lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Grigori Rasputin

message: See lause Rasputini tapmise kohta on välja jäetud kui vaieldav. 
Kuidas see täpselt juhtus, on segane ja ümbritsetud legendidest.
Minu meelest pole siin midagi vaieldavat. Andres 3. veebruar 2006, kell 13.41 (UTC)
replies: text: Tegelikuses on legendidest juba välja jõutud. Rasputini tapmisega oli seotud ka Inglise luure. Operatsioon "Tume jõud".  Rasputin  püüdis mõjutada tsarinnat ja tsaariperekonda Saksamaaga rahu sõlmima, kuid see olek olnud krahh Inglismaale ja Pransusmaale kuna Vene rindelt oleks vabanenud 350000 sõjaväälast keda oleks saanud paisata läänerindele. Juhtiv vene anatomobatalog on tõestanud, et mängus oli ka kolmas teise kaliibriga püstol, millest lasti otsaette väljas värava juures. Ehki tapnud oleks ka kaks esimest lasku. On teada ka, kes selle lasu tegi.
Sellest kõigest koos dokumentide ja fotodega on dokumetaalfilm. Akra 20. märts 2006, kell 18.03 (UTC)

message: Ta ei olnud munk. Andres 24. veebruar 2010, kell 18:09 (UTC)
"oli vene munk"
Selle võiks ära parandada. Ta ei olnud munk, ta oli abielus ja tal oli kolm last
replies: text: Parandasin selle ära. Andres 1. oktoober 2010, kell 22:16 (EEST)

message: "Grigori Rasputin elas Peterburi kesklinnas Gorohhovaja tänaval majs nr. 69"
Ta elas vaheldumisi Pokrovskojes Tobolski kubermangus ja Peterburis
replies: text: Kas mul on õigus, et ta alates 1914. aasta detsembrist enam Pokrovskojesse ei läinud? Ma ei tea, kas ta elas näidatud aadressil alates detsembrist või asus sinna elama juba varem. Igatahes ma lisasin, et ta elas sellel aadressil 1914. aastast.

text: Aitäh tähelepanu juhtimast! Kui näed vigu, võid ka ise parandada. Andres 1. oktoober 2010, kell 22:16 (EEST)
* Mees, kes otsis Rasputinit Neeva jõest. Rahvaleht, 18. veebruar 1939, nr. 42, lk. 4. --IFrank (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 21:00 (EET)
thread_title:  Elukoht 

message: 1916. aastal olevat Rasputin kirjas keiser Nikolai II-le teinud kurjakuulutava ettekuulutuse:
Ma ei usu, et selline ennustus eksisteeris. Viitamata ei tohi tagasi panna. Taivo 6. jaanuar 2019, kell 22:36 (EET)
replies: text: Enam-vähem selline tekst on päris mitmes kohas kirjas. Näiteks sehuke link https://skeptoid.com/blog/2014/09/25/rasputins-prophetic-death-letter/ Aga kiri ise peaks vististi välja nägem~a selline  https://cdn.hinative.com/attached_images/244016/4c72657f2e9c98005c12cba0aba04d9932f2fcad/large.jpg?1518540718  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. jaanuar 2019, kell 23:12 (EET)
thread_title:  Kahtlane väide välja
Arutelu:Vangla

message: Vangla ei pea tingimata olema valitsusasutus. --Metsavend 3. veebruar 2006, kell 20.58

message: ==Eesti vanglad==
Siin arutelus peaks kuidagi mainima, et peaaegu kõik eelnevad kommentaarid käivad artikli Eesti vanglad kohta, mille sisu ma sellest artiklist välja lõikasin. --Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2014, kell 14:41 (EEST)
----
Selline sisu ümbertõstmine minu meelest pole hea lahendus. Kui sisu on liialt Eesti või Eesti seaduse keskne, siis võiks ennemini kaaluda muud maailma puudutava osa lisamist ja Eestit puudutava osa kontsentreerimist. Paljud asjad, mis on tõstetud Eesti artiklisse, käivad ka muu maailma kohta ja tulnuks sellega seostada. Või kui suur osa tekstist oli pühendatud konkreetselt Eesti vanglaseadusele, võiks praeguse lahenduse asemel kaaluda pigem mingi osa ümbertõstmist vastavasse artiklisse. Pikne 28. juuli 2014, kell 09:50 (EEST)
replies: text: nõus, see oli hädapärane lahendus. Artikli Eesti vanglad arutelu ei oskaks lihtsalt otsida siit põhiartiklist--Bioneer1 (arutelu) 29. juuli 2014, kell 15:37 (EEST)
replies: text: : Ma pean silmas artikli sisu ümbertõstmist, mitte arutelu sisu ümbertõstmist. Pikne 29. juuli 2014, kell 15:57 (EEST)
thread_title: Eesti vanglad
Arutelu:Adam Johann von Krusenstern

message: Sai toimetatud, jäi ainult küsimus, et kas vee tihedus panna tiheduse alla või tihedus (vesi) või lihtsalt vee tiheduse kontseptsioon ? - Dj Capricorn 5. veebruar 2006, kell 10.18 (UTC),
replies: text: Arvan, et lihtsalt "tihedus". Andres 5. veebruar 2006, kell 10.32 (UTC).
Kas tema juubeliks ilmus Eesti Posti mark? Amherst99 10. august 2009, kell 18:49 (UTC)

text: Mis juubel? Geonarva 10. august 2009, kell 19:21 (UTC)
replies: text: :2003 aastal ilmus mark "A. J. von Krusensterni ümbermaailmareis 200". Eesti Posti link --Jaanusele 10. august 2009, kell 19:35 (UTC)
replies: text: ::Veel on postmark "Kiltsi mõis" Eesti Posti link . Selle seoses on mul küsimus: kas tohib nende markide pildid Vikipeediasse üles laadida? --Geonarva 10. august 2009, kell 19:40 (UTC)

message: Mulle jääb mulje, et Krusensterni väin (Jaapani meri) = Tsushima väin.--Kyng (arutelu) 12. juuli 2013, kell 10:23 (EEST)
replies: text: Jah. "5 апреля 1805 г. “Надежда” вышла из Нагасаки, прошла Цусимским проливом (проходом Крузенштерна) в Японское море, попутно описав западные берега Японии." Allikas: Плавание Крузенштерна на корабле "Надежда" в Охотском море Geonarva (arutelu) 14. juuli 2013, kell 14:01 (EEST)
replies: text: :Krusensterni kari ja Krusensterni riff on tegelikult üks ja sama asi. Mis nimi tuleb eelistada? Geonarva (arutelu) 14. juuli 2013, kell 14:01 (EEST)
replies: text: ::1957. aastal tõlgiti Nevski reisikirjeldus eesti keelde - seal on kirjas, et avastati rahu, millele anti Krusensterni nimi. Ma arvan, et pealkiri Krusensterni riff sobib küll, kuid avalauses võiks defineerida selle korallrahuks. --Hirvelaid (arutelu) 15. juuli 2013, kell 12:03 (EEST)
thread_title:   Krusensterni väin (Jaapani meri)
Arutelu:Aleksandr Solženitsõn

message: samizdat'ina , selle sõna kohta ei oska midagi öelda, kas tuleks linkida või mitte. -Dj Capricorn 5. veebruar 2006, kell 12.18 (UTC)

message: nr.1/jaanuar 1974 lk 7, vasakul üleval nurgas --kanakukk 28. september 2009, kell 14:11 (UTC).
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja" 

message: Täiendada võiks selle allika põhjal. --kanakukk 19. detsember 2009, kell 21:49 (UTC).
----
Puuduvad v paljud ümbersuunamised (vrd nt enwi), lisaks ümbersuunamislk Solženitsõn (preemia, sugulased) jne.—Pietadè 29. september 2018, kell 01:23 (EEST)
thread_title:  Materjal
Arutelu:Karl

message: Karli nimelisi inimesi on mitu:
    * Karl von Habsburg-Lothringen on Euroopa poliitik
Kas siin ei peaks siiski piirduma vaid monarhidega? Kõiki eesnimega Karl aadlikke pole mõtet siia panna, neid tuntakse ikka perekonnanime järgi. --Metsavend 5. veebruar 2006, kell 18.47 (UTC)
replies: text: Võiks teha nii: teha eraldi artikkel Karl (eesnimi), kus ka loetleda selle eesnimega tuntud isikuid. Andres 5. veebruar 2006, kell 19.20 (UTC)
replies: text: : Teine asi on see, et kas miljon on mitu? Ja ka tuntuid inimesi eesnimega Karl on sadu, kui mitte tuhandeid. Praegu on neid eesti vikis veel vähe (umbes 20), aga küll tulevad. Kas need peaks kõik siin üles lugema? --Metsavend 5. veebruar 2006, kell 20.17 (UTC)

message: Sündinud 1991.05.11, Võru haiglas.
thread_title:  Karl-Tõnis Laks
Arutelu:Tihedus

message: Aine tihedus on võrdeline aine temperatuuri ja pöördvõrdeline rõhuga
Kas vastupidi ei peaks olema? Siim 6. veebruar 2006, kell 08.37 (UTC)
===Tahkised=== (temperatuuril 15...20 °C) (103 kg/m3)
* Alumiinium: 2700''
See tähendab ju seda, et alumiiniumi tihedus on 2700*103 kg/m3. Pakun, et õige number on siiski tuhat korda väiksem. Siim 6. veebruar 2006, kell 08.41 (UTC)
Arutelu:Astrahan

message: Astrahani kohaga on eriti tihedalt seotud eesti nimekas helilooja Artur Kapp, ehk oleks seda vajalik siia artiklisse ka mainida ? --Dj Capricorn 6. veebruar 2006, kell 18.39 (UTC)
replies: text: Jah. Andres 6. veebruar 2006, kell 19.09 (UTC)

message: 501 300 (2005) Andres 25. oktoober 2007, kell 10:46 (UTC)
replies: text: elanikke = 499 000 (2006) Taivo 18. november 2009, kell 11:31 (UTC)
| elanikke = 504 100 (2009) Andres 15. veebruar 2011, kell 00:33 (EET)
| elanikke = 506 100 (2010)Venemaa Riikliku Statistika Föderaalamet  --Mona 6. mai 2011, kell 19:18 (EEST)


message: Andmed kliima kohta on võetud siit: http://pogoda.ru.net/climate/34880.htm
thread_title:  Kliima 

message: * 5. november 2014. BBC News Online. Russkaja služba. Astrahani linnapea mõisteti altkäemaksu eest 10 aastaks kolooniasse (vene keeles)
----
"72% linnaelanikest on venelased, rahvusvähemustest on kõige laiemalt esindatud kasahhid (12,8%), tatarlased (7,2%), ukrainlased (1,9%), kalmõkid (0,8%)." Venekeelses Vikipeedias kirjutatakse, et 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli venelasi 77,93%, tatarlasi 6,98%, kasahhe 5,45%, asereid 1,31%, armeenlasi 0,96% ja ukrainlasi 0,95%. Velirand (arutelu) 31. juuli 2021, kell 09:25 (EEST)
thread_title: Välislingid
Arutelu:Saint-Martin

message: Lisasin kas-malli ühele lausele. Ehk oleks see võimalik eesti keelde panna; sisulises mõttes st. - Urmas 7. veebruar 2006, kell 07.26 (UTC)
Ka see lause on kahtlane: Saint-Martin on maailma väikseim saar, mis on jaotatud kahe riigi vahel. 
Vaata Märket. Võib-olla 'asustatud saar'? --Metsavend 8. juuli 2006, kell 22.55 (UTC)
Jätta ehk üldse välja. Andres 9. juuli 2006, kell 07.07 (UTC)
Kas see on teada, et ta on väikseim asustatud saar...? Andres 9. juuli 2006, kell 11.04 (UTC)
replies: text: Siit:   saab nimekirjad sellistest saartest ja ehk ükspäev saab kusagilt ka infot elanike arvust neil. Praegu siis lingid et lihtsam alustada uurimistööd ... lauset võib muidugi seniks ümber sõnastada et "..loetakse ... mere saareks.." --TarmoK 9. juuli 2006, kell 11.27 (UTC)
Jätsin välja järgmise osa, sest kummagi väite puhul pole kindel, kas see on tõsi.

message: * Saint-Martin on maailma väikseim asustatud saar, mis on jaotatud kahe riigi vahel.
* .
Andres 9. juuli 2006, kell 13.13 (UTC)
----
Varasem redaktsioon (3. jaanuar 2009)
----
thread_title: Huvitavaid fakte
Arutelu:Eesti köök

message: Tahaks viiteid kasutatud kirjandusele! Nii ei oma asjad väärtust, kui ei ole :)
replies: text: Kui oskad, lisa viiteid. Andres (arutelu) 22. märts 2014, kell 21:19 (EET)

message: Wimbergi luulekogu pealkiri ongi "Eesti köökk". Aga ma pole kindel, et see peaks kirjanduse loetelus olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. märts 2014, kell 21:19 (EET)

message: " 1980.–90. aastatest on traditsiooniline eesti köök tähtsust kaotamas. Siiski eelistatakse paljudes peredes eriti pühade ja pidude ajal veel traditsioonilisi toite. " Millel põhineb selline väide? See on küll kahtlane. Nt rukkileib, pudrud, hernesupp, verivorst on väga laialdaselt söödavad ja ka saadaval väga paljudes söögikohtades ning neid ei sööda ainult peredes pühade ajal.
replies: text: Väide on üldsõnaline ja peab arvatavasti silmas seda, et ei piirduta traditsiooniliste eesti toitudega. Võid selle koha ümber teha. Andres (arutelu) 24. november 2014, kell 10:19 (EET)

message: "Nõukogude aja lõpul, kui kooperatiivide näol levis algeline eraettevõtlus, muutusid populaarseks uudistoidud nagu šašlõkk ..." Šašlõkk oli Eestis tuntud juba 1960. aastate algul. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 1. veebruar 2017, kell 10:32 (EET)

message: Kas kulinaarias eksisteerib ikka mõiste moodne eesti köök (ehk? uus eesti köök, modernne eesti köök)--Estopedist1 (arutelu) 7. juuni 2018, kell 09:22 (EEST)
----
"Nõukogude aja lõpul, kui kooperatiivide näol levis algeline eraettevõtlus, muutusid populaarseks uudistoidud nagu šašlõkk" Šašlõkk levis Eestis laiemalt juba 1960. aastate algul. Velirand (arutelu) 21. veebruar 2019, kell 10:17 (EET)
thread_title: Moodne eesti köök?
Arutelu:Anatoomilised asenditähistused

message: Ei oska öelda, kas see Baseli nomenklatuur on mingi üldine, mis seal Šveitsis arutatati või ongi arstide poolt kasutatav nomenklatuur --Dj Capricorn 9. veebruar 2006, kell 11.13 (UTC)
replies: text: nii üht kui teist, st kasutatakse yldiselt, nii meditsiinis kui ka zooloogias. huvitav, kas oleks vaja teha lingitavaks need eesti keeles kasutatavad mõisted? sel juhul näit bilateraalne, st artikli pealkirjaks tuleks nimetav sõnavorm, antud juhul, "bilateraalsus". --Lulu 9. veebruar 2006, kell 12.05 (UTC)
replies: text: : Kui just võtsid üheks näiteks bilateraalsus, siis sarnased mõisted liigitatakse sümmeetria alla bioloogias, mistõttu ei ole vajalik luua detailartiklit bilateraalsus, need kajastatakse sümmeetria artikli raamides --Dj Capricorn 9. veebruar 2006, kell 12.13 (UTC)

text: Arvan, et tuleks teha nii, nagu Lulu ütles. Ümbersuunamine peaks olema ka märksõna bilateraalne alt. Aga nendel sõnadel on tähendus ka väljaspool bioloogiat (diplomaatas jne). Sõna "bilateraalne" ei kasutata ainult sümmeetria (bilateraalne erhk kahekülgne sümmeetria), vaid ka asendi kohta. Selles tähenduses on tema sünonüümiks  "kahepoolne". Andres 9. veebruar 2006, kell 19.38 (UTC)
replies: text: : Neid termineid kasutatakse ka zooloogias ja paleontoloogias. Pealkiri ei tohiks olla nii piirav. Siim 10. veebruar 2006, kell 10.46 (UTC)
replies: text: :: Anatoomia ei ole ju ainult inimesel, vaid ka teistel organismidel. Andres 10. veebruar 2006, kell 10.54 (UTC)

text: : Baselis olid koos anatoomid, ei oska öelda, kas nad tegelesid ainult inimese või ka loomadega. Peale asenditähiste lepiti kokku veel umbes 5000 anatoomia-alast terminit endise 50 tuhande asemele.  Järgmine suur kokkusaamine oli anatoomidel 1955 (vist) Pariisis, kus tehti veel natuke parandusi, hiljem ka pisut muudatusi tehtud, aga asenditähised jäid vist enam-vähem kõik samaks. Suurel määral kasutatakse samu tähiseid ka muudes valdkondades, tegemist ei ole lõppude lõpuks ju eriterminitega ("peal" tähendab seda, mille all on midagi nii ehituses kui arstiteaduses).--Ken 10. veebruar 2006, kell 11.03 (UTC)

message: anonüüm võttis 2013. aastal siit välja Baseli anatoomianomenklatuuriga seonduvat, vt Eri:Diff/3635481--Estopedist1 (arutelu) 7. juuli 2019, kell 08:53 (EEST)
thread_title: Välja võetud
Arutelu:Teenetemärk

message: Teenetemärk on autasu, mida antakse teenete eest
replies: text: Autasud antakse ju tavaliselt teenete eest, aga kõik autasud ei ole teenetemärgid. Teiselt poolt, ordeneid võidakse anda ka mitte teenete eest, näiteks riigivisiitidel autasustavad riigipead üksteist. Andres 10. veebruar 2006, kell 07.29 (UTC)

message: Ordeneid annab ka mõni kirik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2006, kell 07.29 (UTC)

message: Praeguse struktuuri järgi nõuab ordeni ja teenetemärgi seose mõistmine pingutust. --[[Kasutaja:195.80.96.210|195.80.96.210]] 16. märts 2006, kell 14.40 (UTC)

message: Kategooriast Teenetemärgid välja võetud jutt.

message: Eesti Vabariigi teenetemärgid on kehtestatud 5. mail 1994 ja 16. mail 1995 Riigikogus vastu võetud teenetemärkide seadusega.
Teenetemärke (ordeneid) on kuus:
*Riigivapi teenetemärk
*Valgetähe teenetemärk
*Kotkaristi teenetemärk
*Eesti Punase Risti teenetemärk
*Vabadusrist
*Maarjamaa Rist
-----
Teenetemärgid on ka medalid mitte ainult ordenid. Seega seda Ordeni artikliga ga liita ei ole õige.Akra 20. mai 2008, kell 10:59 (UTC)
thread_title: Teenetemärgid

message: Tartu linnas on olemas erinevad tunnustused - Tartu Suurtäht ja Tartu Täht. Lisaks veel Tartu aukodaniku tiitel (mida anti välja nii enne sõda kui ka nõukogude ajal) ning Tartu medal. Kuidas neid siin teenetemärkide nimekirjas peaks eraldama ning kui mõistlik on tekitada iga märgi jaoks eraldi lehekülg?--Emajurist 30. juuni 2010, kell 11:49 (EEST)
replies: text: Eraldi leheküljed on põhjendatud, sest tegu on eri asjadega.--WooteleF 23. juuni 2010, kell 00:37 (EEST)
thread_title:  Regionaalsed teenetemärgid
Kategooria arutelu:Olümpiamängud

message: üle viidud Vikipeedia arutelu:Kategoriseerimise kord/Sport#Olümpiamängud --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 13.11 (UTC)
----
Kas "Eesti olümpiavõitjad" on meil tõesti ainus olympiavõitjate kategooria? Miks? --Oop (arutelu) 2. märts 2012, kell 14:02 (EET)
thread_title:  Olümpiamängude kategoriserimine
Arutelu:Eesti usuliste ühenduste loend

message: Ka õigeusu kirikud on osa idakirikust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2006, kell 15.45 (UTC)
Ja jällegi, vanausulisi pole õige paigutada õigeusu kirikute alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2006, kell 15.46 (UTC)

message: Milline usuühendus on kristlik, milline mitte, see on vaieldav. Andres 5. aprill 2006, kell 08.32 (UTC)
Vanausulised, Uusapostlik kirik ja Jehoova tunnistajad on igal juhul kristlased.--Valju 13. aprill 2006, kell 09.34 (UTC)
replies: text: Vanausulised muidugi. Uusapostlikust kiriku puhul ei tea põhjust, miks teda mittekristlikuks pidada, aga Jehoova tunnistajate puhul on asi vaieldav. Mina isiklikult arvan, et tegu on mittekristliku sektiga, kuid ise peavad nad end kristlasteks. Keegi tõstis hiljuti uusapostliku kiriku ja Jehoova tunnistajad mittekristlike hulka ümber.

text: Lugu on täbar, sest sellel leheküljel siin ei saa seda küsimust lahendada. Andres 13. aprill 2006, kell 14.13 (UTC)

message: Mõiste "läänekirik" hõlmab minu meelest ka protestantismi. Andres 13. aprill 2006, kell 14.14 (UTC)
Hõlmab küll! EE 7 köide väidab, et protestantlikuks nimetatakse reformatsioonist lähtunud kristlikke kirikuid, laiemas mõttes kõiki mitte katoliku ja õigeusukirikusse kuuluvaid kristlikke kogudusi.--Valju 13. aprill 2006, kell 14.44 (UTC)
replies: text: See ei ütle selle küsimuse kohta midagi. Andres 13. aprill 2006, kell 15.46 (UTC)

message: Seaduses kasutatakse terminit "usulised ühendused" sellise legaaldefinitsiooniga: "Usulised ühendused on kirikud, kogudused, koguduste liidud ja kloostrid ning välislepingu alusel tegutseva kiriku institutsioonid." Sellel on ka konkreetsed ja objektiivsed järelmid näiteks tulumaksusoodustuse saamisel. 
Sealjuures "usuühing" on seaduse järgi eraldi mõiste: "Usuühing on füüsiliste või juriidiliste isikute vabatahtlik ühendus, kelle põhitegevus on usutunnistusekohane või oikumeeniline moraali-, eetika-, haridus-, kultuuri-, diakoonia-, sotsiaalse rehabilitatsiooni alane tegevus väljaspool kirikule või kogudusele iseloomulikke usuliste talituste vorme ning kes ei pea olema seotud konkreetse kiriku, koguduste liidu või kogudusega." -- Ohpuu (arutelu) 14. juuni 2018, kell 12:25 (EEST)
replies: text: ma kasutaks universaalset pealkirja Eesti usuorganisatsioonide loend, et ei tekiks lõputuid vaidlusi, et kas see on ühing, selts, liit, osaühing jne. Peab küll kokku leppima, kas ka Välis-Eesti asjad tulevad siia--Estopedist1 (arutelu) 18. juuni 2018, kell 17:02 (EEST)
thread_title: Usulised ühendused vs usuorganisatsioonid vs?
Arutelu:Aleksandr Kerenski

message: Kas on õige mainida, et Venemaa riigitegelane, kui sel ajal eksisteeris Nõukogud Liit ? --Dj Capricorn 10. veebruar 2006, kell 16.18 (UTC)
replies: text: Ta lahkus Venemaalt ju veel enne NLiidu moodustamist... - Ahsoous 10. veebruar 2006, kell 16.25 (UTC)
Mis mõttes Vene kreeka-katoliku kirikud keeldusid teda matmast? Ilmselt ikka vene õigesusu kirikud. Amherst99 15. juuni 2009, kell 19:16 (UTC)

text: Jah. Õigeusu kirikut on kutsutud ka kreeka-katoliku kirikuks. Andres 15. juuni 2009, kell 19:20 (UTC)
Minu meelest tuleks siin kasutada terminit õigeusu kirik, sest see on kõigile arusaadav. Kreeka-katoliku kiriku all mõeldakse kaasajal katoliku kiriku osa. Nt on Tallinnas Ukraina Kreeka-Katoliku Kirik, mis pole õigeusu kirik. Amherst99 15. juuni 2009, kell 22:06 (UTC)

text: Juba parandasin. Andres 15. juuni 2009, kell 22:26 (UTC)
Arutelu:Välgutamine (seksuoloogia)

message: Puudub lehekülg [[Välgutamine]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2006, kell 13.38 (UTC)

message: Inglise vikilink ei ole vastav. Tolles artiklis on küll üks alajaotus välgutamisest, kuid artikkel tervikuna on hoopis teisel teemal. Andres 11. veebruar 2006, kell 13.47 (UTC)
replies: text: :Jajah, ise nad viitavad kyll tervikartiklile: 
Flashing may refer to:
* A willing form of indecent exposure, akin to exhibitionism, intended to impress and/or sexually stimulate a viewer, and usually distinct from the potentially criminal form of an unwanted, unsolicited display.
replies: text: :Peaks olema kuidagi võimalik viidata ka alajaotusele?   --Lulu 11. veebruar 2006, kell 13.56 (UTC)
replies: text: :: Alajaotusele on tehniliselt võimalik viidata: :en:Indecent exposure#Flashing. Aga vikilinkides on see ebasoovitav, sest artiklite ülesehitust võidakse muuta. Pealegi ei saa alajaotuse pealt tagasi viidata, mistõttu vikilingid sel juhul ei tööta nii nagu ette nähtud.

text: :: Nad viitavad tervikartiklile, sest neil eraldi artiklit pole. Andres 11. veebruar 2006, kell 14.21 (UTC)

message: Mis mõttes "juhuslik"? Seda peaks täpsemalt sõnastama. Välgutatakse ikkagi meelega. Aga saab eristada välgutamist, mis on varjamatult tahtlik, ja välgutamist, mille puhul jäetakse nii-öelda taganemistee selle tõlgendamiseks  mittetahtlikuna (juhuslikuna). Andres 11. veebruar 2006, kell 13.52 (UTC)
replies: text: : Jajah, peaks täpsustama tõesti. --Lulu 11. veebruar 2006, kell 13.56 (UTC)

message: Mulle tundub, et välgutamist võidakse kasutada ka agressiivsust väljendava või solvava žestina. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2006, kell 14.24 (UTC)

message: Tegin sisu omatahtsi ümber, vaata, kas oled nõus. Samuti pole kindel, kas tohiks seda välislinki panna. Andres 11. veebruar 2006, kell 14.47 (UTC)
replies: text: Jajah, väga hea. Toimetasin ainult pisut. Agressiivsuse/solvangu aspekt oli muidugi vajalik, paigutasin ta veidi ymber ainult. Välislinki tohib minu arvates ikka panna. Kui legaalne tolle saidi sisu on, ei ole meie otsustada ega vastutada. --Lulu 11. veebruar 2006, kell 15.02 (UTC)

message: Kas välgutamine peab tingimata olema ootamatu? Kõrvalolija võib ju oodata, millal  välgutama hakatakse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2006, kell 15.38 (UTC)

message: Millisel juhul on siis kindlalt tegemist parafiiliaga? Andres 11. veebruar 2006, kell 15.48 (UTC)
replies: text: Parafiilia on /.../ normist erinev seksuaalne käitumine või eelistus. Järelikult, sõltub normist, mis omakorda sõltub kultuurist. Kindlat vastust ei ole. --Lulu 11. veebruar 2006, kell 20.23 (UTC)
Arutelu:Mõttekoda

message: Kas Rooma klubi tegeleb poliitika, kaubanduse või julgeolekuga? Andres 14. veebruar 2006, kell 08.09 (UTC)
replies: text: Vastus on ilmselt, et poliitikaga. Andres 14. veebruar 2006, kell 08.12 (UTC)
replies: text: : Jah. --195.80.96.209 14. veebruar 2006, kell 09.18 (UTC)

message: Puudub [[Ajukeskus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. mai 2012, kell 22:01 (EEST)

message: [[mittetulundusühing|muu organisatsioon]]
replies: text: Selline link on halb. Tuleks täpsustada, mida silmas peetakse. --Epp 4. juuli 2013, kell 00:51 (EEST)

message: EKSS ei pea ajutrusti ja mõttekoda sünonüümiks--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 21:39 (EET)
thread_title: Ajutrust vs mõttekoda
Arutelu:Aida

message: Hilisem kategooria tuleks Ooperid, kuid praegu väldin punaseid linke --Dj Capricorn 14. veebruar 2006, kell 13.37 (UTC)
replies: text: leides Ooperite loendi ei tekkinud enam kahtluseid --Dj Capricorn 14. veebruar 2006, kell 13.43 (UTC)

message: "Auguste Mariette’i stsenaariumi järgi impressaario Camille du Locle’i poolt vahendatuna" – mis see impressaario ooperi komponeerimise puutub? Vahendamine võib tähendada sadu asju, miks ei võiks entsüklopeedias otsesõnu öelda, mis ta roll siis oli, et just see mees tuleb panna loominguliste autorite reas kohe artikli esimesse lausesse? Kuriuss (arutelu) 16. mai 2023, kell 23:48 (EEST)
thread_title:  Segane sõnastus
Arutelu:Noor-Isamaa

message: Artiklist jääb arusaamatuks Noor-Isamaa ja nimetatud MTÜ seos. --195.80.96.209 14. veebruar 2006, kell 15.29 (UTC)
replies: text: Noor-Isamaa kodulehelt jääb mulje, et see on üks ja seesama asi. Andres 14. veebruar 2006, kell 20.22 (UTC)
Sellisel juhul võtsin välja kui liigse teksti koos MTÜ-ga Isamaaliidu Noorte Ühendus
--
Võtsin välja: Hetkel kuulub Noor-Isamaa ridadesse üle 1300 noore vanuses 16– 35.90.190.225.121 26. juuli 2009, kell 23:17 (UTC)