שיחה:אמיגדלה

message: "עם זאת, עליה ברמות הדופמין של הטגמנטום הגחוני לא בהכרח מובילות לתחושה טובה. זאת משום שהיא יכולה לעורר באמיגדלה פעילות המקושרת לצפיה לסכנה ולא רק ציפייה לגמול"
העובדה שרמות הדופמין באמיגדלה עולה איננה מוכיחה שהדופמין מפעיל קולטנים באמיגדלה הקשורים לתחושה רעה או לציפייה לסכנה, יתכן שמדובר בהשערה לא מבוססת. 
ידוע שהדופמין מופרש בין היתר לאמיגדלה בתגובה לגמול חיובי דווקא, ועם זאת הדבר יוצר תחושה טובה ואף התנייה חיובית שתעורר ציפייה לגמול חיובי בעתיד. אך בניגוד להתניית  חיזוק שמוסברת היטב, לא מצאתי איזכור לאופן שבו הדופמין מעורב ביצירת רגשות שליליים ובהתנייה שלילית. גם לא סביר שרגשות שליליים והתניה שלילית נוצרים גם הם באמצעות עליה ברמת הדופמין באמיגדלה. כי אם כן אז צריך להסביר כיצד האמיגדלה יודעת להבחין בין גמול חיובי לשלילי בזמן שהמשוב דומה.
סביר יותר להניח שהתנייה שלילית נוצרת על ידי המצב ההפוך, קרי על ידי ירידה בהפעלה הטונית של הדופמין בתגובה לגמול שלילי, וזה מה שמביא לרגשות שליליים ולהתנייה שלילית. טונוס נמוך של דופמין ידוע כמקושר עם מצב רוח ירוד ודיכאון, מה שיכול לחזק את ההשערה שהוא מעורב גם בקידוד התנייה שלילית. מה עוד שהתנייה קלאסית שלילית וגם התנייה חיובית מקודדים באמיגדלה, כך לפי הערך באנגלית, כדאי לתרגם. מה שמעניין כי ניתן היה לחשוב שהאמיגדלה מקושרת רק לכאב. אז קרוב לוודאי שהעליה ברמת הדופמין באמיגדלה כתגובה לגמול חיובי מביא בה לקידוד ההתניה החיובית מה שמסביר מדוע האמיגדלה שמזוהה בעיקר עם כאב, מקבלת משוב דופמין גם כתגובה לגמול חיובי, ומה שמסביר גם מדוע בכלל האמיגדלה זקוקה לדופמין ומייתרת את ההשערה המובאת בציטוט. ולעומת זאת ירידה ברמת הדופמין באמיגדלה משמש כמשוב לגמול שלילי ומביא לקידוד התנייה שלילית. 
אז כדאי למצוא מידע בנוגע להתנייה שלילית, איך היא נוצרת באמצעות דופמין או בלעדיו, זה יוסיף הרבה וישלים את התמונה. כמו כן יש לבחון שוב את המקור ממנו הובא הציטוט למעלה, ולבדוק על מה הוא מתבסס, להבהיר, או למחוק לפי הצורך.
replies: text: אין צורך למחוק כי יש מקור מבוסס לאמרה הזו - ראה את הערות השוליים. בנוסף, למיטב ידיעתי אין כזה דבר "התניה שלילית". יש גמול חיובי או שלילי - אבל שניהם מתגמלים. Chenspec - שיחה 23:28, 25 בדצמבר 2018 (IST)
replies: text: :הכוונה היא להתניית פחד שהגמול השלילי הוא הגורם לו. בכל אופן הציטוט הזה לא עולה בקנה אחד עם הידע הקיים למיטב הבנתי, כפי שכתבתי.--קניגס - שיחה 08:59, 26 בדצמבר 2018 (IST)
replies: text: ::אני לא חושבת שאתה מבין את המשמעות של חיזוק שלילי.... Chenspec - שיחה 17:26, 26 בדצמבר 2018 (IST)
replies: text: :::כתבתי גמול שלילי ולא חיזוק שלילי. אלו שני דברים שונים.--קניגס - שיחה 19:56, 26 בדצמבר 2018 (IST)
replies: text: ::::מה ההבדל? Chenspec - שיחה 14:10, 27 בדצמבר 2018 (IST)
replies: text: :::::אני לא בטוח שאת שואלת ברצינות. הגמול השלילי (עונש) נועד לעכב התנהגות. והחיזוק השלילי (סילוק העונש) נועד לחזק התנהגות.
replies: text: :::::: גמול זה לא עונש. עונש זה עונש. Chenspec - שיחה 07:37, 28 בדצמבר 2018 (IST)
replies: text: ::::::: "קְבִיעָה גמול שלילי למי שביצע פשע, עבירה או מעשה שלילי; הַעֳנָשָׁה" מתוך מילוג
למיטב ידיעתי בספרות המקצועית לא מתייחסים לגמול או חיזוק שלילי במובן של הענשה ובכל מקרה אני לא חושבת שזה קשור לנכונות של המשפט שציינת. בו נשמע מה דעתם של  ו Chenspec - שיחה 13:55, 29 בדצמבר 2018 (IST)

text: ראוי לציין שהדיון המרכזי הוא הציטוט המובא בראש הדיון. ולא הדיון השולי על סמנטיקה, שנכונה יותר לבעלי ידע בשפה העבריתקניגס - שיחה 20:28, 29 בדצמבר 2018 (IST)

text: המקור בהערות השוליים הוא ספר (Child development at the intersection of emotion and cognition. Human brain development) שם נכתב כך: "The relation between dopamine and incentive motivation is epitomized by the self-administration of stimulating drugs (such as cocaine) that are thought to increase dopamine activity in corticostriatal circuits. However, dopamine activation doesn’t necessarily feel good. First, VTA dopamine travels to the amygdala as well as the striatum, where it may enhance activation relative to anticipated threats, not just rewards. Second, high levels of incentive salience, mediated by the striatum, are probably experienced as desire and even craving rather than the euphoria produced by psychostimulant drugs. A critical distinction between wanting and liking is now accepted by many neuroscientists, based mostly on the work of Berridge (e.g., Berridge & Robinson, 1998), and these authors have convincingly demonstrated that dopamine is critical for wanting something, but liking something may depend more on opioid systems (Berridge & Robinson, 1998; Panksepp, 1981). Finally, the incentive-sensitization theory of drug addiction builds on the idea that wanting and craving fall along the same continuum of dopamine response, indexing need or desire but not pleasure or satisfaction (Robinson & Berridge, 1993)." מציע להשאיר. Tsabarn - שיחה 20:16, 30 בדצמבר 2018 (IST)
replies: text: :בלי קשר לכך שהנושא ראוי בהחלט למקום בויקיפדיה, אם כי הייתי משנה כמה דברים. קראתי בעבר על המחקר של בריג'. מה שהוכח הוא שאין קשר בין הפרשת דופמין להנאה חושית (הוכח על ידי ליקוק שפתיים של חולדה חסרת דופמין בתגובה לאוכל). לא הוכח שאין קשר בין הפרשת דופמין להנאה רגשית כמו לתחושות סיפוק ושמחה. כך שהמחקר לא יכול לבטל מחקרים אחרים שהוכיחו שירידה ברמת הדופמין מביאה לירידה בהנאה הרגשית, ואף מקושרת לדיכאון. לא הבנתי על מה מבוססת המסקנה הגורפת של המחקר.קניגס - שיחה 09:33, 31 בדצמבר 2018 (IST)
לדעתי יש לצטט ולהפנות אל המחקר עצמו, ולא לספר. למעשה לא הבנתי כלום מהטקסט ומהטיעון הראשון שנוסף בספר, אם אין הסבר נרחב וברור יותר אין טעם לצטט אותו. קניגס - שיחה 10:20, 2 בינואר 2019 (IST)
thread_title: תפקיד הדופמין

message: לעורכי הערך, הרבה מההערות שולים המפנות למקורות לא מציינות עמודים כלל מה שמוציא את המשמעות מנתינת הפנייה. Shaishyy - שיחה 02:42, 16 ביולי 2019 (IDT)
replies: text: למיטב ידיעתי על פי כללי הכתיבה האקדמית צריך לתת עמוד מדוייק רק עבור ציטוטים. עבור מאמרים נהוג לתת את טווח העמודים של המאמר בתוך כתב העת ועבור ספרים לא נהוג לציין עמודים בכלל (אלא אם רוצים לכוון לפרק מסויים וגם אז מדובר בטווח עמודים בדומה לנוהג עבור מאמרים). Chenspec - שיחה 12:38, 22 ביולי 2019 (IDT)
thread_title:  הערות שוליים 

message: כתוב שפגיעה באמיגדלה יכולה להרגיע רעי מזג. לא טעות? אולי חמי מזג? קניגס - שיחה 15:18, 22 באפריל 2020 (IDT)
thread_title:  חמי רעי