שיחה:הכרה

message: שלום לכם, אני מנסה לעשות קצת סדר במונחים הבאים ואשמח לשמוע מה דעתכם.  בגדול ככה אני רואה את הדברים:
* הכרה מתייחסת לתהליכי חשיבה קוגניטיביים של עיבוד מידע - קוגניציה (Cognition). אבל... במיוחד בעברית בשפת הדיבור נהוג להתייחס להכרה כמצב העירנות של האדם יותר בהיבטים הרפואיים (התעלפות מובילה לחוסר הכרה) ולדעתי חשוב מאוד להבדיל בניהם. 
* עוררות מתייחסת לשפעול (אקטיבצייה) שזה משהו שונה מעירנות ורלוונטי גם לתחומים אחרים, אבל גם חופף כי כדי להיות עירני נדרשים תהליכי אקטיבצייה בגוף.
* מודעות מתייחסת ליכולת של האדם לשים לב לקיומם של דברים - זה חיוני לצורך התהליכים הקוגניטיביים של האדם משום שאי אפשר לעבד מידע שלא קיים. מצד שני יש תהליכי עיבוד מידע מודעים ולא מודעים, מכאן גם כל הנושא של תת-מודע. אבל... יש הבדל בין לא מודע במובן האוטומטי של המילה כמו באוטומטיות (למידה) (שמובילה לכך שאדם לא מודע בדיוק איפה בכל רגע נמצאות ידיו בנהיגה - הוא פשוט נוהג) לבין תת-מודע בהיבט הפסיכולוגי של דחפים ורצונות מודחקים. 
* תודעה במובן של Awareness מתייחסת להבדלה בין מצבים כמו עירנות, שינה, מדיטציה, היפנוזה וכו' 
יש עוד תתי הבחנות ומושגים חופפים אבל נראה לי שזה מספיק כדי להביר על רגל אחת למה צריך קצת לסדר את הדברים ולהבהיר את היחסים בניהם   אז מה אתם אומרים? Chenspec - שיחה 11:12, 28 במרץ 2015 (IDT)
replies: text: אני בהחלט מסכים שצריך לנסות לעשות סדר במונחים, אם כי אני לא לגמרי מסכים לגבי הפרטים.

text: * לגבי הכרה אני מסכים, יש פה בעיה אמיתית כי המשמעות שנפוצה בדיבור וברפואה היא די שונה מהמשמעות הקוגניטיבית.

text: * המובן הבסיסי של עוררות הוא arousal, ובכך הכוונה היא בהחלט גם לעירנות, ובהרבה מקרים הכוונה ספציפית להפעלה של המערכת הסימפתטית ולמצבים של התרגשות/דריכות וכו׳. זה נכון שלפעמים משתמשים בעברית בעוררות במובן של אקטיבציה (למשל, ״פוטנציאל סינפטי מעורר״), אבל אני לא חושב שזה נכון להגיד שעוררות=אקטיבציה. כאשר מדברים על רשתות עצביות לדעתי עדיף לדבר על שפעול ולא על עוררות, ואילו כאשר מדברים על המצב הפיזיולוגי והמנטלי עוררות זה אכן יותר משקף.

text: * לדעתי ברגע שאומרים שקיימת מודעות זה כמעט תמיד מתייחס למודעות הסובייקטיבית של האדם ולא למצבים שבהם המידע קיים במערכת אך האדם לא מודע לקיומו. ההבדלים בין סוגים שונים של לא מודע ותת מודע אכן קיימים, אבל אני לא חושב שזאת כזאת בעיה - ההבנה של דברים שהם מודעים לעומת דברים שאינם מודעים היא דווקא יחסית אינטואיטיבית בימינו, והיא תקפה גם לתהליכי עיבוד מידע וגם לתאוריות פסיכואנליטיות.

text: * תודעה למיטב ידיעתי לא מתייחסת להבדל בין מצבי עירנות, אלא לתכונות נפשיות ״גבוהות״ של מודעות לסביבה, לעצמי וכו׳. יש לך דוגמאות לשימוש ב״תודעה״ עבור מצבי עירנות והכרה?

text: בהצלחה עם עשיית הסדר! Purielku - שיחה 14:19, 1 באפריל 2015 (IDT)
replies: text: :תודה על התגובה

text: :* מסכימה עם ההבחנה בין עוררות לשפעול - נראה לי שאפשר לפתור את זה על ידי הוספת הבהרה בפתיח של שני הערכים. עוררות היא במקום של עירנות ודריכות רגשית/קוגניטיבית/פיזיולוגית ושפעול יותר מהמובן הביולוגי של הפעלה שמתמקד בחלקי המערכת - תאי עצב או מבנים נוירולוגיים ייחודיים.

text: :* בקשר למודעות - יש מספר היבטים סובייקטיביים. האחד הוא יותר ברמת הקלט, השני ברמה התפקודית-הישרדותית והשלישי כבר כולל פירוש ערכי/פסיכולוגי/חברתי. למשל - אני יכולה להיות מודעת לעצם קיומו של אדם עם כלי נשק בסביבתי, אך הוא יכול להיות קיים גם אם אני לא מודעת אליו (אם לא שמתי לב לכל הפרטים בסביבה עמוסה כמו קניון ביום שישי בבוקר או אם הוא מוסתר בכוונה). לכן כאן חשובה ההבחנה בין קיומו של דבר מה למודעות לקיומו אצל האדם שכן או לא קלט את הגירוי. כאן אפשר בהחלט להדגיש את הפער בין המודעות למציאות כי כמו שייתכן שלא אהיה מודע למשהו שקיים, יכול להיות שאחשוב שמשהו קיים למרות שהוא לא (תעתועי ראייה ואשליות למיניהן). אחר כך יש את תהליך הפקת המשמעות - כלי נשק יכול לירות לצורך הגנה או תקיפה. שזה יותר בפן הפרקטי של קבלת החלטות וניהול עצמי - האם אני צריך להרגיש בטוח שמגנים עלי או לרוץ לתפוס מחסה? אחרי זה יש את המשמעות הערכית חברתית - כמו האם יש להיות גאים בחייל ישראלי עם נשק כי היהודים לא יובלו יותר כצאן לטווח או שיש להתבייש על כך כי אנחנו עם כובש, או בארה"ב - האם הבעלות על נשק היא זכות אזרח בסיסית או סכנה לחברה שמגבירה את מקרי המוות מירי? זאת כבר רמת מודעות גבוהה ואידאולוגית שמדברת על דברים כמו איכות הסביבה, זכויות בעלי חיים, שלום עולמי וכו. אני חושבת שיש מקום להפריד בניהן. בנוגע לתת המודעות, גם כאן הייתי מבחינה בין תת מודעות של איד שבה החייל אולי לא מודע שהרובה יכול להיות סמל פאלי שמעדין את הדחפים שנדחקו לאיד כדי לא לממש את הרצון לרצוח את אביו ולהיות עם אימו (לא אני - פרוייד), לבין פעולה אוטומטית ולא מודעת שבה חייל מזהה סכנה ומגיב במהירות בלי לחשוב (פעולה אוטומטית). שתיהן לא מודעות - אבל באופן שונה לגמרי.

text: :* תודעה שלא במובן של מודעות - כמו שכתבתי קודם מתייחס למיטב הבנתי להבדל בין מצבים כמו עירנות, שינה, מדיטציה, היפנוזה וכו'

text: : מה אתה אומר? Chenspec - שיחה 08:08, 4 באפריל 2015 (IDT)
replies: text: ::* לגבי מודעות - אני מסכים מאוד עם מה שרשמת. עכשיו הבנתי יותר לאיזה כיוון את חותרת... אלו אכן דקויות חשובות, שצריכות להיכנס לערכים הרלוונטיים.

text: ::* לגבי תודעה: שוב - אני לא מכיר את זה. יכול להיות שבמקרה הזה הבעיה נובעת מאנגלית דווקא - המילה conciousness, שהיא אחד התרגומים האפשריים ל״תודעה״, אכן מתייחסת גם למצבי עירנות והכרה. למיטב ידיעתי בעברית זה לא המצב. אבל ייתכן כמובן שאני טועה :) Purielku - שיחה 23:33, 4 באפריל 2015 (IDT)
replies: text: :::: בוויקיפדיה האנגלית יש הגדרה קצת מעגלית לפיה Consciousness מתייחסת לאיכות או למצב של ה Awareness, שמוגדרת שם יותר במובן של תפיסה ומודעות לקיומם של דברים. צריך לבדוק את ההגדרות של זה בספרות, אבל אני לא מאוד אתפלא אם גם שם ההפרדה לא חד משמעית... Chenspec - שיחה 22:28, 5 באפריל 2015 (IDT)
replies: text: ::::: Consciousness הוא אכן מושג מורכב ורב-משמעי. אם כבר, בעברית ההפרדה טובה יותר... Purielku - שיחה 12:50, 9 באפריל 2015 (IDT)
thread_title: הבחנה בין מושגים דומים והבדלים שפתיים מאנגלית לעברית

message: שלום, בכתבה זו יש הסבר על יכולות האדם להתפתח "עד גיל מסוים" מה זה אומר? איזה גיל? אני בן83 והידע והיכולות הקוגניטיביות שלי רק משתפרת בעזרת כל המידע הזורם ברשת ובעיקר מאז הבינה המלאכותית, כך שעל פי הרמז שלכם לגיל המבוגר אני צריך לשבת ולבהות בטלויזיה כל היום כי היכולות שלי יורדות, נא לתקן זאת בשם כל הקשישים שממשיכים להוסיף ידע 5.29.21.241 12:32, 15 באוגוסט 2023 (IDT)
thread_title:  גיל מבוגר