שיחה:מסכת אבות

message: האם פרק ו הוא תוספת מאוחרת? למה הוא לא נמצא בנוסח הרמב"ם (במכון ממרא ובאתר סנונית)? אוֹרי - שיחה 21:16, 14 בדצמבר 2008 (IST)
replies: text: התשובה לשאלה הראשונה היא חיובית (וזה כתוב במשפט הראשון בערך), ומכאן נובעת התשובה לשאלה השנייה. דניאל צבי • שיחה 21:19, י"ז בכסלו ה'תשס"ט (14.12.08)
thread_title:  פרק ו 

message: יש להזכיר בערך את השפעת המסכת על האסלאם ועל כך שבקוראן פסוקים רבים שהם למעשה ציטוט של תוכן המסכת, למשל כמו הפגתם; "מי שהציל נפש אחת, הציל את כל הנפשות כולן", ועוד.
אתה מוזמן איתי - שיחה 04:59, 7 ביוני 2009 (IDT)
thread_title: השפעתה של מסכת אבות על מוחמד ועל האסלאם

message: כתבתם שכתוב "כל ישראל יש להם חלק לעולם הבא...." כדי שכול ישראל ילמדו ולא יגידו ליזה לא מדבר יש עוד רמז במאמר זה: 
כ-כהנים ל-לוים וישראל יש להם חלק לעולם הבא ......"כך זה באמת מכליל את כל ישראל ללמוד מסכת זו
תודה!
thread_title:  תוספת 

message: "כל ישראל יש להם חלק לעולם הבא...." כדי שכול ישראל ילמדו ולא יגידו ליזה לא מדבר עלי יש עוד רמז במאמר זה: 
כ-כהנים ל-לוים וישראל יש להם חלק לעולם הבא ......"כך זה באמת  כל ישראל ללמוד מסכת זו
תודה!
thread_title:  תוספת 

message: מסכת אבות לא נולדה אתמול. נכתבו עליה מאות פירושים ועשרות רבות של ספרים. לא ברור מדוע הפרשנות של ד"ר אמיתי מחיפה מוצאת את מקומה בערך (ולא בערך עליו, לדוגמא). עוזי ו. - שיחה 14:09, 24 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: מדוע? - כי נתקלתי בפרשנות והיא נראתה לי מעניינת

text: נכון לעכשיו אין סיכוי שערך על ד"ר אורי אמיתי ישרוד, כי הוא לא פרופסור ואין בתולדותיו פרט שיצדיק חשיבות לערך הנסיך - שיחה 23:06, 24 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: :זו פרשנות שנראית תמוהה (אולי קריאת המאמר המלא תבהיר מה כוונתה), וכבר הסרתי אותה בעבר עקב כך. דוד שי - שיחה 23:11, 24 בנובמבר 2009 (IST)

text: : הפרשנות צריכה להיות מוצדקת כאן, בלי קשר לקיומו של ערך על הפרשן. עוזי ו. - שיחה 00:43, 25 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: :: בערך עצמאי לי עוד אין צורך, כמובן (אם כי יש כמה וכמה שעוד לא הגיעו לדרגת פרופ', ודוקא ראויות/ים).

text: ::לגבי הפרשנות עצמה: העובדה שאף אחד משמותיו של הקב"ה אינו מופיע באבות א א נראית לי ללא עוררין. מעניין גם לראות שמשה קיבל תורה מסיני, ולא בסיני, כאילו "סיני" הוא הישות המוסרת. העדרו של רבש"ע מהמסכת נראה לי ראוי לציון, אם כי ספק אם יש לו מקום בתוך ערך כללי על מסכת אבות. אם יתברר שיש מקרים נוספים של העדר שם השם מהמסכת בהקשרים אחרים בהם היינו מצפים לו, יהיה מקום להרחיב את הדיון.

text: ::עובדה נוספת ללא עוררין היא שבאדר"נ אכן נשתמרה רשימה שונה משהו, מידע שנשאר בינתיים בערך ולדעתי בצדק.

text: ::פרשנויות לגבי אמינות המקור ושאלת ההתייחסות לתושב"ע עדיף בעיני להשאיר לקוראות/ים.

text: ::חוץ מזה, אם כבר נתקלתם בעבר בפרשנות, המדגישה את העדרו של אלהים מאבות א א, אשׂמח מאד למראה מקום. תודה מראש, ד"ר אוֹרי אמיתי, חיפה - שיחה 11:46, 26 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: ::: על העובדה שהקב"ה אינו נזכר במפורש אין ויכוח. אבל המטרה של המשניות הראשונות במסכת היא ליצור שרשרת קבלה רצופה, ולכן טבעי שדווקא על החוליה הראשונה, המוכרת כל-כך (ממעמד הר סיני - לא "מעמד קבלת התורה" או "מעמד עשרת הדיברות") לא מרחיבים את הדיבור. בוודאי שאי אפשר לומר שלא ברור מה נמסר, כשזה כתוב במפורש ("משה קיבל תורה מסיני"). אבל בהקשר פרשני, אין טעם בהעלאה של שאלות (מתריסות?) - האם אתה יכול להציע מסקנות מההשמטות האלה? עוזי ו. - שיחה 14:14, 26 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: ::::עוזי, קודם כל אתה צודק לגמרי בהקשר לאזכור התורה. הבלבול שלי. מה שלא נאמר בפירוש הוא איזו תורה נמסרה.

text: ::::לגבי הויתור על אזכור רבש"ע בפתיחת המסכת - נקטת במילה "טבעי", שמציקה לי. אם כבר יש ברשותי מקור סמכות כמו הקב"ה, מדוע לא ארצה להשתמש בו כדי להגביר גם את סמכותי שלי? ביני לבין עורך אבות א א פעורות כמעט 2000 שנה, אבל לי טבעי לרצות לכלול את הקב"ה.

text: ::::אין טעם בהעלאת שאלות? כאן אני חלוק עליך. תמיד צריך להעלות שאלות. תשובות (מסקנות) מגובשות לגמרי עוד אין לי, אבל אעלה שתי השערות: (א) אולי יש כאן משהו מהרוח המנשבת בתנורו של עכנאי (התורה עיקר, ולא דבר אלהים חיים); (ב) אני מזהה כאן מגמה של הדרת גורמים מסוימים ממעגל הסמכות התורנית. קח לדוגמא את ירמיהו יח יח: "כי לא תאבד תורה מכהן, ועצה מחכם, ודבר מנביא". עבור הדובר התורה היא נחלתו של הכהן. אותו הרושם עולה ממעמד מתן תורה בנחמיה ח, שם עזרא הסופר הוא קודם כל כהן ועוזריו הם לויים, ומדברי הימים ב יז, שם לויים וכהנים נשלחים מטעם יהושפט ללמד תורה בעם. אין ביכולתי לאמר מתי נכתב אבות א, אבל אני מסיק שהפרק משקף את הסדר הרבני, כפי שעוצב בדורות שלאחר חרבן הבית (והתמוטטות הסדר הכהני). לפיכך, אין בשלשלת מסירת התורה כהנים ולויים, ויש הרבה חכמים ורבנים.

text: ::::מה דעתך? ד"ר אוֹרי אמיתי, חיפה - שיחה 18:28, 26 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: ::::: הניתוח לגבי החוליות בשרשרת מעניין מאד (במיוחד לאור ההשוואה לאבות דרבי נתן). מה אתה מבין מהבחירה ב"תורה מסיני" ולא "תורה בסיני"? עוזי ו. - שיחה 18:31, 26 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: :::::: קודם כל, הייתי רוצה לתת את הקרדיט למי שמגיע, כיון שאחד מתלמידי שׂם לב לעניין של "מסיני" ו"בסיני", אלא שאינני זוכר בדיוק מי זה היה. חצי גאולה לעולם?

text: :::::: לעניין עצמו: אולי באמת יש כאן נסיון להדיר גם את רבש"ע משלשלת המסירה. אבל את זה אני מרשה לעצמי לכתוב בדף השׂיחה; עדיין לא ביררתי מספיק כדי להתחייב לדעה כזו באופן אקדמי רשמי. לכן, כפי שכתבתי לעיל, אפשר לציין בדף הערך את העובדות (הגרסא המקבילה באדר"נ; העדר הקב"ה), אבל נראה לי שגוי להסחף בפרשנויות. ד"ר אוֹרי אמיתי, חיפה - שיחה 18:58, 26 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: :::::::אנציקלופדיה, ואפילו אנציקלופדיה פורצת דרך כוויקיפדיה, היא מפעל שמרני מטבעו, המביא לקוראיו ידע מגובש ומבוסס. את המחקר האחרון ימצאו בכתב עת מדעי מתאים, ואת החדשות ימצאו בעיתון. לפיכך אני מעדיף פרשנים ותיקים, הנוקטים בגישה שמרנית, החל ברבי עובדיה מברטנורא וכלה בקהתי. השימוש בצורה "מסיני" ולא "בסיני" הטריד כבר את רע"ב, אך פירושו אינו מרחיק לכת: "מסיני - ממי שנגלה בסיני", שהוא, כידוע, הקב"ה. מהי "תורה" שקיבל משה מסיני? על כך עונה קהתי: "כל התורה כולה, שבכתב ושבעל פה כאחד". דוד שי - שיחה 19:52, 26 בנובמבר 2009 (IST)
replies: text: ::::::::דוד, מסכים בעניין המטרה האנציקלופדית. אנציקלופדיא אמורה להיות צעד וחצי אחרי חזית המחקר.

text: ::::::::בעניין פרשנות רע"ב שהבאת: הסברתי לעיל מדוע אני סבור ששלשלת המסירה באבות מנסה להדיר גורמים מסוימים המוכרים לנו מן המקרא כבעלי-עניין ברור בתורה. עד כאן אני מרגיש בטוח למדי. "מסיני" לעומת "בסיני" ברור הרבה פחות.

text: ::::::::אם כבר הגענו עד הלום, הנה הנוסחים של אדר"נ (מהד' שעכטער): נוסחא א, פרק א: "משה נתקדש בענן וקבל תורה מסיני", ובהמשך "על ידי משה נתנה תורה בסיני". נוסחא ב, פרק א: "משה קבל תורה מסיני", ומרחיב בעל המסכת: "לא מפי מלאך, ולא מפי שׂרף, אלא מפי ממ"ה הקב"ה, שנאמר: אלה החקים והמפשטים והתורות" (לא ברור לי הצידוק לפסוק זה דוקא בהקשר הנוכחי, אבל כן ברור שגם בעל נוסחא ב מוטרד מהעדרו של הקב"ה). בקיצור, יש ריבוי גרסאות, וכדי להסיק מסקנות צריך בסיס ראייתי רחב בהרבה.

text: ::::::::בקשר לפרשנות קהתי - היא היא המקובלת ביהדות הרבנית עד ימינו. לא תרצח הגיע בד בבד עם האיסור ללבוש בגדי לייקרא צמודים. ד"ר אוֹרי אמיתי, חיפה - שיחה 20:41, 26 בנובמבר 2009 (IST)
thread_title:  פירוש למשנה א' בפרק א' 

message: שלום רב, 
במשפט המתחיל במילים "בשנים שבהם פסח נופל בשבת.." יש לכתוב - "בשנים שבהן.."
בברכה,
מאשה
replies: text: תודה מאשה. בפעם הבאה תוכלי לתקן בעצמך. Nachy • שיחה 17:37, 22 באפריל 2012 (IDT)
thread_title:  משוב מ-22 באפריל 2012 

message: אני חושב שאפשר להוסיף את רש"י, ואת הרב עובדיה יוסף ("ענף עץ אבות"), בתור מפרשים למסכת הזאת.
thread_title:  מפרשי המסכת 

message: לדעתי אתם צריכים לכתוב גם איפה מסכת האבות הייתה.
חוץ מזה, הכל דבש.
replies: text: תברר ותוסיף. ‏Yonidebest Ω Talk‏ 20:08, 24 בנובמבר 2015 (IST)
thread_title:  ציפיתי ליותר....... 

message: נראה לי שהמשפטים "סקירה מקיפה על הפירושים השונים נכתבה על ידי יצחק יוסף כהן. רשימה ביבליוגרפית מפורטת מהפירושים והביאורים שנתחברו על מסכת אבות מראשית ימי הדפוס ועד שנת תשל"ב נערכה על ידי יהודה רובינשטיין, וסקירה קצרה וממצה של הפירושים הקדומים ערך שמעון שרביט" די מיותרים. אפשר לכתוב את ההערה המפנה לספרים שלהם מבלי לכתוב את המשפטים הנ"ל...לראות - שיחה 12:07, 23 באוקטובר 2019 (IDT)
thread_title:  מספר הפירושים שנכתבו על מסכת אבות 

message: המשפט "שורשי המנהג לקרוא את מסכת אבות בשבת אחר מנחה בתקופת הגאונים, אז תיקנו אותו רב שר-שלום גאון ורב סעדיה גאון לזכרו של משה רבנו שנפטר בזמן זה מהעולם. מכיוון שמצד אחד לא נוהגים ללמוד תורה בזמן שנפטר גדול ישראל, אך מצד שני לא רצו לגרום לביטול תורה גדול, תקנו את אמירת פרקי אבות." שגוי מיסודו. רב שר שלום גאון אומר שאין בעיה ללמוד לאחר מנחה של שבת למרות שיש שאומרים שבגלל שזה זמן מותו של משה רבנו ואף מנהגם היה ללמוד באותו זמן מסכת אבות. אם כן אין כאן שום טעם לדבר אלא אמירה שאינה קשורה לעניין שלנו. מכיוון שמחיקה כזאת היא מעשה ברוטאלי אני כותב ע"כ קודם בדף השיחה אם לא תהיה התנגדות במשך השבוע הקרוב אמחוק את החלק הנ"ל.
להלן ציטוט דברי רב שר שלום גאון:"בשבת במנחה מותר להתעסק בתלמוד (לא כמו הסוברים שאסור מפני אבלות של משה שנפטר אז). ולא עוד אלא שמנהג בבית רבנו בבבל, שאחר תפלת המנחה בשבת שונין אבות, וברייתא קנין תורה"
לראות - שיחה 12:34, 23 באוקטובר 2019 (IDT)
replies: text: מתייג את  לאישור/בירור העריכה/הערה/הארה. נילס אנדרסן - שיחה 12:48, 23 באוקטובר 2019 (IDT)
thread_title:  טעות קריטית בהבנת דברי רב שר שלום גאון 

message: שלום עורכים יקרים,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר במסכת אבות שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*https://www.openu.ac.il/Lists/MediaServer_Documents/%D7%97%D7%92%D7%99%D7%AA%20%D7%9B%D7%94%D7%9F%20%D7%98%D7%A8%D7%99%D7%91%D7%95%D7%A0%D7%A2.pdf נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20210624203714/https://www.openu.ac.il/Lists/MediaServer_Documents/%D7%97%D7%92%D7%99%D7%AA%20%D7%9B%D7%94%D7%9F%20%D7%98%D7%A8%D7%99%D7%91%D7%95%D7%A0%D7%A2.pdf לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 09:00, 11 באוקטובר 2022 (IDT)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (אוקטובר 2022)