שיחה:קמע

message: העתקה מדף משתמש של שי יקיר:
שלום שי,
הנחת בספטמבר תבנית שכתוב על הערך. מצבו הנוכחי נראה לי סביר, האם אפשר להוריד את התבנית? בברכה, ‏pacman • שיחה 21:04, 19 במרץ 2007 (IST)
replies: text: מצב הערך אינו סביר כלל ועיקר. הוא כתוב באופן לא אנצקלופדי וחסר מאוד ומכיל הטיות רבות. בברכה, Shayakir • שיחה. 21:18, 19 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :אילו הטיות וניסוח לא אנציקלופדי? אמנם מובאת רק עמדתו של הרמב"ם המתנגד לקמעות, אבל עמדה אחרת ניתן להוסיף תמיד. ‏pacman • שיחה 21:24, 19 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::ראשית יש בערך ניסוחים לא אנצקלופדים בסגנון "מעריב לנוער" ("מנהג השימוש בקמעות עתיק כימיו של המין האנושי"), שנית הערך מדבר כולו על קמע שמי אך בגוף הערך כתוב "בני דתות רבות, נשאו עימם קמעות". עוד כתוב "כיום רווח השימוש בקמעות גם אצל אנשים שכביכול משוחררים מאמונות טפלות" ראשית אין זה המקום לשפוט אם זו אמונה טפלה או לא ושנית יש סתירה בגוף הדברים, או שהם משוחררים מ"אמונות טפלות" ולא עושים שימוש בקמיעות או שהם כן נגועים ב"אמונות טפלות" וכן עושים שימוש בקמיעות. להביא את דברי הרמב"ם בערך זה הכרחי אולם כשדבריו תופסים כמחצית מהערך והם מוצגים כדעת יחיד זו גניבת דעת ממש! בברכה, Shayakir • שיחה. 21:40, 19 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::טוב, בן הטבע כתב את הערך, וזו דרך ההתנסחות שלו - לטוב ולרע...לגבי חוסר ההתייחסות לקמיעות בתרבויות אחרות, אני מסכים. לגבי המשפט "כיום רווח השימוש בקמעות גם אצל אנשים שכביכול משוחררים מאמונות טפלות", קשה לי להסכים לגבי הבעייתיות שלו. על פי הדעה המקובלת בציבור הכללי, וכמדומני - גם ביהדות (אני לא מתייחס ל"קבליסטים"), השימוש בקמע הוא אכן אמונה טפלה, אם לא דבר קיצוני יותר. ‏pacman • שיחה 21:44, 19 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::לסיכומו של דבר דעתי היא שתבנית השכתוב עומדת במקומה. בברכה, Shayakir • שיחה. 22:14, 19 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::בדוק נא עכשיו אם זה יותר טוב. חסרה עדיין התייחסות לתרבויות אחרות, אך עובדה זו אינה גורמת להגדיר את הערך כדורש שכתוב.בןאישאחד 20:53, 20 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::אני עוקב אחרי ערכיך החדשים ואתה עוקב אחרי דף השיחה שלי...לגופו של עניין עכשיו הערך הרבה יותר טוב, אולם כפי שציינת זה לא פותר את הבעיה שהערך מתייחס רק אל הקמע ביהדות ואולי יש מקום להעביר את שם הערך לקמע (יהדות). מה דעתך? בברכה, Shayakir • שיחה. 21:09, 20 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::::בשמחה. או שתעיין בערך בויקיפדיות האחרות ותשלים, או שאכן תחזיר את תבנית השכתוב ותכתוב בה שהחוסר הוא ביחס לקמע בתרבויות אחרות. ידיעותי שלי (בצורה רחבה, כדי לתרום) מסתכמות במה שמופיע בדף המשתמש שלי. בןאישאחד 21:19, 20 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::::מצבו של הערך באנגלית גם כן אינו מזהיר. מצאתי פתרון ביניים בדמות התבנית {{להשלים)). בברכה, Shayakir • שיחה. 21:41, 20 במרץ 2007 (IST)

message: ::נו נו... תיקנתי קצת את יחסו של הרמב"ם לקמעות שם, שם, ואולם חוששני שזה עלול להיראות כאילו שהרמב"ם חיבב אותם או שמר להם מקום קטן בלב (או סתם שהכותב הוא אפולוגטיקן). צריך לבדוק איך מעמידים את גישתו בצורה הטובה ביותר. הלל • שיחה   • תיבת נאצות   10:03, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::אכן נראה שכותב הדברים הוא אפולוגטיקן. ההיקש שעשית מתוך דברי הרמב"ם נראה קצת כפוי אבל ניחא, ממילא אני לא משתגע על רציונאליסטים...אגב הערכים שהוספתי לטיפול דחוף, אם אכן אתה מתכוון לכתוב אותם יש לי שאלות מעניינות על "הא לחמא עניא" ואשמח לשתף אותך בהם במהלכת כתיבת הערך. בברכה, Shayakir • שיחה. 10:10, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::זהו שלא, אין לי כל סימפטיה לקמיעות אלא שיש לי סימפטיה לאמת. הרמב"ם פסק להלכה את כל ענייני הקמיעות! לא שהוא היה מיסטיקן גדול (ההיפך הגמור), אלא שהוא היה איש מדע ואיש הלכה, וידע שיהיה טיפשי מצדו שלא לפסוק זאת. הוא כותב במפורש את ההבדל בין דרכי האמורי האסורות לבין הדברים המותרים: מה שהוכח מדעית, הוא מותר. כל השאר, הם הבלים והם דרכי האמורי. לגבי הלחם העני - נראה שדניאל צבי הקדימני, למזלי :-) הלל • שיחה   • תיבת נאצות   10:15, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::ראית את הגר"א בביאורו, אליו הפניתי בערך? הוא כותב שלדעת הרמב"ם הקמיעות שקר, חד וחלק. בןאישאחד 10:54, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::מתאים לגר"א לסבור כך. Shayakir • שיחה. 10:56, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::::איזה בלגן נהיה כאן. תעביר את זה למטה. בסדר? לגופו של ענין, הגר"א חולק שם על הרמב"ם וכותב שהפילוסופיה הארורה הטעתו, מה שלא מנע ממנו להבין נכוחה את דעת הרמב"ם עצמו. בןאישאחד 11:01, 23 במרץ 2007 (IST)

text: ::::לדעתי הרמב"ם התייחס לקמיעות רק משום שידע שהקמיעות לעולם ילוו את העם ובפסיקתו פעל כדבריך להפריד את השימוש המותר לבין דרכי האמורי. באשר להוכחות המדעיות ליעילות הקמיעות הרי שזו קביעה תמוהה, מה שכן לשימוש בשמות הקודש ביהדות יש מסורת ארוכה שמגיעה עד המקרא (מי סוטה) ולכן אין ביכולתו של פוסק לשלול לגמרי את השימוש בקמיעות והרמב"ם כדרכו מתרץ זאת באופן רציונלי - מדעי (עלאק). בעניין הא לחמא עניא התמזל מזלך ואני יגש להציק לדניאל עם קצת קושיות של פסח בנושא...בברכה, Shayakir • שיחה. 10:39, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::אוהב את הלל, אוהב את שי, אך האמת אהובה יותר (פרפרזה). תיקנתי בערך ואיזנתי את האפולוגטיקה שלא תאמה לדעת רוב פרשני הרמב"ם (אם כי קמלאהר ועוד כתבו כך). בןאישאחד 10:29, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::אני חושב שהרמב"ם לא התייחס בפסיקתו לקמיעות ממשיים, אלא לנושא עקרוני. נראה לי שלשיטתו לא היו קמיעות אמיתיים בזמנו שיכלו לעבור את הסף של "קמיע מומחה" אם לא מסיבה פסיכולוגית (וזו כשלעצמה סיבה טובה מספיק). אבל מבחינה עקרונית, הרמב"ם חייב לתחום קו, מה נקרא מדעי ומה לא. והוא הגדיר במפורש (אני לא זוכר כרגע איפה, אבל אתם ודאי יודעים. מקסימום אחפש) שהקו הוא האמפיריות. אם משהו הוכח - יהא זה דבר מגוחך כמו "מסמר הצלוב" או "שן השועל" - הרי שהוא הוכח, ואחת היא מהי הסיבה. לכן, פסיקתו את נושא הקמיעות הייתה טבעית לחלוטין. אגב, דל מכאן אפולוגטיקה - אני האחרון שעושה דברים כאלה לשם האפולוגיה (אין לי עניין בקמיעות מסוג כלשהו), ואך את האמת מבקש אני. הלל • שיחה   • תיבת נאצות   10:45, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::::לשיטתך אם כן, האם השימוש בקמיע שיש בו משום דרכי האמורי אבל "הוכחה" יעילותו באופן אמפירי מותרת על פי הרמב"ם? באשר לסוף דבריך, אין אתה חלילה נחשד באפולוגטיקה וידוע לכל שהאמת היא נר לרגליך ידידי היקר. בברכה, Shayakir • שיחה. 10:53, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::::אם "הוכחה" יעילותו, כבר אין בו משום דרכי האמורי לשיטת הרמב"ם. ועיין בארוכה בתשובת הרשב"א על כך (באזור תשובה תיד, משהו כזה). הלל • שיחה   • תיבת נאצות   10:55, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::::::ראית את הגר"א בביאורו, אליו הפניתי בערך? הוא כותב שלדעת הרמב"ם הקמיעות שקר, חד וחלק. ולענין האפולוגטיקה - אני מכיר אותך לא רק מיום בואי לויקי, וחלילה לי לחשדך בכך. אם השתמע כך, שא זרי התנצלות. בןאישאחד 10:57, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::::::דעת הגר"א בביאורו אינה קריטית בביאור דעת הרמב"ם כשלעצמו. והרמב"ם ביאר עצמו יפה מאוד (הציטוט ממורה נבוכים, אגב, אינו משכנע, מכיון שהוא דן בשמות קדושים ולא במוסד הקמיעות כשלעצמו). הלל • שיחה   • תיבת נאצות   10:59, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::::::::הלל, אתה באמת חושב שיש לי את שו"ת הרשב"א מונח לפני? תן לפחות את תמצית סברתו. בברכה,  Shayakir • שיחה. 11:00, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::::::::נראה גם שיש להבחין בדעת הרמב"ם בין דברים האסורים משום דרכי האמורי, שבהם נכון הכלל שהבאת שהדבר תלוי בהוכחת היעילות ועל זה דיבר הרשב"א, לבין עצם הנושא שהרמב"ם סבר שאין שום כח עליון מלבד הבורא, וקמעות עם שמות לא אמורות להשפיע. אולי לשן שועל יש כן לייחס משמעות מסוימת. הרמב"ם שאותו אתה מחפש הוא אולי זה שבפירוש המשניות ליומא במשנת מי שנשכו כלב שוטה. בןאישאחד 11:05, 23 במרץ 2007 (IST) וז"ל (תרגום קאפח): ואין הלכה כר' מתיה בן חרש שהתיר להאכיל את האדם ביום צום כפור יותרת כבד שלכלב שוטה אם נשך, מפני שאינו מועיל אלא בדרך סגולה. וחכמים אומרים אין עוברין על מצוה אלא ברפוי בלבד שהוא דבר ברור שההגיון והנסיון הפשוט מחייבים אותו, אבל הריפוי בסגולות לא, לפי שענינם חלוש לא יחייבהו ההגיון, ונסיונו רחוק, והיא טענה מן הטוען בה, וזה כלל גדול דעהו.
ציטוט:
ועוד שם:
הלל • שיחה   • תיבת נאצות   11:17, 23 במרץ 2007 (IST)

text: כאמור, הבלגן כאן גדול, ואין דברים ברורים בדעת הרמב"ם. עם זאת, רוב פרשניו פירשו שלדעתו הקמיעות הבל, ולכן טוב שבערך יובאו שני הדעות. ראה גם שד"ל ב"ויכוח" עמ' 21, ואם אתחיל עם מקורות... בןאישאחד 11:19, 23 במרץ 2007 (IST)
thread_title: עוד מדף השיחה

message: כך גורס אבן שושן, וכן הוא במקורות הקדומים. אני מציע להעביר לשם זה. הלל • שיחה   • תיבת נאצות   09:50, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: עם 250,000 מול 14,500, אין ספק שהצורה קמע היא עדיפה. ‏odedee • שיחה 11:20, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :בנושא הזה איני בטוח שגוגל הוא המומחה המתאים (ע"ע סנקט פטרבורג). וצ"ע. הלל • שיחה   • תיבת נאצות   11:22, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::בהינתן ששתי הצורות נכונות, צריך נימוק חזק מאוד לבחור דווקא בצורה שזוכה ל-5% שימוש, ולא בזו של ה-95%. ‏odedee • שיחה 11:29, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::הנימוק הוא שהאחת היא המקורית. הלל • שיחה   • תיבת נאצות   11:38, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::אמרנו "חזק"... אנחנו לא משתמשים בעברית "מקורית" אלא בעברית בת ימינו. הצורה ההיסטורית מופיעה כבר בשורה הראשונה של הערך, ונראה לי שדי בכך. לא כדאי לתת לערך שם ארכאי רק בגלל שהוא המקור. ‏odedee • שיחה 11:40, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::מסכים עם עודדי. בברכה, Shayakir • שיחה. 11:41, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::מענין גם לבחון, לאור שני הפירושים האטימולוגיים שהוצעו בערך, מהי צורת הכתיב הנכונה, ואיך זה שבכל ספרי המקורות לא מופיע כלל הכתיב "קמע" (לפי חיפוש בפרוייקט השו"ת), ומתי החליפו להשתמש בכתיב הזה. בןאישאחד 12:41, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::::נראה לי שבאמת מבחן פרויקט השו"ת פה יעיל יותר... הלל • שיחה   • תיבת נאצות   15:37, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::::: מסכים עם הלל. דרור 15:42, 23 במרץ 2007 (IST)
thread_title:  קמיע 

message: "מפני שהחולה סבור שהם מועילים, והדבר נחוץ כדי שלא תיטרף דעתו" - זוהי תועלת ממשית של הקמיע! והוא אשר כתבתי בגרסה הקודמת: "(והיא יכולה להיות פסיכולוגית גרידא...)". הלל • שיחה   • תיבת נאצות   10:39, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: בכל זאת ראוי היה להדגיש שרק החולה סבור שהם מועילים. הרי אנחנו יכולים להעלות על דעתינו השפעה פסיכולוגית מסוג אחר, שהקמיע משנה באופן סגולי את דעתו והרגשתו של החולה (כמו קמיעות לאהבה ונגד עין הרע). בןאישאחד 10:51, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :זה לא נקרא השפעה פסיכולוגית, במינוח המקובל היום. הלל • שיחה   • תיבת נאצות   11:13, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::אז תחזיר לעריכה הקודמת את הקטע הזה. אין בעיה. בןאישאחד 11:35, 23 במרץ 2007 (IST)

text: ::שים לב, שמותר גם לבהמה לצאת בקמע - נראה לי שלבהמה אין פסיכולוגיה שיכולה להיות מושפעת מקמעות. דודס • שיחה 11:25, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::אתה צודק, כך משתמע מדברי הרמב"ם (שבת פ"כ הי"ג), וצע"ג על כל אלו שהבינו ברמב"ם אחרת. בכל אופן עדיין ראוי להביא את שתי הדעות בערך, אך אולי כדאי להביא קודם את הדעה השניה. בןאישאחד 11:35, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::לצערי, נראה לי כי הרמב"ם הבין את זה אחרת ממני. דודס • שיחה 11:36, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: :::::לו הייתי לוינגר, הייתי אומר שלכן שינה הרמב"ם לשונו, ובפרק יציאת האדם כתב שהאגם יוצא בקמיע מומחה, ואילו בבהמה רק כתב שאינה יוצאת בשאינו מומחה, שבא הרמב"ם להשמיענו שבבהמה לעולם אינו מומחה ואינה יוצאת בו.בןאישאחד 12:30, 23 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::לדעתי (בגישה שד"ליסטית), הרמבם הפריד בין הלכה להשקפה הפרדה גמורה: אתה יכול לחשוב מה שאתה רוצה על קמעות, אך חז"ל התירו טלטול קמע בתנאים מסוימים - וכך יש לעשות. למותר לציין כי את הרמבם לא עניין כלל מה השקפתם של חז"ל - עניינה אותו רק ההלכה שהם קבעו. דודס • שיחה 05:49, 25 במרץ 2007 (IST)
replies: text: ::::::::עובדתית, זה לא נכון. הרמב"ם פסק להלכה הלכות הקשורות לעין הרע תוך פרשנות מקורית ביותר של המושג ושימוש בכלים תלמודיים מפתיעים (כך, הוא לא הביא את דין "אסור לאדם שיעמוד על שדה חברו בשעה שעומדת בקמותיה", משום שלשיטתו אין זו אלא מידת חסידות של 'עין רעה' - דבר קשה מאוד בגמרא עצמה. הוא התייחס לכך בתשובה ואמר שאין למדים ממשא ומתן בתלמוד). את נטילת הידיים בבוקר נימק בכך שזו נקיות לקראת התפילה ולא בתור משהו נגד אותה "בת מלך" מסתורית (ויש לכך נפקא-מינות). ויש עוד דוגמאות רבות. הרמב"ם ראה את הדברים באופן אחיד, ולא חילק באופן מכני בין הלכה להשקפה. וע"ע בספרו המצוין של טברסקי, מבוא למשנה תורה. הלל • שיחה   • תיבת נאצות   09:01, 25 במרץ 2007 (IST)
thread_title:  היתר טלטול קמיע בשבת 

message: מצאתי את זה, אבל הטענה שם כללית הרבה יותר, ולא מציינת במפורש רציונליסטים מערביים. יש מקור יותר ספציפי לאותו מחקר שמראה את זה? JavaMan - שיחה 20:08, 14 באוקטובר 2008 (IST)
מה לגבי קמע כחיה של קבוצת ספורט? 192.116.90.220 18:25, 8 בדצמבר 2010 (IST)
thread_title:  מחקרה של ד"ר חגית מטרס 

message: במסכת שבת, הנלמדת על-ידי לומדי הדף היומי בימים אלה דנים בנשיאת קמיע שמרפא מחלה בשבת סוגיה המכונה:"כללי אתמחי גברא ואתמחי קמיעא" 
המאירי מבאר את טעם הדבר, כאשר הקמיע אינו "מומחה" (אמין, מצליחת מביא תועלת) והאדם אינו סומך עליו כל כך, חוששים שמא יורידו בשבת ויטלטלו ברשות הרבים. אך אם הקמיע כבר "מומחה", האדם לא יורידו מעליו ומותר לשאת אותו בשבת. אם כן, כיצד תבחן אמינותו של הקמיע - אם יחשב ל"מומחה או לא ? אם הריפוי בעזרת אותו הקמיע יתרחש לפחות שלוש פעמים וירפא לפחות שלוה בני אדם, אנו אומרים שהריפוי אינו מקרי אלא נובע כתוצאה מהקמיע - יש לכך "חזקה". ברם, אם הקמיע ירפא פחות משלש פעמים, אין תולים את הריפוי בקמיע אלא במקרה.
ואשר לסגולות האדם שכתב את הקציע, אם הוא ריפא שלשה חולים כל אחד ממחלה אחרת, על ידי שלשה מיני קמיעות - האדם נחשב ל"מומחה" לכל קמיעות שיכתוב, אך הקמיעות (שכתב אותו אדם והוכיחו את יעילותם) לא נחשבות "מומחות" - אם יכתבם אחר. ולכן, אם נכתבו על-ידי אותו אדם מותר לשאת אותן, אם נכתבו על-ידי שלושה אנשים, אף על פי שכל אחת הביא תועלת בנסיבות קודמות - אין לשאת אותו בשבת. הסגולה היא של האדם ולא של הקמיע !
משתמש:דניאל ונטורה 77.126.57.83 03:17, 3 בדצמבר 2012 (IST)
thread_title:  נשיאת קמיע לשם ריפוי בשבת 

message: שלום עורכים יקרים,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר ב שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*http://wizolibrary.wizocollege.co.il/reprints/5589.pdf נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20131004215313/http://wizolibrary.wizocollege.co.il/reprints/5589.pdf לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 21:52, 1 בנובמבר 2022 (IST)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (נובמבר 2022)