שיחה:מהירות מילוט

message: מהירות המילוט מכדור הארץ או מהירח היא עבור גופים הנמצאים על פניהם. מהירות המילוט מן השמש היא דווקא לעצם הנמצא במסלול כדור הארץ, ומהירות המילוט משביל החלב היא לעצם הנמצא במערכת השמש. צריך להבהיר את ההבדלים האלה. עוזי ו. 16:45, 21 בספטמבר 2006 (IDT)
replies: text: אכן... הוספתי פיסקונת הבהרה. חגי אדלר 17:48, 21 בספטמבר 2006 (IDT)
thread_title:  סלט 

message: האם מהירות המילוט תלויה גם בזווית התנועה?
replies: text: באופן תאורטי לא. באופן מעשי, יהיו זוויות בהן הגוף ייתקטע בכדור הארץ וייתרסק. אבל אם הוא היה יכול לעבור את כדור הארץ בלי להמעך, ובלי לאבד אנרגיה גם אז הוא היה בסופו של דבר נמלט. eman • שיחה • ♥ 16:05, 24 בינואר 2007 (IST)
replies: text: :האמת היא שמהירות המילוט מתייחס לרכיב הרדיאלי של המהירות ולא לכל המהירות (וכפי שעמונאל אמר רצוי שהיא תהיה החוצה), כך שאכן מהירות המילוט תלויה בזווית במובן מסוים (לא חשוב כמה תאיץ את המהירות שלך בכיוון הזוויתי לא תימלט כמובן מכדור הארץ). צריך להוסיף הבהרה בנושא לערך. טרול רפאים 17:19, 24 בינואר 2007 (IST)
replies: text: ::זה לא נכון, כיוון המהירות לא משנה. בסופו של דבר, אתם יכולים להציב בחוק שימור האנרגיה ולראות שמהירות המילוט היא כשסכום האנרגיה הפוטנציאלית והקינטית שווה ל0. לכן אין הבדל באיזה כיוון נורה החפץ; תחשבו אפילו על זה שחפץ יכול להיות נורה בכיוון תנועת כדה"א במהירות אינסופית, ולהימלט ממערכת השמש, מה שסותר את הגרסה שלכם, שבה הוא לא יימלט ממערכת השמש כי אין רכיב רדיאלי במהירות שלו.
thread_title:  שאלה, 

message: הנוסחה עובדת גם עבורם? טרול רפאים 15:46, 7 ביולי 2007 (IDT)
thread_title:  כוחות כבידה יחסותיים 

message: זה כמו שניקח מגנט ואם העצם עובר ליידו במהירות מספיקה אז הוא לא ימשך למגנט?
replies: text: לא בדיוק: זה כמו שעצם מתכתי נמצא על מגנט וקופץ; אם הוא לא קופץ מספיק מהר, המגנט ימשוך אותו בחזרה. עוזי ו. 12:10, 1 באוגוסט 2007 (IDT)
thread_title:  שאלה 

message: קיים חוסר התאמה בין מהירות המילוט של צדק בק"מ לשניה לעומת ק"מ לשעה
thread_title:  חוסר התאמה 

message: האם יש הסבר פשוט לעובדה שמהירות המילוט לא תלויה בזווית? לאחר שקראתי את בעיה_דו-גופית, הבניתי שזה כנראה נכון, אבל אין לי הסבר פשוט.
חוק שימור האנרגיה אומר שאם גוף נימלט אז האנרגיה הכוללת שלו חייבת ליהיות חיובית (בהנחה שמנרמלים את האנרגיה הפותנציאלית ליהיות 0 באינסוף). במקרה של תנועה אנכית אפשר להסיק בקלות גם את ההפך: אם האנרגיה הכוללת חיובית אז הגוף נימלט. אבל אני לא ראה אך להסביר למה זה נכון במיקרה הכללי, בלי הדיון שבבעיה_דו-גופית#מבעיה תלת ממדית לבעיה חד ממדית.
מכתב את eman, טרול רפאים עוזי ו., MathKnight.
בתודה רמי (Aizenr) - שיחה 23:19, 3 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: אני לא בטוח שיש הסבר כזה, ואפילו אני די משוכנע שאין.

text: זה נראה לי משהו שתלוי בפוטנציאל עצמו. כלומר אם הפוטנציאל במקום להיות פרופורציונאלי ל 1 חלקי r היה פרופורציונאלי ל 1 חלקי r בחזקה גדולה יותר (ובפרט גדולה מ 2)  , כל הגרף שמובע שם היה נראה אחרת. ואז גם היו יכולים להיות מסלולים סגורים באנרגיה שגדולה מאפס. ואם זה המצב, אז אי אפשר למצוא הסבר פשוט. זה משהו שקשור להתנהגות הכוח. eman • שיחה • ♥ 23:43, 3 בדצמבר 2016 (IST)
replies: text: :תודה רבה, אנסה לעדכן את הערך בהתאם. רמי (Aizenr) - שיחה 18:34, 5 בדצמבר 2016 (IST)
thread_title: התלות של מהירות המילוט בזווית (המשך)

message: הפסקה על חורים שחורים שגויה לחלוטין. אין שום קשר בין מהירות מילוט לבין אופק אירועים של חור שחור (למרות שיש חישוב לא יחסותי שנותן תוצאה זהה). למשל, אפשר לברוח משדה כבידה בלי לעבור את מהירות המילוט, ועדיין אי אפשר לברוח מאופק אירועים של חור שחור.
מחקתי את הפסקה הזו, אבל משום מה היא שוחזרה.
replies: text: כי קודם דנים. קראתי את הפיסקה והיא נכונה לדעתי. מתייג את משתמש:עוזי ו., משתמש:Corvus, משתמשת:אמא של גולן.  בורה בורה - שיחה 01:58, 25 בפברואר 2019 (IST)
replies: text: :מסכים עם משתמש:בורה בורה. נכון שיש מה לדייק את הפיסקה הזו יותר, אבל לומר שאין שום קשר - זה בוודאי לא נכון. אגב, מקובל לחתום בדפי שיחה. Hagay1000 - שיחה 09:03, 25 בפברואר 2019 (IST)

text: אנסה לעשות סדר. מצד אחד, באמת שאין קשר הכרחי בין מהירות מילוט לבין הימלטות. מהירות מילוט רלבנטים אמ"מ לא מופעל כוח פרט למהירות ההתחלתית. חללית יכולה להימלט בלי להתקרב למהירות המילוט אי פעם אם מנועיה יפיקו כוח שדי בו להתרחק מהגוף השמיימי. מאידך - למיטב זכרוני מרחק אופק הארועים מליבת החור השחור הוא באמת המרחק שבו מהירות המילוט מגיעה למהירות האור. ולסיום - זה ששום עצם, מרגע שחצה את אופק הארועים, אינו יכול להמלט באמת לא קשור למהירות ההימלטות, אלא לכך שעיקום המרחב-זמן מביא למסלול ספירלי שתמיד נגמר בליבה. לשון אחרת, כל העתידים האפשריים מסתיימים בליבה. !Σiη Stαlεzε  אילן שמעוני - שיחה   11:13, 25 בפברואר 2019 (IST)

text: מחיפוש שטחי עולה שטעיתי. מרחק אופק הארועים - פרט למקרה האידאלי של חור שחור לא טעון ולא מסתחרר, מקרה שלא קיים - אינו כדור שמרחקו מהליבה הוא המרחק שנקבע ע"פ מהירות ההימלטות. האלמונימי צודק. !Σiη Stαlεzε  אילן שמעוני - שיחה   11:22, 25 בפברואר 2019 (IST)
replies: text: :היי, אני האלמוני מלעיל. אנסה לחדד: מהירות מילוט, היא המהירות שבה האנרגיה הקינטית מבטלת את האנרגיה הכבידתית, ולפיכך אפשר להימלט לאינסוף, בנפילה חופשית, כאשר המהירות ההתחלתית היא מהירות המילוט. כמובן, אפשר לברוח משדה כבידה גם מבלי לעבור את מהירות המילוט באף זמן (ע"י מנוע, כפי שאילן כתב, או ע"י סולם), ובשדה כבידה קלאסי, חזק ככל שיהיה, אפשר גם להישאר במקום (אם עומדים על משהו, או מפעילים כוח מספיק גדול). לעומת זאת, בתוך חור שחור מתקיים היפוך (במטריקה) בין המרחב והזמן - כשם שגוף שנמצא מחוץ לחור שחור חייב להתקדם קדימה בזמן, כך גוף שנמצא בתוך אופק האירועים חייב להתקדם לכיוון המרכז. בפרט, אי אפשר לברוח מחור שחור (גם לא ע"י סולם), ואפילו אי אפשר להישאר במקום. לכן, אין שום קשר בין מהירות מילוט ובין חוסר האפשרות לברוח מחור שחור. אכן, זו טעות נפוצה מאוד (מופיעה גם בערך חור שחור, למרות דיון ישן בדף השיחה שלו, ואני חושב שראיתי אותה גם באתר של מכון דוידסון), ואולי היא נובעת מכך שאם מחשבים (תוך התעלמות מאפקטים יחסותיים, שהיא אבסורדית כאשר עוסקים בחור שחור) את מהירות המילוט מאופק האירועים של חור שחור (חסר מטען ותנ"ז, כפי שכתב אילן), מתקבלת מהירות האור. עשהאל - שיחה 12:26, 25 בפברואר 2019 (IST)
replies: text: :: עשהאל,  אני חושב שדווקא בגלל שקיימת טעות נפוצה כזו, יש צורך להשאיר את הפיסקה, אך עם זאת לדייק אותה, ולהסביר במה נעוצה הטעות. אחרת הטעות תישאר נפוצה ותתקבע . בתודה ET - שיחה 13:42, 25 בפברואר 2019 (IST)
replies: text: :::אני לא יכול להסביר כעת בהרחבה, אבל מהירות ההימלטות של כוכב, קובעת את עוצמת האנרגיה שיש בו. העובדה שמהירות ההימלטות של חור שחור היא מהירות האור, אומרת שנצילות האנרגיה שלו ביחס לאנרגיה הטמונה בחומר היא 1 (כלומר חור שחור מנצל את כל האנרגיה של החומר שלו. אגב, היחס של השמש הוא בערך 10 בחזקת מינוס 5). הנתון הזה הוא זה שבעצם גורם לאופק האירועים, כי המשמעות שלו היא שאין חומר שיש בו מספיק אנרגיה כדי להימלט מסביבה מסוימת של החור השחור. וכאן זה הופך להיות למשהו מוחלט, ולא רק למהירות התחלתית. אני לא בטוח שהסברתי את עצמי כמו שצריך, אבל מה שאני רוצה לומר שיש קשר ברור בין מהירות המילוט של חור שחור לאופק האירועים, אף שהקשר הזה לא ישיר. Hagay1000 - שיחה 17:12, 25 בפברואר 2019 (IST)
replies: text: ::::אני מתכנן יום אחד לעשות סדר בכל העניין הזה של מהירות מילוט, ולהסביר את ההבדל בין מהירות המילוט, לבין האנרגיה הדרושה למילוט. Hagay1000 - שיחה 17:14, 25 בפברואר 2019 (IST)
replies: text: ::::: התכוונתי שתציין זאת בצורה מסויימת בדף הערך עצמו. למשל המשפט שכתבת "יש קשר ברור בין מהירות המילוט של חור שחור לאופק האירועים, אף שהקשר הזה לא ישיר", יכול להצביע על כך שיש תפיסה מוטעית / לא מדוייקת כלשהי. אבל כן ראוי לדעתי לציין זאת, וכן את העובדה עליה דנו פה. ET - שיחה 17:18, 25 בפברואר 2019 (IST)
thread_title:  חורים שחורים