שיחה:והארץ הייתה תוהו ובוהו: תולדות ארץ ישראל

message: הערך הזה הוא בבנייה, הפרקים השונים ייכתבו בהתאם לשידורם בערוץ הראשון. העורכים מוזמנים להיכנס ולשפר. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 15:12, 16 בנובמבר 2016 (IST)
thread_title: כתיבת הערך

message: לא עדיף להוריד את "תולדות ארץ ישראל" בשביל האחידות? הרי גם הערך על תקומה לא נקרא "תקומה: תולדות מדינת ישראל", ואין גם "עמוד האש: תולדות הציונות". יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  15:33, 16 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: כך נקראת הסדרה גם  בדף הפייסבוק שלה, בנוסף המשפט"והארץ הייתה תוהו ובוהו" מקורו בתנ"ך ויכול לבלבל אנשים, התוספת מבהירה שהערך עוסק במשהו אחר. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 16:04, 16 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: :כן, הבנתי מאיפה זה בא, אבל בימי עמוד האש לא היה פייסבוק, וכמו שיש תקומה (סדרת טלוויזיה) ועמוד האש (סדרת טלוויזיה), כדי לא לבלבל, אפשר גם כאן. לא חייבים להוסיף גם תת כותרת, אני חושב. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  16:16, 16 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: ::יש בזה משהו. אביעדוס • שיחה 17:11, 16 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: :::: בתקומה הוסיפו בסוגריים סדרת טלוויזיה, ואולי אם היו משתמשים בשם המלא, התוספת לא הייתה נדרשת. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 17:56, 16 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::: בדיוק. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  18:03, 16 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::אז מה שראוי לשנות הוא את שם הערך של הסדרה תקומה (סדרת טלוויזיה), ולא לגעת בשם הזה לטובת שם ערך מלאכותי עם סוגריים. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 11:21, 17 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::אין לי שום בעיה. לשנות כאן או בשני הערכים שם - לא אכפת לי, העיקר שיהיה אחיד. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  12:50, 17 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::::למה זה חייב להיות אחיד? רק בגלל ששלושת הסדרות נחשבות כחלק מטרילוגיה? לדעתי אין לזה קשר. אבל כמו שאמרתי, אם כבר, יש לשנות את שם הערך על הסדרה תקומה. אתה מוזמן להציע שם. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 13:21, 17 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::::לא, כי זאת אנציקלופדיה. בסדר גמור. מקווה שיצליח. אם לא, אחזור לכאן ואציע לשנות כאן. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  14:25, 17 בנובמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::::::אני מתנגד לשינוי של שם הסדרות האחרות. הן ידועות בשמן המקוצר. אביעדוס • שיחה 20:23, 17 בנובמבר 2016 (IST)

text: אני חושב שבאופן כללי אין לכלול תת-כותרת בשם הערך, בנפרד מן השאלה אם יש או אין צורך בציון מבדל בסוגריים. ונראה לי שכך גם הנוהג הרווח בפועל (וכמו ברוב הכללים, גם כאן יש מקום לשיקול דעת וליוצאים מן הכלל). ראובן מ. - שיחה 01:39, 1 בדצמבר 2016 (IST)

text: לשנות את שם הערכים, תקומה ועמוד האש. על שם הסדרה להיקרא בשמו, כפי שהערוץ קבע. לפי הפוסטר רואים שכרגע השם תקומה (סדרת טלוויזיה) אינו תואם את השם הרשמי של הסדרה. אסף (Sokuya) - שיחה 18:01, 23 בדצמבר 2016 (IST)
thread_title:  שם הערך 

message: שלום לכם. בעקבות הכישלון של ההצעה להפוך את עמוד האש (סדרת טלוויזיה) ל"עמוד האש: תולדות הציונות" ואת תקומה (סדרת טלוויזיה) ל"תקומה: תולדות מדינת ישראל" שצפיתי אותו מראש, אני מבקש להחליף את שם הערך הזה לשם שלא כולל את כותרת המשנה. זה לא שם הסדרה, ואף פעם לא היה מקובל אצלנו לתת כותרת משנה בשם הערך לא קראנו את הערך על "הארץ" בשם "הארץ: עיתון לאנשים חושבים", לא קראנו את הערך על "מבט שני" בשם "מבט שני: לעומק המציאות" ולא נקרא לערך על תוכנית "24: היום שהיה" בשם "24: היום שהיה: שעה עם ירון וילנסקי". אפשר ליצור בקלות הפניה מהשם הנוכחי לשם החדש. מה דעתכם? מתייג את , , , ו שהשתתפו בדיונים הקודמים. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  19:36, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: , אין חשיבות שתהיה אחידות בכל הערכים. אין מה להשוות בין "הארץ: עיתון לאנשים חושבים", לש סדרה זאת. שמו הרשמי של עיתון הארץ הוא בלי הסלוגן. שם הסדרה לעומת זאת כולל את התוספת תולדות ארץ ישראל, כך גם נפתח דף הפייסבוק של הסדרה. זה גם השם המופיע באתר של הערוץ הראשון ראו כאן. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 19:41, 4 בדצמבר 2016 (IST)

text: , יגאל, אני לא מבין מה אתה רוצה. Reuveny - שיחה 19:43, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::בגלל שהערוץ הראשון מציג את הסדרה זאת שהיא חלק מטרילוגיה הכוללת את עמוד האש ותקומה, ליגאל מאד מפריע ששם הערך אינו במבנה זהה. ואני אומרת מה הקשר? מה הצורך הזה לשם במבנה אחיד? חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 19:52, 4 בדצמבר 2016 (IST)

text: מהנימוק שכתבתי לעיל (בחטיבת הדיון הקודמת), ולטובת האחידות, שהיא כן שיקול חשוב גם אם לא ראשון במעלה. ראובן מ. - שיחה 19:49, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :אני מדבר פחות על אחידות הפעם, , ויותר על שם לא נכון. מה שבא אחרי נקודתיים הוא לא שם הסדרה. , אנא קרא את . חנה, שימי לב במיוחד לכותרת של הדף הזה, ולשורה שבאה ממש מעל השורה האדומה. זה אמור להוכיח לך שאת תועה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  19:55, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::לא הבנתי יגאל. זה השם המלא, והוא בוודאי לא שגוי. גם השם המקוצר לא שגוי. הבחירה בין השניים היא עניין של שיקול דעת עריכתי. ראובן מ. - שיחה 20:01, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::לא יגאל, אני לא טועה. זה השם המלא נתתי קישורים  מתאימים. אפשר להניח שדף הפייסבוק היה נפתח בשם המקוצר, כי זה נוח יותר ובכל זאת פתחו בשם המלא, כי זה השם של הסדרה בראש של היוצרים. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 20:06, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::  זה לא שם מלא מול שם מקוצר. יש לו שם יחיד. כדי להפוך את הסדרות לטרילוגיה, הוסיפה רשות השידור שלוש כותרות משנה לכל שלושת הסדרות. זה לא אומר שהשם שלהם השתנה. זה גם לא אומר שהשם של "תקומה" השתנה מ"תקומה: 50 השנים הראשונות" לשם "תקומה: תולדות מדינת ישראל". הוא עדיין רק "תקומה", ואפשר להמציא לו כותרות משנה מכאן ועד להודעה החדשה, זה לא ישנה את השם. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  20:09, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::. נתתי לך, חנה, מקור מטעם רשות השידור המציג פעמיים את הסדרה בשמה, ואף פעם לא בשם שאת קוראת לו "מלא", כשזה לא שם בכלל. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  20:10, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::::יגאל, אתה מתבלבל בין דעתך ודעת יוצרי הסדרה מה הייתה מטרתם בכותרות המשנה. גם אני נתתי לך מקורות שהתעלמת מהם.  אני מציעה שנשאיר את הבמה לאחרים, אין טעם ששנינו נגיב כאן שוב ושוב. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 20:12, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::::לא התעלמתי - שם זה מופיע עם כותרת משנה. ראי כאן. האם השם של התוכנית הזאת הוא כמו שמופיע מתחת למסך - לא, זה שם התוכנית וגם שם הפרק. הם תמיד עושים דברים כאלו, מכניסים את כל המידע בשורה הראשונה, לא רק שם. ברור שאין טעם לשכנע אחד את השני, אלא להביא עוד קולות. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  20:15, 4 בדצמבר 2016 (IST)
שם נכון, שם שגוי, כן אחידות, לא אחידות... אבל על מה בעצם כל הדיון? הרי למיטב התרשמותי הנוהג אצלנו בפועל הוא לא לכלול את תת-הכותרת של יצירה בשם הערך. סטייה מהנוהג צריך לנמק ולא להפך. ראובן מ. - שיחה 21:27, 4 בדצמבר 2016 (IST)

text: מסכים איתך לגמרי, ראובן מ. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  21:44, 4 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :במקרה זה עקב חוסר ידע, אני נמנע. יחד עם זאת, על פניו, טענת יגאל נראית נכונה • חיים 7 • שיחה •  04:00, 7 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::, מה עושים? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  11:38, 11 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::IKhitron - לא צפיתי בסדרה ואין לי דעה בעניין. אפשר להפנות מלוח המודעות כדי לשמוע דעות נוספות. ערן - שיחה 00:34, 12 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::באמת יגאל, הרצון שלך לשנות את שם הערך כה גדול, עד שאתה מתחיל לתייג עורכים שונים. השבוע קיבלתי הזמנה מרשות העתיקות לצפייה בפרקים מתקדמים במסגרת אירועים שהם מקיימים במספר מקומות בארץ. ההזמנה הייתה לתוכנית בשמה המלא. כך הם משתמשים בשם התוכנית. כך הם החליטו למתג אותו ולא בשם מקוצר, ויש לכבד זאת. בכנות הזמן שאני מבזבזת כאן על הניסיונות לשינו שם הערך, ממש מוציאות את החשק להתעסק איתו ולהרחיבו. איזה אסון יקרה כאן בהשארת שם הערך מלבד העובדה שזה מפריע לך? הגיע הזמן שתניח לנושא הזה. לעומת זאת אתה מוזמן לכתוב את תקציר הפרק האחרון, חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 13:41, 12 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::תודה על תשובתך, , אבל לא ביקשתי את דעתך בעניין הסדרה. כנראה לא הבנת אותי. אשמח אם תגיד לי מה דעתך צריך לעשות במצב אליו הגענו, מבחינה פרוצדורלית.
replies: text: :::::::, אני לא "מתייג עורכים שונים". אם הייתי רוצה, הייתי שם הודעה בלוח המודעות, ועובדה שלא שמתי. לעצם מה שאמרת, הבאתי לך מספיק מקורות בכך שאת טועה, ומיתוג השם ושם הרשמי זה לא אותו דבר. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  14:22, 12 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::::יגאל, מה שאתה צריך לעשות הוא להניח לנושא. אני הבאתי שפע של מקורות. זה השם בו בחרו יוצרי הערך, אתה רוצה לקצץ להם את חלקו השני. ההתעקשות הזאת שלך, אז מתי אתה כותב את הפרק האחרון? חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 14:24, 12 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::::::אני דווקא רואה את זה הפוך - לערך יש שם לא קשור למציאות, בגלל התעקשות מוזרה. כמו שלא הייתי רוצה שערך על דוד בן גוריון לא היה מקבל בהצבעה שם "ארבע עשרות דלתות", רק בגלל דעות המצביעים, גם כאן אני רוצה להגיע לשם הנכון, במיוחד שכל המקורות מצביעים על שם שציינתי, ולא הצלחת למצוא אף מקור שתומך בגרסתך, אחרת היית מביאה אותו כאן בדיון. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  14:48, 12 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::::::הנה ערך נוסף של הערוץ הראשון חגיגה לעיניים – סיפורו של הקולנוע הישראלי. אלה השמות שהוא נותן, ההבדל בין  הסדרה עמוד האש (סדרת טלוויזיה) וסדרה זאת הוא שעמוד האש  עלתה בעידן של טרום האינטרנט, ולא הייתה כל בעיה בחיפוש מיד, ואז אולי היה עדיף שם קצר. היום להערכתי הערוץ מודע לנושא החיפוש, והוא לא רוצה שיתבלבלו בין המשפט המופיע בספר בראשית לסדרה. העובדה שהוא משתמש רק בשם זה, מראה שזה מה שהם רצו ולזה הם התכוונו, ולא לנו להחליט בשבילם. לגבי מקורות הבאתי כמו דף הפייסבוק והאתר של הערוץ הראשון. ועכשיו  מתי אתה כותב את התקציר לפרק השישי? חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 22:23, 12 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::::::::אז יש לנו דעות שונות. אני לא כותב תקציר לאף פרק, כי אני לא רואה את הסדרה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  23:48, 12 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::::::::אז אני מבקשת: אל תוציא לי את החשק לכתוב. תודה חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 17:29, 13 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::::::::::אני חושב שהפיכת שם מוטעה לשם נכון אמור להוציא למישהו חשק לכתוב. אנחנו כאן כדי לסכם את האמת, לא לשנות אותה. אני מופתע מזה שאת כל כך מעוניינת בשם שגוי, שאפילו מציעה בתור מקור דף פייסבוק, מה שאסור לגמרי בוויקיפדיה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  17:41, 13 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :::::::::::::::נו שויין, אחרי התגובה הזאת, שמתעלמת לחלוטי מכל מה שכתבתי, נראה שאין טעם שאגיב כאן יותר, אני מעדיפה להשקיע את זמני בכתיבת ערכים הוספת תמונות והתעסקות עם תוכן, מאשר להמשיך בדיון העקר הזה. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 18:07, 13 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: ::::::::::::::::??? היא לא מתעלמת. ביקשתי ממך מקור, ולו אחד. לא קיבלתי שום דבר. לי יש מקורות שמוכיחות את דעתי. אז אני לא כל כך בטוח שאני הוא זה שאני הוא זה שמתעלם. אבל אני רואה שחשוב לך מאוד להתעקש על השם הלא קשור, וחבל לבזבז על זה זמן. אז מצד אחד מי שירצה למצוא את הסדרה, ימצא לפי ההפניה מהשם הנכון. מצד שני, אני אנסה בשבועות הקרובים לחשוב מה עושים ברמה העקרונית כשיש מידע שהוא אובייקטיבית לא נכון. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  18:37, 13 בדצמבר 2016 (IST)
מסכים באופן עקרוני לשינוי, אבל אין צורך בסוגריים. ★ ℬ𝐴ℛ ★ שיחה ★ 17:04, 23 בדצמבר 2016 (IST)

text: זהו שם הסדרה, כפי שהוא מופיע בפתיח הסדרה. אני לא רואה סיבה לשנותו. ואני אף חושב שהשינוי הוא פסול. אסף (Sokuya) - שיחה 18:00, 23 בדצמבר 2016 (IST)
thread_title:  שינוי שם 

message: , זה בשבילך, וזה מתעדכן אוטומטית. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  20:18, 7 בדצמבר 2016 (IST)
thread_title:  ערוץ 

message: למה לא עושים שימוש בתבנית פרקים כמו שיש בויקיפדיה האנגלית? אסף (Sokuya) - שיחה 23:03, 19 בדצמבר 2016 (IST)
משתמש:Mikey641, משתמש:ערן, משתמש:בורה בורה משתמש:1Or. לדוגמה בית הקלפים (עונה 2) כבר ביקשתי לייבא את המודולים המתאימים של לואה. ויקיפדיה:לואה/בקשות למודולים#בקשות. אני חושב שזה יהיה מאוד רלוונטי לערך הזה. – אסף (Sokuya)שיחה 22:52, 26 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: תניחו לערך הזה, שניים כותבים אותו, דורש השקעה, וכל האחרים נותנים עצות . תנו לערוך ולקרוא את הערך בכיף בלי תבניות שיכניסו את התוכן למסדר. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה כבר שנה רביעית 23:07, 26 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :לגבי העצה לערך הזה - כל עוד לא קיימת תבנית כזו אני לא מוצא מקום להערה זו. באופן כללי לגבי שימוש בתבניות מאנגלית - הדיונים נעשים בויקיפדיה:תבנית/אולם דיונים ובדרך כלל לא מייבאים תבניות ישירות מאנגלית אלא דנים בנחיצותה של תבנית (ביחס לאפשרויות אחרות כמו טבלה פשוטה או תבניות אחרות), ואילו פרטים ראוי לשלב בה. בדרך כלל כשדיון יוצא מנקודת מוצא של יבוא מאנגלית בלבד, הוא נוטה להיות רדוד יותר ולא לעסוק בנחיצות הפרמטרים המופיעים באנגלית (אולי אלו פרטים מיותרים שיוצרים עומס מידע), פרמטרים חסרים או פרמטרים שניתן לייבא מוויקינתונים. ערן - שיחה 21:02, 27 בדצמבר 2016 (IST)
===עיצוב===
הנה דוגמה לעיצוב שאני מתכוון שיהיה. (ללא שימוש בתבנית אלא בטבלה) לקוח מרשימת הפרקים של החברים של נאור בויקיפדיה האנגלית. ומאחר ומדובר בטבלה ניתן לעצב אותה כרצוננו ולהכניס התאמות אישיות. למשחקי הכס יש ערך לכל פרק (כי כל פרק שם זה הפקה כמו של סרט הוליוודי מבחינת שחקנים, פרסים וכדומה), לבית הקלפים יש ערך לכל עונה ואתם יכולים לראות איך הטבלה הפרקים המורחבת משתלבת שם מעולה. – אסף (Sokuya)שיחה 17:45, 7 במרץ 2017 (IST)
;דוגמה
מס' כולל	מס' בעונה	כותר        	במאי                  	תסריטאי     	תאריך שידור
42      	1        	"שחר האדם"  	 יפעת קידר ורון כחלילי	  רון כחלילי	6 בנובמבר 2016
 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
43      	2        	"שחר האמונה"	 רון כחלילי           	  רון כחלילי	 13 בנובמבר 2016
  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.

text: נראה לא רע, אבל בוויקיפדיה האנגלית יש מנגנון ענק של תבניות, יחידות, הככלות, השמטות וכך הלאה. מה רמת המנגנון שאתה מציע להביא לכאן? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  17:48, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: :הייתי שמח אם היה ייבוא של כל התבניות והיחידות משם לפה, זה היה מקל המון על ויקיגמדות ובכללי על בניית ערכים ושמירה על אחידות. אבל אין לי כוח וזמן לבירוקרטיה ולדיונים ארוכים. אני מציע לבנות טבלה פרטנית בצורה סיזיפית לערך זה של הסדרה. (על פי הדוגמה לעיל) לא מציע יותר מדי, אני לא מציע שינוי סדרי עולם. – אסף (Sokuya)שיחה 17:50, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: ::חפש בארכיון המזנון. נדמה לי שהיה שם משהו כזה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  18:09, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: :::זה לא רלוונטי, עד שלא יהיה ייבוא מאסיבי של תבניות ויחידות זה לא יהיה פרקטי. בויקיפדיה באנגלית יש מדריך לכתיבת כל סוג של ערך שתחפוץ בו עם הנחייה ברורה באילו תבניות להשתמש בערך. הם מסכמים הכל בצורה פנטסטית ב"ויקי פרוייטים". הם עובדים מאוד מסודר. אני כרגע בא בהצעה לנראות ויזואלית לערך זה בלבד. – אסף (Sokuya)שיחה 18:23, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: ::::דווקא כן, כי נדמה לי שזה יעזור לך. אבל הצעה "לערך זה בלבד" זה משהו לא תקין. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  19:37, 7 במרץ 2017 (IST)
thread_title:  תבנית פרקים 

message: הנה דוגמה לעיצוב שאני מתכוון שיהיה. (ללא שימוש בתבנית אלא בטבלה) לקוח מרשימת הפרקים של החברים של נאור בויקיפדיה האנגלית. ומאחר ומדובר בטבלה ניתן לעצב אותה כרצוננו ולהכניס התאמות אישיות. למשחקי הכס יש ערך לכל פרק (כי כל פרק שם זה הפקה כמו של סרט הוליוודי מבחינת שחקנים, פרסים וכדומה), לבית הקלפים יש ערך לכל עונה ואתם יכולים לראות איך הטבלה הפרקים המורחבת משתלבת שם מעולה. – אסף (Sokuya)שיחה 17:45, 7 במרץ 2017 (IST)
;דוגמה
מס' כולל	מס' בעונה	כותר        	במאי                  	תסריטאי     	תאריך שידור
42      	1        	"שחר האדם"  	 יפעת קידר ורון כחלילי	  רון כחלילי	6 בנובמבר 2016
 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.	 הפרק עוסק בתקופות פרה היסטוריות, האדם הקדמון, האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס. ראשית האדם וגלי ההגירה מאפריקה שעברו והתגוררו בארץ ישראל. בעלי החיים הקדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, גילוי והשימוש באש, המהפכה החקלאית, ביות בעלי חיים, ביות צמחי בר לתועלת האדם, המעבר מתרבות של ציידים-לקטים להתיישבות קבע. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
המידע מוצג באמצעות ממצאים שנמצאו באתרים ארכאולוגים שונים. האתרים המוצגים הם: גשר בנות יעקב, מערת קסם, תל עובדיה, אתרי נחל מערות, ברכת רם שבה נמצא הפסלון ונוס מברכת רם ששימש כנראה למטרות סמליות או דתיות. בנוסף נערכו גם צילומים במוזיאון הלאומי של אתיופיה, בו נמצא השלד של לוסי - שלד מאובן של הומיניד שגילו מוערך ל-3.2 מיליון שנים. צילומים נערכו גם במחסני אוצרות המדינה של רשות העתיקות בבית שמש של ממצאים שנמצאו באתרים ומאוחסנים שם. מוזיאון ישראל ומוזיאון האדם הקדמון, שבו נמצא שלד של אישה עם כלב שנמצא באתר עינן ומתוארך לתרבות הנאטופית, תרבות שהתקיימה כ-15,000 עד 11,700 שנים לפני זמננו. הפרק מסתיים בתקופה הנאוליתית.
43      	2        	"שחר האמונה"	 רון כחלילי           	  רון כחלילי	 13 בנובמבר 2016
  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.	  טווח הפרק הוא מהתקופה הכלכוליתית ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת, טווח תאריכים הכולל גם את תקופת האבות. הדגש של הפרק הוא תחילת האמונה, אמונה באלים רבים ותחילת האמונה באל אחד.
הפרק מציג את מורכבותה של התרבות הכלכוליתית שהתקיימה לערך בין 4500 לפנה"ס ועד 3500 לפנה"ס, היכולת הטכנולוגית הגבוהה שבאה לידי ביטוי במטמון נחל משמר שנמצא במדבר יהודה, היבטים פולחניים שבאו לידי ביטוי במקדש הכלקוליתי בעין גדי, והקבורה בבתי קברות כפי שנמצאו בגלוסקמאות במערת הקבורה הכלקוליתית שנמצאה בפקיעין. תחילת העיור בארץ ישראל בתקופת הברונזה הקדומה (טווח תאריכים 3500–2500 לפנה"ס), ריבוד חברתי, הקמת מקדשים ומזבחות, ושליטה על טרטוריה סביב העיר, שבאו לידי ביטוי בתל ערד ובתל מגידו. לאחר פער של 500 שנים, החלה תקופת הברונזה התיכונה והברונזה המאוחרת, שבהן חזרו הערים לארץ ישראל. במקביל במסופוטמיה קמו תרבויות גדולות כמו שומר, אכד ובבל. הוקמו שם ערי ענק והומצא כתב היתדות אשר שימש בתחילה למסמכים כלכליים, ולאחר מכן גם לאפוסים דתיים, כמו עלילות גילגמש, הכולל בתוכו סיפור המזכיר את סיפור המבול. במצרים העתיקה קמה תרבות מפותחת שכללה את הכתב ההירוגליפי וארץ ישראל הייתה ארץ מעבר בין תרבויות אדירות והושפעה מהן. השתלטות החיקסוס, שהיו כנענים, על מצרים העתיקה במאה ה-18 לפנה"ס, הקמת העיר אווריס וגירושם משם.
בתל חצור הייתה עיר כנענית גדולה שכללה מקדשים. החלו ניצני המונותאיזם, האמונה בסין, אל הירח, שהיה האל של העיר אור וכן של חרן - שמות המוזכרים במקרא בהקשר של אברהם. צמיחת ערי מדינה בכנען שבאו ליד ביטוי במכתבי אל-עמארנה. בתקופה זאת כנען הייתה פרובינציה מצרית. בירושלים נחפרה נקבה כנענית שהובילה את מי מעיין הגיחון לירושלים, הבנייה המסיבית בנקבה מצביעה על יכולת טכנולוגית גבוהה של הכנענים. בכנען התקיים סחר בינלאומי שכלל יצוא יינות, טקסטילים ועוד. המצאת האלפבית פרוטו-כנעני. הפרק מסתיים בדיון על מקור ישראל הקדום, שנת 1200 לפנה"ס.
replies: text: נראה לא רע, אבל בוויקיפדיה האנגלית יש מנגנון ענק של תבניות, יחידות, הככלות, השמטות וכך הלאה. מה רמת המנגנון שאתה מציע להביא לכאן? יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  17:48, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: :הייתי שמח אם היה ייבוא של כל התבניות והיחידות משם לפה, זה היה מקל המון על ויקיגמדות ובכללי על בניית ערכים ושמירה על אחידות. אבל אין לי כוח וזמן לבירוקרטיה ולדיונים ארוכים. אני מציע לבנות טבלה פרטנית בצורה סיזיפית לערך זה של הסדרה. (על פי הדוגמה לעיל) לא מציע יותר מדי, אני לא מציע שינוי סדרי עולם. – אסף (Sokuya)שיחה 17:50, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: ::חפש בארכיון המזנון. נדמה לי שהיה שם משהו כזה. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  18:09, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: :::זה לא רלוונטי, עד שלא יהיה ייבוא מאסיבי של תבניות ויחידות זה לא יהיה פרקטי. בויקיפדיה באנגלית יש מדריך לכתיבת כל סוג של ערך שתחפוץ בו עם הנחייה ברורה באילו תבניות להשתמש בערך. הם מסכמים הכל בצורה פנטסטית ב"ויקי פרוייטים". הם עובדים מאוד מסודר. אני כרגע בא בהצעה לנראות ויזואלית לערך זה בלבד. – אסף (Sokuya)שיחה 18:23, 7 במרץ 2017 (IST)
replies: text: ::::דווקא כן, כי נדמה לי שזה יעזור לך. אבל הצעה "לערך זה בלבד" זה משהו לא תקין. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  19:37, 7 במרץ 2017 (IST)
thread_title: עיצוב

message: אני כתבתי תקציר הסורק את הפרק בצורה הוגנת כמו שעשיתי בפרקים. הקודם עד שאתה מחקת אותו ללא הסבר בכלל מתוך איום בחסימה הנני מבקש ממך שתסביר בצורה מפורטת מה היתיה הבעיה בערך. הנני ביקשתי ממנך אך לא הגבת כלל הלל יערי • שיחה • י"ז בטבת ה'תשע"ז • 16:05, 15 בינואר 2017 (IST)
 
replies: text: :הנה מה שכתבתי במלואו ויגאל מחק ללא הצדדקה אשמח אם תגיבו לי מה הבעיה במה שכתבתי
replies: text: :הפרק ישודר ב-15 בינואר 2017 הפרק עוסק בארץ ישראל משנת 638 עד 1099 לספירה. בכיבוש המוסלמי שיהיה נטוע בירושלים כ- 1400 שנה, מהמסע הלילי המיתולוגי של הנביא מוחמד ממכה אל המסגד הקיצון. על פי האמונה המוסלמית המסגד הקיצון הוא מסגד אל-אקצא שעל הר הבית. הפרק סוקר בתחילתו את היחסים הקרובים בין האיסלאם ליהדות. כאשר ברח הנביא מוחמד מרודפיו במכה לעיר מדינה, הוא זכה שם להגנת השבטים היהודיים. את ההיסטוריה שנשכחה כיום אצל מי שמתרפקים על האיסלאם הקדום. נקודות היסטוריות שהשלכותיו מגיעות עד ימינו ועד עליית האיסלאם הקיצוני, על בסיס ההיסטוריה והאמונות שנבטו אז בתקופה הערבית הקדומה.
אנשי דת מוסלמים,ואנשי אקדמיה שמשתתפים בפרק הם: שיח' סמיר עאסי, האמיר מוחמד שריף עודה, ד"ר יגאל משה ישראל, פרופ' גדעון אבני, מאיר בן דב, ד"ר מילכה לוי רובין, דר אריה לב קפיטייקין, ד"ר ניצן אמיתי-פרייס, ארכאולוג ימי, קובי שרביט, ד"ר חסן ח'לילה, ד"ר קטיה ציטרין, ד"ר בני ארובס, סאמיר נוסייבה.   הלל יערי • שיחה • י"ז בטבת ה'תשע"ז • 16:22, 15 בינואר 2017 (IST) הפרק נכתב כולל קישורים פנימיים  הלל יערי • שיחה • י"ז בטבת ה'תשע"ז • 16:23, 15 בינואר 2017 (IST)

text: עניתי בדף שיחתך. יגאל (בקשת עזרה, IKhitron ושיחה)  18:23, 15 בינואר 2017 (IST)
thread_title:  פרק 11 

message: אני רואה שלא כתוב בערך דבר וחצי דבר על הצורה החד צדדית שבה מוצגת ההיסטוריה בסדרה. 
הסדרה נוטה בבירור לקבל את דעתו של הארכיאולוג ישראל פינקלשטיין מאוניברסיטת תל אביב באשר לגודלה ותיארוכה של ממלכת ישראל המאוחדת, דבר שאותו האוניברסיטה העברית לא מקבלת, יש לציין שבסדרה דעתו מוצגת כעובדות.
כמו כן בסוגיות אחרות (ישראל פינקלשטיין טוען שתורת משה נכתבה כ500 שנה לפני הספירה) אין שום דיעה מלומדת אחרת והצופה הנבוך עוד עלול לחשוב שמדובר בעובדות כאשר זאת דעתו של הארכיאולוג (בהיעדר הוכחות ארכיאולוגיות) Srulikush - שיחה 13:42, 30 ביוני 2017 (IDT)
replies: text: טוב שסייגת את הדברים. הקורא יתרשם בעצמו אם לקבל את דבריו של פרופ' פינלקשטיין או לא. גילגמש • שיחה 21:28, 30 ביוני 2017 (IDT)
replies: text: :בסדרה הוצגו גם  נקודות המבט של הצד השני, כמו של אדם זרטל. אם יש מידע שחסר בערך שהופיע בסדרה אפשר להוסיפו, אבל הערך מתעד את הסדרה, ואין להוסיף לערך מה שלא הופיע בסדרה. חנה Hanay • שיחה • מיזם אוניברסיטת חיפה - תוכנית רודרמן 09:52, 1 ביולי 2017 (IDT)
thread_title:  זוית הראיה הארכיאולוגית מוטלת במחלוקת 

message: האם יועץ התוכן של שלושת הפרקים הראשונים הוא מאיר שניצר, העיתונאי-המבקר הידוע? Liad Malone - שיחה 10:47, 31 באוגוסט 2017 (IDT)
thread_title:  מאיר שניצר 

message: שלום עורכים יקרים,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר ב שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*http://www.iba.org.il/vod/player.aspx?scode=2187490&t=catInner_teoda.png&cat=9 נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20200530050338/https://www.kan.org.il/page.aspx?landingpageid=1039 לכתובת המקורית.
*http://www.iba.org.il/program.aspx?scode=2171863 נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20161116230151/http://www.iba.org.il/program.aspx?scode=2171863 לכתובת המקורית.
*http://www.iba.org.il/program.aspx?lcode=12862 נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20161119131410/http://www.iba.org.il/program.aspx?lcode=12862 לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 12:17, 13 בנובמבר 2022 (IST)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (נובמבר 2022)