שיחה:הדלקת נרות חנוכה

message: הערך הזה יוצר כפילות עם חנוכייה. ניתן לאחד את הערכים, אך לדעתי עדיף להעביר את המידע הרלוונטי מחנוכייה לכאן, ולהפוך את חנוכייה לערך שיעסוק בצדהּ האמנותי של החנוכייה (ויש מה לכתוב - יעידו האוספים במוזיאונים השונים). דניאל צבי • שיחה 15:05, 22 באוקטובר 2007 (IST)
replies: text: לדעתי אין צורך לאחד, חנוכייה היא מושג בפני עצמו (כבר מזמן היא איננה קשורה דווקא לחנוכה). אכן, יש להרחיב את הערך חנוכייה. בברכה מוטל (שיחה | תרומות) 16:06, 6 בנובמבר 2007 (IST)
replies: text: :כרגע, 90% מהערך חנוכייה לא דן במושג "חנוכייה" כי אם ב"נר חנוכה". דניאל צבי • שיחה 16:09, 6 בנובמבר 2007 (IST)
דניאל, לך על זה. --Hmbr-חנן • שיחה 13:38, 7 בנובמבר 2007 (IST)

text: חס ושלום, הרעיון שלא יהיה לנו ערך בשם חנוכייה בלתי נתפש לחלוטין. יחסיות האמת • ♥ 23:13, 17 בנובמבר 2007 (IST)
replies: text: :קראת את השיחה? דניאל צבי • שיחה 23:15, 17 בנובמבר 2007 (IST)
replies: text: ::פספסתי את החלק השני. בכול אופן, עדיין הצעתך לא מובנת לי לגמרי, איחוד של ערך אחד לתוך השני משמעו הפיכת הראשון להפניה. אני לא חושב שמישהו יתנגד אם תוסיף את החלקים הרלוונטים ותעביר חלקים אחרים לערך אחר, למצער תוכל להודיע על כך כאן מראש. לעומת זאת תבנית איחוד כמו שהיא כעת עשויה להוביל לכך שוויקיפד נמהר יראה "אה, יש הצעת איחוד זוכה להסכמה" וישר יהפוך את הערך להפניה, וזה כאמור, דבר שאיננו מתקבל על הדעת.

text: ::לסיכום, אני מתנגד לכול הצעה שכוללת שלב כלשהו בו הערך חנוכייה לא ייוותר על מכונו באופן כלשהו. יחסיות האמת • ♥ 15:50, 18 בנובמבר 2007 (IST)
replies: text: :::אני מסכים עם יחסיות האמת, אם כי יש לעשות סדר בערכים, שכן חלק מהטקסט בחנוכייה עוסק בנרות חנוכה וחלק מהטקסט בנרות חנוכה עוסק בחנוכייה, כל זאת שלא לצורך. היום ח' בכסלו, אז יפה שעה אחת קודם. עידו • שיחה 16:22, 18 בנובמבר 2007 (IST)
replies: text: ::::אני מסכימה בהחלט שיש לאחד את הערכים עדי מ. 23:24, 23 בנובמבר 2007 (IST)
replies: text: :::::אינני רואה כל קשר בין ה'מתקן' שנקרא חנוכיה, לבין השימוש בו 'נר חנוכה'. זה כמו לאחד בין 'סיגריה' לבין 'עישון'. Ynivin 00:30, 27 בנובמבר 2007 (IST)
replies: text: ::::::אני מסכים עם דניאל צבי, כפי שניסח זאת יחסיות האמת: לא לאחד אלא רק לסדר את המידע שבכל ערך ששייך לשני, ובחנוכיה- לשים תבנית פירוש נוסף.  יאיר • שיחה 03:03, 27 בנובמבר 2007 (IST)
כן צריך  לאחד הם אותו נושא של חחנוכה לגולנד
אני מתנגד לאיחוד, ורואה לכל ערך מטרה נפרדת:
* נרות חנוכה עוסק במצווה להדליק נרות בחנוכה, שאותה ניתן לקיים אף ללא חנוכייה. 
* חנוכייה עוסק בתשמיש הקדושה המשמש להדלקת נרות חנוכה. ניתן להרחיב מאוד בנושא זה, שהרי חנוכייה היא חפץ שזכה לעושר עצום של עיצובים במהלך הדורות. החנוכייה משמשת גם כסמל שחורג מגבולות החג, כפי שניתן ללמוד מצילומי החנוכיות מקרקוב ומרומא בערך. דוד שי 23:16, 27 בנובמבר 2007 (IST)

text: :  עוד איחוד מיותר ונימק דוד שי יפה. חגי אדלר •  תבניות בערכים מחכות לך! •  כ' בכסלו ה'תשס"ח • 19:02, 29 בנובמבר 2007 (IST)
יש עדות לפיה הדליקו את החנוכייה בימי קדם כדי לחגוג את העובדה שאחרי היום הקצר ביותר הימים לא הולכים ונעשים יותר ויותר קצרים עד שיש חושך מוחלט אלא הם מתחילים להתארך חזרה.  לפי דעתי יש לציין זאת בערך. למדתי על כך באוניברסיטת בן גוריון ממרצה שומר מסורת שהראה לנו את המקור, אך לצערי אני בחו"ל והמקור איננו לפני כעת. בכל מקרה, נתונה הרשות לכל מי שרוצה לבדוק זאת. המרצה הוא מרצה קבוע לקורס של מסורת חז"ל וספרותה במחלקה למחשבת ישראל.
thread_title: כפילות

message: בפסקה הוצבה תבנית מקור לפני חצי שנה, ללא הועיל. פניתי לפני כמה ימים למי שהוסיפה אותה, וגם זה לא הועיל. לאור שאר התרומות של הכותבת, ככל הנראה מדובר ברעיונות של מיכאל לייטמן, אולי של הרב אשלג, ודאי לא רעיונות שמשקפים זרמים קבלים מרכזיים יותר, אבל גם על זה אין לי מקורות. לאור זאת, כמדומני שעד להופעת הבהרות מן הראוי למחוק. נרו יאיר • שיחה • ג' בתמוז ה'תשס"ט • 23:19, 25 ביוני 2009 (IDT)
replies: text: אכן כן. בברכה, Shayakir • שיחה. 09:35, 26 ביוני 2009 (IDT)
thread_title:  הפסקה "על פי חכמת הקבלה" 

message: אם מקור המצווה הוא בתלמוד, וכלל לא קיימת מצווה כזאת בתורה, כלומר בתרייג מצוות, מדוע אומרים ברוך אתה ה' אלוהינו?
הרי שאם אומרים ואין מצווה כזו בתורה, אמירה זו גובלת בכפירה!
replies: text: : לשואל ששכח לחתום ראה תשובה לשאלתך במאמר כאן - "חירות ואור", המאמר מסביר מדוע מדליקים נרות בחנוכה ובין היתר מתייחס בפרק 6 לשאלתך.מי-נהר - שיחה 02:15, 2 בדצמבר 2009 (IST)
thread_title: אשר ציוונו להדליק נר של חנוכה?!

message: היה כתוב בערך שמצות נר חנוכה היא השניה בחשיבותה במצוות החנוכה, אחרי ההלל, והבא כמקור הרמב"ם הל' מגילה וחנוכה ג,ג. כיון שכל אחד יכול לראות שהרמב"ם שם אינו אומר דבר שכזה - מחקתי את המשפט הנ"ל. בנילה - שיחה 01:49, 8 בדצמבר 2009 (IST)
replies: text: אם המשפט חשוד כמוטעה, זו הפעולה הנכונה. אם יש סבירות שהוא נכון, עדיף להשאיר את המשפט, להסיר את ה"מקור" ולהוסיף . ‏odedee • שיחה 02:09, 8 בדצמבר 2009 (IST)
replies: text: :המשפט נראה לי מוטעה. שתי המצוות הן מדרבנן, ולא ידוע לי על דירוג של מצוות דרבנן לפי דרגת חשיבותן. בנילה - שיחה 02:18, 8 בדצמבר 2009 (IST)
replies: text: :: חבל שאתה מחווה דעתך ומשנה מידע בנושא שאינך מבין בו !

text: ::א. מצוות ההלל בחנוכה לפי דעות רבות היא מדאורייתא כגון לפי בעל הלכות גדולות, ר' דניאל הבבלי , וכן לפי שיטת החתם סופר כמובא בשו"ת יו"ד סי' רל"ג .

text: ::ב. אפילו לשיטת אלה שאומרים שההלל בחנוכה הוא מדרבנן ביניהם הרמב"ם שלפיו כל הלל הוא מדרבנן, מצוות ההלל בחנוכה היא התקנה העיקרית בחנוכה, כפי שמשתמע בדבריו בהלכות חנוכה בפרק ג' הלכה ג' וכמובן כפי שכתוב במפורש בתלמוד במסכת שבת דף כא' ע"ב. מי-נהר - שיחה 23:24, 9 בדצמבר 2009 (IST)
replies: text: :::א. הדעה שהלל בחנוכה הוא מדרבנן אינה הדעה המקובלת. רוב הראשונים נקטו כדברי הגמרא בברכות יד,א שהלל דרבנן. ראה במיוחד רבי אברהם בן הרמב"ם בשו"ת מעשה נסים סימן א' (שדחה את דברי רבי דניאל הבבלי) ואת הנצי"ב בהעמק שאלה כו,א שדחה את דברי החתם סופר. עוד הרבה ראשונים נקטו בסתם שהלל דרבנן.

text: :::ב. לגבי דעת בעל הלכות גדולות - אמנם הוא מזכיר את ההלל ברשימת תרי"ג מצוות שלו, אך הרמב"ן (ספר המצוות שורש א') כותב שגם הוא מסכים שזו (ועוד מצוות נוספות שמנה, והרמב"ם הקשה עליו בעניינם) מצווה דרבנן, אלא שאפשר למנות גם קצת מצוות דרבנן במניין תרי"ג. בכל מקרה, בה"ג מונה גם את מצוות נר חנוכה במניין תרי"ג מצוות, ולכן תמוה בעיני שאתה מביאו כסמך לדעה שהלל חשוב מהדלקת נר חנוכה.

text: :::ג. גם החתם סופר שציינת לא אומר בצורה נחרצת שהלל דאורייתא, אלא ש"אפשר" שהוא דאורייתא.

text: :::ד. ועתה לטענתך העיקרית, שמהגמרא שבת כא,ב ומהרמב"ם מגילה ג,ג מוכח שהתקנה העיקרית היא ההלל. אני מניח שכוונתך היא ללשון הגמרא "לשנה אחרת קבעום ועשאום ימים טובים בהלל ובהודאה" ולדברי הרמב"ם "ומפני זה התקינו חכמים שבאותו הדור שיהיו שמונת הימים האלו שתחלתן מליל חמשה ועשרים בכסלו ימי שמחה והלל", ואתה מבין שכוונת הגמרא והרמב"ם היא שזה עיקר היום, והדלקת הנרות משהו משני.

text: :::לדעתי הבנה זו אינה נכונה, משום שלדבריך צריך לומר שגם על הנסים היא מצוה חשובה יותר מהדלקת הנרות, שהרי עשאום ימים טובים בהלל ובהודאה, שזה על הנסים כמו שפירש רש"י, ואם כן הדלקת נר חנוכה יורדת כבר למקום השלישי! וכמדומני שאין בר דעת שיאמר שהוספה משנית בתפילה, שאם שכחה אינו חוזר - היא עיקר תקנת חנוכה יותר מהדלקת הנר.

text: :::לכן נראה לי ברור שאין כוונת הגמרא (והרמב"ם) שפרטים אלה הם עיקרו של היום יותר מנר חנוכה, אלא שפרטים אלה הם המגדירים את מהותו של היום - יום שעניינו להלל ולהודות לה', ובעצם גם הדלקת הנרות נעשית כחלק מעניין זה של הלל והודאה, שעיקר מטרתה - פרסום הנס, והרואה את הנרות מהלל ומודה לה' על הנס. אדרבה, מצווה מעשית שבאה לבטא רעיון רוחני היא בעלת תוקף רב יותר מאמירה שאין עימה מעשה.

text: :::אי אפשר לכתוב שעשאום ימים טובים בהלל ובהודאה ובהדלקה, שהרי הדלקת נר כשלעצמה - אינה מבטאת את תוכן היום, שהרי לפעמים אדם מדליק נר גם סתם בשביל שיהיה לו אור, והדלקת נר שבת היא משום שלום בית; אבל זה לא אומר דבר בעניין היחס בין שתי המצוות, ומי חשובה יותר.

text: :::בלשון הרמב"ם הדברים נראים לי רחוקים עוד יותר, שהרי הוא כותב: "ומפני זה התקינו חכמים שבאותו הדור שיהיו שמונת הימים האלו שתחלתן מליל חמשה ועשרים בכסלו ימי שמחה והלל ומדליקין בהן הנרות בערב על פתחי הבתים בכל לילה ולילה משמונת הלילות להראות ולגלות הנס" - כלומר הוא מדגיש בצורה מיידית שגם הדלקת הנרות היא חלק מהותי מהיום. ניתן לומר שהסדר בדבריו מלמד על סדר החשיבות, אך זה נראה לי דיוק קלוש, ובכל מקרה יש להסביר זאת כפי שהסברתי לעיל את דברי הגמרא.

text: :::לשם דוגמא: חג הסוכות מוגדר כ"זמן שמחתנו", אך זה לא מאפשר לנו לומר שמצוות שמחת יו"ט היא המצווה העיקרית של חג הסוכות, ושאר  מצוות החג (סוכה, לולב מוספי החג) הן משניות בחשיבותן ביחס אליה.

text: :::גם אם מטעם כלשהוא אתה סובר שהסברך בגמרא וברמב"ם הוא הנכון, לא מדובר בהסבר הכרחי, ולכן אי אפשר לכתוב כעובדה שהדלקת נר חנוכה היא משנית בחשיבותה. בשביל זה צריך מקור מפורש בראשונים שמשווה בין שתי המצוות ואומר שהמצווה העיקרית בחג היא קריאת ההלל, והדלקת הנרות - משנית לה.

text: :::ה. גם לדבריך, הניסוח "מצוה זו היא השניה בחשיבותה בחנוכה" - אינו הולם. מצוה עיקרית יותר אינה בהכרח מצוה חשובה יותר.

text: :::ו. לסיום אעיר: קביעתך לגבי אדם שאינך מכיר שאינו מבין בנושא מסוים, משום שהוא סובר אחרת ממך - אינה ראויה. בנילה - שיחה 10:18, 10 בדצמבר 2009 (IST)
בנילה שלום. ההתייחסות לחשיבות מצוות הדלקת הנרות הופיעה כבר קודם בערך כאן תוך שציינו בו שזו היא המצווה העיקרית בחנוכה לפיכך היה מקום לתקן זאת כפי שעשיתי. השאלה אם ההלל בחנוכה הוא מדאורייתא או מדרבנן אינה חשובה לענייננו והסיבה שציינתי דעות שההלל בחנוכה הוא מדאורייתא באה כדי לומר שכשם שקביעתך ששתי מצוות אלו הן מדרבנן אינה מדוייקת, כך גם קביעתך שאין הבדל בין מצוות ששתיהן מדרבנן אינה נכונה. (אמנם וודאי שמצד האדם הפרטי גם מצווה קלה יכולה להיות גדולה לאין ערוך ממצוה גדולה וחשובה ממנה כי מי יודע חשבונו של מקום אבל כאן ההתייחסות היא מצד חג החנוכה ואין כאן המקום להאריך.)
באשר לשאר טיעוניך כאן כמו לצערי במקומות אחרים הרי שהם מבוססים לרוב כדבריך על השערות על מנת שיתאימו לאופן בו הנושא מצטייר בעיניך ועל זה אי אפשר לקבוע או לשלול דברים. איני מתכוון לנהל דיונים על דיונים ברחל בתך הקטנה על דברים ידועים שהבאתי להם מקור. די במקורות אלו כדי להבין על מה תיקנו את ההלל ועל מה תיקנו את הדלקת הנרות , כאשר יודעים על מה תיקנו כל אחד ממצוות אלה וכיצד הם מצויינים ומוצגים במקורות אלו רואים את הייחס אליהם וביניהם. מי-נהר - שיחה 11:54, 10 בדצמבר 2009 (IST)

text: מי נהר שלום. אני מתפלא על תגובתך. ציינת מקורות בטענה שמוכח מהם דבר מסוים. דנתי במקורות על מנת להראות שהדבר אינו מוכח מהם, ודבריך אינם אלא השערה. כתגובה אתה לא מתייחס שום התייחסות עניינית לדיון במקורות, ומסתפק באמירות כלליות כאילו מדובר "בדברים ידועים שהבאת להם מקור". בנוסף, אם יש לך טענות (ממוקדות, לא אמירות כלליות) על דברי במקומות אחרים, אתה מוזמן להעיר עליהם שם. בנילה - שיחה 13:05, 10 בדצמבר 2009 (IST)
replies: text: :אני מצטרף לדברי בנילה שמשפט זה תמוה מאוד, ולכל הפחות הוא בגדר מחקר מקורי. אני-ואתה • שיחה 03:58, 19 באוגוסט 2010 (IDT)
thread_title: חשיבות המצווה

message: אין להדליק את החנוכיה במקום אחד ואחר כך להעבירו למקום שבו הוא אמור להיות, מפני ש"הדלקה עושה מצווה" ולא ההנחה, ולכן יש להדליקו במקום שבו הוגדרה מצוותו.
thread_title:  masculine? 

message: מקובל לחשוב שנרות חנוכה נתקנו מיד לאחר "נס פך השמן", בו דלק פך שמן, שהספיק ליום אחד, במשך שמונה ימים. הדבר קצת תמוה לאור העובדה שבית הלל ובית שמאי נחלקו האם את הדלקת שמונת נרות חנוכה יש לפתוח מנר אחד ולהוסיף בכל יום נר אחד עד לשמונה, או לפתוח בהדלקת שמונה נרות ולהפחית בכל יום עד שמסיימים בנר אחד.כיצד ייתן שמנהג שהיה מקובל מאות שנים נשנה פתאום במחלוקת?
האם ייתכן כי תקנה זו של הדלקת נרות תוקנה על ידי בית הלל ובית שמאי עצמם? (כלומר, במאה הראשונה לספירה).
סיוע להשערה זו ניתן למצוא בספר חשמונאים, בו מתוארים הניצחון והחגיגות שאחריו:  איה אזכור תקנת הדלקת הנרות? כנראה שתקנה זו כלל לא תוקנה בתקופת נצחון המכבים אלא בתקופה מאוחרת יותר - תקופתם של בית שמאי ובית הלל. גוונא • שיחה • פנים חדשות לערכי הלכה 23:36, 1 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: איך נתקעת דווקא על נרות חנוכה? אני יכול למצוא לך בשקל עשרים קושיות יותר טובות מהסוג הזה בדיוק. הרי המצווה היא נר איש וביתו ובית שמאי ובית הלל חלקו ביניהם רק על המהדרין מן המהדרין. איש לא טען ואין שום סיבה לחשוב שהמהדרין מן המהדרין היו חלק מהתקנה המקורית. וגם נר איש וביתו אין סיבה לחשוב שנתקן ישר אחרי נס פך השמן. הרי כבר בפורים כתוב לשנה אחרת תקנו. אם כבר, תשאל על נס פך השמן אם בכלל היה ואם לא רק משל היה לנצחון של הרצון של מתי מעט טהורים והיכולת שלהם לנצח בשמונה קרבות. וכבר אמרו על זאת רבותינו זצ"ל. ואגב, איך זה שחגי ניבא על חידוש בניית המקדש בכ"ד כסלו? האם החשמונאים פשטו ידיהם בדברי הנביא? ואולי כדאי עם הקושיות לחכות לפסח ובחנוכה לתת לתינוקות לישון? חג שמח, גם אם חג איננו ומפני חטאינו חגיגה אין. עדירל - שיחה 00:25, 2 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :מה שאני לא מבין זה למה אתה מפריע! אתה הרי מסכים עם זה...

text: :הכל אגדות, השאלה רק איך הן מתיישבות אלו עם אלו... גוונא • שיחה • פנים חדשות לערכי הלכה 00:34, 2 בדצמבר 2010 (IST)
חנוכה שמח. גוונא היקר אתה מבלבל בין שני דברים שונים . יש את העניין של הדלקת נרות בחנוכה במשך שמונה ימים. ויש את העניין של כמה נרות צריך/משובח להדליק בכל יום ובאיזה סדר. כידוע מעיקר הדין מספיק להדליק נר אחד בלבד בכל יום.
לכן הדיון של בית הלל ושמאי אינו על עצם הדלקת הנרות ולכן אינו ראיה כלל. כמו כן התלמוד עצמו מלא בשאלות כגון מהו האתרוג וכי לא קיימו ארבעת המינים כל שנה עד לתלמוד ? אלא שלשאלות אלה יש משמעות וצורך אחרים מאשר ללמד את דיון החיוב. בכל אופן אכן לא ברור באיזה שלב התקבל המנהג להדליק נרות ומהו מקורו ההלכתי האם מקורו ממנהג העם או מקורו מתקנת חכמים כפי שדנה על כל הגמרא במסכת שבת דף כג עמ' א' בשאלה על נוסח ברכת הדלקת נר חנוכה היא שואלת ועונה היכן ציוונו, אך ייתכן גם שהדלקת נרות החנוכה קדמה עוד לפני החשמונאים בכלל. וראה מאמר מרתק על כל זה כאן. בברכה מי-נהר - שיחה 00:35, 2 בדצמבר 2010 (IST)

text: חנוכה שמח גם לך! הטענה שלי היא שבכלל לא הייתה הדלקת נרות בזמן החשמונאים, וכל התקנה היא מדברי בית הלל ובית שמאי.

text: לא הבנתי את הסברך לגבי אתרוג...

text: מה שהרב שרקי כותב זה דרושים נחמדים, אני לא קונה את זה באמת שאדם הראשון וכו'. גוונא • שיחה • פנים חדשות לערכי הלכה 00:39, 2 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: : דבר נוסף כידוע אנו מדברים על תורה שבע"פ ומה שאתה מתייחס זה לשלב בו הועלתה בכתב בשם מי שזכרו שאמרו אך אין זה אומר שהדעות הללו התחילו בזמנם ולא היו במחלוקת גם קודם לכן והועברו מדור לדור לפי בתי המדרש השונים לשיטותיהם. מי-נהר - שיחה 00:41, 2 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: ::האתרוג הוא דוגמה לדיון במסכת סוכה מהו האתרוג כאילו שלא יודעים מהו למרות שברור שכל שנה קיימו את מצוות ארבעת המינים זאת אומרת שהכרת המתודיקה של התושב"פ לא מאפשרת לך להסיק מדיון או מחלוקת שהמצווה לא התקיימה קודם לכן. בנוסף לכך הוסבר מדוע אינך יכול גם לייחס דין מסויים לזמן מסויים שלא נאמר במפורש שהוא תוקן בימיהם. כמו כן אינך צריך לקבל כל ענין במאמר של הרב שרקי (אבל יש לא מעט מה ללמוד שם בהלכה והגות - אדם הראשון ושאר העניינים המטאפיזיים אינם כפשוטם ולכן אתה לא אמור "לקנות" אותם אלא לנסות להבין את סודם) אך זה לא סותר את הדברים האחרים שהסברתי שלא מהמאמר שלו לגבי עצם העובדה שבית הלל ושמאי לא נחלקו על עצם הדלקת הנרות אלא על היבט של הידור מצווה. אין שום בעיה שעד לימיהם לא הייתה הפריוולגיה לא הרוחנית ולא הקיומית, לצפות לקיום הידור מצווה שכזה. אנו מדברים על תקופה בה הדלקת נר אינה מותרות אלא צורך קיומי יום יומי עד כדי כך שדנים אם לאדם יש רק נר אחד בערב שבת מה צריך להלדיק נר שבת או נר חנוכה ועוד דנים בכל החומרים הבזויים ביותר להדלקה בה מותר/אסור להשתמש עד כדי כך כי לדרוש מהציבור דבר הנוגע לחומרי גלם כה נדרשים לקיום, מי יכול להתקיים בלי אור בשעות החושך ובמיוחד בימי החורף בהם הלילה ארוך. תקופת בית הלל ושמאי הייתה תקופה של חוסן כלכלי להבדיל ממה שהיה עד אז (ודרך אגב חוסן זה בא בזכות שחזרה מלכות לישראל מלכות החשמונאים שהפריחה בזמנם אפשרה גם פריחה תרבותית בארץ ישראל) מי-נהר - שיחה 00:50, 2 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :::דבר נוסף כשאתה אומר זמן החשמונאים אתה מדבר על תקופה ארוכה מאד עד לזמנם של בית הלל ובית שמאי שגם זמנם של בתי מדרש אלה לדורותיהם זה תקופה ממושכת, זאת אומרת אפשר שהדלקת הנרות באמת התקבלה מאוחר יותר מאשר בזמנו של יהודה המכבי ואחיו, אך אין זה אומר כאמור שהזה התקבל רק בזמנם של בית הלל ושמאי. גם אם זה התקבל בזמנם כהלכה מחייבת אין זה אומר שלא קיימו מנהג זה קודם לכן. מי-נהר - שיחה 01:10, 2 בדצמבר 2010 (IST)

text: א. לשיטתך, האם עד רבנו תם ורש"י לא הניחו תפילין?

text: ב. ממילא מדובר רק על המהדרין מן המהדרין, כך שסביר לומר שפעם לא היו כולם מהדרין מן המהדרין ובימי בית שמאי ובית הלל התעורר דיון מה עדיף. (ומצטער שלא קראתי את כל הדיון) ישרון - מה המצב? 06:17, 2 בדצמבר 2010 (IST)
הדיון פה קצת איבד את ערכו, ומשאלה היסטורית הוא גלש לדיון בית מדרשי. אתרום אם כן את שתי הפרוטות שלי להחזרת הדיון המקורי: ספר מקבים שנכתב סמוך למרד - מציין את יום ניקנור כחג שהותקן לזכר הניצחון. אולם הוא עבר שכתוב מאוחר - שהכניס לתוכו את תקנת חג החנוכה. וכם בימינו - זכר יום ניקנור אבד, זכר ספר החשמונאים אבד (מהקורא העברי), ואילו חג החנוכה הצעיר פורח ומלבלב, ללא מעט תכנים אי-היסטוריים. 
בנוגע לתפילין שהוזכרו - ממצאים ארכאולוגיים ממערות מדבר יהודה הבהירו כי היה קיים ריבוי צורות וגרסאות לפרשיות התפילין (ואין צורך לומר שדרכי כתיבתם, כמו צורת האותיות הלא מפותחת, אינה עולה בשום פנים עם ההלכה של ימינו), בכל מקרה - שיטת רש"י ושיטת רבינו תם מצאו את ביטוים בתפילין מאותה התקופה, ונראה כי שיטות אלו קדומות ביסודם. ‏Rex‏ • שיחה 08:18, 2 בדצמבר 2010 (IST)

text: ואם כבר היסטוריה של ההלכה, הרי לא מיותר לציין שהדלקת הנרות באמצע החורף היא קדומה מאוד, וזהו חג פגאני ידוע (המכונה במסכת עבודה זרה "אידו של אדם הראשון") המכונה "חג האורות", ושממנו השתלשל גם הכריסטמס. אגב כבר פלביוס יוספוס מספר על כך שהחג נקרא "חג האורים", רק שהוא כותב שאין לו מושג למה. הלל • שיחה • כ"ה בכסלו ה'תשע"א • 08:25, 2 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :הדיון לא גלש ובוודאי לא איבד מערכו , השאלה עצמה יצאה ונבעה מנסיון להבין מה המשמעות ההיסטורית של הופעת המחלוקת בין בית הלל לשמאי בענין הדלקת נרות חנוכה. והוסבר מדוע המסקנות שניסו להסיק מניתוח התוכן אינה נכונה, כלומר לא ניתן לקבוע קביעה כזו מנתונים אלה. לא ברור מדוע אתה קורא לחג החנוכה שבידינו צעיר עד איזה גיל הוא נחשב צעיר ? יש כאן חזרה קבועה של טעות שעושים אלה שמחפשים חומר ממשי כדי לאשש קיומו של דבר מזמן מסויים, שחוזרים וטועים לטעון שזה ראיה לאי קיומו של הדבר בזמן שקדם לממצא שבידם. בשעה שעליהם לדייק ולומר שידוע להם שמנקודה זו יש אישוש אך לפני כן לא ידוע. אמנם יש מתודות לחזק או לשלול תיאוריה על אי קיומו של דבר גם בזמן שאין לנו מידע ממשי מובהק לגביו אך במקרה שלנו המידע הקיים אינו מספיק לכך מלבד לחבר אותו להשערות שיש לכאן ולכאן.

text: :חבל שלא מבדילים בין תיאור העובדות הארכיאולוגיות לבין המסקנות המשוערות העולות מהן. קיים מרחק בין עובדות מחקריות המציגות קטע של המציאות לבין המסקנות הגורפות העולות מהן על תחום שלם והמשתמשים במחקר צריכים לדייק בהצגת החלקים השונים של התוכן שהם מתארים ומתייחסים אליו מי-נהר - שיחה 14:10, 2 בדצמבר 2010 (IST)
הערה קטנה, כל הדיון יכול להיות בעייה מטרידה למי שדברי חז"ל אינם אמינים עליו כלל, או די הצורך, לא כך הדבר למי שדברי חז"ל אמינים עליו מעל לכל ספק, חנוכה שמח. טיפוסי - שיחה 14:01, 2 בדצמבר 2010 (IST)

text: אך גם בעיה למי שלא שואל שאלות כלל ונותן לכל הבנה שגויה בהבנתו את דברי חז"ל להישאר רק בגלל שנאמנים עליו דבריהם. מי-נהר - שיחה 14:10, 2 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :על מנת למנוע הבנה שגויה, יש לעיין בפירוש רש"י תוספות ועוד ראשונים, ולעיתים אף פירוש המהרש"א, הגיוני? טיפוסי - שיחה 14:13, 2 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: ::לא הבנתי למה בדיוק מתייחסת הערתך האחרונה טיפוסי, ואיננו חולקים בדבר מקומה המרכזי של היסוד של "אמונת חכמים". אך דיון על כך אכן יהיה כבר סטייה וגלישה מעיקר הדיון בו השתתפו כולם אפשר להמשיך בדף שיחה אישי. חנוכה שמח מי-נהר - שיחה 14:17, 2 בדצמבר 2010 (IST)
זה המקום להזכיר, שהיה היו פעם ימים, בהם דפי השיחה של ויקיפדיה היוו במה לקידום הידע ולאיכותו. בטרם הפכה ויקיפדיה במה לתאיסטים שנישבו, שלא קרו ולא שנו, וכמעשה "דל גאה" החלו להפיץ את בורותם חוצה. אנציקלופדיה אאוט, אורתודוכסיה 2010 אין. ‏Rex‏ • שיחה 07:04, 3 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :::הדיון הזה נכתב בכיכר העיר יש לך תלונות פנה לדוד שי שהעביר אותו משם לכאן. ובאשר לנוהגך הקבוע להשתלח במתדיינים בדפי השיחה ומתייחס לתוכן תורני כאילו אין זה סוג של ידע ומידע תוך שאתה מכליל ומדביק את כל התגובות למקשה אחת, הרי שחוסר הסובלנות שלך וזלזולך המופגן כלפי בני אדם ככל אדם הזכאים להתבטא במיזם חופשי זה, אינם עולים בקנה אחד אם מדיניות התנהגות בין חברי הקהילה בויקיפדיה. כשאור מנסה לכבות אור אחר מקבלים חושך כמו שניסו לעשות היוונים בחכמתם. מי-נהר - שיחה 13:06, 3 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: ::::אתפס לסוף דבריך: "כמו שניסו לעשות היוונים בחכמתם". אמירה זו לבדה משקפת את הפצת הבורות עליה דיברתי. אם אין לך מושג מה רצו לעשות היוונים, מה הם עשו, ומי היו הגורמים הדומיננטיים שגרמו לעימותים בתקופת החשמונאים - אין זה מצדיק שתטיף את פסולת העגלה התיאולוגית הריקה (מעגינות היסטורית). ואם דיון היסטורי זוכה להטפות על כך ש"דברי חז"ל אמינים מעל לכל ספק", מפי ראש וראשון לבורים שבויקיפדיה, הרי שאין לי מה להוסיף.  ‏Rex‏ • שיחה 00:35, 4 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :::::מום שבך אל תאמר לחברך, וכל הפוסל במומו פוסל, קבל זאת כאזהרה רשמית, לפני נקיטת הליכים מקובלים טרם חסימה מעריכה במיזם. טיפוסי - שיחה 17:03, 5 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :::::::להבדיל ממך, נקעה נפשי מססמאות חסרות הקשר ענייני, המחפות על חוסר יכולת ביטוי. ולענינינו - אני לא מפיץ בורות, אתה כן. אז אתה תיאלץ להפסיק - לפני שהקהילה תקיא אותך מקרבה. ‏Rex‏ • שיחה 19:35, 5 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: ::::::::הנה כי כן, הגיע העת, שתפסיק, אחת ולתמיד, להשתלח באובססיביות נגד כל מי ומה שזר לך ולהשקפת עולמך. טיפוסי - שיחה 13:37, 7 בדצמבר 2010 (IST)
replies: text: :::::::::הכי קל לטעון לרדיפה אישית, יותר קשה להבין שהסיבה לרדיפה היא הבעייתיות בעריכות שלך, הסגנון הכה בעייתי שלהם, העברית הירודה והבלתי מובנת בעליל, חוסר ידע נרחב המשתקף בעריכות והפוגע בערכים הרלוונטיים, בקיצור - היכן שאתה נוגע פגיעתך רעה. להבדיל ממך, יש כאן מניין ויותר של משתמשים שגם "זרים לי בהשקפת עולמם", אולם הם תורמים ומפרים את ויקיפדיה - ולמרבה הפלא - אותם איני "רודף באובססיביות", כך שטיעון "עלילת הדם" הגלותי המסורתי אינו מחזיק מים. ‏Rex‏ • שיחה 20:12, 7 בדצמבר 2010 (IST)
thread_title:  מתי תיקנו להדליק נרות חנוכה? 

message: ציינתי את חג המולד, שכן במקורו הפגאני (הוספתי לערך) הוא היה קשור בתחייתה של השמש. אגב, לא בטוח שפולחן אלי השמש, שהיה נפוץ מאד ברומא, מצרים והעולם ההלניסטי, בהם חגגו את החג בצורתו הפגאנית, לא היה חג השמש קדום מחנוכה.
אגב, גם אם כן, ציינתי בכוונה את הגישה הביקורתית רך ורק לגביי מצוות הדלקת הנרות. ידוע לי שיש קשר בין תאריך החג (כ"ה בכסלו) לבין חג כלשהו שהיה ליוונים באותו תאריך והחשמונאים עשו "דווקא" ליוונים והכריזו באותו יום על ניצחון.
לגביי מקור, קצת בעיה בשבילי להשיג כרגע, כי למדנו את זה בשיעור על ראשיתה של הנצרות, אבל אני מקווה תוך ימים להשיג אותו. Green Heart - שיחה 14:55, 16 בדצמבר 2011 (IST)
replies: text: תודה על ההסבר. האמנם חג המולד הוא חג בעל מקורות פגאניים? אם כן, מדוע אין זכר לכך (ככל שהבנתי) בערך חג המולד? --Jys - שיחה 15:00, 16 בדצמבר 2011 (IST)
replies: text: :יש הסבר בערך חג המולד (בעברית), תחת הכותרת 'מקורו של החג', אבל הוא די מתומצת. התעלמות מהמקור הפגאני של חג המולד היא לוקה בחסר מקרה הטוב, ורשלנית במקרה הגרוע. אם ראית את הסרט zeitgeist הראשון, את החלק של הדת, אתה יודע במה מדובר. אם לאו - אני ממליץ לך לראות. Green Heart - שיחה 15:47, 16 בדצמבר 2011 (IST)
thread_title:  חנוכה וחג המולד 

message: הרב קוק זצ"ל כתב הסבר נוסף למחלוקת בעין איה על המקום. מי שיכול לסכם אותו ולהכניס את זה לערך - יבורךמשה צבי בראלי - שיחה 20:52, 23 בדצמבר 2019 (IST)
thread_title:  מחלוקת בית הלל ובית שמאי 

message: אם כבר עוסק הדף בדין הדלקת הנרות, האם לא נכון להזכיר שאת הפתילות יש לשרוף או לקבור ולא לזרוק? חפץ בחיים - שיחה 17:31, 24 בדצמבר 2019 (IST)חפץ בחיים
replies: text: א. כרגע אין כל כך פסקא שבה רלוונטי להזכיר את זה. ב. זה לא מוסכם על כולם. ראה למשל בפניני הלכה שכתב שאפשר לזרוק. האמת היא שהמקור היחיד שראיתי שאומר שצריך לשרוף את הפתילות זה הקיצור שולחן ערוך. וגם ממנו לא משמע האם זה לשרוף לאפוקי מלהשתמש, או לאפוקי מלזרוק.david7031 • שיחה • כ"ו בכסלו ה'תש"ף • 17:47, 24 בדצמבר 2019 (IST)
thread_title:  שריפת הפתילות 

message: יש לכם טעות במינוח
בזמן ההדלקה כתבתם "ספרד", אתם מתכוונים לספרדים או לעדות המזרח.
כשכותבים "ספרד", הכוונה לנוסח תפילה ספרד, שמתפללים האשכנזים החסידיים והדתיים לאומיים.
replies: text: נכון, הם מדליקים בצאת. דרדק • שיחה • כ"ח בכסלו ה'תשפ"ב • 17:48, 2 בדצמבר 2021 (IST)
thread_title:  מינוח "ספרד" בפסקה של זמן ההדלקה 

message: קטגוריה:ערכים שיש לתקן בהם קישורים חיצונייםשלום עורכים יקרים,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר ב שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*https://aleppojews.co.il/%D7%9B%D7%9E%D7%94-%D7%A0%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%9E%D7%93%D7%9C%D7%99%D7%A7%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94 נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20211201184824/https://aleppojews.co.il/%D7%9B%D7%9E%D7%94-%D7%A0%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%9E%D7%93%D7%9C%D7%99%D7%A7%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94/ לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 07:59, 9 במאי 2023 (IDT)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (מאי 2023)