Arutelu:Tycho Brahe

message: 
Äkki paneks selle suremise värgi hoopis vandenõuteooriate alla ja lingiks siit?--Tvali 20:36, 14 Apr 2005 (UTC)
replies: text: Kui keegi tahab, võib selle vandenõuteooriate alla panna, aga siit seda ärge ära võtke, sest see puudutab otseselt Tycho Brahe isikut. See ei ole ka nii pikk, et seda kuskile eraldi peaks panema. Muide, põhimõtteliselt peals igast vandenõuteooriast eraldi artikli kirjutama. Andres 20:40, 14 Apr 2005 (UTC)
replies: text: : See on lihtsalt üsna kahtlastel alustel väide ja Kepleri jaoks kahtlemata üsna solvav. Aga jah, võib ka samas siin olla, sest selle hüpoteetilisust rõhutatakse üsna selgelt.--Tvali 12:58, 15 Apr 2005 (UTC)

message: Kust see põhjajoomise jutt pärineb? Mis tähendab "võrdlemisi põhja"? Andres 04:51, 16 Apr 2005 (UTC)
replies: text: TTÜ teadusfilosoofia loengukursusest (Ülo Kaevats). Ma ei tea, mida 'võrdlemisi põhja' tähendab. Taivo 13:16, 16 Apr 2005 (UTC)
replies: text: : Küsiksid ehk Kaevatsilt. Andres 19:50, 16 Apr 2005 (UTC)
replies: text: :: Siin:   öeldakse, et Tycho oli abielus ja tal oli 8 last (kellest 2 surid küll varakult). Ehk siis kui jõi, siis vaevalt igavusest ;) Tiina357 25. oktoober 2006, kell 01:56 (UTC)
Jätsin välja lause: 
Et Brahe oli poissmees ja tal polnud observatooriumis palju tegevust, siis jõi ta end võrdlemisi põhja.
Tiina, kui Sa viitsid, siis palun integreeri artiklisse andmed Sinu poolt viidatud allikatest. 
Andres 25. oktoober 2006, kell 10:33 (UTC)

message: Kaks viimast lauset ei sobi alapealkirja "Surm" alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. oktoober 2006, kell 10:33 (UTC)

message: Tal õnnestus varakult täiustada taevakehade positsiooni mõõtmise metoodikat ja sooritada vastavalt täpsemaid mõõtmisi. 
replies: text: Kas "varakult" tähendab 'noorelt' või 'enne paljusid teisi'? Kas see on midagi erinevat sellest, millest allpool juttu on? Andres 27. oktoober 2006, kell 01:48 (UTC)

message: Lisaks Venile andis kuningas Tychole läänisid Norras, Kulleni Skånes ja
replies: text: Siit jääb arusaamatuks, mis see Kullen oli. Kas see oli mõis, või küla...? Samuti võib seda lugeda nii, nagu oleks jutt Norra kõrval piirkonnast nimega Kulleni Skåne (lugesingi algul nii).  Andres 27. oktoober 2006, kell 02:01 (UTC)
Lisaks sellele ei olnud tema abielu seisusekohane.

text: Jääb arusaamatuks, mis seoses seda on öeldud. Kas see on üks ebasoosingusse langemise põhjusi või on tahetud loetleda laiduväärset Tycho juures? Tekstist jääb igatahes mulje, et uus kuningas lihtsalt oli astronoomia vastu ükskõikne ning eelmainitud laiduväärsed seigad ei mänginud kuninga otsuses mingit rolli. Andres 27. oktoober 2006, kell 02:05 (UTC)
Praegu on kirjutatud "Knutstorpi loss", aga õigem oleks vist "Knutstorpi linnus". Andres 27. oktoober 2006, kell 02:17 (UTC)
Haua avamist peaks nähtavasti märkima ka alajaotuses "Surm". Hea oleks, kui selle kohta rohkem teada saaks. Andres 27. oktoober 2006, kell 02:28 (UTC)

message: Tycho Brahe uusima täieliku biograafia avaldanud Victor E. Thoren väidab, et Tycho ja Manderup Parsbergi (Tycho kauge sugulane muuseas) duelli põhjuseks ei olnud vaidlus selle üle kumb oli parem matemaatik. See apokrüüfiline lugu pärineb Tycho esimesest Pierre Gassendi poolt kirjutatud biograafiast aga ei vasta kindlasti tõele. (Victor E. Thoren "The Lord of Uraniborg"). Tegelik põhjus on teadmata aga Thoren oletab, et Tycho üle visati nalja, kuna ta ta oli hiljuti toimunud kuuvarjutuse järgi ette ennustanud, et Türgi sultan Suleiman Tore sureb peatselt. Aga selgus, et sultan oli surnud juba mitu nädalat enne varjutust. Juba surnud sultani surma ette ennustamine olevat Rostocki astronoomia-astroloogia huviliste hulgas lõbusat elevust tekitanud.
Tycho surmast ka. Kui on mainitud, et Kepler Tycho surmast kasu sai, siis tuleks ka lisada, et Kepleri ei võinud mitte kuidagi ette teada, et Tycho surivoodil lebades oma töö talle pärandab. Longomontanus ja Tengnagel aga ehk mõni teinegi õpilastest oleks paistnud tõenäolisemana meistri töö jätkamiseks. Kepleri huvi oleks pidanud olema just Tychot "kauem elus hoida", sest Tycho käest sai ta vähemalt mingilgi määral andmeid, Longomontanuse ja Tengnageli käest ta vaevalt, et niigi palju oleks saanud.
Kal 21. märts 2007, kell 23:55 (UTC).
replies: text: Aitäh! Tegin Sinu teksti kasutades artikli tekstis täiendused. Andres 22. märts 2007, kell 11:00 (UTC)
thread_title:  Duell ja surm 

message: Võib olla oleks lõbus lisada, et tähtede mõõtetava parallaksi puudumine on ainult pool Tycho Brahe väitest. Oli nii, et Tycho suutis tähtede asukohti mõõta täpsusega umbes 1', heledamate tähtede suuruseks hindas Tycho umbes 3' (viimane oli tegelikult silma optilistest omadustest tingitud viga, hele objekt tumedal taustal paistab suuremana kui ta tegelikult on). Kui Maa liiguks siis peavad tähed olema nii kaugel, et parallaks oleks Maa orbiidi otspunktidest vaadatuna väiksem kui 1', aga kuna isegi nii kaugelt paistab tähe läbimõõt 3' siis peab tähe läbimõõt olema suurem kui kolm Maa orbiidi läbimõõtu ja see tundus Tychole absurdne ja võimatu.
Seda lugu saab lugeda ka eesti keeles (P.Popov, jt „Astronoomia“ Eesti Riiklik Kirjastus 1959)
--Kal 4. aprill 2007, kell 23:05 (UTC)
replies: text: Monteerisin selle jutu sisse, vaata üle.

text: Kas pole nii, et kinnistähe mis tahes näivad mõõtmed tulenevad nägemise omadustest?

text: Kas on siis nii suuri tähti? Ma ei ole astronoomiaga nii hästi kursis, aga arvan, et eriti ei ole, kui just tegu pole supernoovadega. Andres 5. aprill 2007, kell 10:52 (UTC)
replies: text: :Sul on õigus, enamasti tähed nii suured ei ole, mõned erandid välja arvata. Tycho eksis tähtede suuruse hindamisel, tegelikult paistab suhteliselt suuremate tähtede läbimõõt Maalt vaadatuna umbes 0.05" aga mitte 3'. See viga kinnitas tema veendumust, et Maa ei saa liikuda. Sõnastus tundub ok olevat aga lõik " et parallaks omavahel kõige kaugemate orbiidi punktide suhtes on väiksem kui umbes 1'" võib-olla raskesti arusaadav inimesele, kes teemat ei valda. Aga seda on vist ka raske lühidalt sõnastada.

text: :Thoren kirjeldab kuskil pikalt parallaksi ja selle mõõtmist n.ö lihtsa inimese seisukohast just selles kontekstis. Vaatan ehk leian sealt mõne hea selgituse. --Kal 5. aprill 2007, kell 13:45 (UTC)
replies: text: :: Artikkel Parallaks on täitsa olemas. Suunasin lingi sinna, sest astronoomias pole ju eraldi parallaksi mõistet (muidugi on aastaparallaksi mõiste, ka sellele artiklile võiks linkida.) Seal saab sellest bka pikemalt rääkida. Andres 5. aprill 2007, kell 17:01 (UTC)
----
Kas eesti keeles öeldakse "Tycho maailmasüsteem" või "Brahe maailmasüsteem"? Andres 5. aprill 2007, kell 20:42 (UTC)

text: Ma olen kohanud nimetusi "Tycho maailmasüsteem" ja "Tycho Brahe maailmasüsteem". Pole kuulnud kasutust "Brahe maailmasüsteem", kuigi Eesti traditsiooni arvestades ju võiks. Rääkisin sel teemal ülikooli füüsikaajaloo õppejõuga, kes arvas, et Tycho puhul võib eesnime järgi nimetamist tarvitada küll. Väljakujunenud normist või traditsioonist ei saa ilmselt rääkida, sest minu teada on eesti keeles saadaval ainult üks pikem artikkel Tychost (ja tema maailmasüsteemist). TYCHO BRAHE – KUULUS TAANLANE Seal on kasutatud "Tycho maailmasüsteem" ja "Tycho Brahe maailmasüsteem". Mina eelistaks nime "Tycho maailmasüsteem", sest mulle tundub, et Tycho Brahe oleks ise nii tahtnud - latiniseeris ta ju oma eesnime aga mitte perekonna nime. --Kal 9. aprill 2007, kell 08:23 (UTC)

text: Kas kogu Tõnu Viigi artiklis sisalduv info on siin kajastatud? Kui ei, siis võiks artiklit täiendada. Mõned Tychosse puutuvad asjad on eraldi artiklites.
replies: text: : Kõike ei ole. Ma loen praegu Victor E. Thoren biograafiat, see tugineb uuematele allikatele kui Tõnu Viik. Kui läbi saan, siis võiks uut infot siia lisada küll. --Kal 9. aprill 2007, kell 20:25 (UTC)
replies: text: :: Jah, palun tee seda. Andres 10. aprill 2007, kell 22:25 (UTC)

text: Tycho maailmasüsteemi kohta võiks olla eraldi artikkel, kus saaks sellest pikemalt rääkida. Andres 9. aprill 2007, kell 08:33 (UTC)
replies: text: :Peaks jah. Tegelikult võiks olla ka eraldi artikkel ka Ptolemaiose maailmasüsteemist (sest erines rehkenduslikult Aristotelese omast) ja Koperniku süsteemist. Koperniku originaalne süsteem oli väga erinev hilisemast Kepleri omast. Võin neist kirjutada küll. See haakub mu praeguse tööga. --Kal 9. aprill 2007, kell 20:25 (UTC)

text: : Palun tee seda. Andres 10. aprill 2007, kell 22:25 (UTC)
----
Midagi on viitamisega viltu. See sööb ka artikli lõpu ära. Andres 8. märts 2008, kell 15:42 (UTC)
----
õieti (tähenduses pigem) on ju siin ikka õigem kui õigesti?

text: :Tycho Brahe (õieti Tyge Ottesen Brahe; ...
iffcool 2. detsember 2008, kell 01:45 (UTC)

text: Jah. Andres 2. detsember 2008, kell 08:35 (UTC)
----
Kuidas tema nime üldse hääldatakse?--WooteleF 4. detsember 2008, kell 22:22 (UTC)

text: ENE järgi hääldatakse [br'aae]. Saksa vikis on hääldusfail, kuid ma ei saa seda kuulata. Andres 4. detsember 2008, kell 23:38 (UTC)
replies: text: :Pidasin silmas just eesnime.--WooteleF 4. detsember 2008, kell 23:52 (UTC)
replies: text: :: Kui lähtuda sellest, et eesnimi on ladinakeelne, siis peaks nähtavasti hääldama [t'ühho] või [t'üühho]. Andres 5. detsember 2008, kell 07:42 (UTC)
----
thread_title:  täheparallaksist Brahe maailmasüsteemi juures 

message: Leidsin täna ühe venekeelse uudise, kus räägitakse kirjutamisel olevast Brahe biograafiast, kus jällegi uurimise alla võetud tema surma asjaolud. Palju seal asjalikku teavet oli, ei tea, ei viitsinud läbi lugeda kogu sõnumit.
Kellel rohkem huvi, siis http://www.lenta.ru/articles/2009/01/23/plot/ -- Sacerdos79 23. jaanuar 2009, kell 22:16 (UTC)
replies: text: Polnudki sellisest teooriast varem kuulnud (et Tycho mürgitati kauge sugulase poolt Taani kuninga tellimusel). Esialgu on see spekulatsioon, sest veenvaid argument avaldatut pole. Artiklisse pole mõtet seda infot veel lisada. --Kal 26. jaanuar 2009, kell 09:15 (UTC)
thread_title: Veel üks biograafia

message: Supernoova jääkkiirguse pilt ei puutu minu meelest teemasse. Selle võib panna vastavasse artiklisse, küll aga peaks tekstis olema tollele artiklile link. Andres 19. mai 2009, kell 08:18 (UTC)
replies: text: Minu meelest sobib see sinna kui valatult ja link on kah tänu pildile olemas. Ivo 19. mai 2009, kell 08:43 (UTC)
replies: text: : Pole üldse nõus. Brahe nägi supernoovat ereda tähena. Sellest jääkkiirgusest ei teadnud ta midagi ja ka lugejale ei ütle niisugune pilt ilma pikema selgituseta midagi. Andres 19. mai 2009, kell 09:34 (UTC)
replies: text: ::Siis tuleb ka seda juurde lisada, kui see küsimusi tekitab. Püüan selle supernoova kohta midagi artiklina kirja saada. Ja siin tuleks ka seda täpsustada, et Brahe ei olnud kaugeltki ainuke ja ka esimene, kes seda supernoovat märkas. Ivo 19. mai 2009, kell 09:59 (UTC)
replies: text: ::: Ei ole ikkagi nõus. Põhiline põhjus, miks ma tahan pildist lahti saada, on see, et see on illustratsioon, mis ei puutu artikli teemasse. Siin pakub huvi ikkagi Tycho Brahe tegevus, mitte selle supernoova hilisem uurimine.

text: ::: Siin pole küll otseselt öeldud, et ta seda esimesena märkas, kuid selline mulje võib tõesti jääda. Ma ei tea, kuidas sõnastada.   Andres 19. mai 2009, kell 14:06 (UTC)

text: ::: Nüüd võib pildi ära võtta, eks ole? Ka jäänukit mainida pole selles artiklis minu meelest tarvis. Andres 19. mai 2009, kell 14:06 (UTC)
replies: text: ::::Mis on sul selle pildi vastu? Minu arvates sobib see väga hästi seda artiklit täiendama ja aitab ühtlasi lugejate tähelepanu sellele sündmusele tõmmata. Ivo 19. mai 2009, kell 14:11 (UTC)
replies: text: ::::: Ma olen selle pildi vastu, sest see pole teemakohane. Tal puudub otsene seos Tycho Brahega. Jääb mulje nagu piltide olemasolu oleks omaette eesmärk. Samuti pole tarvis siin mainida, mis sellest supernoovast praegu järel on. Andres 19. mai 2009, kell 14:20 (UTC)

text: ::::: Ma ei saa Su argumendist aru. Pole ju tegu selle teemaga. Ja pealegi on pilt arusaamatu, ja siin pole koht selle pikemaks kommenteerimiseks. Miks just sellele sündmusele on tarvis tähelepanu tõmmata? Andres 19. mai 2009, kell 14:23 (UTC)

text: ::Pole teemakohane? Kuidas pole? Sellega ei soovi ma kuidagi nõustuda. Ja üldse ei saa ma aru, kuidas sa saad väita, et sellel "puudub otsene seos Tycho Brahega"?

text: ::Kui seda supernoova plahvatust poleks olnud, ei oleks meil siin ka seda artiklit taani astronoomist.

text: ::Ja ma usun, et lugejaid võiks küll huvitada teadmine, et mis sellest supernoovast järgi on (või ehk hoopis see, et sellest on midagi veel endiselt järgi). Pealegi on üsna tõenäoline, et selle artikli juurde sattunute hulgas on keskmisest oluliselt enam astronoomiast huvitatud inimesi.

text: ::Ivo 19. mai 2009, kell 19:54 (UTC)
replies: text: ::: Kogu astronoomia ei pea olema ühes artiklis. Link on olemas, keda huvitab, saab supernoova kohta põhjalikult lugeda. Kõike, mis lugejat võib huvitada, ei pea ju ühte artiklisse panema. Selleks meil ongi siselingid.

text: ::: Ei ole ju teemakohane. Siin räägitakse Tycho Brahest ja asjadest, millega ta kokku puutus. Sel pildil on Tycho Brahega ainult kaudne seos. See, mis sellest supernoovast pärast sai ja kuidas seda hiljem on uuritud, ei puutu temasse. Kui lugejat see teema huvitab, las ta loeb siis vastavast artiklist. Peale selle, sellel pildil on mõte ainult koos legendiga, mis seda interpreteerib. Praegu näeme ainult värvilist pilti. Mis tähendavad värvid ja milline on mõõtkava, jääb teadmata. Sama hästi võiks sellel pildil ükskõik mis olla. Andres 19. mai 2009, kell 20:22 (UTC)

text: ::Siin tahaks kuulda, et mida teised asjast arvavad. Ivo 19. mai 2009, kell 21:13 (UTC)
replies: text: :::Jutt on osast "Supernoova 1572" koos pildiga? Minu meelest on jutt asjakohane. Pildi osas tahan teada, kas see sarnaneb sellele, mida Brahe nägi. Kui ei, on pilt eksitav ja tuleks maha võtta, aga kui sarnane, siis võib ka jääda, teeb artiklit ilusamaks. Taivo 19. mai 2009, kell 22:40 (UTC)
replies: text: :::: Ei, jutt on pildist koos allkirjaga ning supernoova alajaotuse viimase lause teisest poolest. Pilt ei sarnane üldse sellega, mida Tycho nägi. Tema nägi lihtsalt eredat tähte. Andres 20. mai 2009, kell 07:31 (UTC)
replies: text: :::::Mina olen kahevahel. Ühelt poolt nõustun Andresega aga teisalt...ilmestatakse ju vanadest sõdadest ja kindlustest rääkivaid artikleid kah piltidega rusuhunnikutest.--WooteleF 20. mai 2009, kell 07:50 (UTC)
replies: text: :::::: Kui artikkel räägib kindlusest, siis on selle varemete foto asjakohane. Kui sõjast, siis ei pruugi olla, kui just ei räägita selle kindluse hävitamisest. Supernoova artiklisse see pilt sobib, siia minu meelest mitte. Andres 20. mai 2009, kell 11:29 (UTC)

text: :::::: Mina ei ole ka selle poolt, et lihtsalt ilusaid värvilisi pilte vägisi artiklitesse panna. Minu meelest on see ikka väga kaudselt teemaga seotud. Miks peaks pildi olemasolu aitama astronoomiahuvilisel asju leida? Ega see lasteraamat pole, et peab värviliste viguritega lugema meelitama. :-) --Epp 20. mai 2009, kell 10:26 (UTC)
Leian, et pilti ei tohiks panna entsüklopeediaartiklisse selleks, et ta seda ilmestaks, ilusamaks muudaks või atraktiivsemaks teeks, vaid selleks, et ta annaks artikli teema kohta lisateavet. Muidu me tekitame müra.  
Teiseks ei tohiks panna üles selliseid pilte, millest arusaamiseks vajalik legend puudub. Antud juhul on eksitud mõlema põhimõtte vastu. Andres 20. mai 2009, kell 11:29 (UTC)

text: Üldiselt ma tahaks selles vaidluses erapooletuks jääda. Inglise ja vene vikis on seesama pilt artiklis sees, hollandi ja saksa vikis ei ole. Taivo 20. mai 2009, kell 16:01 (UTC)
Ka eksitavus, millest Taivo rääkis, on olemas, aga see puudutab vaid pealiskaudseid lugejaid-vaatajaid. Andres 20. mai 2009, kell 20:40 (UTC)
thread_title:  Pilt supernoovast 

message: Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kb.dk/elib/lit/dan/brahe/index-en.htm
** In Tycho Brahe on 2013-06-24 13:57:06, 404 Not Found
** In Tycho Brahe on 2013-07-07 05:28:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:28 (EEST)
thread_title:  Katkine link