lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Uusi Raukas

message: Kas ta mitte Sverdlovskis Uurali Polütehnilise Instituudis aspirantuuris olnud? --Juhan121 (arutelu) 6. veebruar 2013, kell 15:35 (EET)

message: Olen üsna kindel, et Uusi Raukasel on kaks tütart, nimesid ei mäleta, ja üks poeg Andres Raukas, sündinud 1.detsembril 1957, kes kahjuks suri nüüdsama, 14.augustil sel aastal. Filosoof Mart Raukase ja Uusi Raukase suguluse kohta pole mulle teada mingeid fakte.
replies: text: Andmed on võetud "Eesti teaduse biograafilisest leksikonist", ja sinna on need ilmselt Uusi Raukas ise üles andnud, kindlasti näidati talle artiklit, ta oleks öelnud, kui seal oleks viga olnud. Andres (arutelu) 27. august 2014, kell 07:01 (EEST)
Vastuseks Andrese 27. augusti märkusele:
Naljakas on lugeda, sellest, mis on "ilmselt" ja kuidas "oli kindlasti", kui samas teada, kuidas on, või, kuidas oleks lihtne kontrollida, kuidas on.

text: Noh, ma ei saa kindlalt väita, et konkreetsel juhul nii oli, aga üldiselt nad nii on teinud. Võimalik, et nad ajasid midagi segi. Ma lihtsalt viitasin allikale. Ma ei ütleks, et "Pole teada mingeid fakte" ja "üsna kindel" on paremad tõendused. Andres (arutelu) 13. september 2014, kell 22:42 (EEST)

text: Ma võtan selle siis igaks juhuks välja. Andres (arutelu) 13. september 2014, kell 23:05 (EEST)
thread_title:  tõenäoline viga 

message: Väitekiri "Исследование работы железобетонных балок непрямоугольного сечения на изгиб с поперечной силой" vajaks eesti keelset tõlget ka.
----
Sünnikuupäeva on parandatud. Pole selge, kumb õige on. Kui ETBL-is on viga, siis ei saa sellele viidata. Andres (arutelu) 15. märts 2017, kell 14:29 (EET)
thread_title:  väitekiri eesti keeles
Arutelu:Das Inland

message: Kas teda tuleb lugeda ajaleheks või ajakirjaks? Minu arust pigem ajakiri. --Õli (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:38 (EET)
replies: text: ei tea. EE ütleb, et nädalaleht--Bioneer1 (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:39 (EET)
replies: text: :Sõna "nädalakiri" on minu arust eesti keeles kasutatud. Igatahes on nad ajakirja formaadis ja koos ajakirjadega TÜ raamatukogu avariiulis. --Õli (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:49 (EET)

text: Kui mina viimati vaatasin, see tähendab, tellisin raamatukogus fondist välja ja vaatasin, lugesin ja katsusin näpuga, oli ajaleht. Nädalaleht. Saksa keeles on ka seitung. Zeitung. Kui kriteeriumiks lugeda nt see, et ajakirjal on tiba paksemad kaaned, aga ajalehel mitte. Tähendab, võib muidugi juhtuda, et raamatukogu jaoks on kaante vahele köidetud, ja see on avariiulis, aga paljugimis, võib kõigi ajalehtedega juhtuda.  BirgittaMTh (arutelu) 24. november 2023, kell 09:37 (EET)
Pilt oleks äge. Eriti vapiloomadega päis. --Õli (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:40 (EET)

text: autori surmast peaks olema 70 aastat möödas?--Bioneer1 (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:42 (EET)
replies: text: :Kindlasti, aga kes teeb ära? --Õli (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:49 (EET)

message: Tegin algul pealkirja all Nädalaleht Inland, sest viki otsingumootoris saab siis kohe märksõna all sotti, et millest artikkel räägib, ka robotitega on siis lihtsam vikikeskkonnas orienteeruda. Analoogne on nt kas artikkel Ilo või AS Ilo--Bioneer1 (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:42 (EET)
replies: text: Kui on vaja täpsutada, siis Inland (nädalakiri) (või mis iganes sulgudes peab olema).--Õli (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 16:44 (EET)

message: Archive - Das Inland --Zemgalietis (arutelu) 31. mai 2015, kell 17:31 (EEST)
thread_title:  Archive
Arutelu:Aspekt

message: Tegemist on meid ümbritseva aspektide paljususe (pluralismi) meelde tuletamisega. Vajadusel võiks selle artikli ka nii pealkirjastada Канеюку (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 23:45 (EET)
Kuna sõna aspekt kasutatakse eri valdkondades (keeleteadus, astroloogia, religioon, geograafia jne) väga erinevate mõistete tähistamiseks, millel sisuliselt puudub koond- või katusmõiste ning tavakeelsete sõnade kohta (erinevalt mõistetest) ei peagi entsüklopeedias märksõnu olema, oleks kõige mõistlikum teha siia täpsustusleht. Sellel, kui siin aastate kaupa seisab silt "viige see õnnetus siit ära", ei ole kah mingit mõtet, eriti kui oma isikliku semiootika leiutaja ei ole suutnud sõnastikukõlbulikku definitsiooni kirjutada.
replies: text: Selle sõnaga väljendatakse üldkeeles kaht mõistet ('vaatekoht, perspektiiv, seisukoht' ja 'külg, tahk'). Mõlemad on filosoofia valda kuuluvad mõisted, mida saaks ja tuleks entsüklopeediliselt käsitleda (allikaid tuleb otsida, mina ei oskaks praegu kirjutada). Ma ei ole kindel, mis peaksid olema pealkirjad. Võib-olla esimesel Vaatekoht ja teisel Aspekt. Täpsustusleht oleks sel juhul pealkirjaga Aspekt (täpsustus). Praeguse tekstiga ei ole ka vikisõnastikus midagi peale hakata. Mitte et sõnaseletused oleksid halvemad kui eesti leksikograafias tavaks: VSL-is on samad sõnaseletused. Siin on kaks mõistet ühte patta pandud.  194.150.65.149 3. detsember 2016, kell 10:00 (EET)
Sellest tekstist pole minu meelest muud võtta kui link artiklile Aspekt (keeleteadus)]]. 194.150.65.149 3. detsember 2016, kell 10:13 (EET)

text: Kuna tegu mitmetähendusliku sõnaga, võiks see leht olla täpsustusleht. Erinevate valdkondade mõistete määratlused tuleks viia sinna, kuhu need kuuluvad.--Andrus Kallastu (arutelu) 4. detsember 2016, kell 16:50 (EET)
replies: text: :tegin täpsustuslehe, ent linkide kordategemine on keeruline. Suur osa link peab silmas seisu- või vaatekohta--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2019, kell 09:52 (EEST)

message: See, mida öeldakse keeleteadusliku aspekti kohta, on mõttetus. Andres (arutelu) 12. märts 2019, kell 19:03 (EET)
replies: text: keeleteadusliku aspektiga seonduv kustutatud--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2019, kell 09:52 (EEST)

message: võtsin välja sisu, mida v-o saab millekski kasutada:
Erinevate aspektidega puututakse kokku iga päev, näiteks kasvõi meediat jälgides. Nähtusi, mida saab mõista vaid ühest aspektist on vähe – need on aritmeetika, Eukleidese geomeetria ja veel mõned taolised. Teooriad on sõnastatud küll mingist kindlast aspektist, kuid millegagi pole garanteeritud vastava aspekti ainuõigsus. Igasugune süsteem on paljuaspektiline. Liiklus, mängu jt eeskirjad on samuti koostatud mingist kindlast aspektist, kuid nende täitmine võib vahel vaidlustatud olla. Aspektide paljusus on vältimatu.
--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2019, kell 09:46 (EEST)
----
Siia tuleb palju linke. Andres (arutelu) 30. aprill 2019, kell 15:29 (EEST)
thread_title: Välja võetud
Arutelu:Kuljus (rahvatantsurühm)

message: Võiks kaaluda lk teisaldamist pealkirja alla Kuljus; praegu tegin suunamise selle pealkirja alla. On olemas ka termin kuljused--Bioneer1 (arutelu) 8. veebruar 2013, kell 18:16 (EET)
replies: text: Kuljusele lingitakse kui rahvatantsurühmale aga kuljuse artikli peaks tegema vist ainsuses ja lingid õigesti suunama. Kuljus on rahvapilli‑ või lasteorkestri löökpill, mis koosneb seesugustest käepideme või nahkrihma külge kinnitatud metallkuulidest. --Tiuks (arutelu) 8. veebruar 2013, kell 18:49 (EET)
replies: text: :Selle pilli nimi on tegelikult kuljused. Kuljus on üksik helitekitaja, mida pilli küljes on mitu. Nii et pilli kohta artikkel ja kuljuse kohta artikkel. Evlper (arutelu) 23. oktoober 2019, kell 21:23 (EEST)

message: Ma suunasin siia märksõna MTÜ Kuljus Klubi, mis praegu kannab nime MTÜ Kuljus. MTÜga seonduv lause tuleks vist kuidagi paremini sõnastada?--Estopedist1 (arutelu) 23. mai 2018, kell 16:46 (EEST)
thread_title: MTÜ Kuljus
Juhendi arutelu:Tabelite tegemine

message: Küsimus: mille jaoks on HTML-i vaja? Mina igatahes pole siiani suutnud leida tabeli puhul veel asju, mille puhul vikisüntaksist ja css-ist ei piisaks. -- Ahsoous (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 00:00 (EET)
replies: text: "Küsimus: mille jaoks on HTML-i vaja?" — Kas see oli/on filosoofiline küsimus??? --Pietadè (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:00 (EET)
replies: text: : Artiklis on Detailsemaks märgistamiseks läheb siiski vaja ka HTML-märgendeid. Seepärast ka see küsimus. --Tiuks (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:07 (EET)

message: Paistab, et eesti Vikipeedias puudub tabelite peitmine stiilis class="wikitable collapsible collapsed". Seda oleks väga vaja, sest olemasolevad peitmismallid teevad tabelite koodi kirjutamise keeruliseks. -Mardus /arutelu 15. märts 2016, kell 06:48 (EET)
replies: text: Kirjuta class="wikitable mw-collapsible mw-collapsed". 90.190.59.182 16. märts 2016, kell 18:15 (EET)
replies: text: :Väärib kaalumist. -Mardus /arutelu 20. märts 2016, kell 01:58 (EET)
thread_title:  Tabelite peitmine
Arutelu:Muusikaliste parameetrite loend

message: Ei näe põhjust kuuenda taseme pealkirjade kasutamiseks -- Ahsoous (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 00:43 (EET)
Arutelu:Anne Noortekeskus

message: Ajalugu ja tegevust oleks vaja. Maja pilti ka. --Oop (arutelu) 12. veebruar 2013, kell 16:31 (EET)

message: Tere, sooviks saada siia ka logo. 
Kui netist otsida siis ei leia Anne Noortekeskuse kohta vajalikus formaadis logo ( kui on kiiremas korras vaja sündmust propageerida ja ei ole parasjagu inimesi, kellel vajalikud formaadid olemas on see vajalik - võimalusel hästi suur vorming, et plakatil hea kvaliteet säilitada)
thread_title:  Logo
Arutelu:Triin Ella

message: Mida peab toimetama? --Epp 15. veebruar 2013, kell 01:38 (EET)
replies: text: Heliloojad on esitähega. Kas ise ei pannud tähele. --Tiuks (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 01:41 (EET)
replies: text: : Sel juhul vajab keeletoimetamist. Kui paned toimeta märkuse, siis pead arutelulehel ka põhjendama. Kas sa Tiuks siis ei teadnudki? --Mona 15. veebruar 2013, kell 11:36 (EET)

message: Pole just tuttav toimetamise reeglitega. uurin asja, aga abikäsi on ikka teretulnud ja tänud!
thread_title:  tere
Arutelu:Elektrotehnika instituut

message: "Elektrotehnika instituut" EI OLE spetsiifiliselt Tln (või EHM) nähtus, Peterburgis jne, kus v palju eestlasi on õppinud, on säändse-nimelisi üle 10-20-50 kindlasti --[[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 15. veebruar 2013, kell 20:37 (EET)

message: vt nt Elektrotihnika
replies: text: See on "elektrotehnika ülikool". Kindalsti on paljudes ülikoolides "elektrotehnika teaduskond" või "elektrotehnika ja infotehnika teaduskond". Google otsing leidis sellenimelise instituudi Austrias Leobenis ja Saksamaal Freibergis. iet.unileoben.ac.at tu-freiberg.de/fakult4/et/ Võibolla on sellenimelisi veel.
replies: text: : "elektrotehnika ülikool" kandis 1992. aastani nime "Elektrotehnika instituut" (ЛЭТИ), ЛЭТИ-ks (Leningradi Elektrotehnika Instituut) kutsutakse seda praegugi --Pietadè (arutelu) 16. veebruar 2013, kell 15:48 (EET)
replies: text: ::Eestile orienteeritus on teatud juhtumeil otstarbekas. Ka nt Välisministeerium viib meil just Eesti Välisministeeriumini, mitte nt täpsustuslehele--Bioneer1 (arutelu) 16. veebruar 2013, kell 21:19 (EET)

message: Kas see TTÜ instituut on kuidagi seotud Teaduste Akadeemia endise instituudiga Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituut? Veel puudub ka artikkel ettevõttest Estel, millega seoses 1958 asutati Elektrotehnika teadusliku uurimise instituudi (edaspidi M. Kalinini nimeline ETUI), vt nt --Estopedist1 (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 12:37 (EET)
thread_title: Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituut?
Arutelu:Stadler FLIRT

message: Kas konkreetsed mudelid peaks kuuluma kategooriasse Rongid või Rongitüübid?
thumb|Tegelikult on see elektrirong, mis kasutab lisavaguni diisel-generaatoriga kontaktvõrgu asemel. Sarnane rong on DT1
replies: text: Kahjuks, artikkel on ebateaduslikult kirjutatud ja muidugi tekkevad sellised küsimused. Stadler'i rongidel kasutatakse üks väga huvitav inseneerilahendus: remondi- ja holduskulude lihtsustamiseks (mis on Eesti majanduse jaoks on väga kriitiline), tootja kasutab üks põhimudeli, millele paigaldab kas vooluvõtjat või diislikütuse generaatorit. Seetõttu meil Eestis käivad ainult ühe mudeli elektrirongid, üks tüüp kasutab elektri otse kontaktvõrgust (kõnekeeles "elektrirong") ja teine tüüp elektri saamiseks kasutab lisavaguni diislikütuse generaatoriga (kõnekeeles "diiselrong"). Aga muidugi artikkel peab olema detailselt kirjutatud, aga mitte üldsõnadega nagu praegu on. 90.191.190.76 24. veebruar 2014, kell 17:58 (EET)
replies: text: : Täienda ja paranda siin. Andres (arutelu) 11. märts 2014, kell 23:45 (EET)
replies: text: :: Saatsin email'i Elroni (ise ei ole kindel mõnedel asjadel), nad lubasid aitada 3 päeva jooksul. Kui laupäev ja pühapäev on puhkepäevad, siis ootame abi teisipäeva õhtuks. 90.191.190.76 14. märts 2014, kell 17:36 (EET)

message: Kas selline alajaotus vähemalt säärasel kujul on ikka vajalik? Ivo (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 03:50 (EET)
replies: text: Mis oleks alternatiiv? Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 10:13 (EET)
replies: text: :See artikkel on rongist. Infokillud, nagu kuidas reguleerimata raudteeülesõidul sõitis rongile ette sõiduauto, ei puutu absoluutselt siia. Äärmisel juhul võib neid kajastada Elroni artiklis. Ivo (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 15:33 (EET)
thread_title:  Õnnetused ja intsidendid
Malli arutelu:Modell

message: Palun, kas keegi oskaks nii teha, et need väljad, mille väärtusi ei ole, ei ilmuks? Adeliine 17. veebruar 2013, kell 20:10 (EET)
replies: text: Peaks vist töötama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. aprill 2015, kell 16:11 (EEST)

message: Kas selle asemel ei võiks olla lihtsalt "mõõdud"? - Neptuunium (arutelu) 24. jaanuar 2017, kell 20:01 (EET)
replies: text: Võiks jah. Muutsin ära. Nefjool (arutelu) 16. detsember 2017, kell 01:13 (EET)
thread_title:  Strateegilised mõõdud
Arutelu:Seagate Technology

message: Panen siia, sest ei ole kindel, kuidas eestikeelsesesse malli integreerida. Adeliine 17. veebruar 2013, kell 21:46 (EET)
| revenue          = {{Increase}} US$ 11.395 miljardit <small>(2010)</small><ref name="Seagate">Financial statements for Seagate Technologies</ref>
| operating_income = {{Increase}} US$ 1.740 miljardit <small>(2010)</small><ref name="Seagate" />
| net_income       = {{Increase}} US$ 1.609 miljardit <small>(2010</small>)<ref name="Seagate" />
| assets           = US$ 8.247 miljardit <small>(2010</small>)<ref name="Seagate" />
| equity           = US$ 2.724 miljardit <small>(2010</small>)<ref name="Seagate" />
Portaali arutelu:Tartupeedia/Võistlused

message: Siin palun esitada küsimusi võistluste kohta, kirjutades kõige uuema teksti kõige alla. Kena oleks, kui igaüks kirjutaks oma repliigi lõppu --~~~~ või klõpsaks kirjaakna ülaservas vasakult kolmandat nuppu - need kirjutavad jutu lõppu automaatselt kasutajanime, kuupäeva ja kellaaja, nii et on võimalik aru saada, kes mida ja millal kirjutas. --Oop (arutelu) 20. veebruar 2013, kell 00:05 (EET)

thread_title: Küsimused võistluste kohta
Arutelu:Maksu- ja Tolliamet

message: Varem olid Eesti eraldi valitsusasutused nii Maksuamet kui ka Tolliamet (praegu suunatud siia artiklisse ilma nendest kirjutamata). Internetist ei õnnestunud vähemalt Tolliameti ümberorganiseerimise kohta infot leida; vist küll umbes 2001 ümberorganiseeriti--Bioneer1 (arutelu) 21. veebruar 2013, kell 11:06 (EET)
replies: text: http://www.emta.ee/doc.php?18962 sikutab kohale sellised dokustaadi: tollilugu_sec.pdf , kokku 131 lk-d ajalugu jne, edu lugemisel :) suwa 21. veebruar 2013, kell 11:52 (EET)
replies: text: :Soovitan ka http://www.emta.ee/doc.php?21260 MTA aastaraamatut 2004], ÄP artiklit ettepanekuga 2003. aastast ja samasugust lugu EPL-ist, vastavat seadust ning lugu kahe ameti kodulehtede liitmisest, samuti Google'i otsingut "maksuamet tolliamet liitmine". Otsides tuleb kasutada õigeid märksõnu. --Oop (arutelu) 21. veebruar 2013, kell 13:01 (EET)
replies: text: ::artiklis tuleks koos Maksuameti mainimisega mainida ka kasutatud nimekuju Riigi Maksuamet--Bioneer1 (arutelu) 21. detsember 2014, kell 21:30 (EET)

message: „ ... millel on juhtimisfunktsioon ... ”, millised on rool ja millised on rattad?, enamus riigiasutusi aitab riiki juhtida. suwa 4. mai 2017, kell 11:31 (EEST)
replies: text: Palun paranda. Maksu- ja Tolliamet tegeleb riigitulude haldamise, riikliku maksu- ja tollipoliitika rakendamise ning ühiskonna ja seadusliku majandustegevuse kaitsmisega. Ameti kulud kaetakse riigieelarvest, see on aruandekohustuslik rahandusministri ees, kes suunab ja koordineerib ameti tegevust ning teostab selle üle teenistuslikku järelevalvet. Tutvustus --Tiia (arutelu) 4. mai 2017, kell 16:28 (EEST)
thread_title:  mida EMTA juhib?
Arutelu:Juturobot

message: --Estsiiri (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 11:34 (EET)
 --Estsiiri (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 11:34 (EET)

message: Ajalooliselt, botid olid juba :telneti jutukates ja :MUD-ides kasutusel. suwa 17. aprill 2013, kell 10:30 (EEST)
----
Inglise viki artiklitele ei ole mõtet viidata. Andres (arutelu) 29. mai 2013, kell 08:58 (EEST)
----
Programm kasutab võtmesõnade andmebaasi, kus iga võtmesõna jaoks on antud:
# järk (täisarv),
# šabloon, millega võrrelda sisendit,
# väljundi ehk vastuse spetsifikatsioon.
See juturobot otsib niisiis kasutaja sisestatud tekstist võtmesõnu, mille šabloon sobiks lausega.
replies: text: Siin ei ole sisu piisavalt avatud. Andres (arutelu) 29. mai 2013, kell 09:39 (EEST)
Kuritahtlikke juturoboteid on leitud Yahoo! Messengeri, Windows Live Messengeri, AOL Instant Messengeri ning teiste kiirsõnumivahetuse protokollides.

text: Siin on vigane süntaks. Kas on tahetud öelda, et sõnumivahetuse programmid on nii koostatud, et programm sekkub vestlusse?

text: Ja järgmine lause jääb selles kontekstis ka segaseks. Jutt on ju tegelikult sellest, et keegi pani kohtingusaidile kuulutuse, mille kaudu saab ühendust juturobotiga, eks ole? Andres (arutelu) 29. mai 2013, kell 09:55 (EEST)
thread_title:  telneti jutukad, MUDad ja botid
Arutelu:Saksa Klubi

message: Emil Musso siin artiklis ei ole tõenäoliselt Tartu raehärra ja õlletööstur, vaid Toomkooli direktor. --IFrank (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 12:47 (EET)
Lähtuda tuleks sellest, kuidas klubi ametlikult nimetati. --IFrank (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 17:45 (EEST)
Postimees
404: Not Found

message: Link Baltische National-Sozialistische Bewegung in Estland suunab siia, vaata ka arutelu:Baltische National-Sozialistische Bewegung in Estland--Estopedist1 (arutelu) 21. august 2018, kell 15:49 (EEST)
thread_title: Baltische National-Sozialistische Bewegung in Estland
Arutelu:Eesti NSV Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut

message: Võib-olla tuleks see artikkel liita artikliga Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum, tehes viimasesse eraldi peatüki--Bioneer1 (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 21:04 (EET)
replies: text: Instituut ja muuseum tunduvad ikka ysna erinevad asjad olevat. Kuidas see lugu siis sedaviisi läks? --Oop (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 23:56 (EET)
replies: text: :VÕT asutati 1945. aastal sovetiseerimise käigus Tallinna Linna Pedagoogilise Muuseumi asemele. Haridusasutusena polnud sellel midagi ühist muuseumiga. Ei näe põhjust liitmiseks artikliga Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Eemaldan malli. 88.196.28.229 13. august 2014, kell 17:12 (EEST)

message: Minu meelest peab [[haridusosakond]] olema lingitud. Teiste osakondade kohta ei oska öelda, aga mina tahaks küll teada, mida täpselt haridusosakonnad tegid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 30. detsember 2017, kell 11:32 (EET)

message: Kas see täiendusinstituut on kuidagi seotud ATK Juhtimise Kõrgem Kooliga?--Estopedist1 (arutelu) 5. märts 2018, kell 13:03 (EET)
thread_title: ATK Juhtimise Kõrgem Kool?
Arutelu:Aedvili

message: Vt minu märkus lehel Arutelu:Köögivili. Adeliine 26. veebruar 2013, kell 15:10 (EET)

message: Kirjanduses (vigane vorm?) ja vist ka vanemas kirjanduses on kasutatud ka sõna aiavili, aiaviljad--Estopedist1 (arutelu) 13. oktoober 2015, kell 17:02 (EEST)
thread_title: Aiavili?
Arutelu:Histoonid

message: Kui saaks rohkem siselinke (nt aminohapped), siis võiks hea artikli kandidaadiks esitada. Eeskujulikuks esitamiseks jääb viidetest veidi puudu. --Vihelik (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 17:39 (EET)
replies: text: Siin on küllalt asju, millel pole viidet taga, nii et hea artikli kandidaadiks ei soovita seda esitada. Eeskujulikuks artikliks saamist takistavad kindlasti ka punased lingid.--Kyng (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 17:47 (EET)
Arutelu:Pärnu Suvejazz

message: Ilmselt festivali pärast aastat 2002 ei toimu või on nime muutnud--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 27. veebruar 2013, kell 21:48 (EET)

message: Puudub lk [[fiesta]]--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 27. veebruar 2013, kell 21:50 (EET)

message: Liitsite oma artiklis FiESTa festivali, mis sai 1986.a.alguse festivalist Pärnu Jazz artikliga "Pärnu Suvejazz".
Neid kahte festivali - Pärnu Jazz (1986-1987), hiljem Jazz Fiesta (1988) ja seejärel FiESTa International (1989-1993) ning Pärnu Suvejazz (2000-2002?) ei yhenda aga paraku mitte miski peale toimumiskoha, milleks oli Pärnu linn.
Seega on nende - erinevate korraldajate poolt korraldatud kahe erineva yrituse - liitmine yheks artikliks põhjendamatu.
Me ju ei kirjuta kahte erinevat inimest yhte artiklisse kokku ainuyksi seepärast, et nad elasid samas linnas?
Miks siis kaks festivali?
thread_title:  FiESta International
Arutelu:OÜ Saare Dolomiit-Väokivi

message: Firma ajalugu on kaunis kirju, vajab süüvimist--Bioneer1 (arutelu) 3. märts 2013, kell 16:21 (EET)

message: Kas looduskividena kasutatakse Saaremaa dolomiiti? Kas on üldse selline geoloogiline mõiste olemas? V-o peetakse Saaremaa dolomiidi all silmas Saaremaalt kaevandatud dolomiiti--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2016, kell 19:34 (EEST)
thread_title: Saaremaa dolomiit
Arutelu:Jürgen Joost

message: Ma täitsa usun, et ta võib tähelepanuväärne olla, aga praegu see artiklist kyll välja ei tule. Sellest, et keegi on käinud koolis ja hiljem oma elukaaslase kleite pildistanud, ei piisa entsyklopeediasse sattumiseks. Kas mõni valdkonna asjatundja oleks nii kena ja täiendaks artiklit? --Oop (arutelu) 3. märts 2013, kell 17:21 (EET)
Ma kustutasin ära. Kui arvate, et artikkel peab kindlasti olema, siis taastage. Kui ei, siis eemaldage lingid. Andres (arutelu) 16. aprill 2014, kell 10:41 (EEST)
Arutelu:Priiuse põlistumise päev

message: Siia ei tule linke. --Epp 7. märts 2013, kell 20:49 (EET)

message: Mind huvitaks küll, milliste nüansside tõttu tuleb kasutada põlistumist põlistamisele? Stiil parem? Ajavorm? EKSS ütleb, et need kaks sõna on samaväärsed. --kanakukk (arutelu) 27. märts 2013, kell 10:45 (EET).
replies: text: EKSSi järgi need mu meelest pole samaväärsed (märka semikoolonit), ka keeleloogiliselt mitte. Sõna "põlistus" tõesti võib tähendada nii kausatiivset (s.t põlistamine, subjekt kui tegija põlistab) kui ka refleksiivset (s.t põlistumine, subjekti kui tegija peal toimub) vormi. Variante siis kaks: "priiuse jäädvustamise päev" (kausatiiv) vs "priiuse jäädvustumise päev" (refleksiiv). Refleksiivis variant on ilmselt ainuõige--Bioneer1 (arutelu) 29. märts 2013, kell 20:27 (EET)
Minu meelest põlistamine ja põlistumine peavadki samaväärsed olema, sest need on erineva tähendusega. Keegi ju ei põlistanud seda priiust 27. märtsil, see põlistus ju. Ave Maria (arutelu) 29. märts 2013, kell 20:51 (EET)
thread_title:  Põlistamine või põlistumine 

message: Trivimi Velliste arvutas, et 30. novembril 2021 saaks olema kuupäev, mil alates 11.11.1918 on Eesti olnud kokku vaba kauem kui okupatsiooniaeg, mis algas 17.06.1940. -Mardus (arutelu) 16. september 2014, kell 16:22 (EEST)
thread_title:  Võimalik tulevane tähtpäev