שיחה:דילמת האסיר

message: # שיניתי את מספר השנים כך שלמי שלא מכיר את הדילמה ההבדלים יתפסו כמשמעותיים יותר.
# למרות שמדויק יותר היה לכתוב עצירים, שם הדילמה הוא "אסיר", ולכן לשם העיקביות שינית לאסירים. 
# הרחבתי טיפה על הטורנירים של אקסלרוד (מבלי להיכנס למודלים הביולוגים של ההתרבות לאור ההצלחה והפגיעות של חברה שחבריה נוקטים בכל אסטרטגיה).
# הוספתי דוגמא אקטואלית לישראל/סוריה. לא אוהבים/מתסיס? אתם חופשיים למחוק!
F16 16:33, 1 ינו' 2004 (UTC)
דילמת אסיר אינטראקטיבית או איטרטיבית? ברור שאיטרטיבית, כלומר כזו שחוזרת על עצמה שוב ושוב. כך כתבתי בהתחלה, עד שבא אחד הויקיפדים ושינה לאינטראקטיבית, והתעצלתי להסביר לו את ההבדל בין איטרטיבית לאינטראקטיבית. תודה ל-Gadial שהרים את הכפפה. דרך אגב, "איטרטיביות" זה בעברית "חזרור", אבל אם את המונח "תהליך איטרטיבי" מבינים מתי מעט, הרי את את אלה המכירים את המונח "חזרור" ניתן לספור על אצבעות יד אחת. דוד שי 08:48, 9 פבר' 2004 (UTC)
replies: text: ועדיין אני לא מבין מה פרדוקסלי בדילמה. לא סתם קוראים לה דילמה ולא פרדוקס. Pasteran
replies: text: :קראת את התשובה שלי אלייך במונחים בתורת המשחקים? אני לא אחזור על הכל, אבל עקרונית, תוצאה של דרך חשיבה רציונלית לגמרי של שני השחקנים, שמטרתה למקסם את הרווח שלהם (במקרה הזה, הלשנה), מביאה לכך ששניהם מקבלים פחות ממה ששניהם יחד היו מקבלים אם היו שותקים. פרדוקסלי - כי היינו מצפים שדרך הפעולה הרציונלית לחלוטין תיתן את הרווח הגדול ביותר, ולא הוא. יתר על כן, במציאות לא ממש מתנהגים ככה, אז הגישה של תורת המשחקים גם מנוגדת למציאות. מזכיר את פרדוקס החץ של זנון. גדי אלכסנדרוביץ' 10:04, 9 פבר' 2004 (UTC)
replies: text: ::תודה לך, לא ראיתי שענית לי שם. קראתי את שתי התשובות ואני עדיין לא משוכנע. דרך חשיבה רציונלית היא לדעתי הרווח האופטימלי (ז"א המקס' שאפשר לקבל מתוך התייחסות לכל הבעייה) ולא רק למה שייתכן ויביא רווח מקסמילי מיידי. במלים אחרות דרך הפעולה הרצינית, לפי הגדרה, מביאה את הרווח הגדול ביותר בפועל ולא בכוח. אם דרך פעולה לא עושה זאת היא לא רציונלית. במקרה זה הלשנה היא פעולה לא רציונלית בעליל - לוגית והתנהגותית (ומוסרית לא שזה משנה). יכול להיות שאני לא משתמש במושג "רציונלי" במובן הטכני של תורת המשחקים אבל מכאן נובעת הבעייתיות שלה אותה הזכרת: "במציאות לא ממש מתנהגים ככה". בגלל זה אני לא רואה שום פרדוקס.

text: ::למיטב זכרוני ענת בילצקי מדברת על כך בספרה "פרדוקסים" רק שקראתי אותו מזמן ואני לא זוכר מה היא טענה. אי לכך אני אסתפק בתשובה שלך מתוך הסתמכות על הידע המתמטי שלך. Pasteran 10:36, 9 פבר' 2004 (UTC)
replies: text: :::It's not optimal to act this way when you play just once. The original dilema is about one play. But in the iteretive version it's suboptimal to defect. F16
replies: text: ::::ראשית, נתחיל מזה שהמושג "רציונלי לחלוטין" הוא אכן מתמטי בהקשר הנוכחי. אפשר להיות יותר מתמטיים ולהגיד שהלשנה הדדית היא נקודת שיווי משקל נאש, אבל אלו מושגים שלא אומרים הרבה למי שלא מכיר אותם. על כל פנים, כשמדובר על פעולה "רציונלית", הכוונה היא לפעולה שמבטיחה לך את המקסימום -בלי קשר לפעולותיו של הצד השני-. במקרה הנוכחי, להלשין תמיד משתלם, בלי קשר למה שעושה הצד השני - אם הוא לא הלשין עלייך, מה טוב, אתה זוכה ברווח מקסימלי. אם הוא כן הלשין עלייך - עדיף להלשין עליו, כי אחרת אתה נדפק, ואם שניכם מלשינים, המצב שלך משתפר טיפה. התוצאה? חוסר שיתוף הפעולה מביא תמיד לרווח מופחת לשני הצדדים.

text: ::::חשוב לציין שדילמת האסיר שייכת למשחקים הלא שיתופיים, כלומר למשחקים שבהם אי אפשר לכפות אחד על השני הסכמים שחייבים לקיים (הבעיה בדילמת האסיר היא לא חוסר תקשורת - שני הצדדים יכולים לדבר ולהסכים לא להלשין, ובכל מקרה עדיין ישתלם לכל אחד להלשין על השני והם יעשו את זה).

text: ::::אז אתה טועה בדבר אחד: הלשנה היא -כן- הדבר הכי לוגי לעשות, כל עוד אתה מסתכל מנקודת המבט שלך. ומאיזה נקודת מבט אתה יכול להסתכל, אם לא מנקודת המבט שלך? אתה הרי לא שולט על נקודת המבט של הצד השני, לא חתמת איתו על חוזה שאפשר להבטיח שיתקיים. לכן, אתה עושה מה שבהכרח הכי טוב בשבילך, והתוצאה היא ששני הצדדים יוצאים בהפסד (אם כי, שים לב, לא בהפסד הגרוע ביותר שיכל להיות להם). שים לב גם כי דרך הפעולה של הלשנה -שלך- כן מביאה -תמיד- את התוצאה הטובה ביותר. הבעייה היחידה היא שגם הצד השני, המנייק הזה, מחליט להלשין. אם הוא לא היה מלשין, הכל היה טוב יותר.

text: ::::אני מציע לך לקרוא את הספר של פאונדסטון. הוא נחמד (אם כי לא רציני יותר מדי), ומציג את הבעיה הזו מכמה זוויות. גדי אלכסנדרוביץ' 11:47, 9 פבר' 2004 (UTC)
thread_title: דיון

message: "בתחומים ביולוגיים, כגון התנהגות בעלי חיים: כאשר ציפור פולה את נוצות חברתה כדי לסלק טפיל (ממקומות שהציפור השניה אינה יכולה לגשת בעצמה, כגון פדחת הראש), עושה היא זאת כדי לקבל את אותו הטיפול בעת צרה."
מישהו יכול להסביר לי מה הקשר של הדוגמה לדילמת האסיר? אני חושב שיש להוריד את הדוגמה הזאת, שלדעתי לא מדגימה טוב את דילמת האסיר. גדי אלכסנדרוביץ' 21:25, 7 מאי 2005 (UTC)
replies: text: הרחבתי את הדוגמא כדי שהדבר יהיה יותר מובן. הדילמה הזו מובאת בגן האנוכיי Dalmozian 21:51, 7 מאי 2005 (UTC)
replies: text: :אני מצטער, זה עדיין לא מובן. כדי להראות סיטואציה של דילמת האסיר אתה צריך להראות מצב שבו כל אחד משני ה"שחקנים" פועל בצורה שהיא אופטימלית עבורו בלי תלות במה שיעשה השני, אבל כתוצאה מכך שני השחקנים משיגים פחות משהיו משיגים על ידי שיתוף פעולה. כאן זה כמעט ההפך - ציפורים מסייעות אחת לשנייה, למרות ששום דבר לא מבטיח להן שסיוע למישהי יוביל אחר כך לסיוע להן. אם זו הייתה באמת סיטואציה של דילמת האסיר, כל אחת משתי הציפורים הייתה נמנעת מלסייע לחברתה. גדי אלכסנדרוביץ' 04:18, 8 מאי 2005 (UTC)
replies: text: ::הדוגמה היא בעיני דוגמה לשיתוף פעולה, בניגוד לרציונליות של דילמת האסיר. ייתכן שזאת משום שמדובר בדילמה רב פעמית. הזזתי את הפסקה והוספתי הבהרה. דוד שי 20:43, 8 מאי 2005 (UTC)
replies: text: :::יפה עשית. Dalmozian 21:25, 8 מאי 2005 (UTC)
thread_title:  דוגמה ביולוגית 

message: משתמש אלמוני ערך "תיקון של השנים בהתאם להרצאה על דילמת האסיר של דר' חיים שפירא", ושחזרתי זאת, משום שלמספרי השנים אין משמעות - הרי לא מדובר כאן באירוע היסטורי ספציפי, אלא בניסוי מחשבתי. דוד שי 06:37, 4 יוני 2005 (UTC)
replies: text: הבעיה היא שיש סתירה בין הטבלה לבין הטקסט, התיקון סידר גם את זה. טרול רפאים 06:58, 4 יוני 2005 (UTC)
replies: text: :עד כמה שאני רואה אין כרגע שום סתירה בין הטבלה לבין הטקסט. גדי אלכסנדרוביץ' 07:05, 4 יוני 2005 (UTC)
replies: text: ::אתה צודק, כנראה הסתכלתי על השינויים שלו. טרול רפאים 07:12, 4 יוני 2005 (UTC)
thread_title: תיקון השנים

message: "התדרדרות של קונפליקט באופן זה יכולה להתרחש אפילו ברמת ההצהרות בנוגע לכוונה לשתף או לא לשתף פעולה. דוגמה: סוריה מצהירה על כוונתה לשבת למשא ומתן עם ישראל (הצהרה על שיתוף פעולה), וישראל מודיעה על כוונתה לזרז בניית יישובים ברמת הגולן (הצהרה על אי-שיתוף פעולה)."
מילא שזו דוגמה שמוציאה רע את ישראל, עליה כולנו אוהבים ללגלג, ומילא שההטיה הפוליטית מוציאה רע את ויקיפדיה, היא כבר סובלת מהטיה חמורה יותר בערכים אחרים. הבעיה היא שלא ברור מה הקשר לדילמת האסיר. בדילמת האסיר אנו מצפים ששני הצדדים יפעלו בצורה של אי שיתוף פעולה למרות שמשתלם להן יותר לשתף פעולה. בדוגמה הזו סוריה דווקא פועלת בשיתוף פעולה. בדילמת האסיר אנו מצפים שההתנהגות של אי שיתוף פעולה תהיה הרציונלית, וכאן לא ברור מה רציונלי בגישה של ישראל. בדילמת האסיר אנו מצפים שהפעולה ה"לא רציונלית" תהיה זו שדווקא משתלמת יותר לשני הצדדים אם הם נוקטים בה יחד. בדוגמה, מכיוון שמדובר רק בהצהרות, לא ברור מה הרווח או הנזק שנגרם מהן, וממילא לא ברור למה יותר רווחני ששתי המדינות יצהירו על שיתוף פעולה (הן יכולות להצהיר על אי שיתוף פעולה ולשתף פעולה בכל זאת). גדי אלכסנדרוביץ' 20:50, 10 אוקטובר 2005 (UTC)
replies: text: הדוגמה מקורה בעמודי החדשות בעיתון, והייתה אקטואלית כשנוספה לוויקיפדיה. נראה לי שהיא עדיפה על דוגמה שתעסוק במדינות פיקטיביות הנתונות בסכסוך פיקטיבי. אין צורך להיות בפניקה מדוגמה שבה ישראל איננה כליל השלמות, ואני מקווה שקיומן של התנחלויות היה ידוע לך עוד לפני שקראת ערך זה. הדוגמה ממחישה את הרעיון של שיתוף פעולה ואי שיתוף פעולה, שמונח ביסודה של דילמת האסיר. דוד שי 21:53, 10 אוקטובר 2005 (UTC)
replies: text: :אף אחד לא בפניקה. רק כמו שכתבתי - הדוגמה לא ממחישה את דילמת האסיר, אלא מצב שהוא בבירור אינו דילמת האסיר. גם קשה לומר שהדוגמה אקטואלית עכשיו, כשסוריה מאוזכרת בחדשות בעיקר כמו מדינה שלבוש מתחשק להשמיד. גדי אלכסנדרוביץ' 05:01, 11 אוקטובר 2005 (UTC)
replies: text: ::מובן שהדוגמה לא באה ללמד על סוריה, אלא על צעדים שונים במצבים של קונפליקט, וזה תחום העניין של תורת המשחקים, שדילמת האסיר היא חלק ממנו.דוד שי 06:29, 11 אוקטובר 2005 (UTC)
replies: text: :::גם יחס שקילות הוא חלק מתורת הקבוצות, אז בערך יחס שקילות צריך להביא דוגמאות לקבוצות, שהן תחום העניין של תורת הקבוצות? בפרט, להביא דוגמאות לקבוצות שמייצגות יחסים שאינם יחסי שקילות? כאמור, הצעדים שמוצגים בערך לא תואמים את דילמת האסיר. אפשר להביא הרבה סוגים של משחקים, גם כאלו שבהם נקודת שיווי המשקל דווקא חיובית לשני הצדדים - אבל למה להביא אותם בערך שעוסק בדילמת האסיר? גדי אלכסנדרוביץ' 06:35, 11 אוקטובר 2005 (UTC)
replies: text: ::::כצעד של רצון טוב סילקתי את ישראל וסוריה מהדוגמה. לשאלה העיקרית שלך, נחכה לגדולים וטובים ממני. דוד שי 06:38, 11 אוקטובר 2005 (UTC)

text: : אני מסכים שהדוגמא לא שייכת לכאן; אפשר להעביר אותה למשחק מטריצה (ולכתוב את הערך כולו, כולל פתרון משחקים באמצעות תכנון ליניארי, באותה הזדמנות). עוזי ו. 13:13, 11 אוקטובר 2005 (UTC)

text: גם אני מתנגד לדוגמה הזו. ‏conio.h‏ • ‏שיחה‏ 17:14, 10 יולי 2006 (IDT)
replies: text: :הוסרה ואיננה. דוד שי 21:30, 10 יולי 2006 (IDT)
thread_title:  באשר לדוגמה 

message: השורה 
*"היחסים בין ה"אסירים" אינם חד פעמיים, כלומר ישנה כמות בלתי ידועה של משחקים אפשריים ולא משחק בודד."
הפכה ל:
*"היחסים בין ה"אסירים" אינם חד פעמיים, כלומר יש להתייחס למשחק החוזר."
לי נראה שהשורה החדשה פחות ברורה. ראשית, "המשחק החוזר" אינו מוגדר בערך (אלא מדברים על "דילמת האסיר האיטרטיבית"). שנית, בשורה הראשונה מובהר שיש חשיבות לכך שמספר המשחקים אינו ידוע (דבר זה חשוב, אחרת ניקלע לפרדוקס האינדוקציה לאחור) ומהשורה השנייה זה לא ברור. גדי אלכסנדרוביץ' 18:35, 15 יולי 2006 (IDT)
נכתב במאמר:
"כדי להגיע לתוצאה הטובה ביותר נדרשים השחקנים לשיתוף פעולה (שתיקה של שניהם), אך מחשש שהצד השני לא ישתף פעולה (כלומר יעיד), בוחר כל אחד מהשחקנים לא לשתף פעולה."
זוהי קביעה לגמרי לא נכונה המחמיצה את מושג האסטרטגיה השולטת. בחירתו של כל אחד מן השחקנים לא לשתף פעולה איננה נובעת מהחשש שהשני לא ישתף פעולה. אפילו אם אחד השחקנים בטוח שהשני ישתף פעולה, עדיין הוא יעדיף שלא לשתף פעולה.
שחקן.
replies: text: הערה יפה ונכונה. אתקן. גדי אלכסנדרוביץ' 07:36, 4 בינואר 2007 (IST)
thread_title:  מונח מקצועי 

message: אחדים מאנשי רשות המסים בישראל עצורים כעת, וכל אחד מהם מתלבט בדילמת האסיר: האם להפוך לעד מדינה ולהציל את עורו, או לשתוק יחד עם כולם. האם תוכלו לתת עצה לג'קי מצא ועובדיו? הדילמה כאן איננה בקרב שני עצורים בלבד, אלא בקרב קבוצה גדולה יותר. כיצד משפיע גודל הקבוצה על הדילמה? שתי נקודות זיכוי יינתנו לפותר נכונה. דוד שי 08:33, 4 בינואר 2007 (IST)
replies: text: אין השפעה. עדיין הכי משתלם להלשין. גדי אלכסנדרוביץ' 08:46, 4 בינואר 2007 (IST)
replies: text: :יש להזהר ביישום דילמת האסיר לחיים האמיתיים: בחיים האמיתיים יש משחקים חוזרים, ובמשחק חוזר לא בהכרח משתלם להלשין. כמו-כן, יש גם תשלומים צדדיים, אשר אינן באים בחשבון בדילמת האסיר הקלאסית. ובעברית: האסיר צריך גם לחשוב על מה שיקרה בפעם הבאה שייתפס, ועל מה שיקרה למשפחתו.ladypine 16:43, 5 בינואר 2007 (IST)
replies: text: ::מן הסתם. דיברתי על מה שקורה כשהשינוי היחיד הוא במספר המשתתפים. גדי אלכסנדרוביץ' 16:54, 5 בינואר 2007 (IST)
thread_title: בעיה דחופה

message: שיניתי את "הדילמה מדגימה מצב בו התנהגות רציונלית לחלוטין, מנקודת מבטו של הפרט, תוביל לתוצאה שאינה אופטימלית עבור אותו הפרט." ל-"הדילמה מדגימה מצב בו התנהגות רציונלית לחלוטין, מנקודת מבטו של הפרט, תוביל לתוצאה שאינה אופטימלית".
הסיבה לכך היא הבעייתיות שבייחוס ה"אופטימליות" לפרט הבודד. ברמת הפרט הבודד, התוצאה היא אכן אופטימלית - היא הדבר הטוב ביותר שהפרט הבודד מסוגל להשיג בלי תלות במה שעושים האחרים. אי-האופטימליות של התוצאה היא בעלת משמעות רק כשמסתכלים ברמת הקבוצה - ואז רואים שאם חברי הקבוצה היו משתפים פעולה, כל אחד מהם היה מרוויח יותר. זה הבדל עדין; אני מודה שהמשמעות של "אופטימלית" לא ברורה לחלוטין. בשל כך עדיף להיזהר כפליים. גדי אלכסנדרוביץ' 18:11, 26 בפברואר 2007 (IST)
replies: text: צודק. קרני • שיחה • זה הזמן ל... 18:50, 26 בפברואר 2007 (IST)
thread_title:  הסבר לתיקון 

message: "בתחום הכלכלה, ניתן להוכיח, שכאשר הריבית הנומינלית במשק גדולה מ-0, וכל גורם במשק דואג רק לטובת עצמו, התוצאות עבור המשק כולו אינן אופטימליות. פתרון אפשרי לבעיה זו הוא להוריד את שער הריבית ל-0."
הדבר לא מובן להדיוט, אני חושב שיש להוסיף הסבר ואולי קישור לערך שיוכל להעניק עוד מידע. בברכה, ‏Almighty ~ שיחה 21:15, 1 באפריל 2007 (IDT)
thread_title:  דוגמה אקטואלית בתחום הכלכלה 

message: כן. פרדוקס הוא סתירה (אמיתית או מדומה) בין הנחות שונות, ודילמת האסיר היא תופעה פרדוקסלית: בחירה הממקסמת את התועלת באופן פרטי גורמת לתוצאה הפוכה לכל המשתתפים. עוזי ו. - שיחה 18:36, 22 באוגוסט 2008 (IDT)
thread_title:  האמנם פרדוקס? 

message: הפסקה חשובה לערך, אבל לענ"ד היא לוקה בבעייה - היא מצמצמת את עצמה לסיפור של האסירים, ובכך מפספסת את העיקר של דילמת האסיר שזוהי דילמה שמגיעה במגוון עצום של מצבים. בעוד שחלק מהטיעונים שם נכונים לעוד הרבה סוגים של דילמות האסיר (לדוג' לפעמים מתקיים משחק חוזר) הרוב נכונים רק למקרה הספציפי, וחבל. אני מציע להעביר את הפסקה לטיעונים כלליים בלי קשר למשל של האסירים. שדדשכ • שיחה • כ"ח בסיוון ה'תשע"ב • 01:25, 18 ביוני 2012 (IDT)
replies: text: מחקתי את כל הפסקה. דומה הדבר לפסקה במשלי איזופוס שמציינת שחיות אינן יכולות לדבר. דניאל • תרמו ערך 13:44, 18 ביוני 2012 (IDT)
replies: text: :זה לא דומה כלל. ברור שהדילמה נובעת ממציאות כלשהיא ואני מסכים עם שדדשכ שהפסקה חשובה לערך (בתוספת הבהרה\שינוי ברוח דברי שדדשכ). ג'יס - שיחה 01:06, 19 ביוני 2012 (IDT)
replies: text: ::אכן הדילמה מופיעה בהרבה מקרים במציאות. בעיות אסירים זה לא אחד מהם. זה סתם תיאור ציורי שאף אחד לא לוקח ברצינות כמושא מחקר בעצמו. בפסקה שמחקתי כל הטיעונים התייחסו לסיפור המסגרת, שהוא חסר חשיבות בפני עצמו. הטיעון היחיד שהיה כללי, בקשר למשחקים מרובי שלבים, מטופל כבר בהרחבה בערך. דניאל • תרמו ערך 01:17, 19 ביוני 2012 (IDT)
thread_title:  הפסקה "הבעייתיות בשימוש בדילמת האסיר במציאות" 

message: הבעיה לא מנוסחת היטב. לא ניתן לדעת האם האסירים רציונליים רק ברמת שיווי משקל נאש או שהם סופר-רציונליים.
לפי תיאור הבעיה רק נרמז, בגלל שמדובר באסירים, שמדובר בפתרון לפי שיווי משקל נאש.
הפתרון הסופר-רציונלי (הפתרון בו התועלת מקסימלית לכלל המשתמשים), חוקי גם הוא לפי תנאי השאלה.
למעשה, המדיניות האופטימלית במשחקים חוזרים, גורמת ללמידה ויציאה מפתרון לפי שיווי משקל נאש לפתרון הסופר-רציונלי.
מנקודת מבט רחבה יותר:
כאשר אין מנהיגות, בני האדם יגיעו לשיווי משקל נאש. למשל: יימשכו כספים מבנק שמצוי בקשיים וכך יפילו אותו.
כאשר יש מנהיגות חיובית הם יגיעו לפתרון סופר רציונלי. למשל: הממשלה מבטיחה את חסכונות לקוחות הבנק שמצוי בקשיים ומונעת בכך את ההיסטריה שעלולה להוביל לקריסת הבנק.
זוהי גם הוכחה לעליונות האינהרנטית של הטוב על הרע.
89.139.176.83 00:49, 3 באפריל 2013 (IDT)
thread_title:  שיווי משקל נאש וסופר-רציונליות 

message: במהלך מספר ריצות אוטומטיות של הבוט, נמצא שהקישור החיצוני הבא אינו זמין. אנא בדקו אם הקישור אכן שבור, ותקנו אותו או הסירו אותו במקרה זה!
* http://www.casos.cs.cmu.edu/education/phd/classpapers/Axelrod_Evolution_1987.pdf
** In דילמת האסיר on 2013-09-13 00:30:54, 404 Not Found
** In דילמת האסיר on 2013-09-15 22:59:03, 404 Not Found
** In דילמת האסיר on 2013-09-20 03:09:07, 404 Not Found
** In דילמת האסיר on 2013-09-24 21:16:34, 404 Not Found
--Matanyabot - שיחה 00:16, 25 בספטמבר 2013 (IDT)
thread_title:  קישור שבור 

message: "..הפרדוקסליות שבדילמה נובעת מכך שהחלטה רציונלית מביאה לתוצאה שאינה הטובה ביותר. כדי להגיע לתוצאה הטובה ביותר עבור שניהם נדרשים השחקנים לשיתוף פעולה (קרי, שתיקה של שניהם), אך מכיוון שדרך הפעולה המשתלמת יותר לכל שחקן לבדו היא תמיד לא לשתף פעולה (כלומר, להעיד), בוחר כל אחד מהשחקנים לא לשתף פעולה."
במשפט לעיל המופיע בערך אני חושב שיהיה נכון יותר להגיד "בטוחה" ולא "משתלמת" כיוון שזו אינה זו.
5.28.182.247 04:06, 16 באפריל 2016 (IDT)
replies: text: היא כן יותר משתלמת -- בכל דרך שיפעל השחקן השני. עוזי ו. - שיחה 20:05, 16 באפריל 2016 (IDT)
thread_title:  הצעה לתיקון קל 

message: טענה כזאת דורשת הוכחה או הפניה להוכחה
thread_title:  בערך נטען ש: "לא ניתן לכתוב תוכנה או אסטרטגיה שתזכה מול כל אסטרטגיה אחרת." 

message: הפסקה נראית כמו תרגום בעייתי של מקור באנגלית והיא לא מספיק מובנת. רצוי לשכתב אותה. Ronam20 - שיחה 21:50, 1 בפברואר 2020 (IST)
thread_title:  הפסקה: הבסה עצמית של הנחות הרציונליות