Arutelu:Liivlased

message: Täpsustus? kas Liivlased olid soome-ugri või balti hõimudest ?
replies: text: Soome-ugrilased.--WooteleF 26. mai 2009, kell 13:18 (UTC)

message: Milleks neid keelemalle tarvis on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2009, kell 18:48 (UTC)
Aastal pidas ennast liivlaseks ainult 70 inimest. Mis aastal?

message: "Lihtsad ei ole olnud liivlaste suhted lätlastega, mida on ära kasutanud ka Vene keisririigi võimuesindajad, 1859. aastal, mil Dundaga mõisa liivi talupojad keeldusid alla kirjutamast kõrgendatud rendilepingutele. See Liivi mässu nime all tuntud vastuhakk lämmatati tolle aja agraarpoliitika vaimus: tõrkujad aeti taludest välja ja talud anti sissetoodud lätlastele."
replies: text: Liivlaste-lätlaste suhete kohta ei ütle kirjeldatud juhtum midagi. Näiteks ka Eestis pärast Nõukogude liiduga liitmist aeti inimesed oma korteritest välja (küüditati) ning tühjad ruumid asustati teiste inimestega, ka eestlastega. Valju 19. juuli 2010, kell 19:17 (EEST)

message: "Liivlased ise nimetavad end rāndalist ja rānda-kurali ehk 'randlased, rannakuralased'" Niimoodi nad nimetasid ennast 19. sajandi keskel. Tänapäeval nad nimetavd ennast ikka liivlasteks. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 23. märts 2013, kell 11:06 (EET)
--- Ehk võtad vaevaks liivlaste lugu veidi põhjalikumalt uurida?
Palun, see on väga huvitav ja üsna kauge sinu "tänapäevast".
K.T. 21.juuli 2013

message: "Orjastatud rahvaste kindlamaks vaoshoidmiseks ja eriti liivlaste lõplikuks allasurumiseks hakkasid maa uued isandad liivlaste aladele asustama latgalle, zemgalle ja kurše, kellele ühtlasi anti majanduslikult soodsamad tingimused, paremad maad ja tihti ka juhtpositsioon külaühiskonnas." Hmm, nii zemgalid kui kuršid kadusid seetõttu, et nende aladele lubati elama latgale, lisaks soodustati nende uustulnukateelu nondel aladel. Tõenäoliselt kadusid sedasi ka põhjapoolsed seelid. Ja asustama ei tundu kuigi hea sõna olevat,  latgalide alade maaisandad olid üldiselt ühed ja teiste rahvaste omad teised, seda ei saa võrrelda tsaaririigiga, kus oli üks isake tsaar ja tema käsu peale liikus rahvas sinna kuhu vaja. Latgalid võtsid ju sakslased lahkesti vastu, tahtes nende abi venelaste ja eestlastega toime tulekuks, teised rahvad sedasi ei toiminud, seega oli latgal sakslase jaoks hea alam, kel lubati pigem vabamalt ringi liikuda kui et teda liivlast assimileerima küüditati.Melilac (arutelu) 25. aprill 2014, kell 20:17 (EEST)
replies: text: Võtsin selle lause välja, kuni esitatud väite kinnituseks mingi tõend leitakse. Mina otsisin ja ei leidnud. Minnekon (arutelu) 22. juuni 2014, kell 01:50 (EEST)

message: Rahvanimede mall on ära võetud. Kas meil on kokkulepe, et seda ei kasutata enam? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 20. märts 2019, kell 11:17 (EET)

message: "2017. aasta seisuga oli Lätis end liivlasteks pidavaid inimesi 16" Siin nüüd küll midagi ei klapi. Lätis elab liivlasi umbes 250. Muudan ära. Velirand (arutelu) 14. detsember 2020, kell 13:23 (EET)
----
"Eestis 85" Kahtlen selles väga. Rahvastikuregistris saab vabalt rahvust valida. Mõned inimesed on ennast lihtsalt liivlastena registreerinud, kuigi nad seda tegelikult ei ole. Velirand (arutelu) 14. detsember 2020, kell 13:25 (EET)
replies: text: 16 Läti liivlast oli jah kindlasti vale. Kust Eesti 85 pärineb, ei tea - asendasin selle nüüd 2011 rahvaloenduse arvuga. --Minnekon (arutelu) 14. detsember 2020, kell 18:37 (EET)
thread_title: Liivlaste arv