שיחה:אליהו ויור

message: ===דברי הספד===   
"זה היה כל כך סימלי ומדהים לבוא, ללוות אותך, להיפרד ממך בבית עלמין הקטן והשקט ברעננה, דווקא ביום העצמאות "ה" באייר תש"ס. הרי במשך כל השנים היית מזמין אותנו רופאי מחלקתך, עמיתיך מבית חולים, חברים, משפחה לחגיגת יום העצמאות אליך הביתה. זה היה בשבילך היום הכי מאושר בשנה ואני עוד זוכר  את השמחה שהיתה ניבטת מעיניך הבורקות כשעברת בין המוזמנים. עצמאותה של מדינת היהודים, לחמת וגם לחמת כדי לזכות בשמחה זו. לחמת נגד הצורר הגרמני במלחמת העולם השניה כרופא ביחידת קומנדו מפוארת והשתתפת בפלישות לצפון אפריקה ואיטליה ושם גם זכית לקבל 2 צל"שים ממלך אנגליה. לחמת במלחמת השחרור ב- 1948 כשהשתתפת עם יחידת שועלי שמשון של חטיבת גבעתי בקרבות ובמבצע הפריצה לנגב.  היית גם אחד ממייסדי מחלקות הילדים הממשלתיים של מדינת ישראל כאשר רק קמה, ואני מעז לומר מהגדולים והטובים מהם.   
    
הייתי רוצה במילים ספורות לספר עליך !  ד"ר אליהו ויור, עקב ניסיונו העצום ברפואה קרבית הוזמן והתבקש על ידי דוד בן גוריון לבוא לעזרת הישוב הלוחם באמצע מלחמת השחרור. שבועיים אחרי כן הוא עלה ארצה מ- Leeds עם משפחתו, אחרי שמכר את הקליניקה הפרטית שלו ואת רכושו.  בשנים 1948-1949 שירת כרופא חטיבת גבעתי. מ- 1954-1967 היה מפקד בית חולים שדה  ובמבצע קדש 1956 קצין פינוי כל החזית. ב- 1949 אחר חזרתו לחיים האזרחיים הוא הקים את מחלקות הילדים בתל השומר, אחרי כן בבית חולים אסף הרופא.   
אני זוכר שהגעתי למחלקה בביתן 30 ב- 1969 כעולה חדש, מ- HOPITAL DES ENFANTS MALADES PARIS .   
קיבל אותי ד"ר ויור בחמימות. הוא הציג אותי לפני כל רופאי הצוות.   
כולם בירכו אותי, דיברנו, מהר מאוד כל אחד רץ לעבודתו.   
אני נשארתי המום, בהלם, באמצע המחלקה.   
איך לתאר את ביתן 30 דאז. צריפים מזמן האנגלים, גג ממתכת, פרוזדור ארוך, תחנת אחות באמצע, חדרים מלאים מיטות סביב סביב. מלא חולים, תפוסה של 140% - 130 חם מאד. וילונות רטובים במים עם מאווררים לפניהם כדי לצנן קצת את האויר. לאן הגעתי?   
ואז אני מרגיש זרוע על כתפי "LETS GO TO THE LIBRARY" אומר לי ד"ר ויור LOOK TIEDER הוא ממשיך WE ARE POOR BUT WE ARE NOT SILLY.   
כמה הוא צדק. בית החולים הממשלתי היה עני, ועוד איך עני… זאת כבר ראיתי' אבל למדתי לדעת במשך כל השנים כמה בחכמה, במקצועיות, באלתור, באהבה ובלחימה בעד החולים הקטנים שלו הוא השיג במחלקתו תוצאות לא פחות טובות מאשר במרכז הגדול והמפורסם בפריז  ששם הייתי קודם.   
בביתן 30 העלוב הזה היו החולים הכי קשים.   
אז לא היה טיפול נמרץ. כל המקרים הכירורגים לפני ואחרי ניתוח כל כוויות הילדים של אזור ראשון לוד ורמלה קלים וקשים, 80% - 70 ואף יותר עברו שם.   
תוצאותיו לא היו פחות טובות מאלה של המרכז הגדול לכוויות ב-BIRMINGHAM לשם הוא הלך לראות ולהשתלם.   
איך לתאר אותו אחרת מאשר להזכיר ולספר:   
איך הוא היה בא לעיתים מוקדם בבוקר, במכנסיים הקצרים הבריטיים שלו והיה בודק כמעט את כל הילדים במחלקה לבד. כולם זוכרים בזמן הביקור איך הוא היה ניגש למיטת הילד, לוקח אותו בזרועותיו, מושיב אותו על ברכיו, משחק איתו, ורק אחרי כן מחזיר אותו למיטה ובודק אותו בדיקה קלינית מדוקדקת בריכוז גדול. בכל מקרה מסובך או כשרופאיו נתקלו בקשיים הוא היה בא בעצמו מגבעתיים בכל שעות היום והלילה, אפילו בזמן שהוא לא היה כל כך בריא, ללא חשבונות של תמורה. מעולם לא התעסק בפרקטיקה פרטית. כל זמנו הוא הקדיש לילדים המאושפזים במחלקתו ובמרפאות חוץ, שם הוא ישב שעות עם רופאיו, בתנאים לא אנושיים דאז. עם כל זה היה לו תמיד זמן ל- "Teaching" לרופאיו ולאחיות. הוא היה מלמד בעברית הכי אנגלית שאפשר לתאר .. אבל במחשבה בהירה, בניתוח אנליטי חד ותמיד עם הומור.   
אפשר לספר עליו סיפורים במשך ימים ולילות. סיפורי גבורה סיפורי מסירות ותושיה; איך במלחמות הוא נעלם מבית החולים והלך לחזית לטפל בפצועים. איך בשבתות הוא הלך בהתנדבות וארגן שמירה בקיבוצים בגבול סוריה שהיו תחת אש.   
איך ב- 1951 בזמן אפידמיה של פוליו הוא יצא להשתלמות על חשבונו, ל- Leeds ללמוד שיטות מודרניות בטיפול בפוליו וחזר משם עם הבוס שלו על מנת להקים את מחלקת השיקום ולארגן את הטיפולים במכון הפיזיוטרפי.  אולי לא נצליח לתאר את גודל נפשו האצילה האוהבת את עמו ואת ארצו. ומגשים את האידיאל הזה במיוחד על ידי טיפול מסור ללא גבול לחולים הקטנים שלו.   
הוא לא בנה אימפריה הוא לא עשה כסף. הוא לא קיבל פרופסורה.   
אבל הוא היה רופא אמיתי – גדול."   
(פרופ' מ. טידר, מומחה נפרולוגיה ילדים, ביה"ח אסף הרופא)
יואב ר. - שיחה 12:26, 24 ביולי 2013 (IDT)
thread_title: העברה מדף הערך

message: "זה היה כל כך סימלי ומדהים לבוא, ללוות אותך, להיפרד ממך בבית עלמין הקטן והשקט ברעננה, דווקא ביום העצמאות "ה" באייר תש"ס. הרי במשך כל השנים היית מזמין אותנו רופאי מחלקתך, עמיתיך מבית חולים, חברים, משפחה לחגיגת יום העצמאות אליך הביתה. זה היה בשבילך היום הכי מאושר בשנה ואני עוד זוכר  את השמחה שהיתה ניבטת מעיניך הבורקות כשעברת בין המוזמנים. עצמאותה של מדינת היהודים, לחמת וגם לחמת כדי לזכות בשמחה זו. לחמת נגד הצורר הגרמני במלחמת העולם השניה כרופא ביחידת קומנדו מפוארת והשתתפת בפלישות לצפון אפריקה ואיטליה ושם גם זכית לקבל 2 צל"שים ממלך אנגליה. לחמת במלחמת השחרור ב- 1948 כשהשתתפת עם יחידת שועלי שמשון של חטיבת גבעתי בקרבות ובמבצע הפריצה לנגב.  היית גם אחד ממייסדי מחלקות הילדים הממשלתיים של מדינת ישראל כאשר רק קמה, ואני מעז לומר מהגדולים והטובים מהם.   
    
הייתי רוצה במילים ספורות לספר עליך !  ד"ר אליהו ויור, עקב ניסיונו העצום ברפואה קרבית הוזמן והתבקש על ידי דוד בן גוריון לבוא לעזרת הישוב הלוחם באמצע מלחמת השחרור. שבועיים אחרי כן הוא עלה ארצה מ- Leeds עם משפחתו, אחרי שמכר את הקליניקה הפרטית שלו ואת רכושו.  בשנים 1948-1949 שירת כרופא חטיבת גבעתי. מ- 1954-1967 היה מפקד בית חולים שדה  ובמבצע קדש 1956 קצין פינוי כל החזית. ב- 1949 אחר חזרתו לחיים האזרחיים הוא הקים את מחלקות הילדים בתל השומר, אחרי כן בבית חולים אסף הרופא.   
אני זוכר שהגעתי למחלקה בביתן 30 ב- 1969 כעולה חדש, מ- HOPITAL DES ENFANTS MALADES PARIS .   
קיבל אותי ד"ר ויור בחמימות. הוא הציג אותי לפני כל רופאי הצוות.   
כולם בירכו אותי, דיברנו, מהר מאוד כל אחד רץ לעבודתו.   
אני נשארתי המום, בהלם, באמצע המחלקה.   
איך לתאר את ביתן 30 דאז. צריפים מזמן האנגלים, גג ממתכת, פרוזדור ארוך, תחנת אחות באמצע, חדרים מלאים מיטות סביב סביב. מלא חולים, תפוסה של 140% - 130 חם מאד. וילונות רטובים במים עם מאווררים לפניהם כדי לצנן קצת את האויר. לאן הגעתי?   
ואז אני מרגיש זרוע על כתפי "LETS GO TO THE LIBRARY" אומר לי ד"ר ויור LOOK TIEDER הוא ממשיך WE ARE POOR BUT WE ARE NOT SILLY.   
כמה הוא צדק. בית החולים הממשלתי היה עני, ועוד איך עני… זאת כבר ראיתי' אבל למדתי לדעת במשך כל השנים כמה בחכמה, במקצועיות, באלתור, באהבה ובלחימה בעד החולים הקטנים שלו הוא השיג במחלקתו תוצאות לא פחות טובות מאשר במרכז הגדול והמפורסם בפריז  ששם הייתי קודם.   
בביתן 30 העלוב הזה היו החולים הכי קשים.   
אז לא היה טיפול נמרץ. כל המקרים הכירורגים לפני ואחרי ניתוח כל כוויות הילדים של אזור ראשון לוד ורמלה קלים וקשים, 80% - 70 ואף יותר עברו שם.   
תוצאותיו לא היו פחות טובות מאלה של המרכז הגדול לכוויות ב-BIRMINGHAM לשם הוא הלך לראות ולהשתלם.   
איך לתאר אותו אחרת מאשר להזכיר ולספר:   
איך הוא היה בא לעיתים מוקדם בבוקר, במכנסיים הקצרים הבריטיים שלו והיה בודק כמעט את כל הילדים במחלקה לבד. כולם זוכרים בזמן הביקור איך הוא היה ניגש למיטת הילד, לוקח אותו בזרועותיו, מושיב אותו על ברכיו, משחק איתו, ורק אחרי כן מחזיר אותו למיטה ובודק אותו בדיקה קלינית מדוקדקת בריכוז גדול. בכל מקרה מסובך או כשרופאיו נתקלו בקשיים הוא היה בא בעצמו מגבעתיים בכל שעות היום והלילה, אפילו בזמן שהוא לא היה כל כך בריא, ללא חשבונות של תמורה. מעולם לא התעסק בפרקטיקה פרטית. כל זמנו הוא הקדיש לילדים המאושפזים במחלקתו ובמרפאות חוץ, שם הוא ישב שעות עם רופאיו, בתנאים לא אנושיים דאז. עם כל זה היה לו תמיד זמן ל- "Teaching" לרופאיו ולאחיות. הוא היה מלמד בעברית הכי אנגלית שאפשר לתאר .. אבל במחשבה בהירה, בניתוח אנליטי חד ותמיד עם הומור.   
אפשר לספר עליו סיפורים במשך ימים ולילות. סיפורי גבורה סיפורי מסירות ותושיה; איך במלחמות הוא נעלם מבית החולים והלך לחזית לטפל בפצועים. איך בשבתות הוא הלך בהתנדבות וארגן שמירה בקיבוצים בגבול סוריה שהיו תחת אש.   
איך ב- 1951 בזמן אפידמיה של פוליו הוא יצא להשתלמות על חשבונו, ל- Leeds ללמוד שיטות מודרניות בטיפול בפוליו וחזר משם עם הבוס שלו על מנת להקים את מחלקת השיקום ולארגן את הטיפולים במכון הפיזיוטרפי.  אולי לא נצליח לתאר את גודל נפשו האצילה האוהבת את עמו ואת ארצו. ומגשים את האידיאל הזה במיוחד על ידי טיפול מסור ללא גבול לחולים הקטנים שלו.   
הוא לא בנה אימפריה הוא לא עשה כסף. הוא לא קיבל פרופסורה.   
אבל הוא היה רופא אמיתי – גדול."   
(פרופ' מ. טידר, מומחה נפרולוגיה ילדים, ביה"ח אסף הרופא)
יואב ר. - שיחה 12:26, 24 ביולי 2013 (IDT)
thread_title: דברי הספד

message: גם אני שאלתי את עצמי בנוגע לחשיבות הערך. התשובה: ד"ר ויוור היה מחלוצי הרופאים הקרביים בצה"ל במלחמת העצמאות. כמו כן הוא הקים את מחלקת הילדים בבית החולים תל השומר והיה מראשוני המומחים לטיפול במחלת הפוליו בארץ. ככזה יש לו מעמד כאחד ממייסדי רפואת הילדים במדינת ישראל. לערך על רופא שכזה יש חשיבות אנציקלופדית. יואב ר. - שיחה 17:31, 24 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: הוחלט, שכול צל"שניק ראוי לערך ולאיש הזה יש שני צל"שים (עד איפה שקראתי בערך. אולי בהמשך הערך מוזכר צל"ש שלישי).   עִדּוֹ - שיחה 22:09, 24 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :מדובר בצל"שים בריטיים, וגם לא ברור על מה מדובר. מעבר לנושא החשיבות, אין בערך מקורות. גיא - שיחה 09:05, 25 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::אין מקורות, אבל איתרתי מאמרים שכתב, כך שאין ספק שרופא זה היה קיים. יואב ר. - שיחה 09:29, 25 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::לא מספיק שהיה קיים, עלינו להיות בטוחים שנימוק החשיבות מבוסס על עובדות. ובאותה הזדמנות: מה זה ייסד את המחלקה? הוא היה מנהלה הראשון? ומה זה "מראשוני המומחים"? כמה מומחים היו אז במקביל לו? נרו יאיר • שיחה • י"ח באב ה'תשע"ג • 12:41, 25 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::::אני מצטרף להערותיהם של גיא ונרו יאיר. עדו: התוכל בבקשה לומר לנו מה טיב הצל"שים שקיבל ויור? Dvh - שיחה 20:03, 25 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::::טיב הצל"שים הוא כזה, שמצריך אתכם להחליף את תבנית החשיבות בתבניות מקור. אגב, הצל"שים מוזכרים גם בנאום ההספד שיואב הביא, כך שצריך לשאול אותו מאיפה הוא העתיק את הנאום ולקבל מזה מקור.  עִדּוֹ - שיחה 07:30, 26 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::::::דברי ההספד היו חלק מנוסח הערך המקורי. לאחר שמשתמש אחר מחק אותם ממנו ומאחר שהם היוו טקסט בעל עניין, העליתי אותם לדף השיחה. פניתי אל כותבת הערך בדף שיחתה וביקשתי שתגיב לשאלות שהועלו כאן (אציין שהיא פנתה אלי במייל בנוגע לשאלתי אליה על איות שם הרופא בלע"ז וכן ביחס להעלאת תמונות לערך). יואב ר. - שיחה 08:17, 26 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::::::עדו, לא ניתן לבסס נימוק חשיבות על פרטים ביוגרפיים לא מאומתים. אם אכן קיבל עיטורים בעלי חשיבות ממלך אנגליה - יש בכך כדי להשפיע גם על עמדתי. אבל בלי אימות אין בפרט הזה כל רבותא. Dvh - שיחה 13:21, 26 ביולי 2013 (IDT)
הצלשים היו אחד מתחת ל MC MILETRY CROSS אני חושב השם של הצלש MENTION IN DISPACHES יש אותם אפשר לצלם ולשים באתר
נמצא פרסום ברשומות הבריטיות LONDON GAZET משנת 1942 ומשנת 1945
בגין שירותו בצבא הבריטי בן גוריון ביקש ממנו באמצאות דוד הכהן שפנה אליו באנגליה שיעלה ארצה להקים את מערך הרפואה הצבאי כי הבריטים לא נתנו לרופאים בארץ להתמחות ברפואה צבאית. כקצין רפואה ראשי תפקד חיים שיבא שביקש ממנו להשאר בארץ ולפתוח איזה מחלקה שירצה בתל השומר לימים בית החולים על שם חיים שיבה. הוא "פתח" את המחלקום ואחרי כשנה שנה וחצי עבר לנהל את מחלקת הילדים בצריפין "אסף הרופא " במשך 30 שנה.ישנן טעויות לא משמעותיות שיתוקנו. יוסי ויור עו"ד הבן של דר אליהו ויור.
הדיון מתמשך לו, ומקורות אין. נא להביא מקורות לאמור בערך. נרו יאיר • שיחה • כ"א באב ה'תשע"ג • 10:17, 28 ביולי 2013 (IDT)
thread_title:  דיון חשיבות אנציקלופדית 

message: הוא קיבל את הצל"שים ממלך אנגליה- ג'ורג' השישי!
replies: text: באילו צל"שים מדובר ? גיא - שיחה 15:20, 26 ביולי 2013 (IDT)
הצלשים היו אחד מתחת ל MC MILETRY CROSS  אני חושב השם של הצלש MENTION IN DISPACHES
יש אותם אפשר לצלם ולשים באתר
הם פורסמו ברשומות LONDON GAZET בשנת 1942 ובשנת 1945
replies: text: :באתר זה לא הצלחתי למצוא כל אזכור של אליהו ויור. אם נוכל למצוא הוכחות שהוא באמת קיבל Military Cross (הצלב הצבאי) או צל"ש Mentioned in dispatches , אזי מבחינתי החשיבות ברורה. גיא - שיחה 18:19, 27 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::ראינו קישור לצל"ש אחד, אך לא ראינו על השנו (הצלב הצבאי). גיא - שיחה 15:00, 28 ביולי 2013 (IDT)
thread_title:  צל"ש 

message: חשיבותו של הערך משמעותית על שום תרומתו של ד"ר אליהו ויור להתפתחות הרפואה במדינת ישראל וכן התפתחות תחום הרפואה בצה"ל  128.231.237.8 16:35, 26 ביולי 2013 (IDT)
נמצא פרסום ברשומות הבריטיות LONDON GAZET משנת 1942 ומשנת 1945
מצאתי קישור עם ציון הצלש בקצינים בריטיים 
Officers of the British Army 1939-1945  -- V
באות V בסוף העמוד
replies: text: נא להביא מקור מסודר ומדויק. מהן "הרשומות הבריטיות" וכו'? ספר? עיתון? ארכיון? אתר אינטרנט? ונא להזדרז, משום שבינתיים עובר השבוע המיועד להבהרת החשיבות. נרו יאיר • שיחה • כ"א באב ה'תשע"ג • 13:18, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :אני תכף אעלה משהו. נרו יאיר, אתה שוכח או מתעלם מכך שיש בדף זה הבהרת חשיבות מנומקת, כך שהערך בכל מקרה לא יימחק במחיקה מהירה. יואב ר. - שיחה 13:28, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::מצאתי שב-29 בנובמבר 1945 קפטן א. ויור (E. Vure) (עם אחרים)
replies: text: :::be mentioned in recognition of Gallant and Distinguished Services in the Field.

text: :::קישורים: , . יואב ר. - שיחה 13:30, 28 ביולי 2013 (IDT)
יואב ר. שלום אם תכנס לאתר בגוגל (- Officers of the British Army 1939-1945 -- V) באות V בסוף העמוד תראה את הצל"ש של captain ellis vure

text: אכן, ראו בקישור הבא, בתחתית העמוד (תחת Ellis Vure): . בין השאר צוין שם שזכה לצל"ש ב-29 בנובמבר 1945 - מה שמתאים בדיוק לפרטים בקישורים שהבאתי כאן למעלה. זה מקור חיצוני שמאמת את רוב העובדות שצוינו בערך, ודי בכך כדי להקנות אמינות גם לשאר העובדות שם. יואב ר. - שיחה 14:09, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :יואב, אני יכול מעכשיו לתת הבהרת חשיבות מנומקת, כמובן ללא מקור, לכל אדם או ערך. גם אתה תסכים שזה לא יספיק. נרו יאיר • שיחה • כ"א באב ה'תשע"ג • 14:19, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::בשני הקישורים שלמעלה לא מצאתי את שמו, אולי תכוונו יותר. בשלישי - היכן מוזכר הצל"שים? נרו יאיר • שיחה • כ"א באב ה'תשע"ג • 14:35, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::בשני הקישורים למעלה, לך לקישור השני. השם נמצא בטור השמאלי, ברשימת הקפטנים, לקראת הסוף. בקישור השלישי יש אייקון של עלה ליד התאריך 29.11.45 (שהוא התאריך המופיע בקישור הראשון מהשניים לעיל) ומשמעו Mention on Despaches, שזה המונח הבריטי לציון לשבח. יואב ר. - שיחה 14:43, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::::רשימת הקפטנים - מהי בדיוק? ומהי מהות הצל"ש? גם מי שמקבל צל"ש בצה"ל עדיין אינו זכאי לערך, אנו דורשים בהקשר זה עיטורים או צל"ש הרמטכ"ל (איני בטוח לגבי האחרון אם הוא נכון לכל מצול"ש או רק חללים). נרו יאיר • שיחה • כ"א באב ה'תשע"ג • 14:48, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::::הבנת הנקרא: כתוב שם Capt. E. Vure (238825). אם תחפש בנפש חפצה, תמצא. מהי מהות הצל"ש פירטתי למעלה (in recognition of Gallant and Distinguished Services in the Field). כעת אני חושב שאתה מתעקש ומערים קשיים בכוונה, והויכוח הזה נמאס עלי. עוד נראה אם לאסתם ימחק את הערך במחיקה מהירה כטענתך. יואב ר. - שיחה 14:54, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::::::כעת אני חושב שאתה תוקף ללא הצדקה. מה שעשית אינו הבנת הנקרא אלא חזרה על מה שכבר קראתי. בקישור עצמו של רשימת הקפטנים לא ברור מהי אותה רשימה. אם תרצה לדון בכל זאת באופן ענייני עדיין אני סבור שראוי כי תבהיר היכן כתוב שזהו הצל"ש שקיבל ויור, ובעיקר מהי חשיבותו של הצל"ש הזה, בסולם הצל"שים הבריטי. ייתכן אמנם שלאסתם יחשוש גם הוא מהתקפה שלך ויסתפק בזה כדי להשאיר את הערך. נרו יאיר • שיחה • כ"א באב ה'תשע"ג • 15:00, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::::::שאל את לאסתם את השאלה הזו. גיא, עדו ואני נימקנו את החשיבות והאסמכתות שהבאתי תומכות בהנמקות. אני סיימתי כאן. יואב ר. - שיחה 15:04, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: ::::::::חשיבותו האנציקלופדית של האדם והערך אודותיו הובהרה היטב.--כ.אלון - שיחה 18:20, 28 ביולי 2013 (IDT)
replies: text: :::::::::ערך חשוב. כדאי להוסיף מקורות בתוך הטקסט. Dindia - שיחה 16:32, 29 ביולי 2013 (IDT)
thread_title:  משוב מ-26 ביולי 2013 

message: אדם יקר, קודם כל, ולפני הכל. הייתי בטיפול במחלקת ילדים באסף הרופא, היחס שהוא נתן לכל ילד, כאילו שהיה הילד הפרטי שלו, היה נדיר אז, וגם היום, נדיר למצוא אנשים כאלו, עם לב ענק ועדינות כמו שהייתה לו. 109.160.175.65 17:52, 24 בנובמבר 2013 (IST)
thread_title:  משוב מ-24 בנובמבר 2013