שיחה:צעירי ציון

message: אני מתנגד להפניה, זו לא בדיוק אותה התנועה. אני לא ממש מבין בזה, אבל ככה הבנתי מקריאת הערך. אשמח לשמוע דיעות נוספות, תומאס 09:48, 11 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: מצרף את התנגדותי. כל ההיסטוריה של התנועה, על הסתעפויותיה, נמחית בהפנייה זו. Mort 09:52, 11 באפריל 2007 (IDT)
 ההפניה זאת לא הצבעה, נכון?Austausch 12:35, 11 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :לא הצבעה, פשוט לא הייתי בטוח אז אני שמח לשמוע עוד דיעות. תומאס 12:43, 11 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::"שומרים צעירי ציון" ו"צעירי ציון", כמדומני, הם שני גופים נפרדים לחלוטין. הראשון שינה שמו ל"השומר הצעיר". Austausch 13:03, 11 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: :::זהו שמה של אחת משתי התנועות שיצרו את השומר הצעיר פרטים נוספים בהשומר הצעיר#תחילת דרכה של התנועה. הידרו 13:25, 12 באפריל 2007 (IDT)
אני שב ומתנגד להפנייה. לצעירי ציון יש היסטוריה מכובדת (הכוללת פילוגים ופרישות) ולא יתכן שנמחק את ההיסטוריה הזו ונשייך אותה רק לשומר הצעיר. זו פשוט הטעיית הקורא. Mort 15:12, 12 באפריל 2007 (IDT)
replies: text: ::::אם מודבר בשני גופים שוני אז ניתן ליצור פירושונים אם מודבר באותו גוף שהתאחד עם תנועת הנוער "השומר" אז ההפניה היא עד שיכתב ערך בענין (ואז בטח מישהוא יציע לאחד את הערכים). הידרו 15:38, 12 באפריל 2007 (IDT)
=== ההפניה שגויה לגמרי. להלן ציטוט מספר היסטוריה ===
צעירי ציון היתה שם רווח של אגודות ציוניות שהוקמו ברוסיה על ידי צעירים ללא נטיות סוציאליסטיות מוגדרות. 
"קריאתם של הרצל והקונגס הציוני הראשון 1897 היו להם השפעה עצומה על היהדות במזרח אירופה כולה ובמיוחד ברוסיה. בקונגרס הציוני השלישי, שהתכנס בבאזל בסוף 1899, נמסר על קיומן של 818 אגודות ציוניות ב-617 ערים ועיירות ברוסיה, שהפיצו 82,000 שקלים. התנועה הקיפה חוגים שונים בציבור היהודי, שלא היה לעיתים מגע חברתי ביניהם. וכך קמו באורח טבעי כמה אגודות ציוניות באותה עיר. היו מקומות שבהם התבדלו החוגים הדתיים והקימו אגודות דתיות-ציוניות מיוחדות. היו מקומות שקמו בהם אגודות נשים מיוחדות ("בנות ציון"). לפעמים התבדלו הצעירים וקראו לעצמם "צעירי ציון". בדרך זו עצמה קמו במקומות שונים אגודות של פועלים ציונים ("ארבייטער ציוניסטן"), שנקראו בשמות שונים, והשם המקובל ביותר היה "פועלי ציון". (יהודה סלוצקי, מבוא לתולדות תנועת העבודה הישראלית, 1973, עמ' 95). 
בעוד שפועלי ציון קמו במטרה לארגן את הפועלים ובעלי המלאכה שנטו לרעיון הציוני, ומתוך מחוייבות ברורה הן לציונות והן לסוציאליזם, ובהמשך אף למרקסיזם, היו צעירי ציון פשוט אגודות ציוניות של צעירים.  
מאחר שהשומר הצעיר קמה בגליציה, ולא ברוסיה, ובהמשך דרכה נעשתה לזרם מרקסיסטי מוצהר, מן הראוי לא לערב בין תנועות, למרות שפלג של ציוני ציון חבר ל"השומר" הגליצאי בהקמת הגרעין של מה שלימים נקרא השומר הצעיר. 
אגודות צעירי ציון המשיכו להתקיים גם בשנות ה-20 של המאה ה-20 ברוסיה ופולין בנפרד מהשומר הצעיר. לעיתים הם קיימו קשרים עם מפלגת "הפועל הצעיר" בארץ, כמו בקונגרס הציוני ה-11 בשנת 1913, אז בחרו עבורו כ-20 צירים (סלוצקי, עמ' 179). 
פועלי ציון משכו אליהן מטבע הדברים רבים מהנוער הציוני, בעיקר סביב מהפכת 1905 ברוסיה, שהיו בעלי נטיות סוציאליסטיות ומהפכניות יותר. אך צעירי ציון המשיכו להתקיים כארגוני ציונים צעירים לא סוציאליסטים דוקא, ולכן לא היה להם בהתחלה ארגון על משלהם כמו שהיה לפועלי ציון כבר בשנת 1907. 
בשנת 1920 הוקמה בפראג "ההתאחדות העולמית של הפועל הצעיר וצעירי ציון" (ראה הערך על הפועל הצעיר בויקיפדיה).
thread_title:  הפניה? 

message: צעירי ציון היתה שם רווח של אגודות ציוניות שהוקמו ברוסיה על ידי צעירים ללא נטיות סוציאליסטיות מוגדרות. 
"קריאתם של הרצל והקונגס הציוני הראשון 1897 היו להם השפעה עצומה על היהדות במזרח אירופה כולה ובמיוחד ברוסיה. בקונגרס הציוני השלישי, שהתכנס בבאזל בסוף 1899, נמסר על קיומן של 818 אגודות ציוניות ב-617 ערים ועיירות ברוסיה, שהפיצו 82,000 שקלים. התנועה הקיפה חוגים שונים בציבור היהודי, שלא היה לעיתים מגע חברתי ביניהם. וכך קמו באורח טבעי כמה אגודות ציוניות באותה עיר. היו מקומות שבהם התבדלו החוגים הדתיים והקימו אגודות דתיות-ציוניות מיוחדות. היו מקומות שקמו בהם אגודות נשים מיוחדות ("בנות ציון"). לפעמים התבדלו הצעירים וקראו לעצמם "צעירי ציון". בדרך זו עצמה קמו במקומות שונים אגודות של פועלים ציונים ("ארבייטער ציוניסטן"), שנקראו בשמות שונים, והשם המקובל ביותר היה "פועלי ציון". (יהודה סלוצקי, מבוא לתולדות תנועת העבודה הישראלית, 1973, עמ' 95). 
בעוד שפועלי ציון קמו במטרה לארגן את הפועלים ובעלי המלאכה שנטו לרעיון הציוני, ומתוך מחוייבות ברורה הן לציונות והן לסוציאליזם, ובהמשך אף למרקסיזם, היו צעירי ציון פשוט אגודות ציוניות של צעירים.  
מאחר שהשומר הצעיר קמה בגליציה, ולא ברוסיה, ובהמשך דרכה נעשתה לזרם מרקסיסטי מוצהר, מן הראוי לא לערב בין תנועות, למרות שפלג של ציוני ציון חבר ל"השומר" הגליצאי בהקמת הגרעין של מה שלימים נקרא השומר הצעיר. 
אגודות צעירי ציון המשיכו להתקיים גם בשנות ה-20 של המאה ה-20 ברוסיה ופולין בנפרד מהשומר הצעיר. לעיתים הם קיימו קשרים עם מפלגת "הפועל הצעיר" בארץ, כמו בקונגרס הציוני ה-11 בשנת 1913, אז בחרו עבורו כ-20 צירים (סלוצקי, עמ' 179). 
פועלי ציון משכו אליהן מטבע הדברים רבים מהנוער הציוני, בעיקר סביב מהפכת 1905 ברוסיה, שהיו בעלי נטיות סוציאליסטיות ומהפכניות יותר. אך צעירי ציון המשיכו להתקיים כארגוני ציונים צעירים לא סוציאליסטים דוקא, ולכן לא היה להם בהתחלה ארגון על משלהם כמו שהיה לפועלי ציון כבר בשנת 1907. 
בשנת 1920 הוקמה בפראג "ההתאחדות העולמית של הפועל הצעיר וצעירי ציון" (ראה הערך על הפועל הצעיר בויקיפדיה).
thread_title:  ההפניה שגויה לגמרי. להלן ציטוט מספר היסטוריה 

message: יש לשים לב - התוכן בערך נכתב מחדש, לפיכך השיחה לעיל אינה מתייחסת לתוכן הנוכחי. Ranbar - שיחה 17:12, 29 בינואר 2009 (IST)
thread_title: ערך חדש

message: במהלך מספר ריצות אוטומטיות של הבוט, נמצא שהקישור החיצוני הבא אינו זמין. אנא בדקו אם הקישור אכן שבור, ותקנו אותו או הסירו אותו במקרה זה!
* http://www.kibbutz.org.il/itonut/dafyarok/080918_hakim.htm
** In צעירי ציון on 2011-11-23 03:27:45, 404 Not Found
** In צעירי ציון on 2011-11-28 01:15:18, 404 Not Found
** In צעירי ציון on 2013-05-05 09:45:39, 404 Not Found
** In צעירי ציון on 2013-05-16 02:35:12, 404 Not Found
--Matanyabot - שיחה 05:35, 16 במאי 2013 (IDT)
thread_title:  קישור שבור