lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor

message: See on võetud [http://www.mk.ee/ kooli kodulehelt], ainult üks sõna on muudetud. Sellisena on see rohkem reklaam. Ei ole ju asjakohane õppeasutust defineerida selle kaudu, et ta on Eesti suurim. Seda võiks mainida küll, aga allpool. Peale selle tuleb selgitada, mille poolest ta on suurim (üliõpilaste arvu poolest?) Ja see ei pruugi ju ka alatiseks nii jääda ja ei pruukinud algusest peale nii olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2006, kell 10:36 (UTC)

message: ongi kodulehelt võetud, et oleks olemas koht, kuhu andmeid edasi kirjutada.
sellega tegelevad edasi teised nüüd, et andmed täieneks. Tarmo.
replies: text: Kodulehelt võib andmeid võtta küll, kuid sõnastus ei tohi sõna-sõnalt kokku langeda ja artiklis tuleb kasutada entsüklopeedilist stiili. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:27 (UTC)
Analoogsete sõnadega "reklaamib" end ka Tartu Ülikool! Ent keegi ei huvitu, miks see kool end "suurimaks" nimetab...

text: Tutvustada võib oma õppeasutust igat moodi. Siin on entsüklopeedia ja kirjutada tuleb teistmoodi. Igatahes meie huvitume, miks Tartu Ülikool end suurimaks nimetab.

text: Head algust ei leidnud, aga entsüklopeedias ei saa esimeses reas kirjutada seda, et tegu on suurima kooliga. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:27 (UTC)

message: Koolis on võimalik õppida nelja erineva õppekava (ärijuhtimine, psühholoogia, disain, infotehnoloogia) järgi. Õppekavad jaotuvad 14 erialaks.
replies: text: Võtsin selle välja, sest kooli kodulehel on teistsugused andmed. Samuti tekitab mõistmisraskusi sõna "õppekava" kasutamine. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:27 (UTC)
Õppekavade (kontseptsiooni) kohalt pean uurima, ise kahjuks õpin seal --Dj Capricorn 9. oktoober 2006, kell 14:37 (UTC)

text: Tavaliselt räägitakse erialade õppekavadest. Tõsi küll, näiteks bakalaureuse- ja magistriõppes on samal erialal erinev õppekava. Andres 9. oktoober 2006, kell 15:23 (UTC)

message: Õppeaastal 2012/2013 õppis õppekeskustes kokku üle 2300 üliõpilase.
Andres (arutelu) 21. mai 2014, kell 18:27 (EEST)
replies: text: Kus kohas või mis nime all on see Mainor, milles ärkamisajal IME programmi ette valmistati? Sellest asutusest ju kasvas välja siin artiklis kirjeldatud kool. Ssgreporter (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 01:09 (EET)
replies: text: : Paistab, et seda pole. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 01:22 (EET)

message: Siit jäeti hulk infot välja, minu meelest ilmaasjata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 24. november 2016, kell 15:15 (EET)

message: On link Mainori Majanduse Instituut, mis ilmselt peab silmas sama õppeasutust? Või on lihtsalt vigane nimetus?--Estopedist1 (arutelu) 27. juuni 2017, kell 18:44 (EEST)
thread_title: Mainori Majanduse Instituut
Arutelu:Eesti Kirjanduse Selts

message: Artikli juures on kirje võimaliku autoriõiguste rikkumise kohta. Samas ei ole "Arutelu" all midagi kirjas, mis omakorda tõstatab küsimuse, kes kahtlustab ja miks autoriõiguste rikkumist? See asi tuleks kuidagi joonde ajada... Boms 9. oktoober 2006, kell 12:49 (UTC)
replies: text: See tundub iseenesestmõistetavana. Kui see pole enesestmõistetav, siis peab mõtlema, kuidas taolisi asju vormistada. Malli all on nimelt veebiaadress, millel on artikli tekstiga osaliselt kokkulangev tekst. Autoriõiguse rikkumise kahtlustus seisneb kahtlustuses, et tekstilõikude kopeerimisega on rikutud kellegi autoriõigust. Lahenduseks on peale ümbersõnastamise ka osutamine loa olemasolule teksti kasutamiseks Vikipeedias. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:44 (UTC)

message: artiklis pole mainitud seltsi arhiivi (Eesti Kirjanduse Seltsi arhiiv). Osa arhiivist on vist Eesti Kultuuriloolise Arhiivi koosseisus--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 11:00 (EET)
thread_title: Eesti Kirjanduse Seltsi arhiiv
Arutelu:Korporatsioon Indla

message: Puudub sisu. Andres 9. oktoober 2006, kell 18:25 (UTC)

message: Miks üks link "korporatsioon" toimib ja teine mitte? --213.35.135.232 1. märts 2010, kell 08:00 (UTC)
replies: text: Sa mõtled kategooriat? Sellist kategooriat meil lihtsalt pole. Kategooriate kohta vaata Juhend:Kategooriad.--WooteleF 1. märts 2010, kell 08:12 (UTC)
thread_title:  Lingid
Arutelu:Sakslased

message: Võtsin ära kaardi, mis kujutas Skandinaavia pronksiaja kultuuri. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 11. oktoober 2006, kell 12:34 (UTC)

message: Sakslased (saksa keeles die Deutschen) on etniline grupp (Volk), mis jagab ühist Saksa kultuuri, räägib saksa keelt emakeelena ning on saksa päritolu. Neid defineeritakse ka kodakondsuse järgi.
replies: text: Mina ei saa aru, mis see tähendab. Andres 11. oktoober 2006, kell 13:02 (UTC)

message: Etnilised sakslased
replies: text: Minu meeles eesti keeles nii ei räägita. Andres 20. oktoober 2006, kell 05:02 (UTC)

text: Inglise keeles mõeldakse rahvuse all kodakondsust. Artiklis kus räägitakse rahvusest, ei pea rääkima üldse kodakondsusest.--Valju 20. oktoober 2006, kell 07:34 (UTC)
replies: text: : Artikkel peaks olema rahvast. Sakslased on need, kes on saksa rahvusest. Teisi tähendusi võib küll mainida, kuid selle artikli alla vastavad mõisted ei mahu. On olemas näiteks mõisted 'Saksamaa kodanikud' ja 'riigisakslased'. Andres 20. oktoober 2006, kell 11:45 (UTC)

message: Definitsiooni järgi on ka austerlased sakslased.--WooteleF 3. juuni 2010, kell 20:01 (EEST)
replies: text: Jah. Õigupoolest on see vaidlusalune küsimus. Andres 4. juuni 2010, kell 04:09 (EEST)

message: "Etnograafid arvavad, et kõik germaani keeli rääkivad rahvad laiendasid oma asualasid Jüütimaast ja Läänemere edelaosast enne migratsiooniperioodi." See ei ole nagu eestikeelne lause. 90.191.119.98 2. märts 2013, kell 11:26 (EET)
replies: text: "See ei ole nagu eestikeelne lause" ei ole kah. --Oop (arutelu) 2. märts 2013, kell 12:53 (EET)
Arutelu:Vanagutni keel

message: Nii ei saa rääkida, et on murre ja samas ka keel. Tuleb otsustada, kumb on ja siis rääkida, et nimetatakse ka teisiti. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 12. oktoober 2006, kell 14:31 (UTC)
Ka vanaislandi keelt peetakse vanapõhja keele murdeks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2006, kell 11:04 (UTC)
Sisuliselt see nii on, aga katsun uurida, kuidas seda väljendama peaks. Skandinaavias tahetakse keeli ka ajalooliselt eraldi keeltena käsitleda, kuigi erinevused olid nende vahel väga väikesed. Keele ja murde piirid paneb sageli paika poliitika, ka praegu on rootsi-taani-norra keel omavahel palju sarnasemad kui mõne Siberi keele murded. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 14. oktoober 2006, kell 13:33 (UTC)

message: ''Sarnasuse parimaks näiteks peetakse seda, et mõlemas keeles nimatati täiskasvanud ja noort lammast üheselt.'' See on küll koomiline väide. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 14. oktoober 2006, kell 13:33 (UTC)

message: ''Sõnatüvi Gut tähistab goote'' – see ei ole õige. Arvatavasti on tegemist ühise sõnatüvega, aga ei saa öelda, et see tähistab goote. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 14. oktoober 2006, kell 13:38 (UTC)

message: Milles siin see suur vaidlustamise põhjus siis on? Märkused on kõik ju pisinorimised ainult. Näiteks väga hästi saab olla, et on murre ja samas ka keel. Selle kohta on palju näiteid: võru keel, alamsaksa keel (varem nagu peeti rohkem eraldi keeleks, praegu jälle rohkem saksa keele murdeks, samal ajal on ta vist sarnasem hollandi kui saksa keelega) jne. Märkused lammaste ja gootide kohta on pisiasjad, mida paremini teadja võiks pigem parandada kui siin kommenteerida. Teen ettepaneku see vaidlustamise loosung kustutada või siis katsuda seda kuidagi põhjendada. [[Kasutaja:Lebatsnok|Lebatsnok]] 2. september 2009, kell 11:40 (UTC)

message: :Vastasin su arutelulehel. Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:41 (EEST)
thread_title:  Gotland või Ojamaa?
Arutelu:Eesti Üliõpilaste Selts

message: Autoriõiguste rikkumist ei ole. Tegemist on lubatud kasutusega.

message: Miks on kaotatud viide seltsile EÜS Sodalicium? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. august 2007, kell 11:43 (UTC)

message: EÜS-i hoone kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. august 2008, kell 07:40 (UTC)

message: Välja võetud:

message: *Pohjois Pohjalainen Osakunta
*Etelä-Pohjalainen Osakunta
*Vasa Nation
*Austrums
Andres 15. veebruar 2009, kell 17:07 (UTC)
Ma ei tea, miks nad välja võeti. Peaks vist tagasi panema. Andres 24. veebruar 2009, kell 08:02 (UTC)
----
Soovitan ikkagi hoone kohta eraldi artikli teha. Andres 15. veebruar 2009, kell 17:12 (UTC)
----
Panin tagasi auvilistlaste nimekirja, mis oli välja võetud. Andres 24. veebruar 2009, kell 08:01 (UTC)
----
Välja:
{{geopilt|pilt=Buiding of Estonian Students' Society.JPG|pildiallkiri=EÜS-i hoone Tartus|58.37641715292106|26.710456609725952|14}}
Andres 24. veebruar 2009, kell 08:04 (UTC)
----
Ilmar Rebast ei saa nii välja tuua, nagu ta praegu on. Andres 26. november 2011, kell 22:23 (EET)
----
Siiasattunult (vabandan halva kvaliteedi pärast, vajadusel saan seda parandada, lugeda saab, mo meelest)all on mõned leheküljed teosest Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu. I, 1870-1905. Tartu: EÜS, 1925. 
<gallery  widths="160px" heights="160px" perrow="3" align="left">
Pilt:Joomaseadused.png|EÜS "Joomaseadused, lk 86-87
Pilt:Lipp-1.png|Lipu pühitsemine lk 91
Pilt:Lipp-2.png|Lipu pühitsemine lk 92-93
Pilt:Lipp-3.png|Lipp ja "Frat. Viliensise kogupilt."<br />Lipust "pahemal" esimene peaks olema Jaan Tõnisson
Pilt:Oma-maja-1.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus I;<br />lk 231
Pilt:Oma-maja-2.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus II;<br />lk 232-233
</gallery>
--Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 13:33 (EEST)
Mall Üliõpilasorganisatsioon tekitab vigased lingid. Kas saab korda teha või tuleb mall siit eemaldada? --Metsavend 28. veebruar 2020, kell 12:59 (EET)
thread_title:  Sõprusorganisatsioonid
Arutelu:Rijeka

message: Pildiallkiri on arusaamatu. Andres 13. oktoober 2006, kell 06:10 (UTC)
replies: text: Staatstheater Rijeka (saksakeelne tähendus), ma ise ei oska saksa keelt --Dj Capricorn 13. oktoober 2006, kell 08:10 (UTC)
replies: text: : Rijeka Riiklik Teater. pl. Zajca on vist väljaku nimi, aga selle võib ka ära jätta. Andres 13. oktoober 2006, kell 08:16 (UTC)
Arutelu:Lavamaa

message: Lavamaa on pinnavorm tasase pinnaga ja järskude nõlvadega.
Ma ei saa sellest definitsioonist aru. Kui kõrgel merepinnast nad esineda võivad? Kui suured või väiksed nad saavad olla? Mis tähendab järsk nõlv? Kas lavamaa on nõgus (negatiivne) või kumer (positiivne) pinnavorm? Kas lavamaa on eestikeskne termin või on ta kasutusel laiemalt? Kui laiemalt, siis mis võiks olla ingliskeelne vaste? Kust see definitsioon üldse võetud on? Siim 13. oktoober 2006, kell 10:31 (UTC)
Minu küsimustele millegipärast ei vastata. Katsun siis lähiajal selle artikliga ise midagi ette võtta. Siim 16. oktoober 2006, kell 13:49 (UTC)
Need erinevad platood tuleb panna loendisse. Ehkki ma natuke kahtleen kas neid on ikka kõiki mõtet kokku panna. Siim 16. oktoober 2006, kell 18:26 (UTC)

message: *Harju lavamaa
*Ugandi lavamaa
*Viru lavamaa
thread_title:  Eesti 

message: *Giza platoo
*Serengeti lavamaa 
*Zomba platoo
thread_title:  Aafrika 

message: *Armeenia platoo
*Dekkani platoo
*Deosai platoo 
*Malwa platoo
*Nakai platoo 
*Pamiiri platoo
*Putorana platoo
*Üstirti platoo
thread_title:  Aasia 

message: *California lavamaa
*Colorado platoo 
*Cumberlandi platoo
*Missouri platoo
*Nazca platoo 
*Ozarki platoo
*Roraima platoo
*Waterbergi platoo
*Yukoni platoo
thread_title:  Ameerika 

message: *Devoni lavamaa
*Dobrudža platoo
*Isuri lavamaa 
*Karsti platoo
*Lassithi platoo
*Preikestoleni platoo
*Transilvaania platoo
replies: text: Mis pealkirjaga see loend siis peaks olema? Kas teha eraldi Eesti lavamaade loend? Andres 16. oktoober 2006, kell 19:08 (UTC)
replies: text: : Oleks mõistlik küll kui Eesti lavamaad oleks eraldi loendis, aga ehk piisab kui on üks Eesti maastikuüksuste loend, sest ega neid lavamaid Eestis lõpmata palju ei ole. Siim 16. oktoober 2006, kell 19:16 (UTC)
replies: text: :: Kas ehk siiski teha lavamaade loend, kuhu kuuluksid ka Eesti lavamaad. Praegu on loetletud ainult tuntumad välismaa lavamaad, aga neid on kindlasti rohkem. Arvan, et kui neid on rohkem, siis ei tundu Eesti lavamaad enam sobimatutena. Eesti lavamaad võivad sellegipoolest olla Eesti maastikuüksuste loendis. Andres 16. oktoober 2006, kell 19:20 (UTC)
replies: text: ::: No minugipoolest, kuid probleemiks jääb siin ikkagi see, et termin "lavamaa" on nii viletsasti defineeritav, mis teeb sellise loendi tegemise mõttekuse minu silmis kahtlaseks. Aga kui soovi on, siis miks ka mitte. Siim 16. oktoober 2006, kell 19:40 (UTC)
----
Artiklist Devoni lavamaa selgub, et lavamaa võib olla ka aluspõhja pinnavorm. Andres 10. märts 2010, kell 07:17 (UTC)
thread_title:  Euroopa
Arutelu:Riigi Ringhääling

message: See ei ole lihtsalt varasem nimetus. Andres 13. oktoober 2006, kell 14:22 (UTC)
1940. aastal iseloomustati ühes lugejakirjas Riigi Ringhäälingu lastesaateid järgmiselt:
Armas "Rahvalehe" toimetus, võta teatavaks: meie ringhäälingu lastetunnid on muutunud viimasel ajal sellisteks, et ei julge kodus lapsi lasta neid kuulata. Pole enam muud kui sigade ja koerte koosolekud. Ja kui äärmiselt labaselt on need ette kantud!
Vaevalt oli lastel hiljuti demonstreeritud poole tunni pikkune emise röhkimine meelest läinud, kui lastele kuulamiseks korraldati veel kangem number: koerte kosolek, kus peateemaks oli kassi püüdmine, kassi piinamine ja lõpuks omavaheline hirmus purelemine kontide jagamisel. Kassi saba oli sitke... Rahvaleht, 28. veebruar 1940, nr. 48, lk. 2. --IFrank (arutelu) 25. detsember 2013, kell 23:26 (EET)

message: Riigi Ringhääling oli Tallinna ringhäälingu nimetus 1934–1940.
replies: text: Välja võetud ja asendatud uue määratlusega: Riigi Ringhääling oli 1. juulil 1934 riigistatud O/ü Raadio Ringhäälingu tegevust jätkanud ringhääling Eestis. See kuulus ühena üheksast asutusest Teedeministeeriumi koosseisu. Riigi Ringhääling lõpetas tegevuse 1941. aastal. Riigi Ringhääling on tänase Eesti Rahvusringhäälingu eelkäija. 88.196.28.229 28. juuni 2014, kell 14:59 (EEST)
replies: text: :kas Riigi Ringhäälingu tegevust jätkas Saksa okupatsiooni ajal Tallinna Ringhääling (Tallinna ringhääling)?--Estopedist1 (arutelu) 6. august 2018, kell 11:13 (EEST)
thread_title: Riigi Ringhääling, Tallinna Ringhääling?
Arutelu:Roman Matsov

message: Milles tema baltisaksa päritolu seisnes? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2006, kell 14:23 (UTC)

message: "Eemaldati" ei ole minu meelest hea sõna. Tuleb öelda "heideti välja" (kui õppis) või "vallandati" (kui töötas). Võib-olla ka "sunniti lahkuma", aga sel juhul tuleks ikkagi  täpsustada, kuidas nimelt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. oktoober 2006, kell 14:58 (UTC)

message: Lugesin Matsovi elulugu eesti, vene ja saksa keeles, igal pool on baltisaksa päritolu. Samas on viide TMK-s ilmunud intervjuule (Vastab Roman Matsov, küsitleja I.Randalu), kus Matsov räägib põhjalikult oma isa- ja emapoolsest päritolust, mitte ühtki saksa ega baltisaksa liini. Isaisa oli eesti alupoeg Maatsoo, kes venestas nime venestamisajastul. Ta õppis küll Saksa gümnaasiumis - Leningradist tulles ei osanud eesti keelt. need faktid on spetsialistidele teada, miks on Vikipeedias eesti, ja võib-olla veel tähtsamgi, teistes keeltes see baltisaksa päritolu? Vikipeedia lugemiseni jõutakse kiiremini kui ajakirja TMK vanade aastakäikude juurde.
replies: text: Võtsin välja. Andres (arutelu) 6. mai 2017, kell 00:11 (EEST)
----
Vene vikipeedias väidetakse, et eesti keeles olevat ta nimi Roman Voldemarovich Matsov. Velirand (arutelu) 6. mai 2017, kell 00:13 (EEST)
thread_title:  Baltisaksa päritolu
Arutelu:Norra kroon

message: Paberrahade pildid on Commonsist kustutatud. Andres 14. oktoober 2006, kell 02:47 (UTC)
Kroon võib tähendada ka kuningavõimu või kuningakrooni.--WooteleF 8. aprill 2009, kell 10:47 (UTC)
Arutelu:Fran Drescher

message: Sellest jutust tuleb asjalik info lihtsalt välja sõeluda. Andres 14. oktoober 2006, kell 07:34 (UTC)
Iseasi, kui kedagi selle sõelumisega kedagi jällegi haavad --Dj Capricorn 14. oktoober 2006, kell 07:46 (UTC)

message: Viide ei hakanud tööl. Mul pole asi päris selge. Kas süntaksis on viga? Andres 14. oktoober 2006, kell 08:17 (UTC)
replies: text: Lehekülje lõppu tuleb lisada ka see koht kus need viited "välja tulevad". Kui üks kord on lisatud siis järgmised tulevad juba ise sinna õiges järjekorras. Vaata ka mu viimast muudatust. --TarmoK 14. oktoober 2006, kell 08:44 (UTC)
thread_title:  Viide
Arutelu:Ubikinoonid

message: *ubikinoon
*Q-vitamiin
Kas need on mõeldud ümbersuunamiseks? --Metsavend 14. oktoober 2006, kell 14:25 (UTC)
replies: text: Vähemalt üks neist peaks olema erinev mõiste. Artiklis ei ole avatud ubikinoonide mõiste vahekorda nende mõistetega. Sellepärast panin "Vaata ka" alla. Osalt ka selleks, et kui tahakse üks neist artiklitest, siis oleks näha, et see artikkel on olemas. Andres 14. oktoober 2006, kell 14:33 (UTC)
replies: text: :Seni kuni eraldi artiklit ei ole, võiks ümbersuunamine siia olla. Artiklis on ju põhiliselt Q-vitamiinist juttu. --Metsavend 14. oktoober 2006, kell 14:47 (UTC)
replies: text: :: Jah, tundub, et see on õige. Ubikinoonid on ainete klass, teise nimega koensüüm Q. Andres 14. oktoober 2006, kell 14:58 (UTC)
thread_title: Vaata ka
Arutelu:Fjord

message: Mulle tundub, et määratlus "liustikutekkeline" on ebamäärane. Minu meelest võib ka tunnelorgusid, mis tekivad liustikujää sulamisveest tingitud erosiooni tagajärjel, nimetada liustikutekkelisteks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2006, kell 23:52 (UTC)
Sain nüüd aru, et eristatakse liustiku- ja liustikusulamisveetekkelisi pinnavorme. Panin lingi "liustikutekkeline pinnavorm", aga kas fjordi võib nimetada pinnavormiks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. oktoober 2006, kell 17:45 (UTC)
Jah, fjord on ka pinnavorm. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 16. oktoober 2006, kell 17:57 (UTC)
Fjord  on lahe liik, aga tekkis ta nagu pinnavorm ja oli üleujutanud.
[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 16. oktoober 2006, kell 18:00 (UTC)

message: Sõnaraamatute järgi nimetatakse fjordi ka lõhanguks, aga geoloogias on sellel sõnal võib-olla ka teine tähendus. Andres 21. september 2007, kell 10:38 (UTC)
replies: text: Minu tunnetuse järgi on lõhang laiema tähendusega. Ka maismaal asuvat kuristikku võiks ju lõhanguks nimetada? Siim 22. detsember 2008, kell 14:01 (UTC)

message: ENE järgi võib fjord olla ka väin. Andres 12. aprill 2008, kell 07:40 (UTC)
replies: text: Täiesti võimalik, et mõned praeguseks mere poolt üleujutatud endised liustiku liikumisteed on saanud väinadeks. Ma ise küll ei tea ühtegi konkreetset näidet. Siim 22. detsember 2008, kell 14:01 (UTC)

message: Üks lause oli asendatud lausega:
''Jääliustik on võimeline kulutama oma põhja suure sügavuseni allapoole oma suuet. 
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2008, kell 17:30 (UTC)

message: Sellisel valikul pole minu meelst mõtet. See võiks olla alguseks fjordide loendile, mis sisaldaks detailsemat infot. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 22. detsember 2008, kell 13:52 (UTC)

message: Nimi            	Asukoht                	Pikkus (km)	Laius (km)	Sügavus (m)
Sogne fjord     	Norra                  	219        	6         	1308
Hardangeri fjord	Norra                  	183        	10        	750
Trondheims fjord	Norra                  	137        	24        	600
                	Norra                  	113        	5         	565
Milford Sound   	Uus Meremaa            	19         	3         	390
                	Alaska (USA)           	145        	3         	385
                	Šotimaa (Suurbritaania)	19         	3         	310
                	Québec (Kanada)        	120        	5         	30
thread_title:  Mõned fjordid
Arutelu:Ammit

message: Kustutatud leheküljelt:

message: Ammut was a creature which dwelled in the Hall of Ma'at awaiting the judgement of the deceased that passed through there. Those souls who were found unworthy to dwell in the Afterlife were devoured by her. The process of judgement involved the weighing of the deceased person's heart against the feather of Ma'at. If the heart (the seat of the soul, according to the ancient Egyptians) was found to be heavy with sin and impurities and did not balance with the feather, Ammut would devour them.
The goddess was depicted with the head of a crocodile, the forequarters of a lion, and the hindquarters of a hippopotamus.
 
nbsp;
Andres 15. oktoober 2006, kell 14:41 (UTC)
thread_title:  Ammut(Ammit, Ahemait)
Arutelu:Raadio Kadi

message: Eestis esimene erakapitalil loodud sõltumatu kommertsraadiojaam
replies: text: Sama fraas on ka kodulehel, kuid seal on öeldud "taasiseseisvunud Eestis". On ju vahe?

text: Sellise lausega ei saa artiklit alustada. Tuleb öelda, millega on tegemist. Kui kohalik jaam, siis kus kohas? Andres 16. oktoober 2006, kell 12:50 (UTC)

message: Siin oli enne nii:

message: 2008. aasta novembri seisuga, sulgudes ametikoht või saate nimetus.Raadio Kadi kodulehekülg, vaadatud 05.11.08
* Aime Käen (soovisaate assistent)
* Annika Väälma (uudistetoimetaja)
* Antti Kopliste (hommikuprogrammi saatejuht)
* Kadri Häng (muusikatoimetuse juht)
* Mati Talvistu (hommikuprogrammi saatejuht)
* Roald Kitt (muusikatoimetaja)
* Siim Metsmaa (muusikatoimetaja)
* Tõnis Kipper (vastutav toimetaja, saatejuht)
* Urmas Lehtsalu (hommikuprogrammi saatejuht)
* Urmas Rämmal (tehnikadirektor, muusikatoimetaja)
* Aare Laine ("Külavahelood")
* Bruno Pao ("Saaremaa läbi aegade")
* Jaanus Kõrv ("Küla Karla mõtleb...")
* Marek Lepamets ("Abiks ettevõtjale")
* Villu Vatsfeld ("Abiks ettevõtjale")
* Toomas Ait ("Tund Toomasega")
Nüüd on seda nimekirja ajakohastatud, aga aeg on samaks jäetud. Nii et praegu on vale. 
Peale selle, endised tegijad tuleks panna endiste tegijate rubriiki. Andres 26. veebruar 2010, kell 07:13 (UTC)
thread_title: Saatejuhid, ajakirjanikud, toimetajad
Arutelu:Karksi ordulinnus

message: Millisest Võnnust siin juttu oli? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. oktoober 2006, kell 19:17 (UTC)

message: Kas see linnuse relvastuse ja moona loend käib ikka mingi kindla daatumi või perioodi kohta? - [[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 24. detsember 2007, kell 23:26 (UTC)
Vajab viiteid.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 14. oktoober 2009, kell 10:13 (UTC)

message: on ka link Karksi orduloss, kas see on sama asi või vähemalt peaks siia suunama?--Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 12:57 (EEST)
thread_title: Karksi orduloss