שיחה:החברה להגנת הטבע

message: צעדות הן מאין הפגנות, אולי כדאי לנסח מחדש? אולי הכוונה הייתה לצעדות שהם לא צעדה בנוסח "ממוזיאון תל אביב לקריה" אלא צעדת (טיול) מסביב לכינרת. (Eviv 00:47, 19 יוני 2006 (IDT))
replies: text: צעדה אינה הפגנה, יש הפגנות הכוללות בתוכן צעדות.Motyka 01:42, 19 יוני 2006 (IDT)

message: בשנותיה הראשונות ,החל משנתה השלישת ,פעלה החברה יחד עם משרד החינוך הקימה לשכות ייעוץ והשתלמות ,הפיקה עיתונות ילדים (פשוש) ונוער (סלעית) הקימה בתי ספר שדה וביניהם בתי ספר שדה עירוניים ,הפעילה חוגי סיור וחוגי טבע ,השתלמויות מורים ,במסגרת זו היכנה תכניצ בנושא הטיולים המכללות להוראה ,הנקימה,יחד עם הקרן הקיימת מרכזי שדה ביערות חולדה, קדימה, בצת, סעדים ועוד ,הפעילה את וועדות הטיולים המחוזיות והארצית,סייעה בהכנת מסלולי טיול חמחנוצת הקבע של תנועות הנוער ברמל, בעתלית, וכ',היתה שותפה בהקמת הש.ל.ח והקשימה ארוכה .נחברה ,יחד עם משרד החינוך הפעילה שני מכונים להדרכה בשדה ,הפיקה פרסומים לפעיחלויות שדה -ירחון ורבעון .הרשיארוכה .במסגרות אלה פעלו,במהלך השנים עשרות מבוגרים ומאות מורות חיילןת .  
החברה שימשה משענת למשרד החינוך בנושאי חינוך וטיול ששילבו נושאי ידיעת הארץ וסביבה .
משרדחינוך נשען בנושאים אלה על החברה ןלא הקים מערכת מקבילה .לאחר כארבעים שנות שיתוף עברה החברה להתמקד עיקר בחינוך סביבתי ומרבית. למעשה כל מערכוצ הסיוע למורים בטלה באחת .
החברה כאילו שכחה את מעשיה בנושאי ידיעת הארץ (חינוך סביבתי אינו אלא חלק לא גדול מבמהחינוך להכרת הארץ )וכך גם בוטלו בבת אחת כל מעכרות הייעוץ וההשתלמות .
החברה 'מחקה' םרק זה בתןלדותיה .ספק אם מצוי מידע על כך בארכיון .אין כלל קשר עם המורות חיילות ועם עובדי לשכות הייעוץ .החברה לא הפנתה מבטה לאחור ,לא חשה אחריות למה שקורה עכשיו במערכצ החינוך ומסתפקת בעבודה עם בתי ספר העוסקעים בחינוך סביבתי בהנחה שהוא, חינוך נהסביבתי, 'משרת' גם את החינוך להכרת הארץ .כן החברה גם מספקת הדררכות בטיולים השנתיים בכותרת טיילות חינוכית.
גם אלו עובדות הנוגעות לחברה וספק אם הן לזכותה
thread_title:  החברה להגנת הטבע וטיולי מערכת החינוך (רקויום)  

message: להלן ביקורת על הערך כפי הוא כתוב כיום. חסרה הביקורת המרובה הקיימת נגד החברה להגנת הטבע ועמדותיה כיום. חסרה פרספקטיבה הסטורית והתבוננות בשלבים ובשינויים שעברו עליה בשנים האחרונות. משום כך הערך אינו משקף כלל את החברה להגנת הטבע כפי שהיא כיום, אלא את החברה כפי שהיתה ועדיין תדמיתה, לעין שאינה בוחנת, כך. חסרה התייחסות לחלופות הרבות ולשינוי שחל בהיבט ובמבט הציבורי על נושא שמירת הטבע וחיזוקו. ועתה אפרט:
=== חברה להגנה משפטית ===
בשנים האחרונות החברה להגנת הטבע עברה לאידיאולוגיה "משפטנית". ישנה ביקורת רבה על כך בעיתונות הכתובה ובהתכתבות המקוונת. למשל מלחמתה של החברה להגנת הטבע בחוות שמשון ליד כפר אוריה המגדירה את החווה ואנשיה "סכנה לשטחים הפתוחים" - בעוד שלמעשה לכל מי שאי פעם ביקר במקום ברור שמדובר בסכסוך הנובע מרצון השתלטות של חקלאים ויזמי קרקע על האדמות האמורות, ודווקא הפיתוח האקולוגי של הסביבה תורם לחי לצומח ולנוף, ומאפשר טיול במרחב לא מזוהם. מלחמה דומה נלחמה החברה להגנת הטבע באנשי החווה בנחל פרת - כששם ברורה לעין מאות אלפי המטיילים הפיתוח הנופי העדין והמתחשב של הזוג שחי שם. וכך גם באזור מעיין הסטאף. החברה להגנת הטבע קיבלה הטייה פוליטית ברורה תוך שינוי הכיוון של מייסדיה, דבר המוכח מהתעלמותה מהתעסקות הפגיעה הגורפת בטבע במה שכונה אזור B בהסכמי אוסלו ז"ל, ובמלחמתם ללא פשרות (ובעניין ה'פשרות' טמונה עיקר הביקורת) בפתרונות המדינה ליישובם מחדש של עקורי גוש קטיף. (לדעתו של כותב שורות אלו - היה אפשר תוך הידברות להגיע למצב שתושבי המקום מתחייבים לחזק את החי והצומח, במקום זאת עסקו רק במלחמות שבסופו של דבר נסתיימו בלא כלום). 
=== מלחמה נגד המסורת היהודית ===
החברה להגנת הטבע כיום גם נלחמת את מלחמת הישראליות החילונית. מלחמה בעד תחבורה ציבורית למשל. אמנם נכון שרבים מטיוליה של החברה להגנת הטבע נעשים בשבת - ובכל זאת עד שנות ה-90 החברה תמיד ידעה להציע חלופות לציבור המסורתי הגדול בישראל, זה השומר יום בשבוע שבו אסור להרוג נמלים או אפילו להפריע לצבי ואסור לקטוף צמחים כלשהם, ויום בו מותרת הליכה ברגל בלבד - בלי לזהם ברעש, בעשן, בדריסת תנים וציד עיטים וצבאים. 
אם דיברנו על הציבור המסורתי בארץ, ומסורותיו (שמשום מה אינם נכנסים בגדר כיוון חיובי - ולכן אפילו מקומות כמו נאות קדומים של נגה הראובני החילוני מעולם לא קיבלו את תמיכתה של החברה) מה נאמר כשנדבר על ציבור חדש בארץ שהפך בבת אחת עקב הילודה הגבוהה לקבוצה בולטת: החרדים. החברה להגנת הטבע למעשה מקיימת מלחמה נגד ערים שלמות שתושביהם משביתים את רכבם ליום אחד בכל שבוע(!) ושנציגן בכנסת - הרב גפני היה הפעיל ביותר בחקיקה תומכת טבע. 
-- במלים אחרות: בעבר החברה להגנת הטבע ראתה עצמה כמשולבת בציבור הישראלי והיותה גורם מאחד ומשלב. כיום היא רואה עצמה כגורם הלוחם את מלחמתו של הטבע ואת רובו של הציבור כעוין את הטבע. 
=== המפץ: המשפט והנפילה הכלכלית ===
על המשפט שהפיל את החברה להגנת הטבע בשנות ה-80 (נדמה לי) אין כמעט מילה בערך. כך גם אין מספיק תיעוד לגבי מגמתו של חוטר-ישי ומעבר לאמירה "בעקבות מחלוקות אידאולוגיות" אין טיפול מספק במה שקרה. למיטב זכרוני - הטענות נגד חוטר ישי וחוגי הסיירות (שכמובן הוכחשו) היו שמדובר בניצול ציני של העמותה לצורך כלכלי על ידי תמיכה באישורים לפיתוח עירוני ולתעשייה בנושאי זיהום ואישורי בנייה. 
במלים אחרות: בשלב כלשהו חל מפץ בחברה להגנת הטבע ובעקבותיו שינוי משמעותי. כל זה אינו בא לידי ביטוי במאמר.
=== מעמד החברה בחברה הישראלית ===
בעקבות העיור, "יזמות" וההתעלמות הכמעט מוחלטת מן הטבע - חלה למעשה נטישה המונית של החברה להגנת הטבע. כדאי היה לציין זאת (אני בטוח שאפשר למצוא מקורות לגבי הזמן והסיבות שהובילו לכך). במקומה קמו עמותות חלופיות של "ארגונים ירוקים". בתקופה כלשהי ה"טבע" הוחלף ב"איכות הסביבה" ולמעשה הפך לאינטרס כלכלי הנתון לשחיתות עצומה. פעם היה לבו של כמעט כל ישראלי נצבט כשהיה רואה כלנית שנעקרה בידי ילד קטן, שלא לדבר על רקפת שדרכו עליה בטעות בעת טיול. כיום מעבר לכך שמגדלים כלניות מתורבתות מחוץ למקומן הטבעי ובכך פוגעים אנושות במינים המקומיים, הטיול הוא בטרקטורון, כך שיש וידוא עקירה על ידי צמד שני של גלגלים, ויותר מכל - במקום לקטוף את הכלנית, פשוט מוחקים את כל ההר בדחפור. החברה להגנת הטבע היא כיום גוף קטן, קולני אמנם, אך לא במרכז הקונצנזוס הישראלי. היא אינה שואבת את כוחה מאהדה גורפת של כל הציבור בישראל. יותר מכל, על המגמה הזו מעידים הג'יפים החדשים של החברה. הם מזכירים נעלי חצי מצוחצחות של שוטרים שלא מתכוונים לעזוב את משרדיהם. וגם דבר זה צריך לבוא לידי ביטוי בתוך הערך. 
=== החלופות ===
החלופות צמחו כפטריות אחרי הגשם (כלומר: מעטים ורק בחורשות הקטנות שנותרו): ארגון הגג 'חיים וסביבה' ששמה אומר הכל על נטישת הטבע תפסה מקום מרכזי, יחד עם 'אדם טבע ודין' המנותקת למעשה מחיבור אמיתי לטבע, ועסוקה יותר בסקרים מקצועיים ובהבנת השפעות תעשייתיות על ידי מומחים במשרדים. 
רוב העמותות המופיעות ברשימה לעיל (בקישור לגבי החורשות הקטנות שנותרו) אינן עוסקות בטבע כלל. אך חלק מן העמותות שקמו, מהוות תחרות ישירה בחברה להגנת הטבע, והסיבה לקיומן הוא אידאולוגי וחברתי. כלומר חברי העמותות הללו מבינים שהחברה להגנת הטבע סקטוריאלית ופוליטית, וחבריהם אינם יכולים להזדהות במלואם עם דרכי הפעולה ויעדי החברה להגנת הטבע (האג'נדה בלע"ז) - הרשמיים וביחוד הלא רשמיים. 
אשמח אם מישהו יכול לנסח זאת, ולהביא רשימה של ארגונים "פורשים" ו"מתחרים". 
=== בדף השיחה ===
הסיבה שאני כותב זאת בדף השיחה ולא ב'ערך' עצמו, הוא שאינני בטוח כיצד לנסח את כל זה כאמירה אנציקלופדית. בכל אופן, ברור שהמגמה והתופעה קיימת, ושמהלך הדברים אכן קרה כך. אם מי מאנשי החברה להגנת הטבע יתנו דעתם ודעתן לדברים ולא רק יתנצחו איתי כאן - הרי שגם הערך בויקיפדיה, גם טבע ארצנו, וגם האנשים הגרים בה יצאו נשכרים. -- (משתמש:פשוט [משה] • שיחה) • י"ד בשבט ה'תשע"א • 13:35, 19 בינואר 2011 (IST)
thread_title:  ביקורת (על הערך, ועל החברה להגנת הטבע) וחלופות 

message: בשנים האחרונות החברה להגנת הטבע עברה לאידיאולוגיה "משפטנית". ישנה ביקורת רבה על כך בעיתונות הכתובה ובהתכתבות המקוונת. למשל מלחמתה של החברה להגנת הטבע בחוות שמשון ליד כפר אוריה המגדירה את החווה ואנשיה "סכנה לשטחים הפתוחים" - בעוד שלמעשה לכל מי שאי פעם ביקר במקום ברור שמדובר בסכסוך הנובע מרצון השתלטות של חקלאים ויזמי קרקע על האדמות האמורות, ודווקא הפיתוח האקולוגי של הסביבה תורם לחי לצומח ולנוף, ומאפשר טיול במרחב לא מזוהם. מלחמה דומה נלחמה החברה להגנת הטבע באנשי החווה בנחל פרת - כששם ברורה לעין מאות אלפי המטיילים הפיתוח הנופי העדין והמתחשב של הזוג שחי שם. וכך גם באזור מעיין הסטאף. החברה להגנת הטבע קיבלה הטייה פוליטית ברורה תוך שינוי הכיוון של מייסדיה, דבר המוכח מהתעלמותה מהתעסקות הפגיעה הגורפת בטבע במה שכונה אזור B בהסכמי אוסלו ז"ל, ובמלחמתם ללא פשרות (ובעניין ה'פשרות' טמונה עיקר הביקורת) בפתרונות המדינה ליישובם מחדש של עקורי גוש קטיף. (לדעתו של כותב שורות אלו - היה אפשר תוך הידברות להגיע למצב שתושבי המקום מתחייבים לחזק את החי והצומח, במקום זאת עסקו רק במלחמות שבסופו של דבר נסתיימו בלא כלום).
thread_title:  חברה להגנה משפטית 

message: החברה להגנת הטבע כיום גם נלחמת את מלחמת הישראליות החילונית. מלחמה בעד תחבורה ציבורית למשל. אמנם נכון שרבים מטיוליה של החברה להגנת הטבע נעשים בשבת - ובכל זאת עד שנות ה-90 החברה תמיד ידעה להציע חלופות לציבור המסורתי הגדול בישראל, זה השומר יום בשבוע שבו אסור להרוג נמלים או אפילו להפריע לצבי ואסור לקטוף צמחים כלשהם, ויום בו מותרת הליכה ברגל בלבד - בלי לזהם ברעש, בעשן, בדריסת תנים וציד עיטים וצבאים. 
אם דיברנו על הציבור המסורתי בארץ, ומסורותיו (שמשום מה אינם נכנסים בגדר כיוון חיובי - ולכן אפילו מקומות כמו נאות קדומים של נגה הראובני החילוני מעולם לא קיבלו את תמיכתה של החברה) מה נאמר כשנדבר על ציבור חדש בארץ שהפך בבת אחת עקב הילודה הגבוהה לקבוצה בולטת: החרדים. החברה להגנת הטבע למעשה מקיימת מלחמה נגד ערים שלמות שתושביהם משביתים את רכבם ליום אחד בכל שבוע(!) ושנציגן בכנסת - הרב גפני היה הפעיל ביותר בחקיקה תומכת טבע. 
-- במלים אחרות: בעבר החברה להגנת הטבע ראתה עצמה כמשולבת בציבור הישראלי והיותה גורם מאחד ומשלב. כיום היא רואה עצמה כגורם הלוחם את מלחמתו של הטבע ואת רובו של הציבור כעוין את הטבע.
thread_title:  מלחמה נגד המסורת היהודית 

message: על המשפט שהפיל את החברה להגנת הטבע בשנות ה-80 (נדמה לי) אין כמעט מילה בערך. כך גם אין מספיק תיעוד לגבי מגמתו של חוטר-ישי ומעבר לאמירה "בעקבות מחלוקות אידאולוגיות" אין טיפול מספק במה שקרה. למיטב זכרוני - הטענות נגד חוטר ישי וחוגי הסיירות (שכמובן הוכחשו) היו שמדובר בניצול ציני של העמותה לצורך כלכלי על ידי תמיכה באישורים לפיתוח עירוני ולתעשייה בנושאי זיהום ואישורי בנייה. 
במלים אחרות: בשלב כלשהו חל מפץ בחברה להגנת הטבע ובעקבותיו שינוי משמעותי. כל זה אינו בא לידי ביטוי במאמר.
thread_title:  המפץ: המשפט והנפילה הכלכלית 

message: בעקבות העיור, "יזמות" וההתעלמות הכמעט מוחלטת מן הטבע - חלה למעשה נטישה המונית של החברה להגנת הטבע. כדאי היה לציין זאת (אני בטוח שאפשר למצוא מקורות לגבי הזמן והסיבות שהובילו לכך). במקומה קמו עמותות חלופיות של "ארגונים ירוקים". בתקופה כלשהי ה"טבע" הוחלף ב"איכות הסביבה" ולמעשה הפך לאינטרס כלכלי הנתון לשחיתות עצומה. פעם היה לבו של כמעט כל ישראלי נצבט כשהיה רואה כלנית שנעקרה בידי ילד קטן, שלא לדבר על רקפת שדרכו עליה בטעות בעת טיול. כיום מעבר לכך שמגדלים כלניות מתורבתות מחוץ למקומן הטבעי ובכך פוגעים אנושות במינים המקומיים, הטיול הוא בטרקטורון, כך שיש וידוא עקירה על ידי צמד שני של גלגלים, ויותר מכל - במקום לקטוף את הכלנית, פשוט מוחקים את כל ההר בדחפור. החברה להגנת הטבע היא כיום גוף קטן, קולני אמנם, אך לא במרכז הקונצנזוס הישראלי. היא אינה שואבת את כוחה מאהדה גורפת של כל הציבור בישראל. יותר מכל, על המגמה הזו מעידים הג'יפים החדשים של החברה. הם מזכירים נעלי חצי מצוחצחות של שוטרים שלא מתכוונים לעזוב את משרדיהם. וגם דבר זה צריך לבוא לידי ביטוי בתוך הערך.
thread_title:  מעמד החברה בחברה הישראלית 

message: החלופות צמחו כפטריות אחרי הגשם (כלומר: מעטים ורק בחורשות הקטנות שנותרו): ארגון הגג 'חיים וסביבה' ששמה אומר הכל על נטישת הטבע תפסה מקום מרכזי, יחד עם 'אדם טבע ודין' המנותקת למעשה מחיבור אמיתי לטבע, ועסוקה יותר בסקרים מקצועיים ובהבנת השפעות תעשייתיות על ידי מומחים במשרדים. 
רוב העמותות המופיעות ברשימה לעיל (בקישור לגבי החורשות הקטנות שנותרו) אינן עוסקות בטבע כלל. אך חלק מן העמותות שקמו, מהוות תחרות ישירה בחברה להגנת הטבע, והסיבה לקיומן הוא אידאולוגי וחברתי. כלומר חברי העמותות הללו מבינים שהחברה להגנת הטבע סקטוריאלית ופוליטית, וחבריהם אינם יכולים להזדהות במלואם עם דרכי הפעולה ויעדי החברה להגנת הטבע (האג'נדה בלע"ז) - הרשמיים וביחוד הלא רשמיים. 
אשמח אם מישהו יכול לנסח זאת, ולהביא רשימה של ארגונים "פורשים" ו"מתחרים".
thread_title:  החלופות 

message: הסיבה שאני כותב זאת בדף השיחה ולא ב'ערך' עצמו, הוא שאינני בטוח כיצד לנסח את כל זה כאמירה אנציקלופדית. בכל אופן, ברור שהמגמה והתופעה קיימת, ושמהלך הדברים אכן קרה כך. אם מי מאנשי החברה להגנת הטבע יתנו דעתם ודעתן לדברים ולא רק יתנצחו איתי כאן - הרי שגם הערך בויקיפדיה, גם טבע ארצנו, וגם האנשים הגרים בה יצאו נשכרים. -- (משתמש:פשוט [משה] • שיחה) • י"ד בשבט ה'תשע"א • 13:35, 19 בינואר 2011 (IST)
thread_title:  בדף השיחה 

message: רשימת הישגים, "מטרות האירגון" ושאר סוגי מידע שיווקי שגורמים לערך להיראות כמו קורות חיים, רק של ארגון. ForestFruits - שיחה 04:01, 30 באפריל 2011 (IDT)
thread_title:  הערך נראה כרגע כמו עמוד פייסבוק 

message: אני לא בטוח אם זה מקובל בויקיפדיה, אך אשמח אם מי שיכול יוסיף לדף זה (או בדף המתאים) פירוט של העומדים בראש החברה להגנת הטבע לאורך השנים.
מדובר על תפקיד ציבורי משמעותי וחלק מהאנשים שמילאו אותו הם ללא ספק אנשים שראויים לערך מיוחד בויקיפדיה (חלקם כנראה כבר זכו לערך כזה).Inature - שיחה 07:57, 27 במרץ 2012 (IST)
thread_title:  רשימת מנכ"לים/חברי מועצת החברה 

message: במהלך מספר ריצות אוטומטיות של הבוט, נמצא שהקישור החיצוני הבא אינו זמין. אנא בדקו אם הקישור אכן שבור, ותקנו אותו או הסירו אותו במקרה זה!
* http://www.teva.org.il/?CategoryID=301&ArticleID=2660
** In אמוץ זהבי on 2011-11-22 20:07:35, 404 Not Found
** In החברה להגנת הטבע on 2011-11-22 22:21:50, 404 Not Found
** In אמוץ זהבי on 2011-11-27 22:49:53, 404 Not Found
** In אמוץ זהבי on 2012-01-20 01:44:01, 404 Not Found
** In החברה להגנת הטבע on 2012-01-20 04:26:20, 404 Not Found
** In אמוץ זהבי on 2013-05-03 13:31:15, 404 Not Found
** In החברה להגנת הטבע on 2013-05-03 23:46:58, 404 Not Found
--Matanyabot - שיחה 02:47, 4 במאי 2013 (IDT)
thread_title:  קישור שבור 

message: קטגוריה:ערכים שיש לתקן בהם קישורים חיצוניים
שלום,
מצאתי קישור חיצוני אחד או יותר ב שזקוק לתשומת לב. אנא קחו רגע כדי לבדוק את הקישורים שמצאתי ולתקן אותם בערך אם נדרש. מצאתי את הבעיות הבאות:
*http://israelidocuments.blogspot.co.il/2016/02/blog-post.html נמצא כקישור שבור. מומלץ להוסיף https://web.archive.org/web/20160207200146/http://israelidocuments.blogspot.co.il/2016/02/blog-post.html לכתובת המקורית.
כאשר תסיימו לערוך את השינויים הנדרשים, אנא בקרו בדף השו"ת למידע נוסף לתיקון בעיות עם הקישורים לעיל.
הודעה זו תופיע רק פעם אחת לקישורים אלו.
בידידות.—InternetArchiveBot (דווח על באג) 09:38, 22 בינואר 2024 (IST)
thread_title:  נמצאו קישורים חיצוניים שצריכים תיקון (ינואר 2024)