שיחה:פרסית

message: שמות האותיות בפרסית, נא לצרף לטבלה:
#אליף (ا)
#אליף-בא-כּוֹלַה (אליף עם כובע - آ)
#בֵּה
#פֵּה
#תֵה (teh)
#סה
#ג'ים
#צ'ה
#הה-ג'ימי
#ח'ה
#דאל
#זאל
#רה
#זאי
#ז'ה
#סין
#שין
#סאד
#דאד (ض - נקראת כך אף על-פי שהיא נהגית כ-ז)
#טַה (tah)
#זַה
#עין (ayn)
#רין (ghayn)
#פֵה
#קא (qah/ghah/gah - שמעתי את שלוש הגרסאות)
#כּאף
#גאף
#לאם
#מים
#נון
#ואו (vav)
#הה
#יא
thread_title:  שמות האותיות 

message: המידע המובא תחת "דקדוק" שגוי לחלוטין, מאחר ולא אני כתבתי ואני חדש בויקי, אינני רוצה למוחקו, אך אשמח מאוד אם מישהו יעשה זאת, או לפחות יגיב כאן. 
מבנה המשפט הפעלי הפרסי אינו דווקא כזה. הרצף "גוף +שם עצם" אינו מדוייק במקרה הטוב - בתור ספרות עזר מומלץ להעזר בדקדוק של לזר ופחות באחרים. העובדה כי האזפה, אולי גולת הכותרת של דקדוק הסינטגמות השמניות בפרסית החדשה, אינו מוזכר כאן, (אני כותב הרחבה- אך יקח זמן מה עד שזו תושלם - וגם אז אין לי תקווה שתהא מדוייקת לגמרי).
אם מישהו מעוניין לעזור לי להעשיר ערך זה אני אשמח.
Shaharzilla 20:47, 20 מאי 2006 (IDT)
replies: text: אין כל מניעה מכל שתתחיל לערוך את הערך. אתה מוזמן לפנות לדלפק הייעוץ אם אתה נתקל בקשיים טכניים או שאינך בטוח כיצד לבצע את העריכה.

text: ערך מורחב על האלפבית עצמו אני כותב כרגע, ואשמח אם מאוד אם ייכתב ערך על האיזאפה. (באנגלית כבר יש קצרמר: w:en:Izafat).

text: כתיבה נעימה. :) ‏conio.h‏ • ‏שיחה‏ 21:01, 20 מאי 2006 (IDT)
שיניתי מעט את הערך, 
לקראת עריכה מאסיבית יותר. 
עקב חוסר יכולת לתפעל את הויקיפדיה, לא ערכתי חלק מהנתונים בצורת טבלה.
אשמח לעזרה.
Shaharzilla 19:34, 28 מאי 2006 (IDT)
thread_title:  דקדוק פרסי 

message: הורדתי את המילה "דין" כיוון שיש אפשרות סבירה שהמילה הייתה קיימת בעברית עוד קודם לתקופה שבה הושפעה מפרסית. המילה "דיין", אם אינני טועה, קיימת כבר באכדית במשמעות "שופט". ‏DrorK‏ • ‏שיחה‏ 04:08, 16 יולי 2006 (IDT)
thread_title:  מילים פרסיות שנשאלו לעברית 

message: היא גם כן מילה השאולה מפרסית למיטב זכרוני מלימודי התנ"ך. מישהו יכול לאמת? ירון 16:14, 28 באוגוסט 2006 (IDT)
thread_title:  הרמון 

message: לא נכון לומר שבכל שפה סדר המילים במשפט משתנה. יש שפות שבהן סדר המילים קבוע, או כפוף לחוקים נוקשים. למעשה, גם בפרסית סדר המילים במשפט הוא נוקשה למדי.
לגבי טרמינולוגיה - הוספתי את הקיצור המקובל ‎ NOV (Noun-Object-Verb) ‎ שמשמש בבלשנות תיאורית לסיווג שפות לפי מבנה המשפט. אין צורך לדעתי להשתמש במונח "רֵימה". הוא מבוסס על תאוריה מסוימת, והוא לא אומר הרבה למי שלא מתמצא בתאוריה הספציפית. אגב, הפרדיקט בפרסית הוא תמיד פועל, ולכן אולי עדיף לכתוב פשוט "פועל" במקום "פרדיקט". ‏DrorK‏ • ‏שיחה‏ 10:41, 13 בפברואר 2007 (IST)
ובכן, לא נכתב שבכל הלשונות סדר המילים משתנה, אולם זה עניין אמפירי - עוד לא ראיתי לשון בעלת סדר מילים נוקשה עד כדי חוסר פרמוטציה, אבל אולי זו בעייה שלי. סדר המילים בפרסית אינו נוקשה כלל ועיקר. יש נטייה לסדר מילים מסויים (סטטיסטית, אולי), אבל זוהי נטייה בלבד. ר' כל כתבה מכל עיתון פרסי בכל יום, סביר שתהיה שם לפחות דוגמא אחת בולטת לסדר מילים שאינו נושא מושא פועל. (דוגמאות לכך קיימות גם בתוך האסכולה הגנרטיבית, ע' סימין קארימי על scrambling בפרסית. למרות שקשה לי לקבל עבודה לא אמפירית עם דוגמאות מומצאות).
אני חושב שהטרמינולוגיה הזו NOV קצת פשטנית מדי, ואולי קצת ספיציפית לתיאוריה לשונית מסויימת. כדאי לפחות לה ערך משלה. 
אני מסכים שלא שווה להתווכח בקשר לרימה כאן, אבל אולי כדאי להתחיל לעבוד על "ערכי אסכולת פראג" באופן עקרוני  - זוהי אסכולה חשובה מכדי שנתעלם ממנה - ואז יהיה אפשר לדבר על כך. (מה שכן, מחקרים על מבנה המסר הפרסי אינם רבים, וקשה יהיה לצטט משהו כאן, שמישהו יכתוב משהו כבר! :) ).
בקשר לבלעדיות הפעלית במשבצת הפרדיקט - ע' לזר תחת 169, ודוגמאות פשוטות כגון in behtar, man Azizi וגו'.
משמח לראות שלא רק אני מתעניין בערך הזה. 
צריך לעבוד עליו יחד - מה דעתך שנחלק את העבודה?
85.64.245.233 16:07, 14 בפברואר 2007 (IST)
שכחתי להתחבר - Shaharzilla 16:09, 14 בפברואר 2007 (IST)
thread_title:  סדר המילים במשפט 

message: * המילה "זמן" מופיעה כבר בקהלת. קדומה לתקופה הפרסית.
* המילה "דת" מופיעה  כבר בספר דברים, פרשת וזאת הברכה. נראה אפוא שגם היא לא נשאלה מפרסית.
אם לא תהיינה תגובות בזמן הקרוב, אשנה בגוף הערך. בברכה - ברי"א • שיחה • ט' בחשוון ה'תשס"ט • 09:29, 7 בנובמבר 2008 (IST)
replies: text: לפי הערך קהלת, המגילה נכתבה במאה הרביעית או השלישית לפנה"ס, לכן היא דווקא לא קדומה לתקופה הפרסית. לגבי ספר דברים, לפי הערך הוא נכתב במאה ה-7 לפנה"ס, כלומר בתקופת הממלכה האחמנית. אני ממש לא מומחה להיסטוריה או לבלשנות, אבל בכל מקרה, מה שאתה כותב כאן "מריח" כמו מחקר ראשוני - האם יש מקור חיצוני שתומך בדבריך? ברק שושני - שיחה 20:23, 8 בנובמבר 2008 (IST)
replies: text: :ע"פ המסורת נכתב ספר דברים במאה השלוש עשרה לפנה"ס, ואילו ספר קהלת במאה השמינית לפנה"ס. גם לשיטתך, ספר דברים נכתב בטרם נוצרו קשרים עם הממלכה הפרסית, ומניין באה א"כ המילה "דת" לספר דברים? ברי"א • שיחה • י"א בחשוון ה'תשס"ט • 20:27, 8 בנובמבר 2008 (IST)
replies: text: ::כאמור, אני לא מבין בנושא ולכן אינני יודע להגיד מהיכן הגיעה המילה "דת". אבל אני חושב שעריכה כזאת צריכה להיות מגובה במקור מדעי אמין, והמסורת היא לא מקור כזה. אולי נחכה למישהו שמבין בנושא. ברק שושני - שיחה 22:12, 8 בנובמבר 2008 (IST)

text: ::משמעות המילה בספר דברים לא ברורה, וכנראה איננה "חוק" - שזו המשמעות המושאלת המצויינת בערך, שמופיעה לראשונה באסתר. דב ט. - שיחה 01:54, 9 בנובמבר 2008 (IST)

text: :השאלה אם "דת" וזמן" שמופיעות במקורות משמעותן כמו היום, או קרוב לכך לפחות. "חשמל", לדוגמא, שמופיע בספר יחזקאל, משמעותו אינה "חשמל" כמו שאנו מכירים כיום. GreenMonkey, 13.5.09, 01:07
thread_title:  מילים פרסיות שנשאלו לעברית 2 

message: מדי פעם מישהו אלמוני יותר או פחות משנה את הערך וכותב כי הלשון הטאג'יקית והדארי הן למעשה דיאלקטים פרסיים. אין זה נכון. מומלץ להעיף מבט ב-
Lazard, G. (1956) "Caractères distinctifs de la langue tadjik". Bulletin de la Société Linguistique de Paris. 52
או בדקדוק של פרי -
Perry, J. R. (2005) A Tajik Persian Reference Grammar (Boston : Brill) 
מי שקורא רוסית מוזמן להסתכל גם אצל רוסטרגויבה (הדקדוק שלה תורגם לאנגלית, אבל הפרטים לא אצלי).
Shaharzilla - שיחה 21:42, 30 ביולי 2009 (IDT)
thread_title: פרסית וטג'יקית

message: פרסית היא השם הכולל למקבץ ניבים שכוללים גם את הפארסי המדוברת באיראן, הטג'יקית בטג'יקיסטן והדארי באפגניסטן. ערך זה הוא בעצם על פרסי או פארסי. ‏Ori‏ • PTT‏  02:31, 16 ביוני 2011 (IDT)
replies: text: מודע לבעיותיות של המונח פרסית בעברית כמתייחס לשפה המדוברת באיראן, אבל צריך למצוא פתרון כלשהו. שיהיה אפילו יצירתי. ‏Ori‏ • PTT‏  02:37, 16 ביוני 2011 (IDT)
replies: text: :זה דומה בעיני שתבקשו לשנות את גרמנית לדויטש, בגלל שפות גרמאניות. השם פֿארסי לא מקובל בעברית (והוא בסה"כ השפעה ערבית על השם פרסית). אגב דארי וטג'יק הם ניבים אירניים מערביים גם כן.--גמדקנאי - שיחה 03:43, 16 ביוני 2011 (IDT)
replies: text: ::מסכימה, ואולי רצוי לכתוב את שפות פרסיות או ניבים פרסיים בדומה לשפות גרמאניות. דקי • המטבחון • הסלון 11:15, 16 ביוני 2011 (IDT)

text: ::ולשים לב לשפות איראניות.--גמדקנאי - שיחה 11:36, 16 ביוני 2011 (IDT)
replies: text: :::נכון. דקי • המטבחון • הסלון 12:09, 16 ביוני 2011 (IDT)
replies: text: ::::לא צריך פתרון, כי אין בעיה. פרסית היא הפרסית של איראן. --אמיר א׳ אהרוני - שיחה 13:20, 16 ביוני 2011 (IDT)

text: טוב. שיהיה ‏Ori‏ • PTT‏  16:12, 16 ביוני 2011 (IDT)
thread_title: העברה ל[[פארסי]] או ל[[פרסי]] או ל[[פרסית מערבית]] או כל שם אחר שיבהיר את העניין

message: לחלק מהעיצורים יש ערכים בויקיפדיה אשר כוללים קבצים קוליים. רשימה של הערכים האלו יש בערך "עיצורים". הייתי מקשר את חלקם לערך, אך איני בטוח כיצד.EsB - שיחה 21:50, 2 ביוני 2012 (IDT)
thread_title:  צלילי הפרסית 

message: הקורא העברי צריך לדעת ש- nicht bezeugt איננו חלק מנטית הפועל הפרסי, אלא 'לא מתועד' בגרמנית? הגזמתם.
מה תורמת "נטיית" הפועל השוֵדית (מכול הנטייה נשארה בה צורת הנסתר המשמשת לכול הגופים) להצגת הדמיון בין פרסית ללשונות אינדו=אירופיות אחרות? 213.8.204.48 21:25, 21 באוקטובר 2017 (IDT)
thread_title:  משוב מ-21 באוקטובר 2017 

message: מה דעתכם?  , 
א. א. אינסטלציה - שיחה 19:27, 13 בנובמבר 2018 (IST)
replies: text: תוכל להיות ספציפי? יש אותיות מסוימות שהתעתיק בהן מפריע לך? אלדד • שיחה 19:43, 13 בנובמבר 2018 (IST)
چ מתועתקת כש' למשל ו־‬پ כפ'.  א. א. אינסטלציה - שיחה 22:27, 14 בנובמבר 2018 (IST)

text: מוזר. חשבתי שכבר טיפלנו בעניין הזה, ושינינו. , מה עושים? נדמה לי שכבר שוחחנו בדיוק בעניין הזה. מה דעתך? אלדד • שיחה 00:57, 15 בנובמבר 2018 (IST)
replies: text: :בוקר טוב אלדד, אכן מוזר. יכול להיות שטיפלנו רק בכללי התעתיק בייעוץ הלשוני? אני אתקן את זה מיד, ותודה לשרברב חד העין :). סיון ל - שיחה 09:10, 15 בנובמבר 2018 (IST)
replies: text: ::  עכשיו גם ض וגם چ מתועתקות כ־‬צ' ץ'. א. א. אינסטלציה - שיחה 22:20, 15 בנובמבר 2018 (IST)
replies: text: :::כן, אני יודע. זאת הייתה גם הסיבה שלא מיהרתי להחליף את ש' ב-צ'. אבל ... עפעס, נראה לי שלא יהיה מנוס מן המצב הזה, של כפילות. באחד, תיעתוק של האות הערבית צ'אד, ובשני - תיעתוק של האות הפרסית צ'. יש לך הצעה טובה יותר? אלדד • שיחה 22:33, 15 בנובמבר 2018 (IST)
replies: text: ::::  אולי אפשר לתעתק את ض בתור ז ואת چ  בתור צ׳, או אולי את چ בתור רצף העיצורים טש ולהשאיר את ض צ׳ כמו בתעתיק הערבי.  א. א. אינסטלציה - שיחה 23:40, 15 בנובמבר 2018 (IST)
replies: text: :::::לא, ההצעה הזאת לא טובה בעיניי. אני אכן מתעתק ض מפרסית בתור ז (לדוגמה, "רזא"), אבל כשיש טבלה עם כללים מנחים, וכאן בתעתיק מדויק עסקינן, תיעתוק ב-ז לא יהיה נכון. גם הצירוף "טש" לא יתאים, כי בעברית המודרנית כבר לא משתמשים בצירוף הזה, וכידוע, הוא הוחלף על ידי צ'. אלדד • שיחה 23:51, 15 בנובמבר 2018 (IST)
replies: text: ::::::עסקנו בזה בעבר איפשהו. אין מניעה להשתמש ב"צ'" גם עבור ض וגם עבור چ מכיוון שאין מצב - למיטב ידיעתי - ששתי האותיות האלה תופענה יחדיו. ض יכולה לבוא רק במילים ערביות ואילו چ היא פרסית. הסיכוי שאיזושהי מילה (אמתית כמובן) תתהדר בשתיהן יחד הוא קלוש. ותמיד אפשר לתת את הצורה בכתיב המקורי ולמנוע בלבול. סיון ל - שיחה 11:30, 17 בנובמבר 2018 (IST)
thread_title:  התעתיק שבטבלת האותיות 

message: הסרתי את הפסקה הבאה מן הערך מכיוון שהיא מרובת בעיות. בנוסף, לא ברור הצורך בקיומה של פסקה כזו מלכתחילה; לא מצאתי בערכי שפות אחרים השוואה כזו.
=== השוואה דקדוקית לעברית - דוגמאות ===
* יידוע - בשפה הפרסית יש אמנם יידוע אבל אין ה"א הידיעה. ברירת המחדל היא שם עצם ללא קידומת הוא שם עצם מיודע.
** לדוגמא: בעברית: "קניתי את הספר". בפרסית: "ספר את קניתי" (כְּתָב רָא כַרִידָם - "کتاب را خریدم"). למרות שאין קידומת  ל- "ספר" (כְּתָב - "کتاب") הכוונה ל- 'הספר' בה"א הידיעה.
** כאשר שם העצם לא מיודע: בעברית: "קניתי ספר". בפרסית: "אחד ספר קניתי" (יֵק כְּתָב כַרִידָם - "یک کتاب خریدم"). כדי להפוך שם עצם ללא מיודע מוסיפים "אחד" (יֵק - "یک") לפני "ספר" (כְּתָב - "کتاب") וזאת כדי לומר ספר כלשהי.
* ו' החיבור - שני דברים שונים ב-ו' החיבור בפרסית לעומת עברית: 1. ו' החיבור אינה עיצור אלא התנועה חולם - וֹ ("و"). 2. מוצמדת בהגייה דווקא למילה הראשונה מבין שתי המילים שהיא מחברת.
נתייחס למילה "שש" (שִׁישׁ - "شش") ולמילה חצי (נִים "نیم").
בהוספת ו' החיבור בעברית: "שש וחצי".
בהוספת ו' החיבור בפרסית ("و"): "ששו חצי", בהגיה הפרסית "שִׁישׁוֹ נִים" ("شش و نیم").
אוסיף את עניין היידוע ו-ו' החיבור לערך בהמשך. סיון ל - שיחה 10:39, 28 ביוני 2023 (IDT)
thread_title:  הסרת הפסקה "השוואה עם עברית" 

message: * יידוע - בשפה הפרסית יש אמנם יידוע אבל אין ה"א הידיעה. ברירת המחדל היא שם עצם ללא קידומת הוא שם עצם מיודע.
** לדוגמא: בעברית: "קניתי את הספר". בפרסית: "ספר את קניתי" (כְּתָב רָא כַרִידָם - "کتاب را خریدم"). למרות שאין קידומת  ל- "ספר" (כְּתָב - "کتاب") הכוונה ל- 'הספר' בה"א הידיעה.
** כאשר שם העצם לא מיודע: בעברית: "קניתי ספר". בפרסית: "אחד ספר קניתי" (יֵק כְּתָב כַרִידָם - "یک کتاب خریدم"). כדי להפוך שם עצם ללא מיודע מוסיפים "אחד" (יֵק - "یک") לפני "ספר" (כְּתָב - "کتاب") וזאת כדי לומר ספר כלשהי.
* ו' החיבור - שני דברים שונים ב-ו' החיבור בפרסית לעומת עברית: 1. ו' החיבור אינה עיצור אלא התנועה חולם - וֹ ("و"). 2. מוצמדת בהגייה דווקא למילה הראשונה מבין שתי המילים שהיא מחברת.
נתייחס למילה "שש" (שִׁישׁ - "شش") ולמילה חצי (נִים "نیم").
בהוספת ו' החיבור בעברית: "שש וחצי".
בהוספת ו' החיבור בפרסית ("و"): "ששו חצי", בהגיה הפרסית "שִׁישׁוֹ נִים" ("شش و نیم").
אוסיף את עניין היידוע ו-ו' החיבור לערך בהמשך. סיון ל - שיחה 10:39, 28 ביוני 2023 (IDT)
thread_title:  השוואה דקדוקית לעברית - דוגמאות