שיחה:ספקטרוסקופיית רוויה

message: שלום! אני כותב את הערך עבור תחרות פיזיוויקי, אני עדיין עובד עליו בטיוטה, ואשמח לכל הערות שהן.Yonijar - שיחה 16:21, 9 בפברואר 2014 (IST)
replies: text: תוכל לשים כמובן על הערך תבנית:בעבודה כך שלא יפריעו לך, או תבנית:בעבודה מתמשכת.--אדג - שיחה 17:16, 9 בפברואר 2014 (IST)

message: שלום!
האם לדעתכם הרקע הפיסיקלי ארוך מדי? 
ניסיתי לפרט כך שאדם שלא ממש מהתחום יבין, ולכן זה התארך והתארך.
אשמח לחוות דעת.
replies: text: כדאי שתפנה לביקורת עמיתים למישהו שמבין בפיזיקה. תוכל להזמין אנשים נוספים לדיון על ידי עריכת ויקיפדיה:לוח מודעות או פניה בדף שיחה. התייעץ עם מארגני התחרות לגבי ויקיפדים שעשויים להבין בתחום הזה. גילגמש • שיחה 06:17, 4 במרץ 2014 (IST)
thread_title:  רקע פיסיקלי ארוך מדי 

message: ערך יפה שהושקעה בו עבודה רבה. כמה הערות קטנות:
* המשפט בפתיח 'ניתן לראות ביתר קלות את משמעות המדידה במתכות אלקליות' לא מובן לי ולא נראה לי שמקומו בפתיח.
* ברקע ההיסטורי - לא ברור האם הטכניקה הומצאה ב-1970 על ידי האנש ובורדו, ואם לא מה היה הפיתוח שלהם.
*ברקע ההיסטורי - מדידת קבוע רידברג - כדאי להביא מקור.
* אכן הרקע הפיזיקלי קצת ארוך מידי. לדעתי כדי קודם לתת הסבר פיזיקלי קצר על עקרון הפעולה של ספקטרוסקופיית הרוויה - ואח"כ כניסה לפרטים, תוך הסבר מעמיק על הרחבת דופלר, וההצרה שמתקבלת בשיטה זאת.
בברכה, טוקיוני 13:10, 22 במרץ 2014 (IST)
הי טוקיוני, 
הסכמתי ותיקנתי את ההערות שהערת, וניסיתי להוריד ברקע הפיזיקלי מה שיכולתי. תודה! Yonijar - שיחה 00:32, 24 במרץ 2014 (IST)
thread_title:  הערות 

message: היי,
מספר הערות:
* המשפט השני "תיאורטית, אור מונוכרומטי יכול להבלע...הרחבת דופלר ועוד, המאפשרות בליעה בטווח אנרגיות רחב. ספקטרוסקופיית רוויה מאפשרת לגלות את טווח האנרגיות ללא אפקט הרחבת דופלר." למי שלא מבין הקשר לא ממש ברור בין ההרחבות לבין הספקטרוסקופיה, לדעתי אתה צריך להוסיף שם באמצע משהו בסגנון - הרחבות אלו מונעות גילוי מדוייק של ספקטרום הבליעה (כו' כו').
* המשפט "ניתן לראות ביתר קלות את משמעות המדידה במתכות אלקליות (נתרן, אשלגן, רובידיום, צסיום), מכיוון שהן מכילות אלקטרון אחד ברמת הערכיות האחרונה‏[2]. מלבד מציאת רמות האנרגיה טכניקה זו משמשת לנעילת לייזר לתדר צר‏[3]." גם כן לא 100% ברור, איפה הקלות באה לידי ביטוי? מה זה עוזר שיש להם אלקטרון אחד ברמת הערכיות? מכיוון שזוהי הקדמה הייתי מפשט את זה ורושם שטכניקה הזאת יעילה במיוחד במתכות אלקליות, אולי בלי לפרט יותר מדי מעבר לזה (אלא אם זה פשוט).
* האורך של הרקע עכשיו הרבה יותר סבבה :)
* "ניתן לראות ספקטרום בליעה אופייני באיור משמאל, הגרף הכחול הוא ללא הקרן השואבת, ולכן לא ניתן להבחין בפיצולי המבנה העל-דק. הגרף האדום הוא עם הקרן השואבת, ולכן מתאפשרת רזולוציה ספקטרלית גבוהה יותר. מקובל לחסר בין הגרפים על מנת למדוד ביתר קלות את רוחב המבנה העל-דק, ולהציג תוצאה ברורה יותר‏[7]." אם יש לך אופציה להציג פה את החיסור של שני הנ"ל זה יהיה טוב!
בהצלחה! Yomach - שיחה 22:18, 23 במרץ 2014 (IST)
הי יואב, 
תקנתי את ההערות שהערת. 
בקשר להערה האחרונה, יש לי גרף איכותי שמראה את החיסור בין הגרפים, ושמתי אותו בלינק.
כשניסיתי להכניס אותו לערך נהיו לי יותר מדי תמונות, ולא הצלחתי לסדר את זה עם הטקסט שיראה מספיק טוב.
תודה רבה!
Yonijar - שיחה 00:32, 24 במרץ 2014 (IST)
thread_title:  הערות 

message: מתוך דו"ח השופט המקצועי בתחרות:
*הערך קריא ורשום ברור מאוד, איורים מצויינים שעוזרים להמחשת הנושא. 
*החיבור ערוך במבנה מסודר  וברור. קיימים הפניות לערכים המשובצים בטקסט. חסר לי בחלק הפתיח שימושים ויישומיים שיש לשיטה.
*חסר בערך שימושים ויישומים לשיטה.
*רצוי להוסיף לערך: מגבלות? (לאילו אורכי גל זה מתאים לשימוש? בערך הלועזי רשום שרמות האנרגיה עבור ספקטרוסקופיה כימית הן בעיקר Mid-IR ושם קשה למצוא מקורות זמינים וקומפקטיים בהספק גבוה מאוד מה שמגביל מאוד את השיטה).
*בהירות - ערוך ברצף הגיוני ובצורה קריאה ומסודרת ביותר.
*נגישות - קיים הסבר איכותי וכמותי המתאים לקהל הרחב. 
*מקורות - מקורות מצויינים של מפתחי השיטה והיישומים שלה.
מתוך דו"ח השופט הראשי:
*הערך מסביר באופן ברור ונגיש את התופעה הפיזיקלית. האיורים עוזרים מאוד. הערך מתרכז בתופעה בלבד, לא מוסבר על מערכות למדידת ספקטרוסקופיית רוויה,  ואין תמונה או איור. 
בברכה,
טוקיוני 11:15, 10 באפריל 2014 (IDT)
thread_title:  הערות השופטים בתחרות הפיזיוויקי