lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Olümpia hotell

message: Hotell Olümpia? --Epp 16. juuli 2011, kell 23:51 (EEST)
Olümpia (hotell)? Andres 17. juuli 2011, kell 00:28 (EEST)
replies: text: pooldan võimalust Olümpia (hotell), kuna nii "hotell Olümpia" kui ka "Olümpia hotell" on eesti keeles kumbki omast vaieldavast seisukohast õiged ja head, esimene ametlikumas-kroonulikumas registris, teine keele järjepidevuse ja yldise struktuuri koha pealt.

text: siin tuleks lahti kirjutada ka seos Radissoni ja SASiga ning muud varalised suhted - kelle oma on maja, kes seal hotelli peab (operaator, nagu nad ytlevad), kuidas on see seotud teiste Radissoni ja Radisson BLU kaubamärgi all tegutsevate hotelliettevõtetega (ilmselt frantsiis; seosed teis(t)e Radissoni nime all tegutseva(te) Eesti hotellidega olid vist tõesti ainult kaubamärgi ja sedakaudu ketikuuluvuse kaudu, mitte omanike poolest), millal Radissoni ja SAS-i tee lahku läks.  Ohpuu 17. juuli 2011, kell 13:43 (EEST)
replies: text: : Viide "legendaarse" juures on mõttetu. Andres 21. juuli 2011, kell 05:50 (EEST)
Kuna esimene välislink ei tööta ja seega pole võimalik kontrollida mis seal öeldud on siis kahtlen kas arhitekte ikka oli kolm. Nimelt näiteks Tallinna entsüklopeedia annab üknes teise ja kolmanda nime.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. jaanuar 2014, kell 18:31 (EET)

text: Ain Andressoo sai projekti eest ka Eesti NSV riikliku preemia. Aga et ta ametilt oli peainsener ja projektijuht, siis ... Võimalik, et projekteerijate nimed on tähestiku järjekorras ja mitte olulisuse järgi järjestatud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. november 2016, kell 16:53 (EET)
Kategooria arutelu:Eesti ajalugu

message: Minu arust inimesi ei tuleks selle kategooria alla panna, pigem leida mingi täpsem kategooria või inimeste kategooria (kasvõi see Eesti inimesed vms). Athanasius Soter 19. juuli 2011, kell 20:09 (EEST)
replies: text: Miks? Kategooria: Eesti ajaloolased kõlbavad siia mu meelest küll. Samamoodi nagu kategooriasse "Eesti sport" kategooria "Eesti sportlased"--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 16:23 (EEST)
replies: text: : Nüansivahe - sportlased teevad sporti, ajaloolased seda ei tee. Või teisiti sportlased on osa spordist, ajaloolased ajaloo osa ei ole. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 4. september 2013, kell 19:43 (EEST)

message: Küsimus laiale ringile, kuidas nimetada kategooria, kuhu liigitada 
* (1) EW aegsed asutused ja sündmused (1918-1940)
* (2) kurva pärisorjuseaegsed terminid (Moonakas, Vabadik jne)
* (3) kas vastab poliitkorrektsuse nõuetele kategooria Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991)
* (4) sündmused iseseisvuse väljakuulutamise ajal 1917/1918, --NOSSER (arutelu) 1. november 2012, kell 21:48 (EET) 
replies: text: v-o Kategooria:1918. aasta Eestis--NOSSER (arutelu) 1. november 2012, kell 21:54 (EET)

text: (1) vastus oleks, et meil on kategooria Eesti Vabariik 1918-1940; (2) vastus oleks, et :kategooria:Talurahvas, mida kasutasin, ülemkategooriatega jäin jänni; (3) küsimust tuleks arutada vastaval kategoorialehel või artiklis; (4) vastus nt, kas nagu öeldud Kategooria 1918. a Eestis või kategooria Eesti taasiseseisvumine analoogial kategooria nimega Eesti iseseisvumine--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 18:02 (EEST)

message: Dawiki's on Eesti ajaloo allkategooriatena pakutud :da:Kategori:Estlands historie i svensketiden ja :da:Kategori:Estlands historie i russertiden, kusjuures seal on ka ajaperiood ära määratud. V-o annab see mõtteid--Bioneer1 (arutelu) 29. august 2014, kell 14:03 (EEST)
thread_title: Allkategooriaid
Arutelu:Malindi

message: Kas "ringkond" on õige? --Epp 20. juuli 2011, kell 05:12 (EEST)
replies: text: Arvan, et see võiks olla. Võib muidugi Peeter Pällilt küsida. Andres 20. juuli 2011, kell 15:07 (EEST)
Arutelu:Mente et Manu

message: Pealkiri võiks olla Mente et Manu (või siis sama sulgudes täpsustusega). Autasunimed ei käi jutumärkidesse O 32. 88.196.241.249 21. juuli 2011, kell 20:15 (EEST)
replies: text: Mente et Manu on ka tehnikaülikooli ajaleht. --Epp 22. juuli 2011, kell 00:41 (EEST)

text: Statuudis on jutumärkidega. Las toimetajad otsustavad, kas artikli pealkirjas jutumärgid ära võtta. Hirvelaid 22. juuli 2011, kell 07:14 (EEST)

message: Kas teise medali nimi on lihtsalt teenetemedal "Mente et Manu"? Kas välislingi all on loetletud suure või tavalise teenetemedali saajad? Andres 21. juuli 2011, kell 23:30 (EEST)
replies: text: 1) Jah. 2) Ei tea. Kuna nimekiri on pikk, siis oletan, et kõik on ühes pajas. Hirvelaid 22. juuli 2011, kell 06:52 (EEST)
replies: text: : Need on samanimelise autasu n-ö erinevad järgud? Siis võiks neist ehk koos kirjutada. 88.196.241.249 22. juuli 2011, kell 09:45 (EEST)
replies: text: ::Küllap nii vist tulebki teha, kuigi mul oli algselt eesmärgiks mainida lühiartikliga ülikooli kõige tähtsamat autasu. Hirvelaid 22. juuli 2011, kell 10:51 (EEST)

message: Medalistide nimekirja link ei tööta.--[[Kasutaja:VillaK|VillaK]] ([[Kasutaja arutelu:VillaK|arutelu]]) 14. veebruar 2015, kell 17:49 (EET)

message: Keelespetsid, vaadake palun veel pealkirja õigekirja osas. Näiteks siin ([http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=4&act=2&vld=73]) on "manu" väikse algustähega (Kena oleks muidugi, kui me ei muudaks olemasolevat). --[[Kasutaja:Hirvelaid|Hirvelaid]] ([[Kasutaja arutelu:Hirvelaid|arutelu]]) 11. august 2015, kell 13:12 (EEST)

message: v-o mente et manu (Mente et Manu) jätta täpslk-ks? On auhind, deviisina kasutatud ladinakeelne fraas (pole nt enwikis), ajaleht (variantpeakiri Mente & Manu)--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 17:05 (EET)
thread_title: Mente et manu
Arutelu:Kai Rüütel

message: Aga mis aastal ta sündis? --Juhan121 23. juuli 2011, kell 00:04 (EEST)
replies: text: Ma täpsustan. Küsin üle :). Loodetavasti ta avaldab selle, kuigi ma tean, aga küsin ikka üle :) Aga vb keegi leiab veebist, see oleks eriti tore. --Mona 23. juuli 2011, kell 00:10 (EEST)
replies: text: :: Nii sünnikuupäev kui ka -aasta peavad olema avalike usaldatavate allikate põhjal kontrollitavad. Andres 23. juuli 2011, kell 11:28 (EEST)
replies: text: ::: JAh, ma tean --Mona 23. juuli 2011, kell 11:59 (EEST)
replies: text: :::: Andmebaasi tallinn.ester.ee järgi on ta sünniaasta 1981 90.191.119.98 23. juuli 2011, kell 14:03 (EEST)
Arutelu:2011. aasta terrorirünnakud Norras

message: Kas terroriorganisatsioon võttis vastutuse mõlema sündmuse eest? --Epp 23. juuli 2011, kell 14:41 (EEST)
replies: text: Ei. Andres 23. juuli 2011, kell 17:44 (EEST)

message: Siin artiklis on juttu vähemalt 68 hukkunust, saare artiklis 69 hukkunust ja 2011. aasta artikli maailma sündmuste alapeatükis 77 hukkunust. Ave Maria 21. oktoober 2011, kell 07:13 (EEST)
replies: text: Hea tähelepanek. Ühtlustagem. Muidugi 77 on kahe rünnaku peale kokku ja 69 on Utøya saare hukkunute arv. -- Toomas 21. oktoober 2011, kell 08:49 (EEST)

message: Utøya massimõrv peaks kindlasti olema ka eraldi artiklina. 90.190.71.25 18. juuli 2015, kell 18:34 (EEST)
thread_title: Utøya massimõrv
Arutelu:Tyrifjorden

message: Minu meelest veretöö ei puutu siia. Andres 23. juuli 2011, kell 22:37 (EEST)

message: Vanasti iseloomustati veekogude suurust peamiselt pindala, sügavuse ja ruumalaga. Ma vist pole vahepealsete muudatustega kursis, aga vähemalt mallimeister paistab teadvat. Seepärast küsin: kus see ametlikult kirjas on, et ruumala asemel tuleb nüüd eesti keeles järvede iseloomustamise kontekstis kasutada mahtu?
Tänan ette! Kuriuss (arutelu) 20. juuli 2014, kell 10:55 (EEST)
replies: text: Sellest oli juttu siin. Sõna "maht" kasutatakse praegu ka keskkonnaregistri sissekannetes. Pikne 3. aprill 2015, kell 02:20 (EEST)
replies: text: : Suur tänu! Kuriuss (arutelu) 3. aprill 2015, kell 02:43 (EEST)
thread_title:  Järve maht vs ruumala?
Arutelu:Osoonikihi hõrenemine

message: Kas see pole mitte sama mis osooniauk? Andres 24. juuli 2011, kell 23:08 (EEST)
replies: text: Põhimõtteliselt nad on samad asjad, aga osoonikihi hõrenemine on mainitud artiklis "osooniauk" ja see on globaalprobleemi nimetus. Geonarva 25. juuli 2011, kell 10:13 (EEST)
replies: text: :võib-olla ikkagi suunata märksõna Osoonikihi hõrenemine osooniaugu alla. Sama nähtus ju, lihtsalt sõna "osooniauk" on löövam --Bioneer1 27. juuli 2011, kell 19:44 (EEST)
replies: text: :: Las ta esialgu olla. Andres 27. juuli 2011, kell 20:26 (EEST)

message: Inglise viki tegelikult räägib kahest seotud, kuid erinevast mõistest. Seal on lõik: Ozone depletion describes two distinct but related phenomena observed since the late 1970s: a steady decline of about 4% per decade in the total volume of ozone in Earth's stratosphere (the ozone layer), and a much larger springtime decrease in stratospheric ozone over Earth's polar regions. The latter phenomenon is referred to as the ozone hole.
Kui selle lõigu sisu aluseks võtta (see tundub vähemalt mulle loogiline), siis praeguse artikli sisu pole õige. Tundub, et ka saksa ja vene viki ei püüa neid eri artiklitega eristada --Bioneer1 1. august 2011, kell 11:01 (EEST)
replies: text: Tee siis korda. Andres 1. august 2011, kell 11:17 (EEST)
thread_title:  Osooniauk vs osoonikihi hõrenemine
Arutelu:Vladimirs Lindermans

message: ...Läti Natsionaalbolševistliku Partei liider.  Miks on link Venemaa parteile? --Metsavend 26. juuli 2011, kell 18:24 (EEST)
replies: text: Ju siis see partei tegutseb ka Lätis. Ta on selle aseesimees või midagi taolist. Andres 28. juuli 2011, kell 17:26 (EEST)

message: Vene viki andmetel on ta juut. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2011, kell 17:26 (EEST)

message: Miks nimi peab lätipärane olema? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. veebruar 2019, kell 21:50 (EET)
Arutelu:Kikkan Randall

message: alalõik "maailma karikavõistlustel" tundub imelik. Ave Maria 31. juuli 2011, kell 00:10 (EEST)
Arutelu:Eestimaa Loomakaitse Liit

message: Tõstan välja jupi, mis kuulub eraldi artiklisse. Pealkirjaks võiks olla näiteks Loomakaitse ajalugu Eestis. Tuleb muidugi kontrollida, ega see ei kopeeri Loone Otsa teksti sõna-sõnalt. --Oop 1. august 2011, kell 12:40 (EEST)

replies: text: See võiks olla ka artiklis Loomakaitse. Andres 1. august 2011, kell 13:33 (EEST)
replies: text: :see on viidud artiklisse Loomakaitse--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 19:36 (EEST)

message: Mulle hakkab tunduma, et artiklites [[Eestimaa Loomakaitse Liit]] ja [[Eesti Loomakaitse Selts]] peavad nimetatud organisatsioonid pisukest sõda. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 5. september 2011, kell 11:58 (EEST)

message: "Vaata ka" alla pannakse sise-, mitte välislingid. Andres 29. september 2011, kell 23:36 (EEST)
replies: text: --Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 19:36 (EEST)

message: V-o peaksid praegu eraldi artiklid Eesti Loomakaitse Liit ja Eesti Loomakaitseliit ikkagi ühes artiklis käsitletud olla. On olemas ka organisatsioon Eesti Loomakaitse Selts--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:47 (EEST)
On artikkel Eesti Loomakaitseliit. Seal väidetakse, et kunagisel seltsil oli selline nimi. Siin väidetakse, et selle nimi oli Eestimaa Loomakaitseliit. Andres (arutelu) 17. august 2017, kell 11:55 (EEST)
Välja võetud:
Eesti Loomakaitseliitu üritati esmalt taasluua 4.okoobril 2010 ja asutajateks olid zooloog Aleksei Turovski, Eesti Loomakaitse Seltsi eestvedaja ja endine teleajakirjanik Heiki Valner, hülgeteadlane Mart Jüssi, poliitik ja Euroopa Parlamendi liige Tunne Väldo Kelam, loomaarst Andrus Joost, näitleja Elle Kull, Tallinna linnaametnik ja endine politseijuht Kalle Klandorf, näitekirjanik ja Lastekaitseliidu aktiivne liige Loone Ots, Eesti Loomakaitse seltsi juristid Pille Tees ja Piret Tees, teadlane Marek Strandberg, Konkurentsiameti peadirektor Märt Ots, poliitik ja endine politseiametnik Andres Anvelt, kultuuritegelane Mart Sander, TTÜ teadur Katrin Idla, Tallinna Loomade Varjupaiga arendusjuht Rein Kikerpill, Varjupaikade MTÜ juht Triinu Priks ja Eesti Vabariigi tollane välisminister Urmas Paet.
thread_title: Loomakaitseorganisatsioonid Eestis
Arutelu:Friedrich Kellner

message: Minu meelest Widerstand ei ole vastuhakk. See mees ju ka ei hakanud vastu. Andres 1. august 2011, kell 14:40 (EEST)
Arutelu:Valik (bioloogia)

message: Pakun, et selle artikli pealkiri võiks olla Valik (bioloogia). Vaata linke siia. 
Puudub lehekülg Selektsioon. Andres 3. august 2011, kell 06:39 (EEST)
replies: text: Jah, või koguni teha selle pealkirjaks selektsioon. Probleem tuleb ilmselt sellest, et ingliskeelsete sõnade 'selection' ja 'choice' vasteteks on eesti keeles sama sõna 'valik'. Seepärast siis Darwini 'selection', mis niigi oli mõeldud ositi metafoorina, on eesti keeles asunud vaba valikut asendama. --Kk 3. august 2011, kell 07:27 (EEST)

message: Ma tegin just samal ajal oma variandi täpsustuslehest, midagi saab kindlasti üle tuua:
{{täpsustus}}
{{ToimetaAeg|kuu=august|aasta=2011}}
'''Valik''' on valimine, väljavalimine teatud hulgast või mitme võimaluse korral; ka (välja)valimise tulemus<ref name="EKSS"/>.
Sõna '''valik''' (paljude terminite puhul sünonüüm '''selektsioon''') on kasutusel ka terminina:
*'''[[Valik (bioloogia)|Valik]]''' ehk '''selektsioon''' on bioloogias isendite (või isendirühmade) mingeist põhjustest tulenev ebavõrdne osavõtt järgmise põlvkonna moodustamisest<ref name="EE"/>.
*'''Selektsioon''' ehk [[põimendus]] on mõiste põllumajanduses.

message: *Selektsionism
thread_title: Vaata ka

message: Jätan lehekülje Selektsioon praegu tegemata. See ei tähenda ainult valikut siinse artikli tähenduses, samas aga on tal ka spetsiifilisemaid tähendusi. Andres 3. august 2011, kell 22:12 (EEST)
replies: text: kas siis tuleb teha ka täpsustuslehekülg Valik (täpsustus), kuhu mu meelest tuleks kasutajasõbralikkuse (?) mõttes integreerida ka sünonüümne selektsioon?--Bioneer1 3. august 2011, kell 22:33 (EEST)
replies: text: : Nojah, täpsustusleht võib eraldi olla, kui tarvis on. Ma ei saa aru, miks selektsioon tuleb integreerida, see pole ju igas tähenduses sünonüüm. Andres 3. august 2011, kell 23:28 (EEST)
thread_title:  Viited
Arutelu:Heldur Jõgioja

message: Ta oli vist poola päritolu, siin võiks olla ka tema sünninimi, mida ma kahjuks leida kuskilt ei suutnud.--WooteleF 4. august 2011, kell 13:11 (EEST)
replies: text: Nimi Bronislaw Vjazhowsky on vigane. Valju (arutelu) 14. detsember 2014, kell 23:03 (EET)
Üldiselt kirjutatakse ikka viimane elukoht, mitte haigla, kus keegi otsa sai. Võtaks selle siiski maha?Larts (arutelu) 14. detsember 2014, kell 22:34 (EET)

text: Mind see haigla ei häiri. Võiks kirjutada "Tartu" ja jätta haigla allapoole.

text: Märkida viimane elukoht surmakohaks on minu meelest eksitav. Võib ju kirjutada, kus ta viimati elas. Andres (arutelu) 14. detsember 2014, kell 22:42 (EET)

text: A mis te jamate, sünnikohaks ei kirjutata ju ka haiglat kus sündis. Mina sündisin Tartu sünnitusmajas, aga kõigis pabereis on kirjas küla nimi, kuhu registreeeritud, ei ole haigla nime. Surmaga on täpselt sama rida. Larts (arutelu) 27. detsember 2014, kell 23:54 (EET)
replies: text: : Minu meelest tuleks entsüklopeedias kirjutada faktiline sünni- ja surmakoht. Mõnes kohas ja mõnel ajal võib ju kombeks olla paberites teisiti kirjutada, aga see pole kaugeltki alati nii. Haigla kui niisuguse nime muidugi ei kirjutata kunagi sünnitunnistusele, isikukoodis on see küll kirjas. Andres (arutelu) 28. detsember 2014, kell 01:08 (EET)

message: Esivanemate tegelikud nimekujud:
Wjazowski, Вязовский, Vjasovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3131.1.55:429?551,2405,1212,168,0 (vanaisa, vanaema)
Вязовский, Vjazovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1983.1.38:111?1171,1204,848,147,0 (ema, vanaisa)
Wäsowski, Väsovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3131.1.55:447?552,1538,478,256,0 (ema, vanaisa)
Wäsowski, Väsovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3131.1.55:447?552,1538,478,256,0 (ema)
thread_title:  Nimekuju pole õige
Arutelu:Kõrvaklapid

message: Kõrvaklapid on ka need, mis heli ei väljasta, vaid kaitsevad kõrvu välise heli või külma eest. Adeliine 4. august 2011, kell 22:20 (EEST)
Termin kõrvaklapid on juba pikka aega kasutusel heli allika tähenduses, seetõttu on kõrvu heli eest kaitsvaid seadiseid hakatudki nimetama kõrvakaitseklappideks. Vastavale elektroakustilisele vahendile on püütud anda eesti keeles mitmeid nimesid: peatelefonid (ingl headphones), kuuldeklapid (päris sisutäpne!) ja kuularid (uudissõna 1970-ndaist). Kuigi kuuldeklapid ja kuularid on aastakümneid olnud sõnastikes ja erialakirjanduses eelisterminid, jäävad nad tegelikus kasutuses kõrvaklappidele kaugelt alla. Terminit kuular (ainsuses) kasutatakse enamasti heliseadme elemendi tähenduses, nt telefoni kuular, peakomplekti kuular. Mitmuslik kuularid on saanud kitsama tähenduse kõrvasiseste „klappide“ sünonüümina. – LAviki (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 08:52 (EET)
Minu ülal mainitud probleem püsib endiselt. Adeliine 1. september 2018, kell 12:07 (EEST)
replies: text: Lahenduseks oleks teha täpsustusrubriik lingiga artiklile Kõrvakaitseklapid. Andres (arutelu) 1. september 2018, kell 13:42 (EEST)

message: meil suunab kuular siia, ent mitmetes vikides on eraldi art, vt keelekomplekti :wikidata:Q1378949--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 16:33 (EEST)
thread_title: kuular
Arutelu:Kompulsiivne toitumishäire

message: Millisest allikast see tekst pärit on? --90.190.45.158 7. august 2011, kell 05:17 (EEST)
replies: text: Juba esimeses peatükis olev "Spetsialistid on nimetatud toitumishäire teaduslikult kinnitanud" tahaks viitamist. Lisasin "Artiklis ei ole piisavalt viiteid" kasti. --Kytus.eu (arutelu) 15. august 2018, kell 10:34 (EEST)
Pildifaili lehel puudub info subjekti diagnoosi kohta. --WikedKentaur (arutelu) 10. aprill 2016, kell 22:32 (EEST)

message: "kompulsiivne ülesöömine" tundub sobivam. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. august 2018, kell 10:43 (EEST)
thread_title:  Pealkirjast 

message: Söömishäire ja toitumishäire on kaks eri asja. Selle artikli puhul võiks kindlaks määrata, kas tegemist on ühe või teisega ning mitte kasutada neid sünonüümidena. Hetkel ei saa ise artiklit toimetada, loodan, et keegi saab enda peale võtta selle. --90.191.166.7 14. jaanuar 2020, kell 20:36 (EET)
thread_title:  Söömishäire vs toitumishäire
Arutelu:Sven-Allan Sagris

message: Alapealkiri "Sagrise kohta ilmunud" peaks kuidagi teisiti sõnastatud olema. Õpetajate lehe tsiteerimine venib nagu pikaks ja see peaks olema allpool. Ka kirjavigu leiab ilmselt veel. Ave Maria 8. august 2011, kell 11:06 (EEST)
Pole just entsüklopeedia tekst Ulrika (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 17:00 (EEST)

message: Sagris hindas rahulikku eluviisi,sellest olenemata pidas ta põhimõttest "Kella peab tundma" kinni- hiljaks ei jää ta kunagi. 
“sõna peab pidama”
”õpi suhtlema- tuleb õpetada teise inimese kingadesse astuma, tema silmadega nägema”
“huumorimeel peab olema”
“Palun”, „tänan”, „tere”, „head aega” – see kõik peab enne kooli selge olema”
"Uudistega peab kursis olema, et mõista ümbritsevat"
Sagrise puhul on tegu suure maailmarändajaga. Oma elu jooksul on ta käinud pea igas riigis, kuid seda mitte kiirelt ja lennukiga vaid laeva, bussi, rongi või muu sõiduvahendiga. Nimelt, linnulennuvaate asemel eelistab Sagris näha erinevaid maastikke, kultuure, riigipiire omal käel ja jalal. Tänu suurele silmaringile ning omandatud haridusele, on Sagrise ees paljud uksed avatud. Sagris on ka tuntud kõnemees, olgu selleks siis töö-või perekeskne sündmus, ei jää Sven sõnaahtraks, sest oma sooja südame ning lihtsa jutuga tabab ta alati "naelapea pihta".
thread_title:  Sven-Allan Sagrise põhimõtteid:
Arutelu:Käskiv kõneviis

message: Imperatiiv on ka filosoofia mõiste. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2011, kell 22:09 (EEST)
Jussassiiv? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. detsember 2011, kell 00:36 (EET)

message: Algus oli enne parem:
Käskiv kõneviis (ka imperatiiv) on tegusõna kõneviis, mida kasutatakse käskimise, keelamise, lubamise ja loa taotlemise väljendamiseks. Tegelikult võiks seda kõneviisi nimetada nõudvaks kõneviisiks, mille alamviisideks oleksid käskiv (imperatiiv), keelav, möönev (jussiiv), sooviv (optatiiv), aga termin "käskiv" on keeleteaduses juba liiga juurdunud.
replies: text: Millegipärast on hulk materjali välja võetud.

text: Esitus teeb näo, nagu oleks olemas ainult eesti keel. Andres 29. detsember 2011, kell 17:33 (EET)
Kaotatud on varem olnud vormindus. Andres 29. detsember 2011, kell 20:17 (EET)

message: Käskiv kõneviis on morfoloogiline kategooria, aga siin räägitakse käskimise pragmaatikast ja kohustatuse semantikast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. detsember 2011, kell 13:57 (EET)

message: Siit jäeti materjali välja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 3. mai 2016, kell 19:36 (EEST)
Siit jäeti välja osa, millele tuleks koht leida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. mai 2016, kell 21:04 (EEST)

message: * Abiverb pidama koos tegusõna ma-infinitiiviga väljendab kohustust mittekategooriliselt. Abiverbi pidama saab kasutada erinevates pööretes ja ajavormides.
	 
**Ma pean vaatama
	 
**Sa pead vaatama
	 
**Ma pidin vaatama
	 
**Ma olen pidanud vaatama
	 
* Lisaks saab väljendada kohustuse mahavõtmist: Ma ei pea vaatama.
thread_title: Kohustatuse väljendamine ''pidama'' ja ''ma''-infinitiivi abil
Arutelu:Risto Mätas

message: Isiklik rekord on 80.53m (2006, Yokohama, Jaapan) 
replies: text: Vana. Andres 9. august 2011, kell 23:33 (EEST)
Varasem:
Isiklik rekord on 81,60 m (23. juuni 2012, Saarijärvi, Soome) 
Andres (arutelu) 14. juuli 2012, kell 16:19 (EEST)
Isiklik rekord on 82,10 m (8. juuli 2012, Tallinn).

text: Välja. Pelmeen10 (arutelu) 15. august 2013, kell 14:30 (EEST)
Tema isiklik rekord on 82,43 m (2. juuli 2013, Viljandi)

text: Välja. Pelmeen10 (arutelu) 31. august 2013, kell 22:46 (EEST)
thread_title: Eemaldatud sisu
Arutelu:Kergejõustiku Eesti rekordid

message: Peaks märkima, mis kuupäeva seisuga need on. Andres 10. august 2011, kell 07:38 (EEST)
replies: text: Jah, aga ma ei tea täpselt, kuidas seda teha. Kergejõustikuliidu lehel on märtsi seis, aga sellele on nüüd uuemad rekordid lisandunud, ja ma ei tea, kas siin on kõik uuendused kirjas. Neist osa ilmselt pole veel ka tegelikult ametlikult rekordiks kinnitatud. --Epp 10. august 2011, kell 07:45 (EEST)
replies: text: :Inglise vikis on kindlam seis, seal on uuemad rekordid ka kirjas koos viidetega. Pelmeen10 19. oktoober 2011, kell 09:08 (EEST)
Miks naiste teivashüppe rekordid topelt on? Pelmeen10 21. oktoober 2011, kell 09:04 (EEST)

text: Vastan siis ise, see siserekord on ka absoluutne Eesti rekord. Algul arvasin, et välirekordi peaks eraldi märkima. Pelmeen10 (arutelu) 5. veebruar 2013, kell 23:44 (EET)

message: [[Liina Tšernov]]i 1 miili rekord on mõningatel andmetel 4.36,35 (uudisportaalid). Kuid EKJL andmetel 4.36,36. Jätsin viimase. --Pelmeen10 23. jaanuar 2018, kell 17:29 (EET)

message: meil on link Eesti rekord kõrgushüppes. Ma suunasin selle siia. Varem pole ühtegi analoogset märksõna (nt Eesti rekord kolmikhüppes) veel siia suunatud--Estopedist1 (arutelu) 20. august 2018, kell 20:10 (EEST)
replies: text: Selle lingi tegid sina (https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=7._juuni&diff=next&oldid=4076676). Keegi teine seesuguseid linke ausalt öeldes ei teegi (lisaks näiteks Eesti meistrivõistlused kõrgushüppes, Eesti meistrivõistlused 100 meetri jooksus jne – selliseid asju ei eksisteerigi).--Raamaturott (arutelu) 20. august 2018, kell 20:51 (EEST)
thread_title: Konkreetsete alade rekordid