שיחה:בית הספר החקלאי כדורי

message: מה המספר שכתבת בסוף הפסקה הראשונה של הערך? נ"צ? טרול רפאים 16:00, 6 מאי 2006 (IDT)
replies: text: חיובי המספרים הם נ"צ ורצוי לקבוע פורמט אחיד לנתונים אלה . לגבי הגובה בדרך כלל נהוג לתת נתון גובה ממוצע אחד ליישוב כדי לקבל מושג על האיזור בו הוא נמצא, לכן כותבים כ-140 מטר ולא 140 מטר, ברור שיש הפרשי גבהים באיזור עליו כותבים. את נתון הגובה לקחתי מאנציקלופדיה לידיעת הארץ, ד"ר זאב וילנאי, הוצאת ידיעות אחרונות, 1956.......Avin 01:22, 7 מאי 2006 (IDT)
replies: text: :פשוט תחזיר אותם ותכתוב נ"צ לפני כן. אני מסכים עם הטענה כי עדיף לספק גובה ממוצע, גם לגבי כדורי, למרות שבמקרה הזה המיצוע מגוחך במקצת (ברוב המקומות אין הפרשי גובה של 100 מטר ב-2 קילומטר). טרול רפאים 22:01, 7 מאי 2006 (IDT)
replies: text: ::איזה נתוני גובה יש לך לגבי כדורי ומה מקורם?...Avin 00:29, 8 מאי 2006 (IDT)
replies: text: :::אני לא יודע מה הגובה של כדורי מעל פני הים, לעומת זאת את נושאי הפרשי הגובה אני נותן מידע אישי, שלשום רצתי ליד הרפת של כדורי הסתכלתי למעלה וראיתי גבוה גבוה את מרכז המדעים, נראה לי שניתן לראות בכך עדות ממקור ראשון... טרול רפאים 09:19, 8 מאי 2006 (IDT)
replies: text: ::::עדות מעולה ממקור ראשון, ומה שרואים משם לא רואים מכאן. אבל בכל זאת אולי תשאל מישהו מוסמך מה הגובה המקומי. כרך המפתח של האנציקלופדיה העברית הפנה אותי לכרך ו' עמ' 170 שם טבלה עם ערכי מכסימום ומינימום של הטמפרטורה בכל איזורי הארץ, ובתחנות שונות בארץ עם ציון הגובה המקומי . שם יש גם נתונים מתחנת חיזוי בביה"ס כדורי והגובה שם הוא 150 מטר, האם התחנה עוד קיימת במקום?(כרך ו' של האנציקלופדיה שיש לי יחגוג יובל בשנה הבאה תשס"ז) והרבה דברים יכולים להשתנות בחמישים שנה. (-)Avin 22:21, 9 מאי 2006 (IDT)
replies: text: :::::תחנה אחת? אתה צוחק, אני יודע שלפחות בעבר היו שתיים שאני הכרתי (וכנראה עוד כמה שלא הכרתי). נכון אמנם שהגובה משתנה לעיתים (הר תבור הונמך מ-588 ל-580 בשל הבניה עליו), אבל הערכה של כ-150 נראית לי מספקת. אני מניח שיש למצוא מישהו בעל מפה טופוגרפית וכדאי לחפש אותו בדלפק הייעוץ. טרול רפאים 23:30, 9 מאי 2006 (IDT)
thread_title:  מספרי נ"צ 

message: בערך כתבת שבית הספר נוסד ב1933 לפי שלושה מקורות: האנציקלופדיה העברית, וילנאי, וגם כל מקום ואתר המוסד הוקם ב1931. מהיכן הפער הזה בשנים.Avin 01:08, 14 מאי 2006 (IDT)
replies: text: ::::::זה מה שמספרים בבית הספר, אף על פי שאני חושד שההבדל נובע מכך שהמחזור הראשון היה ב-1933 ובית הספר נוסד קודם לכן (להקים בית ספר באמצע שום מקום לוקח זמן). מכיוון שיגאל אלון היה בן 13 בלבד בסוף 1931 והוא בוודאות בוגר המחזור הראשון של כדורי, זה ודאי שהמחזור הראשון לא היה בשנה זו. טרול רפאים 22:18, 14 מאי 2006 (IDT)
בסרט הקולנוע הוא הלך בשדות יש פרט נוסף, היתה שם סצינה של סיום מחזור י"א בשנת תש"ז. אני לא בטוח שזה אמין אבל אפשר לנסות לעשות חשבון. שלט בית הספר שצולם בסרט (ציינתי בהערת שוליים) הוא אמיתי ותואם לשלט של בית הספר הערבי בטול כרם.--‏Avin • שיחה‏ 18:26, 24 בנובמבר 2007 (IST)

text: זה די הגיוני, 1947-(11+3)=1933 (אז התיכון היה מכיתה ט'). טרול רפאים 17:55, 30 בנובמבר 2007 (IST)
thread_title: שנת יסוד

message: אשמח לראות תמונה מעודכנת של הבניין ההיסטורי לצד הגלויה הישנה. Acidburn24m 23:30, 17 במאי 2007 (IDT)
thread_title:  בקשת תמונה 

message: ברצוני להעיר מספר הערות בנושא ערך בית הספר כדורי הר תבור. 
1. רשמית מוכרת שנת 1933 כשנת ההקמה של כדורי, וזאת בהתבסס על לוח השיש הקבוע בבניין ההיסטורי של בית הספר.הלימודים במקום התחילו רק ביוני 1934, לאחר שהנציב העליון סר ארתור ווקופ חנך את שני בתי הספר על שם כדורי, זה בטול כרם שבנייתו הסתיימה ב- 1929 וכדורי הר תבור. הלוט הוסר מעל השלטים ביוני 1934 מכיוון שממשלת המנדט הבינה שיש טעם לפגם בחנוכתו של בית הספר הערבי לפני זה היהודי.  בשלט עצמו לא הוזכרה באופן מכוון יהדותו של כדורי.
2. את בחינות הכבוד יזם המנהל הראשון של כדורי הד"ר שלמה צמח. נתן פיאט מנהלו השני, וזה שהטביע את חותמו על בית הספר, המשיך את המסורת. 
3. הפיסקה המצוטטת להלו "התלמידים היהודיים הטובים נטשו את המקום ומספר התלמידים הערבים עלה, עד שבאמצע שנות השבעים הפך בית הספר לבעל רוב ערבי." מופרכת לחלוטין. מעולם לא היה רוב ערבי בכדורי היהודית. אכן משנות החמישים נקלטו מספר תלמידים ערבים, משיבלי, עראבה, ראמי ועוד, אך הם היו בודדים. המגמה לאפשר לתלמידים ערבים, נוצרים, מוסלמים ודרוזים ללמוד בכדורי שרירה וקיימת גם היום ובזכות מגמה זו מוכר היום  בית הספר  כבית ספר רב תרבותי
 
ד"ר אסתי ינקלביץ.
החוג ללימודי ארץ ישראל אוניברסיטת חיפה.
משמשת גם כהיסטוריונית ואחראית על ארכיון בית הספר כדורי.
replies: text: לצערי, הכתוב בפסקה השלישית הוא ממקור טוב - אבי שהיה בכיר במשרד החינוך באותה תקופה (מונה בין השאר להיות אחראי לניסיון של רחל לפידות לפרוש שנה קודם לכן ולקבל פנסיה). מסיבות מובנות אני נוטה מאוד לקבל את גרסתו (מכיוון שכתיבת תפקידו המדויק אז שקולה לפרסום שמי - דבר שאני רוצה להמנע ממנו, לא אפרט אותו).

text: ההבדל המהותי בין אז לבין היום הוא בהחלטה שהתקבלה בשנת 1975 לקבל את תלמידי האזור לבית הספר שהפכה את הערבים למיעוט זניח כפי שאת מציינת.

text: אגב, אפשר לבדוק את מספר הערבים בצורה פשוטה יחסית על ידי גישה לארכיון של בית הספר. אני אמנם לא יודע האם יש את מספרי התלמידים לפי יישובים (אני משוכנע שאין את החלוקה לפי יהודים/ערבים) אבל אני די בטוח שיש את שמות חברי מועצת התלמידים לאורך השנים - הצצה ברשימת השמות בתחילת-אמצע שנות השבעים תראה רוב ערבי (ראש מועצת התלמידים היה ערבי וכך גם רוב החברים). טרול רפאים 16:36, 12 בינואר 2008 (IST)
replies: text: :צריך לתקן את הניסוח. ייתכן ובאמצע שנות ה-70 היה רוב ערבי (השבוע ישאלו את המפקח רמי רביב ואולי גם את דוד וסרמן שאמורים לדעת) אבל היום בוודאות אין רוב כזה. לכן צריך ניסוח כמו מאמצע שנות ה-70 ועד... או באמצע שנות ה-70, לתקופת מה.... או משהו דומה. גאלוס 16:48, 12 בינואר 2008 (IST)
replies: text: ::הניסוח המדויק של הפסקה הוא "לאחר קום המדינה היה בית הספר ברשות משרד החקלאות של מדינת ישראל, ובתקופה זו החל בית הספר להתדרדר באיטיות בשל ירידת קרנן של הפנימיות בארץ, התלמידים היהודיים הטובים נטשו את המקום ומספר התלמידים הערבים עלה, עד שבאמצע שנות השבעים הפך בית הספר לבעל רוב ערבי." והפסקה הבאה מתחילה ב"בשנת 1975 הפך בית הספר מבית ספר פנימתי לבית ספר אזורי בעיקרו (הגם שהפנימיה בו עדיין פעילה)".

text: ::אבוי ואבוי, אני עוד אקבל טלפון נזעם מדוד וסרמן איך אני מערב אותו בסיפור כזה שמאוד לא נוח למשרד החינוך. טרול רפאים 16:51, 12 בינואר 2008 (IST)
replies: text: :::לשם כך וסרמן צריך לדעת מי אתה, סביר להניח שהוא לא יכיר את הכינוי. אני מתקנת טיפה את הניסוח גאלוס 16:57, 12 בינואר 2008 (IST)
replies: text: ::::דף השיחה הזה מכיל מספיק מידע בשביל שוסרמן יבין מיהו אבי ומשם הדרך קצרה.

text: ::::התיקון בסדר. טרול רפאים 17:02, 12 בינואר 2008 (IST)
thread_title:  תיקונים לערך בית הספר החקלאי כדורי 

message: התמונה הראשונה בערך היא באיכות ירודה: מטושטשת, איזון הצבעים לא נכון, והרזולוציה נמוכה. לאן נעלמה התמונה הקודמת?--‏Avin • שיחה‏ 01:11, 8 בנובמבר 2008 (IST)
replies: text: התמונה הקודמת היתה ברשיון שימוש הוגן ולכן לא ניתן להשתמש בה במידה וניתן להשיג תמונה חופשית ואכן הושגה אחת. הידרו - שיחה 01:22, 8 בנובמבר 2008 (IST)
replies: text: :אכן תמונה חופשית, היא גם חופשית מכל קריטריונים של איכות ולא ראויה לערך. רצוי לא להעלות בכלל תמונות כאלו.--‏Avin • שיחה‏ 01:49, 8 בנובמבר 2008 (IST)
thread_title:  התמונה בערך 

message: לצערי אין בערך שום התיחסות למה שייחד את כדורי מבתי ספר אחרים. חשוב לדעת שבחינות הכבוד היוו רק חלק קטן ממיכלול שלם שבמסגרתו ניתן אימון מלא ובלתי מסוייג בתלמידים ובמוסדות הנבחרים שלהם. חיי התלמידים התנהלו באופן עצמאי לחלוטין ללא שום התערבות של הנהלה והמורים פרט לקביעת תכנית הלימודים ומועדי הלימוד והעבודה. לא היו שום שיעורי ביית או השגחה על הלימודים מחוץ לשעות הלימוד, ולא על מה שעשו בזמנם החופשי. מאחר וכישלון בבחינות גרם באופן אוטומטי להפסקת לימודיו של התלמיד(מה שנחשב כאות קלון בסוף השנה הראשונה ולמשהומאוד לא רצוי בשנה השנייה), התחולל קדחת אינטנסיבית של לימודים בתקופת בחינות השליש ובחינות הגמר תוך ארגון ממוסד ומסודר של עזרה הדדית וסיוע שלהתלמידים שלא התקשו למתקשים. מאידך גיסא התלמידים קבלו על עצמם החל מן היום הראשון את האחריות הבלעדית לסידור העבודה שבמסגרתו הופעל מפתח שאיפשר לתלמידים לבחור את התחומים בהם רצו להשתלם.וועד הכיתה הנבחר פעל בהתאם להחלטות אסיפת התלמידים והסמכויות שוענקו לו וייצג את התלמידים בנושאים שונים מול ההנהלה ובכלל זה שביתות ומחאות שבד"כ התייחסו לאוכל הדל ואיכותו הירודה. אחריות התלמידים לחייהם כחברה וכפרטים והאחריות לסידור העבודה הייתה תוצאה של העצמאות שלא איפשרה הסתמכות על שום גורם אחר בפיתרון בעיות או בהתיחסות לנושאים שונים לגביעת פעילות ולדרך ההתנהלות, אבל זו וזו נשענו על האמון המלא שניתן לתלמידים וחוסר ההתערבות המוחלט בנושאים שהיו בתחום אחריותם. האמון באחריות התלמידים וביכולתם לרכוש את המיומנויות הדרושות כדי לבצע את עבודות המשק באופן מקצועי הותיר למעשה את מירב האחריות לתפעולו התקין של המשק על התלמידים והם אכן גילו אחריות מלאה שמנעה בעצם צורך בדרבון ובהשגחה. מן השנה הראשונה שותפו התלמידים בכל העבודות ולמדו מיד להשתמש בכל כלי העבודה מחריש בפרדות ועד עיבוד הקרקע בטרקטורים וכמובן כל כלי העבודה הידניים והטיפול בבעלי החיים. מי שהגה והוביל את הדרך הזאת היה נתן פיאט שהאמין באמת שגם אם תפקידי והמורים שונים עדיין היו התלמידים בעיניו אנשים הראויים לשיוויון מלא ללא סייגים, לא רק שהיטה אוזן לתלמידים וקיבל לא פעם את עמדתם, אלא כיבד את זכותם לחשוב אחרת ממנו ולחפעול בהתאם בתחומים שהאחריות עליהם הייתה בידיהם. אישיותו המיוחדת של פיאט, גם בתקופות שבהן דרכו לא הייתה מובנת ואהודה בקרב חלק גדול מהמורים וגם בעיתות משבר ולחץ הוא שמר על איפוק ונמנע מהטלת מרות בנושאים שהיו בטיפולם בלעדי של התלמידים. נראה שלאימון מלא כל כך, לאמונה השלמה במעמד השווה, ביכולת ובמידת האחריות, עם האומץ ליטול את הסיכון הכרוך בהפקדת אחריות ועבודות הדורשות מיומנות ובגרות, מסוגלים רק יחידי סגולחה ופיאט היה כזה! לצערנו לא קם לו יורש שהיה יכול להמשיך את דרכו ולקיים את הדרך החינוכית המיוחדת הזאת שלא היה לה אח וריע בין בתי הספר בארץ. ברגע שעזב את הניהול בכדורי ועבר לנהל רק בעכו שם למדה הכיתה המסיימת, נעלמו תוך זמן קצר המאפיינים העיקריים של כדורי ונותרו בעיקר הסממנים החיצוניים של המסורת. 
בד"כ כינו מסורת את אותו חלק שכלל את קבלת הפנים לאליפים, השבעות וטרטורים ואחר כך גם הטלת מרות וכפיפות לתלמידים הוותיקים שלוותה לפעמים במכות. הייתה זאת מין מזיגה של דפוסי התנהגות בפלמ"ח עם מה שהיה נהוג בפנימיות הבריטיות. הטלת המרות סייעה לעתים לקניה מהירה ולהפנמה של כללי ההתנהגות ותפישת האחריות של התלמידים החדשים, אבל חלק גדול ממנה ביטא את עליונות הוותיקים לא היה לה כל כך ביטוי של ממש מחוץ ליחסי המרות הללו. את החלק הזה חיקו ברבות מהפנימיות האחרות. בניגוד לכדורי שם זכו המעשים האלה לפיקוח של צוות מורים ומדריכים, בעוד שבכדורי לא היו בעלי תפקידים שהיו אמורים לטפל בתלמידים במיור החברתי ולפקח על מעשיהם. אבל ההבדל החשוב יותר היה בכך שהחלק המהותי והערכי של המסורת לא הוכר כחלק ממנה ובוודאי שלא אומץ על ידי אחרים. 
רוב התלמידים לא זכו לאמון כזה ולאחריות בלעדית רחבה מהוריהם, או מאיזה מסגרת ששתייכו לה קודם. כדורי לכן טבעה בתלמידה מהתקופות האלה חותם עמוק הקנתה להם דפוסי מחשבה והרגלי חיים דמוקרטיים ולמדה אותם את המהות והמשמעות של אחריות. באופן הז התגבשה חברה בעלת יכולות משותפות לחיות ולפעול יחד וחברויות המחזיקות מעמד כבר עשרות שנים. כמו יצירות חינוכיות אחרות חשובות שנוצרו כאן גם זו נמחקה מהתודעה וושב אין לה ממשיך ודורש. פיאט היה אדם צנוע שהוכשר כאגרונום ולא כמורה  לא ידע לעשות יחסי ציבור לעצמו ולפעלו ושניהם מעלים אבק הרחק מתודעת הציבור ובכלל אלה גם אנשי החינוך.
אילן זהרוני   - מושב רם און                                     -בוגר מחזור כ.ףא
thread_title:  ייחודו של בית הספר כדורי 

message: הוא לא מעודכן הוציאו את הפנימיות ועכשיו ברנק אוויס קנו אותו... 79.179.1.21 23:18, 22 באוגוסט 2011 (IDT)
thread_title:  משוב מ-22 באוגוסט 2011 

message: בערך זה כתוב שהוא נולד בעיראק, ואילו בערך על שמו כתוב שהוא נולד למשפחה שהיגרה להודו מעיראק. אז מה נכון?
thread_title:  לגבי תורם הכסף לביה"ס 

message: :דיווח מהדף ויקיפדיה:דיווח על טעויות
במנהגים כתוב על על מחזור א' שהיה עולה את הר תבור כדי לראות את הזכירה. 
חשוב לציין שכיום זהו גם מנהג,  תלמידי הפנימייה מטפסים את הר תבור אחת לשנה ומסורת זו קיימת כבר מעל 6 שנים.
replies: text: מסורת של 6 שנים או קצת יותר היא אולי חדשה מכדי להזכיר אותה באנציקלופדיה. ‏- La Nave Partirà‏ (תיוג במייל: LaNavP)‏ 16:59, 21 בנובמבר 2021 (IST)
thread_title:  דיווח שאורכב ב-21 בנובמבר 2021