שיחה:עיקרי האמונה היהודית

message: יש בעייה עם מה שרשמתם לגבי הרמב"ם כי זה נכון שזה מקובל להאמין בעיקרים שלו אבל יש עליהם מחלוקות
שנוגעות למהות העולם הבא של המאמין.!
עריכה:
לגבי פילון איך הוא קשור לאמונה היהודית? אני לא בטוח שהוא יהודי בכלל ולהזכיר אותו פה עם שאר מוני המצוות
זה כמו חול וקודש'''
מאור פ.
הרמב"ם כתב את פרושו על המשנה ולא על התלמוד הבבלי
עדיין יש מקום לניסוח רהוט יותר של מראה המקום 
טרם למדתי את כל אפשרויות העריכה על מנת לעשות זאת
שיניתי את הפתיח כדי שמעמדם של חיבורי עיקרי האמונה ביהדות יהיה ברור יותר. לא מדובר בנוסח מחייב, ומתגייר אינו נדרש להצהיר על קבלת עיקרי האמונה כדרך שבה הדבר נעשה בנצרות ובאיסלאם. גם המחלוקת בנושא עיקרי האמונה נשארה מחלוקת אינטלקטואלית בין חכמים, ומעולם לא יצרה סכסוכים ופילוגים כדרך שיצרו מחלוקות על אופן קיום מצוות (ושוב ההשוואה לנצרות מתבקשת - שם דווקא היו פילוגים ומלחמות על עיקרי אמונה). העובדה שכל החיבורים המונים עיקרי אמונה חוברו בימי הביניים, רובם על-ידי יהודים שחיו באימפריה המוסלמית, וגם אופן הניסוח של העיקרים, מראה שהם נכתבו בהשפעת רשימות דומות בנצרות ובאיסלאם, בעיקר הקרדו הנוצרי, אבל בניגוד למצב בדתות אחרות, אף אחת מהרשימות האלה לא עברה קאנוניזציה ביהדות. אני אנסה לכתוב פסקה בנושא הזה בקרוב. ‏DrorK‏ • ‏שיחה‏ 08:39, 22 באוגוסט 2006 (IDT)
replies: text: "ניסוח עיקרי האמונה היהודית נעשה בעקבות ניסוח מקביל בנצרות ובאיסלאם. פירוט עיקרי האמונה היהודית כרשימה לא נעשה עד המאה העשירית לספירה."
replies: text: :השערה לא מדוייקת שכן כבר הפילוסוף פילון האלכסנדרוני, מנה עיקרים לתורה. --אפי ב. • שיחה • 16:02, 19 באוגוסט 2007 (IDT)
replies: text: ::למאור - וודאי שפילון הי' יהודי והוא לא היה נחשב לכופר. כנראה שלחז"ל היה ביקורת כלפיו (פרופסור פינקלשטיין מייחס מאמר ספרי ידוע לכך ("שלא תעסוק בהם כפלוני") אך לעניות דעתי הוא השערה רחוקה) והוא אינו נחשב בחולית מעבירי התורה (תנאים, אמוראים וכו'), אך הוא נחשב להוגה דעות יהודי (וזאת בשונה מאבן רשד שמנה עיקרים דומים לעיקרים רבי יוסף אלבו והרשב"ץ דוראן (זמן רב קודם להם), אך אין מקומו בערך מהטם שכתבת). --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)

message: לדעתי, הוספת הפיסקה "אין לחשב מתוך המקרא" היא בעייתית. אנשים עלולים לחשוב שזה חלק מהעיקר, ולא היא.רבים מהראשונים עסקו בחישובים כאלה, ונכון הוא שהרמב"ם עצמו שלל את העיסוק בכך, אבל זה אינו בשום פנים חלק מהעיקר.יאשיהו 11:44, 19 באוקטובר 2006 (IST)
replies: text: אתה צודק. תיקנתי את העניין. בסג תריג מכה שנית! 12:38, 19 באוקטובר 2006 (IST)
replies: text: :אני לא מבין, יאשיהו:

text: :(א) הרמב"ם עצמו כותב, בהקדמה לפרק "חלק"(ראה כאן):

text: :זאת אומרת שזה חלק מהגדרת הרמב"ם ליסוד השנים עשר, ולא רק דעתו האישית.

text: :(ב) אים אתה מקבל שמה שאמר בקשר ל"חישוב הקץ" הוא דעת יחיד של הרמב"ם, למה לא לומר שכמו שחלקו ראשונים אחרים על הרמב"ם בענין ה"עיקרים" בכלל, חלקו עליו גם בענין איסור "חישוב הקץ" כחלק מה"עיקר" ה־12.

text: :(ג) אים העקרון המנחה הוא התעסקות הראשונים בדבר, למה לא לבטל את ה"עיקר" השלישי, שלילת גשמות האל, שהרי על זה העיר הראב"ד, בהשגותיו להלכות תשובה ג, ז:

text: :כלומר, "רבים מהראשונים" קבלו את גשמות האל. תמיר 03:09, 25 בנובמבר 2009 (IST).
replies: text: ::בסג, לטענה ש"הרמב"ם קובע שישנו כעין איסור לנסות לחשב מתוך המקרא את מועד ביאתו של המשיח, אך אין חישוב שכזה בגדר כפירה" דרוש מקור, במיוחד לאור העובדה שגם בהקדמה לפרק "חלק"( שהזכרתי לעיל) וגם במשנה תורה( הלכות מלכים ומלחמות יב, ב) מביא את דברי חז"ל הקשים, "תפוח דעתן של מחשבי קיצין", כסיוע לעמדתו. תמיר 03:09, 25 בנובמבר 2009 (IST).
replies: text: :::פשוט שכוונת הרמב"ם שלא יבוא אדם לדחות בדעתו את בוא הקץ על ידי שיחשב הקיצין, והוא כתוב במפורש בספרו משנה תורה הלכות מלכים "מי שאינו מאין בו או אינו מחכה לביאתו" המשמעות אינו מחכה בפשטות אינה כמיהה רגשית כי אם השקפתית וזו גם כוונתו בפירוש על המשניות וכן כתב גם המבי"ט בספרו בית אלוקים שער היסודות פרק חמישים בתחילתו (הסיבה למחשב הקץ שאינו מחכה יכולה להיות משני סיבות או שאומר שעבר הקץ ואז נכלל ב"מי שאינו מאמין בו" או שסובר שזמנו נתאחר (כלשון הרמב"ם במשניות) ואז נכלל ב"מי שאינו מחכה לביאתו")--95.86.114.123 21:16, 1 בינואר 2015 (IST)
replies: text: ::::ההבנה ש"מחכה" הכוונה לציפיה השקפתית קצת לא הולמת את פשטות המילים ובכל אופן לכאורה אין הדבר מוסכם. הרבי מלובביץ' לדוגמא לכאורה לא אחז כך - ראה לדוגמא בלקוטי שיחות חלק כח לפרשת חוקת סעיף ה' (השיחה במקור/--אמת ה' לעולם - שיחה 01:10, 1 במאי 2022 (IDT)מתורגמת לעברית. לעומת זאת מהרב משה מרדכי שוליזנגר זכור לי משהו מעין זה. --אמת ה' לעולם - שיחה 01:10, 1 במאי 2022 (IDT)
thread_title:  העיקר ה12 

message: לדעתי אלבו התכוון בספרו לא לרעיון ההשגחה אלא לרעיון השכר והעונש. האם הדבר נכון?
יש לשים לב שרבים טוענים כי הרמב"ם חשב בסתר שהעולם נצחי, ולכן בעיקריו אינו מציין את החידוש וגם אינו משתמש למיטב זכרוני מהמקור במילה "הבורא" כפי שמופיעה כאן בתחילתם של חלק מהעיקרים.
חסר עיקרי אמונה של הרמח"ל. עיין דרך ה' ומאמר העיקרים שלו. הרב מרדכי שריקי.
טקסט נטוי (לא מומלץ בעברית)
replies: text: בנוגע לאלבו בפשטות אתה צודק. ברוב המקומות בספרו הוא כותב שהעיקר הוא שכר ועונש וההשגחה היא שרש נמשך ממנו, הוא מסביר גם שכשיש אמונה הכרחית ליהדות שעל מנת להאמינה יש להקדים אמונה אחרת, הוא כותב את האמונה ההכרחית ולא האמונה הקודמת להם ומטעם זה חשב שכר ועונש לעיקר ולא את ההשגחה. אמנם בפרק ד' כתב שהעיקר הוא ההשגחה והשכר ועונש משתלשל. וראה בפירוש עץ שתול שכתב (בנוגע לסתירות אחרות בין פ"ד לפרקים אחרים) שבפרק ד' פחות דקדק וסמ על מה שכתב בהמשך. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  עיקרי הרב יוסף אלבו 

message: * הפיוט יגדל, הרב יוסף ויכלדר, "המבשר" יז כסלו תש"ע
thread_title: לקריאה נוספת

message: הורדתי קטע העוסק בכך. אנו משתדלים להימנע מלהיכנס לפולמוסים ולמריבות מסוג זה, בפרט כשמדובר באירועים שלא התפרסמו ומתבססים על מקור אחד בספר (שקשה למוצאו ולוודא שאכן כל הטענות מדויקות). נרו יאיר • שיחה • י"ג בסיוון ה'תש"ע • 12:48, 26 במאי 2010 (IDT)
replies: text: א. זה לא פולמוס פוליטי, אלא פולמוס הלכתי, העוסק באפשרות של הוספת פרטים לאני מאמין כחלק מהנוסח. הרב שמואל וואזנר סבור שהדבר הינו פירצה הלכתית חמורה ביותר, מכיון שהדבר עלול לגרור הוספות נוספות שסופן עקירת יסודות היהדות על ידי טשטוש גבולות הי"ג עיקרים. לא אני אומר זאת, אלא הרב וואזנר. צר לי שאתה חושב שמדובר בפולמוס פוליטי. הספר הוא ספר עיוני הלכות, נרו, אם תשלח לי באימייל איפא אתה מתגורר, אוכל להפנות אותך אולי למקום בו אפשר להשיג את הספר. 
יש לי פרטים מלאים של מחבר הספר "עיוני הלכות" ח"ג (תשס"ט או תש"ע) שהוא נכד האדמו"ר הקודם רב בית המדרש ביאלא רמת אהרן, מספר טלפון ופקס, ומי שמעוניין לדבר איתו בנושא - והוא כנראה לא יתנגד לכך כפי ידיעתי, מוזמן, אני יכול לשלוח את הפרטים באימייל (כמובן שלא אשלח אותו לכל משתמש, רק למשתמש ותיק כמו נרו, שלפי דעתי לא ישתמש בפרטים לרעה). ב. נרו אשמח אם תבהיר לי איך חותמים תאריך יהודי. --דרכיה דרכי נועם - שיחה 07:53, 8 באוגוסט 2010 (IDT)

text: דרכיה ידידי, א. תודה על האמון. ב. פולמוס שפרטים אודותיו ישנם רק בספר חדש בלתי נפוץ אינו חשוב כל כך. כשהרב וואזנר חושש באמת מפרצה הלכתית חמורה ביותר זה מתפרסם באופן הרבה יותר בולט. עם זאת, השארתי לאחרונה את הדברים באופן תמציתי (אני עדיין לא בטוח שאכן זה חשוב מספיק, אבל מילא), רק ביקשתי פרטים ביבליוגרפיים מלאים: שם מחבר, שנה, עמוד. אשמח אם תשלח לי סריקה של העמוד הרלוונטי. ג. לגבי התאריך: ההעדפות שלי - תאריך ושעה. נרו יאיר • שיחה • כ"ח באב ה'תש"ע • 13:43, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :לא מוזכרת מילה וחצי מילה על הפולמוס ההלכתי שבדבר. מדובר כאן בפירצה רצינית, שכמו שכבר הזכרתי כבר מחו נגדה רבנים חשובים, ביניהם הגר"ח קניבסקי, הרב הרשקוביץ, הרב שפרן, הרב קרליץ, ראה כאן. שבוע הבא אתן לך מספר עמוד בספר אם זה כ"כ חשוב לך. אין לי סורק, כך שכאמור אוכל רק להפנות אותך למקומות בהם ניתן להשיג את הספר או את פרטי המחבר, אבל אין באפשרותי להעלות את הפרק העוסק בנושא לכאן. דרכיה דרכי נועם - שיחה 15:29, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::אני מסכים עם נרו יאיר. מדובר בערך כללי על עיקרי האמונה היהודית בת אלפי שנים, לא צריך להכניס לפה עניינים זוטרים של חצר חסידית זו או אחרת. גילגמש • שיחה 15:43, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::מדובר כאן על פסק של הרב וואזנר שאין להכניס הוספות לנוסח האני מאמין. בעקבות הערתו של גיגלמש אני שוקל להכניס את הפסק ללא דיווח הפולמוס ההלכתי הקשור לחסידות ביאלא. פרטים אלו יש להכניס לערך אחר. דרכיה דרכי נועם - שיחה 15:48, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::דרכיה, גם הקישור לחב"דפדיה אינו מקור. אם מדובר בפסק חשוב יש לצפות שפרסומו יהא בהתאם, וכל שיש לך הוא אזכור בספר מאוד לא נפוץ. נרו יאיר • שיחה • כ"ח באב ה'תש"ע • 16:02, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::: לא הפניתי אותך לשם כמקור, רק כדי לראות את פרטי הפסק. אני לא יודע מה ההבדל בין פסק "חשוב" או לא, אבל אם הרב וואזנר אומר שיש כאן פירצה הלכתית חמורה ובעקבות כך אוסר להפיץ את הסדור, אם הרב לנדא כותב שמדובר באחד מסימניה של תקופת עקבתא דמשיחא " = "חוצפא יסגי", אני מאמין להם. דרכיה דרכי נועם - שיחה 16:05, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::: זה לא רק עניין של אמון אלא גם של חשיבות. חשיבותו של פסק נמדדת כמובן במקומות שבהם הוא מוזכר. נרו יאיר • שיחה • כ"ח באב ה'תש"ע • 16:21, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::סבורני שיש כאן טעם לפגם למדוד פסק של רב לפי המקומות בהם מוזכר הפסק ולא לפי לשונו של הרב עצמו. אגב, מובן וברור שאף עיתון לא ירצה להסתכן ולריב עם חסידות המונה מאות אנשים לחינם, אם לא יהיה מישהו בעל אינטרסים שישלם לעיתון על כך, וכנראה שאין. דרכיה דרכי נועם - שיחה 16:24, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::::::העיתונות, החרדית והאחרת, אתרי החדשות השונים והפורומים באינטרנט מפרסמים מדי יום פסאודו שערוריות וסנסציות הנוגעות לכל גורם אפשרי. מה שלא מגיע לשום מקום - כנראה אינו חשוב דיו. אני הולך ומשתכנע שגם מה שהשארתי מיותר. נרו יאיר • שיחה • כ"ח באב ה'תש"ע • 16:32, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::::מה בדיוק מובא בספרו של צבי רבינוביץ? האם הוא בא להגן על מעשה סבו או מתפלמס בנושא? ומה המסקנה העולה מדבריו? גרש - שיחה 19:47, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::::::::צבי רבינוביץ עצמו מתפלל בסידור חלקת יהושע וגאה בו. עם זאת, כואב לו על כך שמסלפים את דברי סבו, ואומרים בשמו כאילו תיקן את התקנה הנ"ל בעוד שלא היו דברים מעולם לא דובים ולא נער. הוא אגב לא היחיד שטוען כך, כל מי שהיה אז יודע שר"צ צודק, ולא ידוע לי על מי שטוען להיפך: כלומר, אין כאן ויכוח על מציאות, כולם יודעים שהוא אמר את ההוספות באידיש, יחד עם הוספות אחרות, את כל הוספות אלו לא אמר בקביעות כחלק מהנוסח, אלא רק כפירוש לאני מאמין. יש כאן פרשנות עצמאית מצד עורכי הסידור, שהחליטו כי מדובר בתקנה של האדמו"ר.

text: ::::::::::ר"צ קיבל תגובות זועמות על הסידור שמציג כביכול את "תקנת" סבו. הוא פנה לגדולי תורה כדי שיביעו את דעתם בקשר לחומרת ההוספות, ולטענתו אף הוא נדהם מחומרת הדברים לפי דעתם של גדולי התורה. הוא מציג בספר את מכתביהם של גדולי התורה ככתבם וכלשונם, ולולי אריכות הדברים הייתי מעתיק כאן את הכל. הצגתי לעיל קישור המציג חלק מהדברים. דרכיה דרכי נועם - שיחה 19:54, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::::::לא הבנתי עד הסוף. מצד אחד אתה אומר שר"צ רבינוביץ מתפלל בסידור "חלקת יהושע", ומצד שני, הוא נגד אלו שקיבעו בדפוס כאילו סבו 'תיקן' והוסיף 'אני מאמין' חדש? ואגב, מי אחראי להדפסת הסידור? ויינר? גרש - שיחה 20:01, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::::::::::הרבנים פסקו שאם מציינים על הסידור שיש בו טעות חמורה, אז מותר להתפלל בו, מכיון שהדבר לא מביא לידי מכשולות, וכך הוא נוהג. כאשר לא מציינים כנ"ל על גב הסדור, אז הרב וואזנר והרב הרשקוביץ' ועוד רבנים אוסרים להתפלל בו ואף להחזיק את הסידור בבית, כמ"ש לא תשכן באהליך עוולה כו'. ויינר הוא המדפיס של הסידור. דרכיה דרכי נועם - שיחה 20:05, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::::::::תודה. קראתי שוב את תוכן הדברים ולעניות דעתי התוצאה מניחה את הדעת. יש נגיעה כללית בעניין מבלי ליצור מן הפולמוס תת-ערך. זו גישה קורקטית ומקצועית מבחינת הכתיבה האנציקלופדית. האם אתה סבור שיש להרחיב את הפולמוס בערך הנוכחי, מעבר למה שנכתב בגירסה הנוכחית? גרש - שיחה 20:19, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::::::::::::כתוב רק "אך היה מי שערער על כך". לא מפורט אם הערעור הוא על אמינות הדברים, או על הבעיה ההלכתית. לא מפורט מה הבעיה. לא כתוב למה. בקיצור: לא כתוב כלום. השאלה היא היכן נִיתִן במה לפסק הרבנים החשובים. דרכיה דרכי נועם - שיחה 20:28, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::::::::::הערך נוגע בנושא רחב מני ים, ומטבע הדברים יש לו מגבלות המגדירות את תיחומו. (יש ספרים שלמים העוסקים בי"ג עיקרי האמונה ומרחיבים בעניינו של כל עיקר ועיקר. למשל ספרו של תלמיד חכם בשם פסרמן וכן ספר אחר של הרב בוגץ', כמדומני). השאלה האם במסגרת המוגבלת של הערך יש מקום להיכנס לתיאור פרטני של פולמוס ספציפי שלא חרג מגבולות הקהילה. צא וראה: בעשורים האחרונים התעוררו בלי סוף פולמוסים ופרשיות סביב פסקי דין של בתי דין בעניינים שונים (ולמשל, הכרעות לגבי אדמו"רות, כולל ביאלא), ובכל זאת רק מקרים בודדים הצליחו לפרוץ מעבר לגבולות הקהילה ולהיחשב פרשיות כלל-ישראליות (למשל פרשת האח והאחות). גרש - שיחה 20:51, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::::::::::::::עליך להבין, שאין זה פולמוס קהילתי כלל. אפילו חסידי חצרות ביאלא למיניהם, רובם אינם מעורבים בפולמוס, אין להם מושג בו, זה לא איכפת להם, וזה לא מעניין אותם. אלו שנלחמים בסידור הם תלמידי חכמים בעיקר, שחוֹרה להם עקירת היהדות. אחד מהם הוא הרב משה שטרנבוך, שהתבטא בחריפות נגד הסידור כבר עם הוצאתו לאור. לבקשת כמה משתמשים, הבאתי ציטוטים מלאים ממכתבי הרבנים, וכן מקורות מדויקים. דרכיה דרכי נועם - שיחה 22:01, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
אני מציע לייחד מקום לסוגיה המעניינת בערך של חסידות ביאלה. כל הפיסקה היו מגדולי הדורות וכו' מיותרת בעיני בערך זה, ואולי על זה נאמר וכל המוסיף וכו' דרך - שיחה 22:17, 8 באוגוסט 2010 (IDT)

text: כמו שיפסקו המשתמשים. לי זה לא ממש משנה באיזה ערך יופיע המידע. דרכיה דרכי נועם - שיחה 22:18, 8 באוגוסט 2010 (IDT)

text: לדברי דד"נ זה גם לא עניין מרכזי בעולמה של חסידות ביאלה, פשוט היה מדפיס שהדפיס שלא כהוגן וזה הכל. נרו יאיר • שיחה • כ"ח באב ה'תש"ע • 22:59, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :זה לא סתם מדפיס שעשה טעות דפוס. המדפיס ההוא סבור שעשה כהוגן, כמו שעולה מהדיון עימו בספר "עיוני הלכות". לדעתי כדאי לפתוח ערך מיוחד על הפולמוס "פולמוס נוסחאות האני מאמין". או בכל זאת לצרף לחסידות ביאלא, שכן דבר זה נתפס בציבור כקשור לחסידות ביאלא. דרכיה דרכי נועם - שיחה 23:09, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::אני מתחיל לחשוד שאתה צוחק עליי... נרו יאיר • שיחה • כ"ח באב ה'תש"ע • 23:26, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::טוב, אולי תתחילו להגיב ענינית? (סליחה). דרכיה דרכי נועם - שיחה 23:42, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::נתחיל?! עד עכשיו לא מספיק? כשהצעת לפתוח ערך מיוחד לפרשה אזוטרית כזאת באמת ובתמים שקלתי את האפשרות שאתה מהתל בי. נרו יאיר • שיחה • כ"ט באב ה'תש"ע • 09:36, 9 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::טוב התייחסת לענין שולי בנושא. לעצם הנושא: אף אחד לא הסביר כאן סיבה למה שהמידע החשוב לא יופיע בויקיפדיה. מה הערך המתאים? לדעתי עיקרי האמונה היהודית - נושא האני מאמין, או חסידות ביאלא - מכיון שיש כאן - מלבד הויכוח ההלכתי - גם ויכוח (בין נכדי האדמו"ר לויינר) על אמיתות התקנה של האדמו"ר הקודם כמו שפירטתי לעיל. --דרכיה דרכי נועם שיחה כ"ט באב ה'תש"ע 16:54, 9 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::::חשבתי שגרש ואני הסברנו באריכות מדוע הנושא אינו חשוב דיו. נרו יאיר • שיחה • כ"ט באב ה'תש"ע • 20:56, 9 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::דווקא לא. גרש הסביר רק למה זה לא שייך לערך זה, ואילו דרך הביע תמיכה בצירוף הסוגיא לערך חסידות ביאלא. אם לא תהיה התנגדות אעשה זאת. דרכיה דרכי נועם שיחה כ"ט באב ה'תש"ע 22:52, 9 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::::::::אני מתנגד. זה עניין שולי. נרו יאיר • שיחה • כ"ט באב ה'תש"ע • 23:04, 9 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::::כמובן שנצטרך לפעול לפי דעת הרוב - (דרך ואני) נגד 1. דרכיה דרכי נועם שיחה כ"ט באב ה'תש"ע
replies: text: ::::::::::לי נראה יותר הגיוני לצרף את הפיסקה הזאת לחסידות ביאלא. מעט מן האור • שיחה • ל' באב ה'תש"ע • 12:49, 10 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :::::::::::בעקבות כתיבת הערך יחיאל יהושע רבינוביץ נשוא המחלוקת, יש להעביר את הפסקה לשם. אם לא תהיה התנגדות. אם הקהל ירצה שיופיע דווקא בערך חסידות ביאלא, שיהיה כך. דרכיה דרכי נועם  • שיחה • ל' באב ה'תש"ע  • למנינם: 17:26, 10 באוגוסט 2010 (IDT)

text: לדעתי הפרשה חשובה בערך זה, לא מפני הפרשה עצמה או ההוספה בסידור שאכן חשיבותם הכללית מועטה ואולי אפילו אינה ראויה לאזכור בחסידות ביאלא, אלא מפני שהפסק הנ"ל מראה כמה שי"ג עיקרי הרמב"ם והקיצור האנונימי של אני מאמין התקבלו ביהדות כל כך עד שכל ניסיון לשנותם נדחה בחריפות שכזו. על כן לדעתי מקומה של הפרשה דווקא בערך זה ולא באחרים, שכן חשיבותה מועטה בזכות עצמה, אך משמעותית לנושא הערך. אליהו52ק • שיחה 15:17, 11 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: :גם לי נראה כך. בכל אופן יש שנים שסוברים שזה שייך לחסידות ביאלא ושנים שסוברים שזה שייך לערך זה. נראה מה תהיה דעת הרוב. דרכיה דרכי נועם  • שיחה • ג' באלול ה'תש"ע  • למנינם: 19:29, 13 באוגוסט 2010 (IDT)
replies: text: ::מצטרף לדברי נרו וגילגמש. חסיד11 - שיחה 11:15, 26 באוקטובר 2010 (IST)

text: אני לא חושב שמדובר בסיפור כל כך מהותי, אבל בכל זאת נדמה לי שזה מבהיר את חשיבותם של י"ג העיקרים כפי שהתקבעו בתודעה היהודית האורתודוקסית, משל היו חלק מהתורה שבכתב. גוונא • שיחה • פנים חדשות לערכי הלכה 09:12, 27 באוקטובר 2010 (IST)
replies: text: :ויכוח שולי בין שני מדפיסי ספרים שמרבית חסידי ביאלה בעצמם לא שמעו עליו, הבה ניתן לויקיפדיה את הכבוד הראוי לה, ונשאיר את את הויכוח להם. אומר ועושה - שיחה 10:12, 27 באוקטובר 2010 (IST)
thread_title:  פולמוס בחסידות ביאלא 

message: מכתב גדולי הדור אודות ההוספות שבסידור חלקת יהושע
thread_title: מכתבי גדולי התורה 

message: לעורכי הערך מפנה לכאן לגבי "יגדל". נראה שצריך להרחיב בעניים ההתנגדות לפיוט דרך - שיחה 18:19, 8 באוגוסט 2010 (IDT)
thread_title: יגדל

message: לא ראיתי את דעתו שמצויין בערך (שאין לחלק בין עיקרים לשאר הלכות) אמנם בחלק ד תשובה א'רנ"ה דן אודות אדם הטועה באחד מהעיקרים שאינו כופר בזה שהוא אנוס ולכאורה יש לתווך התשובות, דרך אדב החתם סופר יורה דעה סי' קנו מתמיה על החילוק וטוען שהוא רק שינוי השם ותו לא רק שמביא שם מקור קדום בשם השל"ה לי"ג עיקרים מרב טביומי ומכאן ראיה לשניים א. מקור קדום ב. ושיש י"ג עיקרים.--95.86.114.123 21:23, 1 בינואר 2015 (IST)
thread_title:  שיטת הרדב"ז 

message: מה הכוונה? הרי לא נוצר שינוי באמונת היהודים האורתודוכסיים מימי הביניים עד עכשיו. מה זה נקרא "התקבע רשמית"?--איציק - שיחה 09:42, 28 ביולי 2017 (IDT)
replies: text: נפסק להלכה באחד מספרי ההלכה - אפילו במשנה תורה אין פירוט של י"ג עיקרי אמונה, אם כי הם מפוזרים על פני ספר המדע...

text: בקשר ל"אמונת היהודים האורתודוכסיים", דווקא שנים מאבות היהדות האורתודוקסית השיגו על סידור הי"ג של הרמב"ם... בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 15:46, יום שישי בשבת, ה' באב ה'תשע"ז (IDT).
replies: text: :י"ג עיקרי האמונה דווקא כן מוזכרים, ראה ב הרמב"ם מונה בדרך השלילה את כל עיקרי האמונה על פי הסדר. רק כדוגמא: האומר שאין שם אלוה ואין לעולם מנהיג, [הוא בורא ומנהיג לכל הברואים) והאומר שיש שם מנהיג אבל הן שנים או יותר, (הוא יחיד ואין יחידות שיחודו בשום פנים) והאומר שיש שם רבון אחד אבל שהוא גוף ובעל תמונה, (אין לו גוף ולא דמות הגוף) וכן האומר שאינו לבדו הראשון וצור לכל, (הוא ראשון והוא אחרון) וכן העובד כוכב או מזל וזולתו כדי להיות מליץ בינו ובין רבון העולמים. (לו לבדו ראוי להתפלל) דודינקא - שיחה 14:35, 10 בנובמבר 2020 (IST)
replies: text: ::הסדר לא מדויק, ועדיין חסרה האמונה בביאת המשיח ובתחיית המתים... בכל מקרה, העיקרים לא נקבעו בהלכה פסוקה, וכיוון שכך נוספו מזמן הרמב"ם שיטות נוספות ביחס לעיקרים כפי שמפורט בערך; אמנם אף שיטה לא זכתה להכרה כמו שיטת הרמב"ם, אך אין בהן גירעון הלכתי כלשהו. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 15:32, יום שלישי בשבת, כ"ג בחשוון ה'תשפ"א (IST).
replies: text: :::אכן ניתן למצוא בספרי ראשונים ואחרונים שיש שכותבים בפשיטות שהרמב"ם כתב גם ביד החזקה את העיקרים, ויש שמקשיםם בפשיטות מדוע הרמב" לא כתב את העיקרים בספרו (או שמבארים טעם הדבר). --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  לא התקבע מעולם רשמית 

message: החתם סופר שנשאל לדעתו בשות חתם סופר יורה דעה, שנ״ו לגבי כמה עיקרים יש. בתשובתו הוא ענה שאין נפקא מינה למעט לתת שם לדבר אבל הוא אינו יכול לקבל 3 עיקרים מתוך השלוש עשרה של הרמבם שהם המשיח והגאולה שתולה את הכופר בהם בכופר בדברי הנביאים, ומכאן נובע (יש לומר אפילו בקל וחומר) שגם עיקר תחיית המתים נכלל בכך. בנוסף לזאת שלמות התורה מן השמיים גם נתלית בייחוד ה' ופועלו ולא בעיקר נפרד. מכאן משמע שקיבל את כל שאר עשרת העיקרים הבאים: 
מציאות הבורא - כל הדברים הקיימים במציאות נמצאים מכוחו, והוא המציאות היחידה שאיננה תלויה בדבר אחר.
הבורא אחד - כלומר אינו ניתן לחלוקה מופשטת, ואין דומה לו במהותו.
הבורא אינו גשמי ושום התנהגות גשמית אינה משפיעה עליו.
הבורא הוא 'קדמון' - כלומר כל הדברים מלבדו (הן בעולם הגשמי והן ברוחני) נתהוו אחריו.
הוא היחיד שראוי לעבדו ולהתפלל אליו, וכל שאר הנבראים אינם יכולים לעשות דבר כנגד רצון ה' ולפיכך אין לעבוד את ה' דרכם.
קיום מושג הנבואה; בני אדם יכולים להיות נביאים.
נבואתו המיוחדת של משה רבנו - נבואתו גדולה משל שאר הנביאים שהיו או שיהיו בארבעה דברים: הוא היחיד שניבא בלא מסך, ללא חולשה, בהקיץ ובכל זמן שרצה. מתוך כך, הגיע משה לדרגה גבוהה יותר מכל אדם אחר בידיעת האל.
התורה לא תשתנה לעולם ולא ישתנו חלקים ממנה.
הבורא יודע את כל מעשי בני האדם.
הבורא נותן שכר למקיימי התורה, ועונש לעוברים עליה.Shaishyy - שיחה
replies: text: אני דווקא הבנתי שמה שהחת"ם סופר כותב שם הוא שכל העיקרים מבוססים על תורה מן השמים, ואין חילוק בין פרשת בלעם לפרשת שמע או בין "כורתין עצים לעשות ברזל" לבין "אין משיח לישראל". בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 19:39, יום שלישי בשבת, י"ט באב ה'תשע"ח (IDT).
replies: text: :גם אני הבנתי בגדול כמו דג ירוק. מלבד זה, שי, נראה שמדובר בגירסה שלך בעניין דעתו של החתם סופר. זה לא שהוא מנה עשרה, אלא שאתה מפרש את דבריו, ומוסיף קל וחומר, ואז נשארו בדרך השלילה עשרה. נרו יאיר • שיחה • י"ט באב ה'תשע"ח • 20:18, 31 ביולי 2018 (IDT)
replies: text: :: משתמש:נרו יאיר מקבל את הטענות, בזמנו זה היה נראה לי ממש פשוט ולא חידוש שלי. אני אברר אם רב שמתמחה בכתבי החתם סופר באמת מה הייתה דעתו בלי קשר לערך, ואולי זה יהיה רלוונטי גם לפה. Shaishyy - שיחה
replies: text: :::דברי החת"ם סופר ברור מללו כמו שכתבו דג ירוק ונרו יאיר. לכאו' אפשר להוסיף לערך לאברבנאל ולרדב"ז. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)
replies: text: ::::דר אגב זכור לי שגם הבשמים ראש סובר שאין עיקרים --אמת ה' לעולם - שיחה 05:20, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  עיקרי החת"ם סופר 

message: למה נמצא חכם קראי בערך על עיקרי היהדות כשההבנה לכל קורא מן הממוצע היא שמדובר על עיקרי היהדות הרבנית (גם אם אינו מודע לחלוקה הזאת) , הקראות היא כת נפרדת מהיהדות הרבנית על כל גווניה.  Shaishyy - שיחה 01:38, 3 באוגוסט 2018 (IDT)
replies: text: יש מתנגדים למחיקת הדבר?Shaishyy - שיחה
replies: text: :לדעתי יש מקום להזכיר בגוף הערך, פחות בפתיח. נרו יאיר • שיחה • כ"ג באב ה'תשע"ח • 21:23, 4 באוגוסט 2018 (IDT)
replies: text: :: לנרו יאיר. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  החכם הקראי 

message: שלום, למה צריך לצטט את כל אורך השיר של יגדל הרי הוא לא כל כך מרכזי בערך? לכן לע"ד מספיק הפסקה הקודמת לו ללא הציטוט עם הפנייה לערך מורחב.  Shaishyy - שיחה 01:41, 3 באוגוסט 2018 (IDT)
replies: text: אני נוטה להסכים. נרו יאיר • שיחה • כ"ב באב ה'תשע"ח • 10:05, 3 באוגוסט 2018 (IDT)
thread_title:  הפיוט יגדל 

message: הערך בנוי ללא כל מוטיב מנחה ברור, ונראה כמו די פליטה של רשימת העיקרים של כל אחד מהראשונים בלי באמת הבהרה עקרונית וניתוח של העומד מאחורי הגישות, הן לרוח התקופה ההיסטורית והן לאורח התפתחות היהדות, זאת גם ללא התייחסות נאותה לגישות המודרניות והרפורמיות. לע"ד צריך להוסיף את תבנית השכתוב לערך, יש המתנגדים לדבר ? Shaishyy - שיחה
replies: text: אני לא בטוח מה כוונתך. יש שיטות שונות והן מתוארות בערך. למה הכוונה "הבהרה עקרונית וניתוח"? אם אתה רוצה להבהיר ולנתח בעצמך - זהו מחקר מקורי. נרו יאיר • שיחה • כ"ג באב ה'תשע"ח • 21:24, 4 באוגוסט 2018 (IDT)
replies: text: :כוונתי שהערך נראה יותר כמו רשימה של מונה העיקרים מאשר כמו ערך אינציקלופדי. בקלות אפשר להכנסיס את 90% מהערך הזה לטבלת אקסל בל לשנות מילה מהכתוב בו. ההצעה הייתה להשתמש במחקרים שנערכו במחלקות למדעי היהדות לאורך השנים.--Shaishyy - שיחה 21:47, 4 באוגוסט 2018 (IDT)
replies: text: ::אני לא רואה בעיה במבנה הנוכחי, הוא נראה לי כמו ערך אנציקלופדי. אם אתה רוצה להרחיב לפי מחקרים קנוניים (לא דעות יחיד וכדומה) - מצוין. נרו יאיר • שיחה • כ"ג באב ה'תשע"ח • 21:50, 4 באוגוסט 2018 (IDT)

text: :: נרו יאיר תודה על המענה המהיר תסתכל לדוגמא את הערך האנגלי, כמו כן אשמח שמשתמשים נוספים יביעו דעתם . Shaishyy - שיחה 22:11, 4 באוגוסט 2018 (IDT).
replies: text: :::לדעתי מה שחסר - וראה גם בפסקה הבאה - היא מה רצו כל אחד מן הראשוני במניינ את העיקרי ומה הפירוש בעיקר לשיטתם. ר' יוסף אלבו לדוגמא מביא 4/5 פירושים בשיטת הרמב"ם (לפי העץ שתול שם זה חמש דו"ק ותשכח (ולפענ"ד הדלה אין דבריו מוכרחים). האברבנאל מוסיף עוד אחד וחצי (היינו שמקבל את אחד מן פירושיו של העיקרי אך חולק עליו כיצד זה יוצא מן המשמעות המילולית של המילה עיקר. וכן מוסיף פירוש חדש לחלוטין). יש שמנו יסודות לתורה (לדוגמא - דעת העיקרי בשיטת הרמב"ם וכן שיטתו שלו), ויש שמנו יסודות באמונת היהודי (ראה לדוגמא במנחת קנאות פ"ד. וכן הוא ביאורו השני של האברבנאל ברמב"ם).

text: :::כמו כן נראה לי שיש צורך לפרט את העיקרים והשרשים והענפים המסתעפים. וכן כללים נוספים שהנחו את הראשונים בבחירת העיקרים. לדוגמא: ר"י אלבו אינו מונה אמונות שהינם גם שורש ל"דתות הנימוסיות" (כבחירה), רבים מהראשונים סוברים שאין למנות מצוה לעיקר וכו'. יש לי מחקר מקיף על העיקרים שעדיין לא זכיתי לסיימו (הוא אינו במחשב זה שאני משתמש לאינטרנט אלא במחשב הממוקם במקום אחר) ואולי כשאני יסיים אני אתפנה לערך זה, אך נראה לי שזה לא יקרה. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)
replies: text: ::::לר"י אלבו נראה שכותב את ספרו העיקרים כדי להוכיח את אמיתת היהדות. דת שהעיקרים שלה בנויים ומסודרים והגיוניים - אמיתית, בשונה מהנצרות שעיקריה לשיטתו אינה הגיוניים (אבל זה קצת פרשנות שלי - מה שהוא כותב במפורש בכל אופן, שידיעת העיקרים היא כמו ידיעת יסודות החשבון טרם מתחילים ללמוד חכמה זו) --אמת ה' לעולם - שיחה 06:01, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  צורת הערך בכללה  

message: להבנתי עיקר פירושו לא דבר ע י ק ר י  ביותר בתורה תפילין שבת וציצית אינם עיקרים, כי אם דברים שעליהם מ ו ש ת ת ת היהדות. ולכן אף מאריכים מדוע נבואה,שכר ,ביאת המשיח, תחיית המתים ועוד הם עיקרים (לדוגמא ראיתי בעניין הנבואה בליקוטי שיחות לרבי מלובביץ חלק כ"ז שיחה לפרשת בעלותך) על כן לדעתי לאו דווקא שיש קשר בין אהבת ישראל לשיטת רבי עקיבא לבין עיקרי האמונה. זאב בר. - שיחה 20:53, 21 באוקטובר 2018 (IDT)
replies: text: כנ"ל בן עזאי, אם כי ר' שמלאי יתכן מאד שקשור --זאב בר. - שיחה 22:58, 21 באוקטובר 2018 (IDT)
thread_title:  הפירוש בעיקר 

message: האמירה כי עיקרי אלבו מקבילים לשלוש הקבוצות בעיקרי הרמבם אינה טריוויאלית. משמע מהקבלה זו שאין סתירה בין הרמבם לאלבו. לא כולם יסכימו על הנחה זו, ולכן יש צורך לפרט כי זה לפי תפיסתו של החת"ם סופר, כפי שמובא במקור לטענת ההקבלה. אשמח לשמוע דעתך בנושא. בברכה, Shaishyy - שיחה 03:27, 13 באוגוסט 2020 (IDT)
replies: text: Shaishyy, לי פשוט לא ידוע על שיטה שמסבירה אחרת את הרמב"ם; אם אתה יודע על שיטות אחרות אנא פרטן בערך. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 09:16, יום חמישי בשבת, כ"ג באב ה'תש"ף (IDT).
replies: text: :צריך שטענה על הקבלה תעלה ותהיה בולטת דייה כדי שמישהו בכלל יטרח לחלוק עליה. על פניו נראה ששי צודק שזהו חידוש של החת"ס. נרו יאיר • שיחה • כ"ג באב ה'תש"ף • 11:26, 13 באוגוסט 2020 (IDT)
replies: text: ::ובכן, בדיקה קצרה בספר העיקרים העלתה לי את הציטוט הבא: . אם כן, מדובר באפשרות שמוזכרת בספר העיקרים עצמו; השאלה היא אם מדובר באפשרות בלבד לפירוש דברי הרמב"ם, או שהעיקרים אכן רואה את שיטת הרמב"ם דומה לשיטתו. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 19:02, יום חמישי בשבת, כ"ג באב ה'תש"ף (IDT).
replies: text: :::בפשטות, אני חושב שהמילה הפותחת "ואפשר" מראה על הכרה בסתירה בין שתי השיטות תוך כדי הבאת ניסיון יישוב. עם זאת, אשתדל למצוא זמן על מנת לחפש עבודת מחקר אקדמית שעסקה בנושא, שאולי תשפוך אור על טיב היחסים בין השניים Shaishyy - שיחה 20:01, 13 באוגוסט 2020 (IDT)

text: :::מבדיקה בנושא אני מביא את דברי ד"ר דרור ארליך . יש גם את מאמרו של אליעזר שביד  שחושף מערכת יחסים מורכבת וגם אמביוולנטית בין 2 מערכות העיקרים.Shaishyy - שיחה 23:35, 13 באוגוסט 2020 (IDT)
replies: text: ::::בראש אמנה כותב שהרמב"ם מנה אמונות עיקריות, או שמנה האמונות שעל ידם זוכים לחיי העולם הבא, וחולק על פירוש אלבו שהרמב"ם מנה העיקרים והענפים המסתעפים מן העיקרים. יש מי שטוען (נראה לי הרשב"ץ דוראן אבל איני בטוח) שהרמב"ם מנה את האמונות שהיתה התרופפות בה בזמנו. הרבי מלובביץ' בלקוטי שיחות חלק כג בהעלותך טוען שהנבואה ונבואת משה נמצאים בקטגוריה נפרדת לחלוטין מתורה מן השמים ונצחיות התורה, כי לשיטתו גדר האמונה בהם הוא מטעם אחר לחלוטין יעויין שם. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)
replies: text: :::::ויש לשים לב שגם לאחר ה"ואפשר" הזה מקשה העיקרים על הרמב"ם שהיה עיקרים שהיה לו להשמיט והיה כאלו שהיה לו להוסיף. וודאי שבלפועל הם חולקים. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:24, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  הקבלת עיקרי אלבו לעיקרי הרמבם 

message: בחלק המדבר על יסודות התורה אצל חז"ל, יש לדעתי ערבוב של נושא שלדעתי הוא סתם מבלבל ואינו שייך לכאן. ערך זה עוסק בעיקרי האמונה ביהדות, ולא בעיקרי המוסר ביהדות. לעומת זאת העיקרים שמתוארים על פי חז"ל הם עיקרים מוסריים- חז"ל ניסו למצוא בפסוקים שונים שמציגים רשימות של דרישות מוסריות- תמצית של עיקרים מוסריים שמי שילך על פיהם יהיה צדיק. אבל זה לא קשור בכלל לעיקרי אמונה. יוסף32 - שיחה 22:33, 21 בספטמבר 2021 (IDT)
replies: text: דבריך נכונים כנראה בנוגע לרבי עקיבא ובן עזאי. אך לאו דווקא נכונים בנוגע לרבי שמלאי דכמה מהראשוני קישרו עיקריה עם מאמר רבי שמלאי. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:11, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  להבחין בין עיקר אמוני לעיקר מוסרי 

message: יש להרחיב גם בזה: דברי הרמב"ם והשגת הראב"ד הידועה בעניין אמונת הגשמות, בעל העיקרים (אינו כופר), אוהב משפט לרשב"ץ בהקדמה פרק ט (להבנתי דעתו היא ג' העיקרים הכוללים כופר ובשרשים המסתפעפים מהם אינו כופר) ראש אמנה לא זוכר היכן בדיוק (כופר) דברי הגר"ח מבריסק הנודעים ("נעבאך אפיקורס") שיש להם ב' גירסאות כזכור לי. ועוד ועוד. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:29, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  כפירה בעיקרי האמונה בשוגג 

message: בערך נכתב שלדעתו יש עיקר שהאדם נברא יחידי. כרגע כתבי פילון אינם תחת ידי אך זכור לי שמה שראיתי כתוב בכתביו הוא: האמונה שכשם שהבורא אחד כך גם העולם אחד. לכאו' כוונתו היא לשלול יקום מקביל. בכל אופן זכורני שלא היה שם אזכור לאדם יחידי. --אמת ה' לעולם - שיחה 05:37, 29 באפריל 2022 (IDT)
replies: text: הנה, כעת מצאתי (כתבי פילון על בריאת העולם ע' 67):: "הדבר הרביעי: שהעולם הוא גם אחד מפני שהיוצר אחד הוא . . שהרי יש משערים כי קיימים עולמות יותר, ויש אשר אפילו לאין מספר". --אמת ה' לעולם - שיחה 05:42, 29 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  דעת פילון 

message: הערך שוכתב על־ידי GARZONJACOB, כשתקציר העריכה הוא הצבת עיקרי הרמב"ם במרכז. צמצום פרקים מעוטי מידע. הוספת מידע.. כך, למעשה, הערך מדבר בעיקר על י"ג עיקרי הרמב"ם, ולא על עיקרי האמונה בתור רעיון (למשל, כעת כל מי שדן בעיקרי האמונה לאחר הרמב"ם בא בפסקה אחת, בין אם הוא חולק או מסכים עם רעיון עיקרי האמונה, כשמשפט הסיכום קובע שהם "לא חלקו על הרמב"ם"...) ולדעתי מדובר במהלך שגוי. אני שמח על צמצום הפסקאות, אבל לא זו הדרך. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 18:02, יום רביעי בשבת, כ"ג בסיוון ה'תשפ"ב (IDT). בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 18:02, יום רביעי בשבת, כ"ג בסיוון ה'תשפ"ב (IDT) 18:02, 22 ביוני 2022 (IDT)
replies: text: אני מסכים עם הביקורת שלך, כל מה שעשיתי הוא לשפר את הערך הקיים, שלא השביע את רצוני ולתרום ממה שאני יודע - ולא להביא אותו לידי שלמות.

text: לא מן הנמנע שאטפל שוב בערך, כשיצטבר אצלי המידע המתאים.

text: תיקנתי בעניין המחלוקות סביב הרמב"ם, על פי מה שכותב קלנר.

text: בכל מקרה "לא עליי את המלאכה לגמור", ואם יש לך מידע אנא תקן. GARZONJACOB - שיחה 18:46, 22 ביוני 2022 (IDT)
replies: text: :הביקורת שלי לא הייתה על הפסקה הספציפית אלא על סדר הפרקים: במקום שהערך יביא את מנייני העיקרים בסדר כרונולוגי המתאר את התפתחות הרעיון, תוך מתן מקום מסויים לביקורת עליו, הערך מתחיל עם הרמב"ם וחוזר לתיאור כרונולוגי המחולק ל"לפני הרמב"ם" ו"אחרי הרמב"ם", בלי הבחנה בין מי שמסכים עם רעיון העיקרים אך חולק על הרמב"ם בעניין המספר, מי שחולק על הרעיון מכל וכל ומי שלא חולק על הרמב"ם כלל. כמו כן, ראיתי שהוספת לאורך הערך פרטים חשובים לגבי מעמדו של החולק על העיקרים, ועדיף שמידע זה היה מרוכז בפסקה נפרדת. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 09:23, יום חמישי בשבת, כ"ד בסיוון ה'תשפ"ב (IDT).
replies: text: ::כמדומה שיש גם כמה טעיות כרגע. כמו שהאברבנאל סבר שכפירה בשוגג אינה כפירה(ראה לעיל פסקת: כפירה בעיקרי אמונה בשוגג) . --אמת ה' לעולם - שיחה 16:18, 26 ביוני 2022 (IDT)
thread_title:  שכתוב הערך 

message: הציטוט שבכותרת נמחק על־ידי משתמש:Biegel בטיעון: משפט יומרני חסר מקור וכלל לא מדויק, ושוחזר על־ידי משתמש:Amir Segev Sarusi בטיעון: על-פניו נכון. ובכן, הקביעה כי הסיבה שהיהדות האורתודוקסית מסכימה עם הזרמים הליברליים לגבי עיקרי האמונה (דבר שטעון בירור בפני עצמו) היא "שהיהדות מבכרת את המצווה על האמונה" – כלומר, הקביעה כי כלל הזרמים ביהדות הרבנית מסכימים כי "המצווה" חשובה יותר מן "האמונה" – הינה כוללנית ביותר ומתיימרת להכריע נקודת יסוד חשובה במחשבה היהודית ללא מקורות. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 18:07, יום שלישי בשבת, ד' באייר ה'תשפ"ג (IDT).
replies: text: :תודה על הדברור. אוסיף גם שהאמירה שהזרמים הליברלים ביהדות מסכימים עם הגישה האורתודוקסית על עיקרי האמונה זוקקת מקור. כפי הידוע לי, אי האמונה בתורה מן השמים עומדת בייסוד גישת מחדשי הדת. כמו כן, בענייני משיח ושכר ועונש ותחית המתים אני לא משוכנע שיש תמימות דעים. Biegel • תייגו אותי במענה לדברי - שיחה 19:20, 25 באפריל 2023 (IDT)

text: ראה למשל כאן:

text: "פולחן ודת אינם זהים. אם פולחן מורכב מריטואל של הגשת קורבנות ומסיפורים מיתולוגיים שבהם מככבים אֵלים, הדת בעיקרה היא אמונה דוגמטית או ציות המבוססים על טקסט קנוני. הפולחן אינו זקוק לאמונה אלא למעשים, אך בזמן שהנצרות החדשה שילבה בדתה עיקרי אמונה מחייבים, האורתודוקסיה היהודית, למרות ניסיונותיו של הרמב"ם ואחרים, המשיכה להתבסס בלעדית על ציות לחוקי התורה ועל קיום מצוות. בתקופה הפרסית התפתח רעיון החיים אחרי המוות ותחיית הגוף, והוא גם אפיין את המעבר מעולם פולחני לעולם של דתות. לרעיון זה של תחייה, המשותף לדת הפרסית ולשלוש דתות הספר, הוסיפו שלוש דתות הספר פירוש, ולפיו: כיוון שהאדם עתיד לקום לתחייה אחרי מותו, חשוב להשקיע מאמצים בחיים שלאחר המוות על חשבון החיים בהווה. במידת מה, תחיית הגוף היא תחליף לקורבן החיה במקדש והיא פתחה אפשרויות אינדיבידואליות משוחררות מתיווכם של כוהנים."

text: אני מקבל שעמדת הכותב לפיה ליהדות אין עיקרי אמונה כלל אינה מתאימה לויקיפדיה, אבל קשה להתעלם מהבסיס שלה (היהדות מבוססת בעיקרה על הציות למצוות, ואין לה עיקרי אמונה דוגמטיים וקונצנזואליים).  Amir Segev Sarusi - שיחה 10:15, 27 באפריל 2023 (IDT)
replies: text: :אני לא זה שצריך להביא ראיות. היית גירסה יציבה - מי שרוצה להוריד שיביא נימוקים וייתן לאנשים הזדמנות להגיב.  Amir Segev Sarusi - שיחה 18:42, 27 באפריל 2023 (IDT)

text: :המשפט הנידון מדבר על הזרמים המקובלים של היהדות כיום; קשה מאוד להניח כי מה שמאחד אותם אלו דבריו של ד"ר יגאל בן-נון... בכל מקרה, הקונצנזוס של היהדות הרבנית זקוק למקורו יותר טובים ממאמר היסטוריה פופולרית חסר ראיות או מקורות שניתן לדון בהם. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 18:02, יום חמישי בשבת, ו' באייר ה'תשפ"ג (IDT).
thread_title:  "היות שהיהדות מבכרת את המצווה על האמונה" 

message: התוספת בוטלה כדלהלן: 
אף שי"ג העיקרים נראים טריוויאליים לאדם המאמין כיום, רוב העיקרים הללו לא היו עקרונות מקובלים בתנ"ך. כך למשל, לפי המקרא, האמונה באל הייתה הנותאיסטית (אמונה באל מרכזי תוך הכרה בקיום אלים אחרים) או באלים טריטוריאליים (כל מקום והאל שלו). מקצתם של העקרונות, אינם קונסנזואליים אף בימנו. כך למשל, רבים מייחסים תכונות מיסטיות וניסיות לאנשים וחפצים.   
אשמח אם יפורטו הנימוקים בשפה מובנית על מנת שאוכל להגיב. תוספת מאוד מינימלית.  Amir Segev Sarusi - שיחה 18:43, 27 באפריל 2023 (IDT)
replies: text: אמנם הערך חסר פסקה המסכמת את מעמדם של עיקרי האמונה בהלכה ובמחשבת ישראל לאורך ההיסטוריה, אך הדיון בכך לא יכול להסתכם בקטע קצר, כמעט אנקדוטלי ו(כמובן) חסר מקורות; בהיעדר מקורות עלי להסיק מהקטע כי "המקרא" הינו טקסט אחיד בו לא מוזכרת האמונה המונותאיסטית... כמו־כן, המשפט האחרון מתעלם במכוון מהדיון ההלכתי וההגותי בנושאים אלו. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 19:35, יום חמישי בשבת, ו' באייר ה'תשפ"ג (IDT).
replies: text: : לא בטוח שהבנתי, אבל בכל מקרה - לא ניתן להכחיש כי במקרא באות לידי ביטוי אמונות הסותרות את עיקרי האמונה (ובוודאי שלא ניתן להתכחש לכך שיש אנשים כיום המוגדרים כ"יהודים" ללא כל ספק אבל מייחסים תכונות מיתיות/קדושה לחפצים ויחידים. כיצד היית מציע להציג את המתח?--Amir Segev Sarusi - שיחה 11:40, 30 באפריל 2023 (IDT)
replies: text: ::הרמב"ם עצמו ב דן במובאות שנראות כסותרות את אחד מהעיקרים שלו ומיישב את הסתירה לפי דרכו; הספרות הרבנית – הן ההלכתית והן ההגותית – מלאה באפולוגטיקה עבור מקרים כאלו. בשביל לתאר את התפתחות העיקרים השונים והמעמד שניתן לכל אחד מהם בתקופות השונות ישנם ערכים נפרדים לאמונות כמו ייחוד השם, תורה מן השמים ותחיית המתים (מתוכן רק בערך על תחיית המתים נעשתה עבודה מקיפה לתאר את התפתחות הרעיון לאורך ההיסטוריה, וכן סיכום קצר וטעמי בלתי מספק על אמונת הייחוד בפסקה המונותאיזם ביהדות) ולדעתי אין מקומם בערך הנוכחי; כאן יש לפרט את העקרונות שהציבו חכמי הדורות בסיס האמונה היהודית ואת מידת קבלתם ברמה העקרונית, תוך עזיבת הדיון על קבלתם ברמה המעשית לערכים פרטניים. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 18:30, יום ראשון בשבת, ט' באייר ה'תשפ"ג (IDT).

text: ::נשגב מבינתי כיצד ייחוס תכונות מיסטיות וניסיות לחפצים ויחידים סותר את אחד מעיקרי האמונה? עמד (שיחה | תרומות) • י' באייר ה'תשפ"ג • 01:35, 1 במאי 2023 (IDT)
replies: text: :::ממה נפשך, אם אתה הולך לפי המחקר המקראי, אז הדת הישראלית הקדומה איננה היהדות; ואם אתה הולך לפי הפרשנות היהודית למקרא, אז גם המקרא מוסבר לפי עיקרי היהדות. שלום אורי • שיחה • י"ד בטבת ה'תשפ"ד • 02:54, 26 בדצמבר 2023 (IST)
thread_title:  ביטול גרסה 

message: המשפט הזה תמוה. משתמש בשם @דג ירוק החזיר אותו לאחר שמחקתי. מבקש תמיכה במחיקת משפט זה שאין לו כל ביסוס או מקור. 
עיקרי היהדות לפי הרמב"ם הם כבר קרוב ל-1000 שנה טקסט קאנוני ומכונן ביהדות, מופיעים כיום בכל סידור ובכל מאמר יהדות העוסק בנושא. גיל פרידמן - פיסיקאי - שיחה 22:29, 25 בדצמבר 2023 (IST)
replies: text: מסכים איתך. אני בעד מחיקת המשפט. משפט תמוהה.  דרגון - שיחה 23:05, 25 בדצמבר 2023 (IST)
הויקיפדיה אינה זירה לשיפוט או להתנגחות תיאולוגית, וגם לא זירת תחרות והשוואה ערכית בין דתות, אלא אנציקלופדיה. לפיכך יש למחוק את הקטע. דג ירוק, זכותך לחשוב כך ואף להביע את דעתך ברשתות חברתיות, אבל עריכה בויקיפדיה אינו המקום המתאים להבעת דעה.Viki.coo - שיחה 23:48, 25 בדצמבר 2023 (IST)

text: אכן משפט תמוה. זה פשוט לא נכון. איפה המקור למשפט התמוה?  למחוק. בן-צור - שיחה 09:08, 26 בדצמבר 2023 (IST)
replies: text: :מגיב לדג ירוק - תודה על תגובתך. מחקתי את המשפט. נראה שנכון גם למחוק את הפסקה כולה, יש שם ממש דברים תמוהים. למשל: כתוב שם "באסלאם מקובלת הצהרת אמונה קצרה יותר, המכונה "שהאדה" ("עדות"): "אין אלוהים מלבד אללה ומוחמד הוא שליחו". גם באסלאם הצהרת האמונה נחשבת לביטוי לקבלת הדת המוסלמית, והיא חלק מטקס ההתאסלמות.". משפט זה הוא ראיה לכאורה שבאיסלאם עיקרי האמונה קאנוניים ויסודיים וביהדות לא. אבל אין הבל גדול מזה, שהרי ביהדות תהליך הגיור כולל קבלת עול תורה ומצוות - כל מצוות התורה. אחת המצוות היא מצוות "קריאת שמע": כל בוקר וכל ערב על היהודי לומר, כשהוא עטוף בטלית ותפילין, את הפסוק מהתורה "שמע ישראל ה' אלוהינו ה' אחד". בכך הוא מקבל על עצמו, כל בוקר וכל ערב מחדש, עול מלכות שמים, ומכריז על אחדות השם (ה' "אחד"). זה הרבה-הרבה-הרבה יותר קאנוני ויסודי מאיזשהו משפט שאומרים פעם אחת במהלך ההתאסלמות באיסלאם, אין בכלל מה להשוות, ובטח שאין שום בסיס לטעון שעיקרי האיסלאם קאנוניים בעוד עיקרי היהדות לא. גיל פרידמן - פיסיקאי - שיחה 16:46, 28 בדצמבר 2023 (IST)
replies: text: ::לגבי הנצרות, כתוב שם "הקרדו של ועידת ניקאה נוסח בשנת 325 לספירה, והפך לאחת התפילות הנוצריות המרכזיות, ולביטוי העיקרי לקבלת הדת הנוצרית". אבל, גם ביהדות, עיקרי האמונה מופיעים בסוף תפילת שחרית בכל סידור, והם חלק מהסדר שהמדקדקים קוראים כל יום כחלק מהתפילה. כך שגם כאן הטענה שעיקרי האמונה בנצרות הם יסודיים וקאנוניים בעוד ביהדות לא - איננה נכונה. גיל פרידמן - פיסיקאי - שיחה 16:48, 28 בדצמבר 2023 (IST)
replies: text: :::עוד כתוב שם כראיה לטענה המקורית: "ברוב הקהילות היהודיות נחשבים החיבורים האלה כהדרכה למאמין וכמסגרת התוחמת את האמונה היהודית, אך קבלת העיקרים לבדה אינה מספיקה כדי להפוך אדם ליהודי". אבל משפט זה מוכיח בדיוק את ההפך. יהודי שמתגייר צריך לקבל על עצמו את העיקרים ועוד  (כפי שציינתי בתגובות קודמות - כל מצוות התורה). זה שיש עוד, זה לא אומר שהוא לא צריך להאמין ביסודות היהדות. אולי הוא לא צריך לחתום על זה בשלושה עותקים, אבל ברור שזה חלק מהעניין - הוא לא יכול להגיד "שמע ישראל ה' אלוהינו ה' אחד" הלי להאמין שה' הוא אלוהינו ושהוא אחד.

text: :::בקיצור הדבר הנכון הוא למחוק את הפסקה. גיל פרידמן - פיסיקאי - שיחה 16:50, 28 בדצמבר 2023 (IST)

text: :המקור הוא עיקרי האמונה היהודית#היחס בין העיקרים ביהדות ובין עיקרים בדתות אחרות; אם מוחקים את המשפט יש למחוק (או לתקן) את כל הפסקה. בברכה ובתודה, דג ירוק (שיחה) • 09:47, יום שלישי בשבת, י"ד בטבת ה'תשפ"ד (IST).
thread_title:  המשפט "אף אחד מהם לא הפך לקאנוני כמעמדם של חיבורים דומים בנצרות ובאסלאם"