lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Jaroslavli lennuõnnetus

message: Pealkiri ei tundu kõige parem. Andres 8. september 2011, kell 07:33 (EEST)
replies: text: ilmselt peaks sisaldama sõna (lennu)katastroof, aastaarvu võib ära jätta--Bioneer1 9. september 2011, kell 20:42 (EEST)

text: Ma arvan, et ei ole mõtet öelda, et 'teiste hulgas'. See lend ilmsesti oligi mõeldud ja tellitud üksnes meeskonna vedamiseks. -- Ahsoous 8. september 2011, kell 16:09 (EEST)
Ikka esipiloot Andrei vajutas pidurit. Teine piloot hüüatas: Andrei, mis sa teed? Võib-olla üritas Andrei "uhket" enesetappu?
Arutelu:Konstantin Vassiljev

message: 2011. aasta lõpus
replies: text: Minu meelest see on alles ees. Andres 8. september 2011, kell 07:54 (EEST)
Arutelu:2011. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

message: Kuidas on eesti keeles kõigem õigem mängutulemusi kajastada? Praegu olen kasutanud inglise viki eeskujul sidekriipsu, aga mõnedes kohtades kasutatakse ka koolonit.Entu95 14. september 2011, kell 23:49 (EEST)
replies: text: Pallimängude tulemused esitatakse kooloniga, mille ümber on tühikud 102 : 67 jne. (allikaks http://keeleabi.eki.ee/pdf/218.pdf) -- Ahsoous 15. september 2011, kell 00:01 (EEST)

message: Meeskond	Mänge	Võite	Kaotusi	Korvid	Korvid	Korvide suhe	Punkte
        	5    	4    	1      	404   	364   	1.109       	9
        	5    	0    	5      	344   	430   	0.800       	5
Kas "korvid" ja "korvide suhe" on õige väljend? Peaks olema punktid, aga siis tekitaks segadust võidu- ja kaotuspunktidega. Pelmeen10 (arutelu) 5. detsember 2022, kell 12:16 (EET)
thread_title: Alagrupimängud ja vahegrupimängud
Arutelu:Nartsissistlik isiksushäire

message: Kaldun arvama, et luulu selle häire korral siiski ei esine. Pigem on tegemist edevusega.--Rünno 11. september 2011, kell 09:30 (EEST)
replies: text: Muutsin ära.Miacek (arutelu) 23. juuni 2018, kell 13:59 (EEST)
Arutelu:Võit (sovhoos)

message: See peaks olema ettevõtete loendis. 
Pakun, et pealkiri peaks olema Võit (sovhoos). 
replies: text: Aga sovhoos "Võit" võis olla ka mõnes teises maakonnas... --Juhan121 (arutelu) 2. oktoober 2013, kell 17:46 (EEST)
Lehelt Võit peaks siia link tulema. Andres 11. september 2011, kell 13:51 (EEST)
Palun aidake. Andres 17. september 2011, kell 10:47 (EEST)

message: Mainin ka, et oli vähemalt üks samanimeline kolhoos, millele ka link Võit (kolhoos)--Bioneer1 (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 10:50 (EEST)
thread_title: Samanimeline kolhoos
Arutelu:Adam Lambert

message: Ta on juut, kuid mitte selle sõna otseses tähenduses.
replies: text: Ma ei saa sellest lausest aru. Taivo 13. september 2011, kell 22:20 (EEST)
Arutelu:Avinurme vald (1939)

message: Västriku küla (nagu ka paljude teiste) kohta ei ole artiklit olemas. Mida teha? --Numbriga kärumees 14. september 2011, kell 13:04 (EEST)
replies: text: Kirjutada artikkel.--WooteleF 14. september 2011, kell 13:38 (EEST)

message: Minu meelest tuleks valla moodustamise kohta kirjutada ladusas keeles ja mõtestatud lause ning viidata vastavale õigusaktile, mitte lihtsalt kopeerida seda artiklisse. 193.40.10.180 14. september 2011, kell 17:47 (EEST)
replies: text: Minu meelest ka. Praegu on seal ju algus puudu ja võib ainult oletada, mis seal peaks olema. --Epp 14. september 2011, kell 17:54 (EEST)

text: Märkus küll õige, aga artikli autorini ei pruugi see jõuda – artikkel on ju loodud kaks aastat tagasi. --kanakukk 14. september 2011, kell 18:56 (EEST).
replies: text: : Otsuses on selline lause: Valdade piiride ühekordse korraldamise seaduse (RT 1938, 37, 337) alusel määran, arvates 1. aprillist 1939, vallad Põllutööministeeriumi Katastri Ameti poolt koostatud valdade kaartidel punase joonega märgitud piires järgmiselt: – kas see lause tuleb lisada kõigisse artiklitesse? --Numbriga kärumees 16. september 2011, kell 13:02 (EEST)
replies: text: :: Mina ei oska sellest ikka lauset kokku panna. Miks on "maa-alaga", mitte "maa-ala"? --Epp 16. september 2011, kell 13:52 (EEST)
thread_title:  Otsus Riigiteatajast
Arutelu:Viborg (täpsustus)

message: Mina annaks eelistuse Taani linnale, mis on teistest palju tuntum (Viiburit eesti keeles nii ei nimetata). Andres 14. september 2011, kell 21:43 (EEST)
replies: text: Nõus.--Metsavend 14. september 2011, kell 21:47 (EEST)

message: Hi, You may consider using this image in the article. It has been elected on Commons to be the best illustration of Viborg. Best wishes from Viborg, --Slaunger (arutelu) 24. juuni 2012, kell 14:19 (EEST)
thread_title:  Image for consideration in the article
Arutelu:Maaja Vadi

message: Mis on tema teadustöö tulemused? Andres 17. september 2011, kell 14:35 (EEST)
replies: text: Ma paar teadustööd panin sinu rõõmuks. Tulemusi ei oska öelda, ei mina jõua neid lugeda. --Oop 17. september 2011, kell 23:15 (EEST)
replies: text: : Järjekord on vastupidi.

text: : Nojah, keegi peaks ikka lugema ja ütlema, mis seal on, ma ei ütle, et Sina. Andres 17. september 2011, kell 23:39 (EEST)
replies: text: :: Vast keegi loeb ka. Imelik oleks, kui MV ilma lugemata dekaaniks pandi. Iseasi on see meeletul kiirusel vurisev magistrikonveier; kui tal on aastal tosin magistranti (doktorandid jms pudinad peale selle), ei usu ma teps, et ta neid kõiki nägupidi tunneb või teemasid mäletab, tööde lugemisest rääkimata. --Oop 18. september 2011, kell 02:55 (EEST)
replies: text: ::: Ma ei kahtle üldse nendes töödes. Lihtsalt tahan öelda, et üks normaalne entsüklopeedia peaks rääkima ka sellest, mis inimesel öelda on, mitte ainult, mis alal ta kirjutab. Andres 18. september 2011, kell 09:05 (EEST)

message: Mis te arvate selle pildi panemisest artikli esimeseks paremal üleval olevaks pildiks? Siin on MV lähedalt kaadris. Tkivisik (arutelu) 9. aprill 2014, kell 02:37 (EEST)
replies: text: Igati nõus. Ivo (arutelu) 9. aprill 2014, kell 03:22 (EEST)
thread_title: Pildilisa või pildivahetus
Arutelu:Muul

message: Tundub, et lainemurdja on üks teatav muul (muuli liik?). Nt ka keskkonnasõnaraamat () eristab neid, ka inglise viki--Bioneer1 19. september 2011, kell 21:30 (EEST)
replies: text: otseviide on selline: mole, MOT Environmental Dictionary 1.0

text: MerLe lk 210, lainemurdja

text: 1. sadama veealal või laevateed(faarvatrit) lainetuse või uhtumise eest kaitsev :muul

text: 2. mõne laeva vööris  tekil asuv, pealtvaates murdjoonekujuline madal sein, mis takistab vee võimalikku liikumist piki ülatekki ahtri poole, nt sõidul suures lainetuses.

text: Selle järgi lainete murdmine funktsionaalne tegevus ja muul vesiehitise liik.

text: Tundub, et teadlased on leidnud, et parimad lainemurdjad on :tetrapoodid
* commonsis http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Tetrapods

text: Samamoodi saab muule ehitada nii, et üks külg on lainemurdja ja teine kai laevade sildamiseks.

text: suwa 20. september 2011, kell 09:10 (EEST)

message: Definitsiooniga läheb praegusest intervikist paremini kokku vist :en:breakwater (structure). 88.196.241.249 3. jaanuar 2012, kell 22:25 (EET)
thread_title:  #def ja iw vaste
Arutelu:Tüüp 87 (õhutõrje liikursuurtükk)

message: Minu meelest peaks pealkirjas kasutama sulge. Andres 21. september 2011, kell 12:48 (EEST)
Arutelu:Tüüp 87 (luuresoomuk)

message: Minu meelest peaks pealkirjas kasutama sulge. Andres 21. september 2011, kell 12:49 (EEST)
Arutelu:Nõmme Eesti Kodanike Komitee

message: Kust on võetud need registreetitud kodanike numbrid? Kui proovin allikat välja guugeldada, leian need ainult lehekülgedel, mis on selle üle võtnud siit Vikipeediast. Kas keegi teab? --Mmh 21. september 2011, kell 13:24 (EEST)
replies: text: Vahest sellest raamatust:  --Numbriga kärumees 21. september 2011, kell 13:31 (EEST)
replies: text: :Ahaa. Kas on see Sul kuskil käe päralt? (Et seda saaks viitena kasutada.) --Mmh 21. september 2011, kell 13:50 (EEST)
replies: text: ::Ei ole hetkel. --Numbriga kärumees 21. september 2011, kell 14:51 (EEST)
replies: text: :::Viidatud raamat, lk. 474. Kas sellest piisab? --Numbriga kärumees 22. september 2011, kell 11:49 (EEST)
replies: text: :::: siis võiks selle vormistada viitena artikli sees kah. selleks kasutatakse märgendit "ref" märkide < ja > vahel. (ma ise ei tahaks vormistada, sest ma pole raamatut selle koha pealt uurinud.) Ohpuu 22. september 2011, kell 12:54 (EEST)
replies: text: ::::: Kas nii: Eesti Kongress. Siis ja praegu. Tallinn. Eesti Vabariigi Riigikantselei, SE & JS, Tallinn 2000.? Aga kuhu ma selle panen? Kogu artikli praegune sisu on võetud ühest lõigust. Ja kuhu ma selle  pean panema, et punast loosungit lõpus ei oleks? --Numbriga kärumees 22. september 2011, kell 13:14 (EEST)
thread_title:  Allikas?
Arutelu:Valitse minu üle

message: Süžee asemel on siin sünopsis. Andres 10. juuli 2007, kell 06:06 (UTC)
Arutelu:Isikuidentsus

message: Loodetavasti tekivad kunagi siia ka lõigud isikuidentsusest ymbersyndides (nt hinduismi ja budismi käsitlustes) ja surnuist ylestõusmisel (nt 17.-18. sajandi Briti filosoofiatraditsioonis). Needki on filosoofilised probleemid. --Oop 23. september 2011, kell 10:53 (EEST)
replies: text: Jah. Võid lisada. Need käivad isiku püsimise küsimuse alla, ja analüütilises filosoofias valdav enamik uurijaid eitab isikuidentsust neil juhtudel. (Swinburne nähtavasti jaataks seda surnute ülestõusmise puhul, sest tema järgi isiku identsus seisneb hinge identsuses, ja kui ta peaks võimalikuks reinkarnatsiooni, siis küllap ka selle puhul). Andres 23. september 2011, kell 11:06 (EEST)

text: Hauatagust elu on artiklis ka juba mainitud. Andres 23. september 2011, kell 11:06 (EEST)
replies: text: : Noh, ma pean silmas sedalaadi arutelusid, mis puudutavad: 1) kehalist ylestõusmist korpuskulite taaskogunemise abil ning mälu säilimist pärast surma; 2) isiksuse samasuse pysimist või kadu ymbersyndides vastavalt sellele, kas dharmadest koosnev teadvus laguneb surma järel laiali, ehkki dharmad mingis teises kombinatsioonis taas isiksusi moodustavad (budism kõige yldisemas plaanis) või säilib isiksus kui tervik yhest ymbersynnist teise, mis annab ka mõtte jutule ymbersyndide ahelast (vs võrk), karmaga seotud karistustest ja autasudest (hinduism väga laias laastus). Ega ma ise sest veel piisavalt tea, et kirjutada, ent teemadega olen kokku puutunud. --Oop 23. september 2011, kell 11:40 (EEST)
replies: text: :: Jah, need teemad kuuluvad siia. Andres 23. september 2011, kell 12:23 (EEST)

message: Inglise vikis on sobiv leht [[:en:Personal identity]], aga mul ei õnnestu siduda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. märts 2016, kell 01:52 (EET)

message: I. Meos kasutab "Filosoofiasõnaraamatus" ilmselt sünonüümsena isiksuseidentsus; suunasin selle praegu siia, sünonüümi artiklisse lisamata--Bioneer1 (arutelu) 12. detsember 2012, kell 09:56 (EET)
thread_title: Sünonüüm?
Arutelu:Eesti NSV külanõukogude loend

message: Vahest tuleks see artikkel tabeliks ümber teha. --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 23. september 2011, kell 12:08 (EEST)

message: EE 5. köide väidab, et [[Sassi külanõukogu]] nimetati 1953. aastal [[Veeriku külanõukogu]]ks. Ma ei oska sellega midagi teha ja jätan praegu lingi arutelusse. --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 9. oktoober 2013, kell 21:06 (EEST)

message: *Ellamaa külanõukogu? (veebist ei leia midagi, oli nt Hellamaa külanõukogu)
*Viivikonna külanõukogu? (veebis vaid üks kahtlane mainimine)
--Estopedist1 (arutelu) 5. september 2018, kell 20:47 (EEST)
thread_title: Kahtlased Eesti NSV külanõukogud
Arutelu:Tansaania

message: Vana elanike arv: rahvaarv = 35 922 500 (2003), rahvastiku tihedus 38. Taivo 26. september 2011, kell 18:07 (EEST)
"Tansaanias asub nii Aafrika mandri kõrgeim (Kilimanjaro) kui ka madalaim (Taganjika järv) punkt."
Taganjika järve veepind paikneb tublisti ülalpool merepinda, mandri madalaimaks punktiks saaks lugeda ainult järve põhja, mis paikneb allpool merepinda. Seda aga minuteada ei tehta. Ehk mandri madalaim punkt on madalaim kuiva maa punkt ehk Assali järve kallas, mis on 153m allpool merepinda.Edgar Prass (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 01:35 (EET)
replies: text: Palun paranda. --Epp 13. jaanuar 2013, kell 08:06 (EET)

message: * THE UNITED REPUBLIC OF TANZANIA MINISTRY OF HEALTH AND SOCIAL WELFARE, M A N U A L OF THE NATIONAL TUBERCULOSIS AND LEPROSY PROGRAMME IN TANZANIA, 5. väljaanne, 2006
Tansaanias ei ole riigikeelt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. veebruar 2017, kell 21:01 (EET)
replies: text: Tansaania põhiseaduses ei ole keeli mainitud, aga nii palju kui mina aru saan, on suahiili kuulutatud riigikeeleks (national language) ning suahiili ja inglise keel on de facto ametikeeled. Selle kohta tuleb otsida usaldatavaid allikaid. Inglise vikis ei tundu neid olevat. Andres (arutelu) 3. veebruar 2017, kell 00:17 (EET)
thread_title:  Tansaania inmeste haigusprofiil: [[tuberkuloos]]i ja [[leepra]] programm
Arutelu:Katariina Unt

message: Nüüd on tema nimi ju Katariina Unt. 90.191.119.98 2. oktoober 2011, kell 11:16 (EEST)

message: Mainin, et ta võttis osa filmist "Поколение: Изгубени и намерени (Ритуалът)" (inglise Lost and Found), kusjuures sellest filmis on artikkel vaid bulgaaria vikis: :bg:Поколение: Изгубени и намерени (Ритуалът)--Bioneer1 (arutelu) 2. märts 2015, kell 10:29 (EET)
thread_title: Filmist "Lost and Found" osavõtt
Arutelu:Tartu Ülikooli õigusteaduskond

message: Miks on siin kategooria "Eesti seadused"? Artiklipealkiri "Tartu Ülikooli õigusteaduskond, Tallinna osa" on muidugi ka jabur. Pigem võiks olla alalõik "Tartu Ülikooli õigusteaduskond Tallinnas]]", mis räägiks Õigusinstituudi omandamisest ja TY õiguse nyydsest tegevusest samas paigas. --Oop 4. oktoober 2011, kell 22:13 (EEST)
replies: text: tegin esialgu alapeatüki Tartu Ülikooli õigusteaduskond Tallinnas--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2014, kell 11:40 (EEST)

message: Kas on tõesti selline üksus nagu Tartu Ülikooli õigusteaduskond, Tallinna osa? --Epp 16. detsember 2013, kell 07:02 (EET)
replies: text: võtsin tolle kahtlase nime Vaata ka rubriigist maha, tegin artiklisse alapeatüki Tartu Ülikooli õigusteaduskond Tallinnas--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2014, kell 11:40 (EEST)
~----
Õigusinstituudist peaks rääkima eraldi artiklis. Ta oli algselt iseseisev õppeasutus. Andres (arutelu) 26. aprill 2014, kell 17:47 (EEST)

message: Õigusinstituut, mis siia suunab, tähendab muu hulgas ka suhteliselt iseseisvat õigusharu osa. --kanakukk (arutelu) 20. september 2014, kell 22:24 (EEST).
----------------
"Organisatsiooni eesmärk on panustada õigusharidusse" – milles see "panustamine" seisneb? Entsüklopeediasse tuleks kirjutada entsüklopeedilise väärtusega fakte, mitte udujutulisi reklaamlauseid. Kuriuss (arutelu) 23. juuni 2023, kell 14:49 (EEST)
thread_title:  Homonüümist
Arutelu:Georg Listing

message: Tõstan artiklist välja: --Mona 8. oktoober 2011, kell 18:46 (EEST)
Vennad/õed: Puuduvad.
Loomulik juuksevärvus: Pruun.
Praegune elukoht: Magdeburg.
Tähtkuju: Jäär.
Pikkus: 1,78 m.
Silmavärvus: Hallikas-roheline.
Tatoveeringud ja needid: Ta soovib teha endale tatoveeringut, kuid ei ole veel otsustanud kuhu
täpselt ja kogub selleks ka julgust.
Hobid: Muusika, sport ja peod.
Lemmikõppeaine: Psühholoogia.
Vastumeelt õppeained: Matemaatika ja füüsika.
Lemmikbändid: Fall out boy.
Lemmiklaulja: Yellowcard.
Lemmiklaul: Fergie - Glamoures ja Fall out boy - Golden 
Iidol: Flea ( Red hot Chili Peppers ). Pole päris õige eeskuju, aga lahedamaid basskitarriste üldse minu jaoks.
Esimene iseostetud album: "Definitely maybe"  Oasis. 
Esimene kontsertelamus: Die Ärzte
Soovid: Et saaks sama palju nalja poistega ja veel näha palju maailma.
Moto: See muutub minu jaoks igapäev.

message: * Tema paheks on liigne televiisori vaatamine.
* Ta tahab ikka veel kuningaks saada.
* Talle meeldib bändist kõige rohkem tantsida. 
* Sooviks õppida ka klaverit mängima.
* Kolme sõnaga kirjeldaks ennast nii: laisk, lõbus ja unistav.
* Lemmikfirmadeks on Puma ja Nike. 
* Ta peab end pealetükkivaks ja vastuhakkavaks, aga samas ka ausaks, avatuks ja armsaks.
* Talle ei meeldi, kui inimesed teda ei kuula. 
* Kõige kurvem hetk tema elus oli see, kui ta kilpkonn ja kass surid.
* Talle meeldib kanda rockbändide särke.
* Lemmiklaulja on Kelly Clarkson. 
* Armastab Red Bulli ja "Joey's" pitsat.
* Lemmikfilmiks on Matrixi esimene osa ja lemmiknäitlejaks Brad Pitt.
* Georg suitsetab.
* Georg on kõige vanem bändis.
thread_title: Isiklikku
Arutelu:Seneca

message: toimunud surma
replies: text: Nii ei räägita. Andres 9. oktoober 2011, kell 23:48 (EEST)
replies: text: :Mina näiteks räägin, aga sõnastust muuta võib sellegipoolest. Taivo 10. oktoober 2011, kell 14:47 (EEST)
Naljakas küll, aga lõik "Seneca tahtejõud, samuti riigimehetegevus, mis oli märksa kompetentsem kui tema eel- ja järelkäijatel, ning enesetapp, mis nõudis meelekindlust, vastasid täielikult tema põhimõtteile. Sellepärast võib Senecal kriitilisele lugejale olla kõlbelist ja kasvatuslikku mõju." ei ole neutraalne. Nii ülistava ja samas üldsõnalise kirjelduse ülevõtmine teisest, viidete ja põhjendusteta sekundaarallikast tegelikult Vikipeediasse ei sobi. Kes olid Seneca "eel- ja järelkäijad", kas kõik riigimehed maailma ajaloos või ainult lähemad kaasaegsed? Mille poolest oli tema tegevus kompetentsem kui kõigil Cicerost Caesarini? Miks peaks Seneca enesetapp mõjuma lugejale kasvatuslikumalt kui Majakovski oma? Kui need uljad hinnangud pärineksid mõnelt spetsialistilt ja oleksid viidatud, võiksid nad tekstis veel olla, ehkki neid tuleks tasakaalustada. Aga praegu esitatakse neid jutumärkide ja kommentaarideta, absoluutse tõe pähe. --82.131.40.240 16. september 2018, kell 23:53 (EEST)
replies: text: :: Jah, muidugi. Andres (arutelu) 17. september 2018, kell 08:30 (EEST)

text: Tõsi, Seneca mõju eestikeelses kultuuriruumis on ilmne. Väikese otsingu käigus ilmnes muuhulgas järgnev lause: "Kuna paljud investeerimise põhitõed pärinevad antiikajast, siis soovitan lugeda Lucius Seneca teost „Moraalikirjad Luciliusele“." Ma pole küll päris kindel, kas see on ikka vihje enesetapule...aga mine tea kah. --82.131.40.240 17. september 2018, kell 00:20 (EEST)
replies: text: :Miks see peaks olema? Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 10:02 (EEST)

message: Seneca tahtejõud, samuti riigimehetegevus, mis oli märksa kompetentsem kui tema eel- ja järelkäijatel, ning enesetapp, mis nõudis meelekindlust, vastasid täielikult tema põhimõtteile. Sellepärast võib Senecal kriitilisele lugejale olla kõlbelist ja kasvatuslikku mõju.
replies: text: See on tertsiaarallikas. Igal juhul ei ole niisugune tsiteerimine siin sobiv, ja kõigist neist asjadest saaks sekundaarallikate põhjal pikalt kirjutada. --Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 10:05 (EEST)
Kogu artikkel põhineb "Antiigileksikonil". See teeb ka tema filosoofia esituse problemaatiliseks.--Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 10:37 (EEST)
Seega osutus tema moraaliõpetus, kui seda tema enese elukäiguga võrrelda, peaaegu eneseõigustuseks.

text: See on tõeliselt küsitav hinnang. Samuti jutt stoitsismi materialistlik-panteistliku aspekti hülgamisest.  
Jutt eetilistest jumalatest on arusaamatu ja valesti lingitud. --Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 10:50 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Müüdi dialektika

message: Mis need "täiendused" on? Kas need ei läinud 1930. aastal trükki? Andres 11. oktoober 2011, kell 23:19 (EEST)
replies: text: Tundub, et teatud posu Lossevi hilise(ma)id märkmeid. Ma pole kindel, kas mul neid ongi, pean otsima. --Oop 12. oktoober 2011, kell 10:39 (EEST)
Sel viisil võib tõelist elus reaalsust Lossevi hinnangul nimetada vaid müüdiks

text: Mis see tähendab? Saan aru, et aluseks on võetud vene viki. Need jäävad seal ka segaseks. Andres 11. oktoober 2011, kell 23:22 (EEST)

text: Jah, mõistlik oleks kirjutada artikkel raamatu enda ja selle kommentaaride põhjal ymber. Aga see võtab aega. --Oop 12. oktoober 2011, kell 10:39 (EEST)
replies: text: : Mul mõlgub ka meeles sellest raamatust kirjutamine. Küllap jõuame selleni. Andres 12. oktoober 2011, kell 11:15 (EEST)
replies: text: :: Mul mõlgub meeles selle raamatu tõlkimine. Loodetavasti jõuan sellenigi. --Oop 12. oktoober 2011, kell 12:26 (EEST)
replies: text: ::: Kui Sa seda tõlkima hakkad, siis ma võiksin toimetaja olla. Andres 12. oktoober 2011, kell 12:57 (EEST)
Arutelu:Toomas Raudam

message: Essee sõprusest on siit puudu. Andres 12. oktoober 2011, kell 00:03 (EEST)
Arutelu:Ringkond

message: Siin peaksid olema ka originaalnimetused. Eesti keeles on ju tegu tõlkevastetega. Andres 12. oktoober 2011, kell 12:59 (EEST)
replies: text: Nüüd peaks korras olema. Hirvelaid 12. oktoober 2011, kell 14:03 (EEST)

message: Selline artikkel ei tundu mõttekas. Puudub konkreetne mõiste ja koos kirjutatakse eri asjadest. Selle võiks asendada täpsustusleheküljega. 193.40.10.180 5. märts 2014, kell 18:22 (EET)
replies: text: Minu meelest on niisugune täpsustuslehe ja koondartikli hübriid siin kõige otstarbekam. Andres (arutelu) 28. september 2017, kell 13:36 (EEST)

message: venekeelset sõna округ (okrug?) tõlgitakse ka kui ringkond. Etwikiga sidumata vastav andmeüksus on siin: (:wikidata:Q1427085) --Estopedist1 (arutelu) 27. september 2017, kell 11:42 (EEST)
replies: text: See võiks olla Ringkond (Venemaa). Siin võiks olla lühike jutt selle kohta. Andres (arutelu) 28. september 2017, kell 13:40 (EEST)
replies: text: :Nojah, aga sellisel juhul ei saa sellele interlinke külge haakida. --Hirvelaid (arutelu) 5. november 2017, kell 09:06 (EET)
thread_title: Mis on okrug (округ)?
Arutelu:Kiievi olümpiastaadion

message: Kust eestikeelne nimi pärineb? --Metsavend 12. oktoober 2011, kell 23:03 (EEST)