שיחה:ניסויי מנגלה בתאומים

message: שם הערך מטעה נראה כי ראוי לקבוע שם שקשור ליוזף מנגלה. דרושה גם הרחבה משמעותית. אייל המהולל 23:02, 8 בפברואר 2008 (IST)

message: לגבי הפסקה הראשונה בחלק של ה"היסטוריה": מדוע המילה "מחקריו" מופיעה בגרשיים? אמנם מחקריו של יוזף מנגלה בנוגע לתאומים היו מאוד לא אתיים, אך הם עדיין היו מחקרים. זה לא מתאים לויקיפדיה בתור אינציקלופדיה חסרת אגנדה (כפי שמצויין בדף לעורך החדש וכדומה). בנוסף, זה לא תואם את הפסקה הראשונה בערך, שבה "מחקרים בתאומים" לא מופיע בגרשיים. לדעתי הגרשיים צריכות להימחק, אך לא אערוך זאת בעצמי היות והנושא טעון אתית.
אם תרצו ליצור קשר, אני TheBooker66
109.66.87.156 20:10, 2 באפריל 2022 (IDT)
thread_title:  אגנדה בויקיפדיה? 

message: על פי עדות של זרח טאוב נעשו ניסויים ב- 3000 תאומים ורק 8% מהם שרדו. זה סותר את הכתוב בערך. אייל המהולל - שיחה 00:48, 13 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: היכן יש מקור לעדות זו? מוטי - שיחה 00:50, 13 בספטמבר 2008 (IDT)
replies: text: : בעדות הזו בערך באמצע הוא מספר על 3000 תאומים http://web.macam.ac.il/~livne/meitagonen/e21.htm
thread_title:   האם 3000 תאומים ? 

message: יש להוסיף מקורות ולהסביר את טענותיהם. ישנו חשש ממשי להיעדר אמינות מצד קוראים, בעיקר משום שישנו confirmation bias אנושי להאמין שלניסויים אין ערך מדעי.
replies: text: טענותיהם של מי? אנא הסבר/י. לגבי "הערך המדעי" של הניסויים - מנגלה לא קיבל ביקורת עמיתים של חבר מדענים - ו"מחקריו" לא פורסמו בכתב עת מדעי. אלה ועוד אחרות, הדרכים לקבוע ערך מדעי של אופרציות כמו אלו שהוא ביצע. כמו כן, כדי לענות על שאלתך יש לבדוק האם היה למנגלה תואר M.D או שהיה לו גם Ph.D. בהעדר התואר השני, לא יכל לעסוק במחקר מדעי מוכר. תודה. Hashoa - שיחה 13:26, 27 במרץ 2016 (IDT)
thread_title:  חסר מקור על מה מבוססת הקביעה שלמחקרי מנגלה אין ערך מדעי 

message: דוגמה לתאומים שיוזף מנגלה עשה ניסויים הן התאומות יהודית ברנע וליה הובר לבית צ'נגרי נולדו בשנת 1937 בעיירה שומיו (סילגישומליו) שבטרנסילווניה. בשנת 1940 סופחה טרנסילווניה להונגריה, וביוני 1942 גויס האב צבי בכפייה לפלוגות העבודה היהודיות בחזית הרוסית, ובהן נספו עשרות אלפי יהודים. עם הכיבוש הגרמני, במרס 1944, הוחרם רכושם של בני המשפחה, רבות מזכויותיהם נשללו, והם חויבו לענוד את הטלאי הצהוב. במאי 1944 גורשו יהודית וליה עם אמן לגטו שומיו וביוני 1944 גורשו לאושוויץ עם רבים מבני משפחתן. מכל בני המשפחה שגורשו לאושוויץ שרדו רק יהודית, ליה ואמן, מרים-רחל. מכיוון שהיו תאומות זהות, בחר אותן יוזף מנגלה לניסוייו הרפואיים הידועים לשמצה. "היינו יפות ולבושות כל כך יפה, ואז מנגלה אמר: 'טוב', כי בדרך כלל הוא רצה ילדים מבוגרים יותר, כי ילדים קטנים צורחים ובוכים, ואנחנו בכינו הרבה", הן מספרות.
באושוויץ שמרו יהודית וליה על קשר הדוק. "אימא לא תמיד הייתה אתנו, היו לנו זו את זו, ודי היה אפילו לתת יד". חברותיה של האם הזהירו אותה שתמות אם תוותר על מנת הלחם שלה, ואז לא יהיה מי שיטפל בתאומות, אך האם לא יכלה לשאת את רעבונן של הילדות. מדי לילה הייתה מתגנבת לביתן שהיו בו התאומות, למרות האיום בעונש מוות, ונותנת להן את מנתה הדלה. לעתים היו עכברושים אוכלים את מנותיהן של הבנות. "בבוקר חמקתי אל הילדות, עוד בטרם קמו, והוצאתי אותן להתרחץ, יהיה מזג האוויר אשר יהיה. יחד התרחצנו, סרקתי את שערותיהן במסרק צפוף כדי שלא יחלו בכינמת כי בלאגר די היה בכך כדי לקחת אדם לגז", אמרה האם.
מנגלה נהג לעתים תכופות להקיז דם מגופן של יהודית וליה. באחת הפעמים שעשה בהן ניסוי רפואי, התפרצה האם לצריף והתחננה לפניו שלא יעשה את הניסוי. בתגובה הוזרקה לה זריקה שהביאה אותה אל סף המוות וגרמה לה להתחרש לצמיתות.
הבנות והאם שרדו סלקציות רבות, ובינואר 1945 שחרר אותן הצבא האדום. לאחר המלחמה שבו השלוש לעיירתן ובאוגוסט 1945 פגשו את האב ששרד ממחנות רבים ושב ממחנה גונסקירכן. האב צבי סיפר: "אשתי דאגה כל הזמן להראות להן את תמונתי, שלא ישכחו אותי". בשנת 1960 עלו השתיים לישראל עם הוריהן.
ליה נישאה לז'אן, ולהם שני ילדים ושבעה נכדים. יהודית נישאה למשה, ולהם שלושה ילדים וחמישה נכדים.
thread_title:  אודות התאומות יהודית ברנה וליה הובר