שיחה:איתי קלוג

message: תהייה: היתכן שאדם, שרק סיים את הדוקטורט שלו לפני שנתיים-שלוש, יהיה מרצה בכיר באוניברסיטה? (אני שואל ברצינות, בלי ציניות - האם זה יתכן?) יוניון ג'ק - שיחה 01:34, 16 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: על פי האתר של האוניברסיטה הוא אכן מוגדר מרצה בכיר ראה כאן. אני מניח שמדובר על שילוב של מרצה מצטיין+תחום לא ממש מפותח בארץ, כך שאין יותר מידי מועמדים. בכל מקרה-זה אכן המצב. Eladti - שיחה 12:31, 16 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: :לא להתבלבל. מרצה בכיר היא דרגה זוטרה (שנייה מתוך ארבע) יחסית עבור חבר סגל אקדמי בכיר באוניברסיטה. מרצה, מרצה בכיר, פרופסור חבר ופרופסור מן המניין. למיטב ידיעתי עד לקבלת דרגת פרופסור חבר הסגל לא קיבל עדיין קביעות, אבל אולי אני טועה בעניין הזה. GHA - שיחה 10:58, 17 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::משתמש:עוזי ו. בטוח ידע אם זה סגל זוטר או בכיר. בכל מקרה, נראה לי שהרף אצלנו הוא פרופ' ולא מרצה בכיר. גילגמש • שיחה 11:06, 17 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: :::גלגמש, מדובר בסגל בכיר. הרף הוא פרופסור מן המניין - הדרגה העליונה. אבנר - שיחה 11:24, 17 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::אה מן המניין בכלל.. לא ידעתי. חשבתי שמספיק להיות פרופ' חבר. גילגמש • שיחה 11:27, 17 בדצמבר 2015 (IST)

text: לא בדקתי את הפרטים לגבי נשוא הערך. מסלול הקידום הנורמטיבי הוא שאדם כותב דוקטורט (באותו זמן, אם הוא מלמד, הוא עשוי להיות חבר ב"סגל אקדמי זוטר"); החוקר יוצא (או לא יוצא) לפוסט-דוקטורט; ומתמנה לחבר סגל ("סגל אקדמי בכיר") בדרגת מרצה או מרצה בכיר. לאחר כמה שנים הוא מתקדם בדרגה (ממרצה למרצה בכיר, או ממרצה בכיר לפרופ' חבר), ומקבל קביעות. בהחלט יתכן שאדם יסיים דוקטורט ב-2012, ויקבל מינוי כמרצה בכיר ב-2015, בהנחה שחולל גדולות ונצורות בתקופת הפוסט-דוקטורט. עוזי ו. - שיחה 11:37, 17 בדצמבר 2015 (IST)

text: אדם שסיים דוקטורט, יכול לסיים פוסט דוקוטרט בהצטיינות תוך שנתיים ולהתמנות מיד למרצה בכיר. אם הבן אדם מגלה תגלית חשובה ביותר בפוסט שלו, זה אפשרי בהחלט. נדיר, אבל אפשרי. 31.154.175.62 20:37, 18 בדצמבר 2015 (IST)
thread_title:  תהייה 

message: זכור לי שכבר נוהל דיון בעניין בזמן שהערך היה בטיוטה ולבסוף הוחלט להשאירו בשל הצטיינותו של המרצה. לא הצלחתי למצוא לצערי.אבנר - שיחה 12:19, 16 בדצמבר 2015 (IST)
thread_title:  חשיבות 

message: שלום רב. אכן מדובר לפי רישומים רשמיים של אוניברסיטת בן גוריון במרצה בכיר. איתי קלוג הגיע לבן גוריון מאוניברסיטת הארווארד והוא כבר בעל רקורד יוצא מן הכלל של יותר מ-50 מאמרים בכתבי עת בין לאומיים, ביניהם שלושה מאמרים בעיתון nature, שרבים החוקרים שמסיימים קריירה שלמה עם אף מאמר בעיתון זה. פריצת הדרך הגדולה של קלוג היא בתחום החשיפה הסביבתית ויש חוקרים אחרים בתחום בארץ, אך אינם בולטים כמוהו. על כן כדאי להשאיר את הערך שלו כדי שיהווה מקור יחוס למתעניינים בתחום זה. Yotamsvoray - שיחה 20:44, 17 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: מה אומר משתמש:אבנר? שלושה מאמרים בנייצ'ר זה לא מעט. גילגמש • שיחה 21:01, 17 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: :אכן, זה מהווה הסבר נאה לחשיבות. אבנר - שיחה 08:13, 18 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::שלושה מאמרים בנייצ'ר זה אכן מעורר הערכה רבה, אבל אם האוניברסיטה החליטה למנות אותו למרצה בכיר ולא תיכף ומיד לפופסור מן המניין, אז גם ויקיפדיה יכולה להתאפק עם הערך הזה, עד שהאיש המוכשר הזה יטפס בסולם הדרגות. 31.154.175.62 20:41, 18 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: :::נכון, יכולה, אבל נקבע אצלנו שאם יש פוטנציאל גדול, די בו כדי לזכות בערך. ההלכה הזאת מיושמת למשל לזוכי תחרות כוכב נולד - הם מקבלים ערך אף על פי שלא הוציאו אלבום בגלל הפוטנציאל הרב. גילגמש • שיחה 09:19, 19 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::ולאיזה מרצה בכיר צעיר אין פוטנציאל? 31.154.175.62 09:54, 19 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: :::::אני לא מתעסק עם הצד של הלא. וזאת שאלה שגויה שלא ניתן להוכיח. גם איינשטין כשהוא היה בן 3 לא בדיוק היה הגאון שכולם מכירים. אני כן יודע שאם מרצה צעיר מפרסם מאמרים בכתבי עת מתקדמים זה בהחלט מראה על פוטנציאל. זה לא אומר שלפני שפרסם את המאמרים לא היה לו פוטנציאל, אך כעת הפוטנציאל מוכח והוא לפנינו ויש להתייחס לכך ולא לשאלות היפותטיות נוסח קנקנן התה המעופף. גילגמש • שיחה 10:23, 19 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::::כל מרצה בכיר כבר פרסם הרבה מאמרים מרשימים במקמות מרשימים. אחרת הוא לא היה מרצה בכיר. הויקיפד הממוצע יכול לשפוט את הפוטנציאל של משתתפי כוכב נולד אבל לא את זה של חברי סגל הפקולטאות. קבענו שהרף הוא פרופסור מן המניין, אז שם נשאיר את זה כדי שלא נאלץ לדון במה שספק אם מישהו מאתנו יכול בכלל לשפוט. 2.54.1.29 10:33, 19 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::::: חשוב מאד לציין ששלושה מאמרים בנייצ'ר הם הישג סופר חריג כפי שציינתי ורב אוכלוסיית החוקרים לא מגיעה אפילו לאחד בכל הקריירה. הישגים אלו כבר מעמידים את קלוג במעמד של יכולת מוכחת ולא פוטנציאל. יתר על כן, כדאי לשקול את המדיניות הזו של רק פרופ' מן המניין. יש חוקרים שהגיעו להישגים גבוהים מאד שהם לא במעמד זה כי הם מהירים יותר ממערכת הדרגות האקדמית או בגלל פוליטיקה פנים ארגונית. מה שצריך לקבוע בויקיפדיה הוא  הוא ההישג האקדמי ולא הדרגה. אחרת יש סיכוי שנאבד ערכים חשובים. Yotamsvoray - שיחה 10:46, 19 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::::::לא אתייחס יותר לדבריו של האנונימי. אמרתי כל מה שהיה לי לומר. גילגמש • שיחה 10:52, 19 בדצמבר 2015 (IST)
אני מסכים עם האנונימי. כל מרצה בכיר יכול להציג רקורד פרסומים מרשים, אחרת לא היה מתמנה (או מתקדם) לדרגה הזו. אינני מכיר את ד"ר קלוג, ודברי כאן הם עקרוניים. הנסיון של דף השיחה בוויקיפדיה למנות את עצמו לוועדת מינויים אוניברסיטאית, לשקול הישגים ו"פוטנציאל" ולתרגם אותם לדרגות אקדמיות, הוא לא פחות ממגוחך. ובמקרה דנן, אני הצלחתי לאתר מאמר אחד ב-Nature (זה: ), שבו ד"ר קלוג הוא המחבר השלישי מבין כ-20. מצאתי גם מאמר ב-Nature Climate, אבל חזקה על מי ששופט פוטנציאל על-סמך פרסומים שאינו קורא, שהוא מבין את ההבדל בין שני כתבי העת האלה. עוזי ו. - שיחה 18:16, 19 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::::::: מצטרף לאבנר וגילגמש ותומך בהשארה. בורה בורה - שיחה 16:02, 20 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::::::::גם אני תומך הערך. BAswim - שיחה 16:21, 20 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::::::::: זה מתחיל להיות מעניין. באיזה נימוק אתם תומכים בערך? וYotamsvoray, תוכל לפרט בעניין שלושת המאמרים ב-Nature? עוזי ו. - שיחה 20:36, 20 בדצמבר 2015 (IST)

text: :::::::::לגבי המאמרים. איתי פירסם בנייטצ'ר שיטות, נייטצ'ר שינויי אקלים וניטצ'ר הגדול. אלו שלושה כתבי עת מבית נייטצ'ר ומאד קשה לפרסם שם. למעשה הם כתבי עת בליגה אחרת מכתבי העת האחרים. אלו לא הישגים שכל מרצה בכיר משיג. העבודות האלו זכו לחשיפה גדולה בארצות הברית ובעולם המדע בכלל ואני חושב שמדובר במקרה ייחודי. על כן אני חושב שמגיע לו ערך.Yotamsvoray - שיחה 20:46, 20 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: ::::::::::נראה מעט מוזר בעיניי, שאדם שאיננו מבחין בין כתב העת Nature לבין כתבי עת אחרים של אותה הוצאה (שהתרגום שהציע לשמותיהם עושה רושם אידיוסינקראטי משהו) מצפה שנסמוך על חוות דעתו, שמדובר ב"כתבי עת בליגה אחרת" (שניהם באותה "ליגה", ביחד עם Nature?). כך גם באשר לשאר הסופרלטיבים שבדבריך. גבה אותם בסימוכין או שייוותרו ריקים מתוכן. ראובן מ. - שיחה 21:08, 20 בדצמבר 2015 (IST)

text: :::::::::: נשאר לנו, אם כך, מאמר אחד ב-Nature, ולא שלושה; ובמאמר הזה, כאמור, ד"ר קלוג הוא המחבר השלישי מבין עשרים. תן לי לנחש שהנתון הזה לא ישנה את דעתם של בורה בורה וBAswim. עוזי ו. - שיחה 21:32, 20 בדצמבר 2015 (IST)
replies: text: :::::::::::אם הוא המחבר השלישי מבין 20 זה בהחלט משנה את דעתי וכעת התברר שיש רק מאמר אחד בנייצ'ר ולא שלושה. אני חוזר בי. גילגמש • שיחה 21:42, 20 בדצמבר 2015 (IST)

text: :::::::::מדד ההשפעה – אמפקט פקטור – הוא המדד הקובע לחשיבות כתבי העת בכל מוסד אקדמי - של נייטצ'ר הוא 41נייטצר שיטות 32 ונייטצ'ר שינויי אקלים 14. זה בסדר גודל יותר גבוה מהעיתונים הרגילים שהם בדרך כלל בין 1 ל-3, או 5 במקרים המאד בולטים. שלא לדבר על העובדה שמדובר בכתבי עת מבית נייטצ'ר. ואני כבר לא מדבר על העובדה שיש לו 53 מאמרים שהם הרבה יותר מלרב הפרופסורים החברים שמופיעים כערכים קיימים. לגבי ריבוי המחברים, בנייטצ'ר זה בדרך כלל כך בגלל הטבע הרב תחומי של המדע היום. חבל מאד להצמד לדרגה כמדד לקביעת ערך. זה אמנם ממסדי אבל לא תמיד נכון. Yotamsvoray - שיחה 09:00, 21 בדצמבר 2015 (IST)
סיכום דיון החשיבות: הבסיס להבהרת החשיבות היה שד"ר קלוג פירסם שלושה מאמרים בכתב העת הנחשב והמוערך נייצ'ר. בהמשך הדיון התברר שבעצם פירסם בכתב העת רק פרסום אחד (השניים האחרים פורסמו בכתבי עת אחרים, של אותה הוצאה), וגם בפרסום זה הוא אחד מבין 20 מחברים. לאור הממצאים גילגמש חזר בו מתמיכתו בערך. שאר התומכים לא המשיכו להשתתף בדיון, ולא הביאו נימוקים נוספים שיכולים להבהיר את חשיבות הערך. בנסיבות אלה, אני מוחק את הערך במחיקה מהירה. Lostam - שיחה 09:52, 22 בדצמבר 2015 (IST)

text: עכשיו אני רואה שהערך בכלל נמחק כבר ב-27.9.15, אחרי שהונחה עליו תבנית חשיבות וחשיבותו לא הובהרה. במקרה כזה בכלל לא ניתן היה לשחזר את הערך מבלי להצביע על שינוי נסיבות מהותי שחל מאז מחיקתו. Lostam - שיחה 09:54, 22 בדצמבר 2015 (IST)
thread_title: חשיבות הערך

message: לפני כמה ימים איתי קלוג קיבל תואר פרופסור חבר. בעקבות כך אני רוצה לשחזר את הערך. Yotamsvoray - שיחה 07:33, 12 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: מזל טוב אבל הרף הוא פרופסור מן המניין. אבנר - שיחה 08:20, 12 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: :מה המקור לכך? איפה זה רשום שהרף הוא פרופסור מן המניין? מה אתה חושב על זה,גארפילד? Yotamsvoray - שיחה 14:43, 12 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: ::לדעתי מדובר במדיניות לא רשמית, שנהוגה אך לא נאכפת בצורה סדורה, ולראייה שיחה:אסתר הרגיטאי. אנחנו אכן מקבלים ערכים על פרופסורים חברים. החשיבות אינה ניתנת בשל היכולת הפוליטית וההזדמנות להתמנות כפרופסור מן המניין. מספיק שהאקדמיה בחנה את מחקרו והוענק לו תואר של פרופסור כדי להצדיק חשיבות. יתר על כך, במקרה הזה מדובר באדם שיש לו כבר עבודה שהתפרסמה במגזין נחשב. לדעתי בהחלט יש רף חשיבות שמאפשר שחזור. אבל תמיד אפשר לפנות למומחה הבית בנושאי חשיבות -  מה דעתך?  גארפילד - שיחה - עזרו לנו במיזם האסם 08:04, 13 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: :::הנחתי כאן בדיון תבנית חשיבות, כדי שיהיה דיון מסודר ותחום בזמן. שחזרתי את הערך לטיוטה:איתי קלוג. הטענה היא בעצם שהערך היה גבולי עוד קודם, ושמינויו לדרגת פרופסור חבר מהווה שינוי נסיבות מספק לשחזור הערך. אני יכול לקבל טיעון זה ולא מתנגד לשחזור. בשנים האחרונות נכתבו ונשארו לא מעט ערכים על אנשי אקדמיה בדרגת דוקטור. יותם, תעדכן את הערך לגבי המינוי ורצוי שגם תוסיף מקור לכך, אם יש. Lostam - שיחה 10:13, 13 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: ::::עדכנתי את הטיוטה וניתן לראות שאיתי הוא פרופסור כאן,באתר של אוניברסיטת בן-גוריון Yotamsvoray - שיחה 13:22, 13 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: :::::: גם אני בעד השחזור. הערך כתוב טוב והמינוי נותן את הגושפנקא החסרה. בורה בורה - שיחה 13:30, 13 בספטמבר 2016 (IDT)

text: ::: אני מודה לגארפילד על זיהוי "היכולת הפוליטית וההזדמנות" כגורמים הבלעדיים למינוי פרופסור מן המנין. עם זאת אני רוצה להציע את האפשרות שמפעם לפעם המערכת עוצמת עין לרגע וממנה מישהו לפרופסור מן המנין גם בגלל היקפה והשפעתה של עבודתו המדעית. עוזי ו. - שיחה 14:55, 13 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: :::: הרף אצלנו רחוק מאוד מפרופסור מן המניין. יש להערכתי מאות (אולי אלפי) חוקרים שקיבלו ערך ולא הגיעו לדרגה הזאת. במקרים קיצוניים, למשל של התגייסות קבוצת בעלי עניין, נכנסים אפילו חוקרים צעירים בלי שום תקן אוניברסיטאי, וטל דקל תוכיח. היא עברה אפילו הצבעה. בנסיבות האלה לא הוגן לקפח את קלוג. במקום זה אני מציע להעביר בפרלמנט החלטה ברורה, שתשים קץ לאפליה. נרו יאיר • שיחה • י' באלול ה'תשע"ו • 15:52, 13 בספטמבר 2016 (IDT)
replies: text: :::::צריך להגדיר בצורה ברורה מה הרף, ואם צריך אחד, כי יש ערכים על אנשים שאין להם תואר פרופסור. Yotamsvoray - שיחה 16:51, 13 בספטמבר 2016 (IDT).
replies: text: ::::::תומך בחשיבות הערך, לדעתי לא ניתן לגבש קריטריוינים אחידים לאנשי אקדמיה, אבל הוא עומד בדרישת חשיבות, פרופסור חבר בגיל כה צעיר, בואו ניתן לילדים תקווה :-).01iproject09 - שיחה 06:01, 14 בספטמבר 2016 (IDT)
בערך כרגע אין התייחסות לשנת לידה, שנות לימודים וכו'. זה רלוונטי בדיון לעיל. Dvh - שיחה 20:26, 15 בספטמבר 2016 (IDT)
thread_title: שחזור הדף