לטעות בכיוון זה, כדי לא להפוך את דוברי העברית שיבטאו מילים בצורה שגוייה (עם IA) לנושא לבדיחות בין שומעיהם. הנה הקטע:
bgd2007
28th April 2006, 17:45
Uite ce-am gasit,din intamplare,pe site-ul ziarului Gazeta de Cluj-cred ca este o caracterizare care se potriveste perfect...angelinului:
Un oras murdar. Platesti o spinare de bani ca sa traiesti in mizerie continua. Un oras cu oameni rai, impulsivi, invidiosi, ciudati si nesimtiti. Povestile SF cu ploaia de mall-uri tin de cativa ani, dar tot alimentara de cartier e la putere si altceva nimic. Investitorii mai degraba pleaca decat vin. Singura valoare culturala la Cluj e ingamfarea, aroganta si perfidia.
(http://www.gazetadecluj.ro/showcomments.php?art_id=14606&id=1602)
si tot acolo:
Apropo: Cluj-Napoca e orasul ăla unde românasii s-au luat după unguri si au pierdut diftongul "ea", înlocuindu-l cu "ia"? Cafia, urmiază, bună siara...
(http://www.gazetadecluj.ro/showcomments.php?art_id=14606&id=1583)
O intrebare:Clujul e cel mai scump oras din RO.
Oare la Cluj si inteligenta e scumpa?
andreiush
28th April 2006, 17:49
Cine dracu foloseste "cafia" sau "buna siara" in Cluj???
"Buna sara", da.
Lidia
28th April 2006, 17:51
bgd2007: da ma... da la noi cocosul canta CUCURIGU nu ca la voi ŞUŞURIGU...
bgd2007
28th April 2006, 17:53
ha-ha-ha!
Ai auzit de formatia "Activ" care e din Cluj?citez din versurile unei melodii
"te-am visat asiara ";
In plus,in fiecare zi se poate observa la stiri cum vorbesc corespondentii locali din cluj-cel putin aia care transmite ptr ProTv e culmea cu "ia"-urile ei.
Poate voi v-ati obisnuit si nu va dati seama,insa "dulcele grai ardelenesc" al vostru se aseamana mai mult cu maghiara decat cu romana...
bgd2007: da ma... da la noi cocosul canta CUCURIGU nu ca la voi ŞUŞURIGU...
Astea iti sunt argumentele,mai "ardelianca" draga?Mai penibil de atat nici ca se putea.
Se pare ca intr-adevar la Cluj inteligenta este extrem de scumpa.N-o sa aveti niciodata bani pentru asa ceva.
Sau tii cu tot dinadinsul sa demonstrezi ce scrie in postul #359 despre "virtutile" clujenilor?
בברכה. ליש - שיחה 14:04, 14 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :טענת הקוראת הרומניה הטרנסילבנית בתוגבתה  למילות הלעג כלפי תושבי העיר קלוז' שמדובר באגדה היא נכונה, טענתה שתושבי הדרום אומרים "שושוריגו" במקום קוקוריגו היא כמובן לא רצינית.Ewan2 - שיחה 20:15, 14 בינואר 2011 (IST)
thread_title:  שיבוש הדיפתונג הרומני EA בהשפעת השפה ההונגרית והפיכתו ל-IA 

message: ההבדל בין ea ו ia ברומנית הוא עדין מאוד אבל קיים בהרבה מקרים. לא קיים במקרה המילה ea =היא בעברית. המחלוקת בין הויקיפדים היא במקרה זה לא על דרך ההגיה ברומנית אלא על התעתיק בעברית. בעברית אין אפשרות להעביר את ההבדל העדין הזה לתעתיקים שונים. התעתיק הוא זהה:יא עם שוא נח מתחת ליוד או יה
(ולא אא  ו אהבשביל ea  ו יא ו יה בשביל  ia  , כדעתו של אריה ענבר). 
כל הקשר לנושא התעתיק העברי עם השפה ההונגרית, כבודה במקומה מונח, הוא דמיוני, שורשו בדעות קדומות. אריה ענבר מבקש יהי מה לרמוז שאני הונגרי. אני הונגרי בדיוק כמו שהוא אוקראיני. לשנינו אותה שפת אם - רומנית. בניגוד לטענתו שעיניין שפת האם אינו קשור להורים (הוא "אינו מערב את ההורים", כביכול). פרט לכך אין כאן כל קשר למוצא ולחבל הלידה עם נושא התעתיק לכתב עברי. בעיניין זה יכול לתת דעה כל דובר עברית בעל ידע בשפות ושמיעה מוזיקלית טובה Ewan2 - שיחה 17:37, 14 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :עוד פעם אתה מרשה לעצמך לדבר בשמי ללא קבלת רשות ממני - אתה לא הדובר שלי, מתי תלמד זאת? כל דבריך, כביכול בשמי, שווים כקליפת השום. אם הייתי רוצה לומר משהו, לא הייתי מרמז ובוודאי לא הייתי מצפה שאתה תגיד בשמי, הייתי אומר דברים מפורשים וכל היתר זה ספקולציות שלך ועל אחריותך בלבד. ליש - שיחה 17:57, 14 בינואר 2011 (IST)
replies: text: :אני מציג את הצורה שתיעתקת את ia ואת ea לעברית. על כך הויכוח, מעבר לכל ההתקפות האישיות מצדך.Ewan2 - שיחה 18:04, 14 בינואר 2011 (IST)
thread_title: אין לציטוטים הנמוכים האלה (הלועגים לרומנים תושבי [[טרנסילבניה]]) כל קשר עם ה[[תעתיק]]ים לכתב עברי. התעתיק יא ויה מתכוון רק לתיעתוק ל[[עברית]]

message: הקישורים בינוויקי של שני הערכים מובילים ל פונולוגיה רומנית .Ewan2 - שיחה 12:30, 8 ביוני 2011 (IDT)
עוד אפשרות - לפצל לשני פרקים דיפתונגים ולטריפתונגים ולעשות קישורי בינוויקי. את הפרק על הדיפתונגים היה אפשר לאחד עם הערך דיפתונג.Ewan2 - שיחה 15:20, 9 ביוני 2011 (IDT)
replies: text: לא ברור איזה איחוד אתה מציע לעשות. עליך לבחור את אחת האופציות ולדבוק בה. הרי לא ניתן לאחד לתוך מספר ערכים. גילגמש • שיחה 06:45, 28 ביוני 2011 (IDT)
התלבטתי אבל כעת אני חושב כמוך מוטב לאחד עם הערך דיפתונגים - בשפות שונות. אז יש קישור בינויקי ברור יותר. וצריך להפריד מהטריפתונגים שעדיין אין להם הרבה קישורים ביוויקי. Ewan2 - שיחה 00:59, 30 ביוני 2011 (IDT)

text: לאחד עם פונולוגיה רומנית, ולא עם דיפתונג.--גמדקנאי - שיחה 03:25, 5 ביולי 2011 (IDT)
replies: text: :יש בעיה להעביר את החלק שעוסק בתעתיק. התעתיק לעברית כבר מוזכר בטבלה. לדעתי צריך להעביר אותו ל ויקיפדיה:כללי תעתיק למילים בשפה הרומנית המסתיימות באות i, ולשנות את השם לויקיפדיה:כללים לתעתיק מרומנית. מה דעתכם?--גמדקנאי - שיחה 18:28, 6 ביולי 2011 (IDT)
thread_title: היה מומלץ לאחד ערך זה עם הערך על חצי התנועה  i בשפה הרומנית תחת כותרת "פונולוגיה רומנית"