שיחה:וילה אנכית

message: זה לא רעיון חדש, לא משהו פורץ דרך ולדעתי גם לא ראוי לאנציקלופדיה. הוא מציג רעיון כלשהו של שני אדריכלים לא מוכרים במיוחד, שכמותו יש עוד רבבות רעיונות של אדריכלים שונים בעולם, ולכן גם יש פה פרסומת ברורה. לגבי הרעיון עצמו, ראו גם בית המגורים בימי הביניים כדי להבין את חוסר משמעותו. אני בטוח שלעורך היו כוונות טובות אך הצגתו בקטגורית אדריכלות או אפילו בקטגוריית מבנים מציג את חשיבותו באופן מעוות וחסר היררכיה. בברכה, השמח בחלקו  (-: 12:48, 11 בינואר 2007 (IST)
replies: text: לדעת התחרות ביפאן, וגם לדעת אחרים (שכן הם זכו גם ב"פרס פרויקט השנה בישראל בקטגורית המבנים הרעיוניים" ולא הספקתי לעדכן את זה) - זה כן חידוש כנראה. אני אישית לא מבין גדול באדריכלות, אבל כנראה שהשופטים בדברים האלה כן מבינים, כך שאתה חלוק עליהם. גם לא הספקתי לשים תמונה או שרטוט של זה - אבל זה כן נראה שונה. לדוגמה זה מבנה יביל. לגבי פרסומת - ברור - כמו שערך על ספר של סופר מפרסם את הסופר. אני לא יודע איפה בתוך קטגוריה אדריכלות אפשר לשים את זה - לא בקטגוריה הראשית - שים איפה שאתה מבין. האזרח דרור 13:01, 11 בינואר 2007 (IST)
replies: text: :הערך מעניין ואנציקלופדי. העובדה כי זהו מיזם קטן ומקומי לא הופכת אותו לבלתי ראוי לערך. הטענה שהערך מהווה פרסומת אינה רלוונטית כי זה אינו מוצר מסחרי. אינני יודע מה הקשר של כותב הערך לאדריכלים אך להתגאות ברעיון מקורי שזכה להכרה בינלאומית זו לא בושה ומכל מקום הערך עומד בסטנדרטים של ויקיפדיה. בנוסף, הקשר הישראלי רק מחזק לדעתי את מקומו של הערך בויקיפדיה הישראלית. השומרוני הטוב • שיחה 21:17, 11 בינואר 2007 (IST)
replies: text: ::גם בעיני הערך ראוי לאנציקלופדיה. אני מוריד את התבנית. בברכה. ליש 00:41, 12 בינואר 2007 (IST)
replies: text: :::יש בלי סוף תחרויות אדריכלים שמתקיימות בארץ ובעולם בהם זוכים גם לשמחתנו ישראלים. יש פרוייקטים שבונים בסוף ויש גם הרבה פרוייקטים רעיוניים בלבד. אני חושב שפרוייקט זה, נחמד ככל שיהיה, לא בהרכח זכאי להיכנס לכאן רק בכלל שזכה שאיזושהי תחרות. אני חושב שמקומו של המאמר במגזין לענייני אדריכלות ולא באנציקלופדיה. אני פשוט חושש שהופעתו בקטגוריה ראשית וגם בקטגוריה של טכנולגויה סביבתית יכולה ליצור את הרושם המוטעה כי מדובר בפריצת דרך גדולה, מושג מרכזי או משהו חשוב מאוד בעוד מדובר בסתם רעיון כלשהו. להבדיל, יש לדוגמא את הערך בית חכם שאכן מדבר על מושג חדש בבנייה או אפילו ארקולוגיה כמושג תיאורטי באדריכלות. פרוייקט זה לא נבנה ולא זכה לפרסום רב. כמי שמגיע מהתחום, אני סבור שאין לזה כאן הרבה חשיבות. אבל בלי קשר, אני חושב שהערך עצמו כתוב יפה מאוד וברור. השמח בחלקו  (-: 01:36, 12 בינואר 2007 (IST)
replies: text: ::::לדעתי, כדי למנוע סכנות, כפי שציינת, לא צריך למחוק את הערך, אלא להוסיף עליו וכך להבהיר את המהות המדויקת. בברכה. ליש 04:05, 12 בינואר 2007 (IST)
לא אכפת לי שהערך יישאר, אבל חובה לשנות את אופיו הפרסומי, ולתת בו מידע משכנע. "הבית אמור לספק תשובה טובה וזולה לרעידות אדמה, בעיקר לאוכלוסיה עניה יותר, בגלל שימוש זול ביסודות". מה זה "שימוש זול ביסודות"? איך הוא "מספק תשובה טובה וזולה לרעידות אדמה"? דוד שי 06:56, 12 בינואר 2007 (IST)

message: 1. זו לא וילה, אלא קוטג' ואם הבית אינו צמוד לבתים אחרים, אין שום חיסכון בשטח.
2. לא ברור ממתי אנחנו כותבים ערכים על רעיונות ועוד רעיונות תמוהים.
3. אין בנושא הזה שום חידוש: יש בתים רבים בעולם שבהם שטח כל קומה הוא קטן ובהם מספר קומות.
4. 36 מ"ר זה שטח קטן למדי עבור סלון, פינת אוכל, מטבח, שרותי אורחים(?) ומדרגות.
5. הבנייה המקובלת לא דורשת לפחות חצי דונם.
6. שאלת החיסכון בכסף אינה רלוונטית, כי האלטרנטיבה אינה הוצאה כספית גבוהה יותר, אלא דירה בבנייה רוויה.
7. לא ברור כיצד הקומות אמורות להיבנות ולהתפרק והאם זה מעשי.
8. לא ברור מה עניין "מערכת קירור פסיבית" (?) שבה אני משער אפשר לעשות שימוש גם בבתים אחרים,
9. כנ"ל לגבי התקן סולארי ומיכל לאיסוף מי גשם (?!), למעשה בבתים אחרים יש יותר שטח גג עבור אלה.
10. עדיין - אין קשר בין צורת הבנייה לבין היותו של הבית לכאורה עצמאי אנרגטית (ולא מובן כיצד ייתכן שהוא עצמאי),
11. וגם לא ברור מה פירוש עצמאי מבחינת מי קולחין ואיך זה קשור בכלל.
12. לא ברור מה פירוש "בנייה רווחה".
13. "הבניין יביל ומודולרי, דבר המאפשר להעתיק אותו ממקום למקום" - העניין נבדק? האם זה כלכלי? מה טוב בזה?
14. גם אם "קונים" את עניין החיסכון ביסודות, כיצד זה חסכוני יותר לעומת בניין בן שלוש-ארבע קומות שמשרת שלוש-ארבע משפחות?
15. המשפט החותם את הערך גורס כי המתכננים כיוונו ליצירת אמצעי אשר יאפשר צדק חלוקתי על ידי מתן האפשרות לדירה יוקרתית לאוכלוסייה רחבה ולאפשר קיימות אקולוגית.
א. כיצד הוזלת מוצר שהיה יקר (לכאורה) באמצעות רעיון חדשני (לכאורה) הופכת בדרך פלא לצדק חלוקתי? אין שום קשר בין השניים.
ב. הכותב מניח שבית פרטי "רגיל" אינו נגיש לכלל האוכלוסייה. זה נכון באופן חלקי מאוד ולא באופן גורף.
ג. הכותב מניח שבית זה ייתפש כיוקרתי, ואף כשווה ערך לבית פרטי רגיל, על אף שבפועל מדובר במוצר נחות.
16. אין מילת ביקורת על מקוריותיו של הרעיון, היתכנותו ואיכותו של המוצר.
אני לא יודע מה יותר מוזר, שהרעיון הזה זכה בפרס או שיש עליו ערך בוויקיפדיה. ‏Gridge ۩ שיחה 22:20, 3 בדצמבר 2010 (IST).
thread_title:  רעיון משונה, ערך מיותר 

message: במהלך מספר ריצות אוטומטיות של הבוט, נמצא שהקישור החיצוני הבא אינו זמין. אנא בדקו אם הקישור אכן שבור, ותקנו אותו או הסירו אותו במקרה זה!
* http://www.japan-architect.co.jp/english/5info/topics/skcompe2005/skcompe2005.html
** In וילה אנכית on 2011-11-22 23:06:45, 404 Not Found
** In וילה אנכית on 2011-11-27 23:55:25, Socket Error: 'Connection timed out'
** In וילה אנכית on 2013-05-04 03:27:38, 404 Not Found
--Matanyabot - שיחה 06:27, 4 במאי 2013 (IDT)
thread_title:  קישור שבור