lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Modus tollens

message: Parandasin sisuliselt, kuid ei suuda arusaadavalt sõnastada. Siin tuleks kasutada lausearvutuse tehtemärke. Andres 2. veebruar 2010, kell 22:04 (UTC)
replies: text: Kas ei oleks parem: kui kui A, siis B ning kui B ei pea paika, siis ei pea paika ka A. Üks lihtsa asja ütlemata keeruline sõnastus igastahes. Ivo 2. veebruar 2010, kell 22:14 (UTC)
replies: text: : Sinu sõnastuses pole võimalik lauseid "A" ja "B" asemele panna. Aga praegune sõnastus  on halb, sest ta ei ole ühemõtteline ega keeleliselt korrektne. Ma ei tea, kas seda loomulikus keeles üldse saab väljendada. Tuleb eeldused ja järeldused eraldi ridadele kirjutada. Samuti tuleb see panna kirja lauseloogika sümbolitega. Andres 2. veebruar 2010, kell 22:24 (UTC)
replies: text: ::Püüdsin eeldused ja järeldused eraldi ridadele lüüa. Nüüd on ehk arusaadavam. Ivo 2. veebruar 2010, kell 22:33 (UTC)

message: Pesu näide on üpris eksitav, sest pesu võib olla märg või kuiv mistahes vihmast sõltumatutel põhjustel. --90.191.166.161 25. september 2011, kell 13:09 (EEST)
replies: text: Ei saa hästi aru, kuidas ta eksitab. Põhjused ei puutu ju asjasse. Praeguses näites on nähtavasti vähem võimalusi, aga igatahes valge võib olla ka siis, kui päike ei paista. Andres 25. september 2011, kell 23:01 (EEST)
replies: text: : "Väljas on valge" vist ikka väga harva, kui päike ei paista. Mingi plahvatuse ajal? Tavapärane vihma ja katustega näide oleks muidugi ka parem olnud. --77.233.80.194 26. september 2011, kell 19:03 (EEST)
replies: text: :: Jah, muidugi harva. Minu point oli selles, et põhjused ei puutu asjasse, kui tegu on materiaalse implikatsiooniga. Andres 27. september 2011, kell 00:08 (EEST) 
----
Jutumärkides olev ei ole ladinakeelse fraasi tõlge. Andres 25. september 2011, kell 23:01 (EEST)

text: See on üpris traditsiooniline tõlge ja annab minu arvates mõtet edasi. Kas viga on verbis, sõnade järjekorras või moduse vabas tõlkes? "Lahtiütlemise lahtiütlev viis" oleks ju mõistetamatu! --77.233.80.194 26. september 2011, kell 19:03 (EEST)
replies: text: : Oleks küll mõistetamatu, aga praegu jääb mulje, nagu tegu oleks sõnasõnalise tõlkega. Parem oleks asi eraldi alajaotuses lahti rääkida. Andres 27. september 2011, kell 00:08 (EEST)
replies: text: :: Alajaotus on mõeldav, aga kas sinna on midagi üldse kirjutada? Ma arvan, et tuleks tõlkida sisu ja mitte sõnu. Mis oleks see sisu, mida antud juhul tõlkida? Kas see sisu on erinev sellest, mis praeguses tõlkes on? --90.191.166.161 30. september 2011, kell 20:21 (EEST)
replies: text: ::: Praegune tõlge on ise ka üsna arusaamatu. Mis modus tollens on, saab artiklist niigi selgeks, eraldi selgitada tuleks aga, miks tal niisugune nimi on. Andres 1. oktoober 2011, kell 00:15 (EEST)
thread_title:  Näide
Arutelu:Rapuntsel (muinasjutt)

message: Kas see eesti keeles pole mitte Rapuntsel? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. veebruar 2010, kell 10:17 (UTC)

message: Kas seda muinasjuttu pole mitte rohkem mõtekas vikitekstidesse panna? Alts 19. veebruar 2011, kell 14:43 (EET)
replies: text: Siin ei ole teksti. Andres 19. veebruar 2011, kell 14:48 (EET)
Esimene välislink ei vii teksti juurde. Ma ei leidnud Gutenbergist ka seda teksti. Andres 19. veebruar 2011, kell 14:55 (EET)

message: Hiljuti tehti ka Disney 3D-film. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. veebruar 2011, kell 14:55 (EET)
Arutelu:Sotsiaaltöö

message: Tegemist on rohkem mõistete loendi kui artikliga. --Kyng 4. veebruar 2010, kell 17:02 (UTC)
replies: text: peatükk "Mõisted" tuleks eemaldada. Meil pole kombeks X valdkonna artiklis nii teha--Estopedist1 (arutelu) 22. jaanuar 2016, kell 15:22 (EET)
replies: text: :Ma ei tea, kas on nii palju mõisteid, et oleks mõtet eraldi loendeid teha. On küll loendeid ka artikli sees. Aga ma vaatan, et paljud mõisted ei ole spetsiifilised sotsiaaltöö mõisted. Ma arvan, et need tuleks siit välja jätta. --Andres (arutelu) 13. oktoober 2023, kell 14:59 (EEST)
thread_title: Artikli struktuur

message: Esimeses lauses on kaks mõistet. See ähmastab artikli teema. Andres 4. veebruar 2010, kell 22:30 (UTC)
thread_title: Mitu mõistet definitsioonis

message: suunasin märksõna sotsiaaltöötaja sotsiaaltöö alla. Nõnda on tehtud ka en- ja dewikis. Tulevikus võib meil elukutsest eraldi artikli teha--Estopedist1 (arutelu) 22. jaanuar 2016, kell 15:22 (EET)
replies: text: Aga sotsiaaltöötaja mõiste on üks olulisemaid. Paljugi mis mujal on tehtud. --Andres (arutelu) 13. oktoober 2023, kell 14:59 (EEST)
thread_title: Sotsiaaltöötaja
Arutelu:Talong (ansambel)

message: Tere tulemast Vikipeediasse, Cyprien!
On tekkinud mõningaid küsimusi sinu poolt lisatud piltide kohta. Kes on :Pilt:Peeter Kaljumäe.png autor ja milline oleks :Pilt:Peeter Kaljumäe2.png kasutuslitsents (kuidas on lubatud selle kasutamine)? Ivo 4. veebruar 2010, kell 20:44 (UTC)
replies: text: Kes on teise pildi autor? Ka see ei ole märgitud.--WooteleF 4. veebruar 2010, kell 20:54 (UTC)

message: Ma ei tahaks suunamisega (Kupleeansambel Talong -> Talong) nõus olla, Talong on üldmõiste ning igal juhul kasutatavam kui ansambli nimi. Valju 8. veebruar 2010, kell 17:22 (UTC)
replies: text: Talong (bänd)? Taivo 8. veebruar 2010, kell 17:37 (UTC)

text: Pigem Talong (ansambel) Valju 8. veebruar 2010, kell 17:43 (UTC)
replies: text: : Jah. Andres 8. veebruar 2010, kell 17:52 (UTC)
thread_title:  Suunamine
Arutelu:Aasta õpetaja

message: EELK valib ka aasta õpetajaid. --kanakukk 6. veebruar 2010, kell 15:35 (UTC).
replies: text: :Pole sugugi kindel, et just õpetajaid. Võimalik, et terminite osas puudub üksmeel, kuid "Valga praostkond esitas aasta vaimuliku kandidaadiks Karula koguduse diakon Enno Tanilase" --Rünno 6. veebruar 2010, kell 17:04 (UTC)

text: Ja neid valitakse vist ka maakondades ja koolides. Andres 6. veebruar 2010, kell 16:01 (UTC)

message: Kes seda aunimetust annab? --Epp 15. veebruar 2010, kell 04:04 (UTC)
replies: text: Haridus- ja Teadusministeerium, Eesti Haridustöötajate Liit, Eesti Haridustöötajate Liidu maakonna- ja linnaliidud ning maa- ja linnavalitsused kuulutavad välja iga-aastase aasta õpetaja valimise konkursi. Haridus- ja Teadusministeerium --Tiuks 15. veebruar 2010, kell 07:53 (UTC)

message: *Viljandi linna aasta õpetajad 1994 – ...
----
Kas see artikkel siin on üldmõiste kohta? Mainitud on Eesti omi ning mitte eriti põhjalikult. --Pelmeen10 9. juuli 2017, kell 04:28 (EEST)
thread_title:  Aasta õpetajaid
Arutelu:Johannes Mülber

message: Kui ta töötas omavalitsustes, kuidas saab tegemist olla "riigiteenistujaga"? --Kontra 8. veebruar 2010, kell 09:29 (UTC)
Kas keegi ütleks kuidas on nimede J. Ohaka ja J. Madara nimetav kääne. Mulle igastahes kunagi koolis õpetati, et nime käänamisel peab seda nii tegema, et see arusaadav oleks -- Ahsoous 19. detsember 2010, kell 06:00 (EET)
replies: text: Neid nimesid ei ole sõnastuse tarvis käänatud. Originaalis olidki tal sellised varjunimed - J.Ohaka, J.Madara.  --Kalevipoeg 31. oktoober 2011, kell 01:13 (EET)

message: *Mülber'i - ülakomasid pole vaja  Tehtud. --Iifar 16. detsember 2011, kell 09:47 (EET)
*J. Mülber - säärane nimede lühendamine pole ka vist kõikse parem lahendus  Tehtud. --Iifar 16. detsember 2011, kell 09:47 (EET)
*Tallinna 4-klassilises Linnakoolis - sellised asjad võiks linkida
*Mülberi eduka linnaametniku karjääri garanteerisid ta meeletu teadmistejanu, töökus, korrektsus, järjekindel visadus ja usaldatavus. - tundub hinnanguline. Üleüldse on artiklis palju hinnanguid.
*Võib vaid aimamisi oletada. - pole asjalik  Tehtud. --Iifar 16. detsember 2011, kell 09:47 (EET)
*1929. a. juhtumiga (!?) - milleks need märgid lõpus?
*kas siin on kuskilt otse maha kirjutatud lõike?
*<ref name=""></ref> - neid tääge tuleks kasutada, et korduvad viited ühe numbri all oleks  Tehtud. --Iifar 16. detsember 2011, kell 09:47 (EET)
--WooteleF 15. detsember 2011, kell 23:05 (EET)
thread_title: Võivad vajada parandamist

message: ESTERis () on Filmilehe toimetaja juures toodud nimi Mülberg (Johannes Mülberg). Ilmselt rööpnimedega pole tegu. Kes eksib?--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2018, kell 15:40 (EET)
thread_title: Johannes Mülberg
Arutelu:Kolga vald

message: Harju Maavanema otsusega 7. septembrist 1939 (RT 1939, 75, 588) jagati vald kaheks valimisringkonnaks:
1. valimisringkond: Andineeme, Sõitme, Soorinna, Muuksi, Tsistre, Pudisoo, Uuri, Kolga asundused, Kahala, Liiapeksi, Vahastu, Sigula, Mustametsa, Aru, Hirvli, Kosu, Koitjärve, Kursi, Kõrveveski ja Tõrrepõhja külad.
2. valimisringkond; Pedaspea, Kiiu-Alba, Kolga-Alba, Leesi, Tammistu, Tapurla, Virve, Hara ja Juminda külad.
--Kontra 8. veebruar 2010, kell 09:51 (UTC)
Kas ei tuleks need valimisringkonnad lisada artiklile, tehes lingid kõigilt nimedelt? --Kontra 8. veebruar 2010, kell 09:58 (UTC)
replies: text: Seda võib teha küll. Andres 8. veebruar 2010, kell 12:15 (UTC)

message: siin on külad (?) Kiiu-Alba ja Kolga-Alba, ent nt KNAB selliseid ei tunne--Estopedist1 (arutelu) 14. aprill 2018, kell 22:14 (EEST)
thread_title: Kahtlased külad?
Arutelu:Saksa

message: saksa võib tähendada ka saksa keelt 
replies: text: : oli lisatud--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2015, kell 22:53 (EEST)
replies: text: :Praegu ei ole linki saksa keelele. Ave Maria (arutelu) 8. mai 2015, kell 21:40 (EEST)

message: Minu meelest ei ole intervikilingid asjakohased. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuli 2011, kell 23:20 (EEST)

message: Siia tuleb palju linke. Kui need ära saab parandatud, võiks võib-olla olla siin artikkel külast, mis nimetava vormi poolest ainsana sellele märksõnale pretendeerib. 193.40.10.181 2. aprill 2012, kell 22:02 (EEST)
replies: text: ei usu. See peabki jääma täpsustusleheks ja linkija peab teadma, et see on mitmetähenduslik--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2015, kell 22:53 (EEST)

message: Mis soga siin nüüd on? Et räägid saksat ja Angela Merkel on saksa? Võiks anda pealkirja külale jah. --Epp 30. aprill 2015, kell 23:03 (EEST)
Teiste öeldule ei tohi aruteludes imelikke pealkirju panna. --Epp 30. aprill 2015, kell 23:03 (EEST)
replies: text: Kustutasin selle. Pikne 30. aprill 2015, kell 23:35 (EEST)
Ma kustutasin saksa keele ja sakslase. See on küll tõsi, et saksa keelt mõnikord on saksaks nimetatud. Aga lingid tuleb korda teha. Andres (arutelu) 30. aprill 2015, kell 23:32 (EEST)

text: kui öelda, et "X isik on saksa helilooja", siis selle käändumatu sõna "saksa" all peetakse küll silmas sakslasest heliloojat--Estopedist1 (arutelu) 1. mai 2015, kell 21:33 (EEST)
replies: text: : Nojah, aga see ei ole nimisõna. Andres (arutelu) 1. mai 2015, kell 21:47 (EEST)
replies: text: ::siis saabki linkida, sakslasele, nagu ma ennist ka olin teinud. Samas kui seda teha, siis peaks süsteemsuse huvides ka olema vene, läti, rootsi jne--Estopedist1 (arutelu) 2. mai 2015, kell 21:45 (EEST)

message: enamik siia tulevaid linke peab silmas riiki, paljudel juhtudel Kolmandat Riiki. Märksõna võiks reserveerida Saksamaale--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2015, kell 19:25 (EEST)
replies: text: Ei, lihtsalt lingid tuleb korda teha. Ave Maria (arutelu) 8. mai 2015, kell 21:42 (EEST)
thread_title: Reserveerida riigile
Arutelu:Interferents

message: on olemas ka keeltevaheline interferents ehk erinevate keelte vastasmõju. Siis võiks mitte liita lehekülgi vaid pigem lasta inimesel valida, mida ta täpselt otsib.
replies: text: Valida laskmiseks on mõeldud lehekülg Interferents, mille juurde siit läheb ka link. Võimalik on siinsele täpsustusmärkusele ka mõni link  juurde lisada.

text: Siin on eeldatud, et tuntum tähendus on 'lainete interferents'. Liitmiseks on esitatud artiklid Interferents ja Valguse interferents, sest võib-olla pole otstarbekas neist eraldi artiklites rääkida. Keeltevahelise interferentsi kohta on muidugi tarvis eraldi artiklit pealkirjaga näiteks Interferents (keeleteadus). Andres 9. veebruar 2010, kell 14:19 (UTC)

message: Siin tuleb täpselt eristada kas tegu on EMK kiirguse või mehaaniliste, keskkonda vajavate lainetega, näiteks vee ja helilainetega. Kiirguse puhul on vajalik lainepikkuse täpne samasus. Veelaine puhul sellist täpset kattumist vaja pole.
Vastandfaasis olevad lained nõrgendavad või kustutavad üksteist liitumisel.
Püsiv  interferentspilt  tekib ainult  siis,  kui  liituvate lainete allikad võnguvad täiesti ühesuguselt. See tähendab, et liituvatel lainetel peavad olema ühesugused lainepikkused. See on päris tähtis "detail", interferentsi eeltingimus sest üldjuhul bosonid, em kiirguse footonid ma mõtlen, saavad vabalt üksteist läbida ja takistamatult, teineteist mõjutamata koos liikuda (neil on täisarvuline spinn ja nende jaoks ei kehti Pauli keeluprintsiip). Valguse interferentspilt alapeatüki Interferomeetrite tüübid joonisel on petlik lihtsustus. "Jõnksud" ekraanil ei jätku küljesuundades sama tugevusega, vaid hääbuvad. https://jeremynarag.wordpress.com/2016/02/28/interference-and-diffraction/ nimelik 11. märts 2018, kell 11:19
thread_title: Sama lainepikkus, sagedus, energia
Arutelu:Sepp Blatter

message: Ma saan aru, et Sepp tuleb nimest Joseph. Kas ei peaks siis olema pigem Sep või Seph Blatter. Seostub liialt ühe ametiga - ma saan aru, et sellist seost ei ole. 
replies: text: Vt ka Arutelu:Joseph S. Blatter. Sepp on väidetavalt ülemsaksa vorm nimest Joseph. --Jaan513 9. veebruar 2010, kell 14:28 (UTC)
replies: text: :Seoseid eesti keelega otsida pole mõtet. Tegemist on täiesti tavalise tuletisega Josephist või Josefist, mis levinud tõesti eelkõige ülem-saksa aladel. Imelik, et juba mitmes kord selline küsimus on üles tõusnud siin vikis.--WooteleF 9. veebruar 2010, kell 19:34 (UTC)
Asi jääb segaseks. Tõenäoliselt kasutab ta nime Joseph S. Blatter, kuigi tema nimi on Joseph Blatter. Andres 9. veebruar 2010, kell 18:59 (UTC)

text: Fifa lehel tema eluloos on kirjutatud Joseph S. (Sepp) Blatter -- Ahsoous 9. veebruar 2010, kell 19:30 (UTC)

message: Viide 2015.10.07. Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 21:44 (EEST)
thread_title: Viide
Arutelu:Alfred Käärmann

message: Eesti ja Läti suuremaid ühisoperatsioone korraldati Eestis 5 (tapeti viis punaaktivisti ja anti ihunuhtlust üheksale) ja Lätis 6 (tapeti kolm punaaktivisti, haavati kuut ja anti ihunuhtlust seitsmele). Poliitilises mõttes üheks mõjusamaks löögiks tollases Põhja-Läti vastupanuvõitluses oli aga Läti NSV riikliku julgeoleku ministeeriumi Alûksne osakonna ülema surm. Ta langes 22. mail 1946 Riia-Pihkva kiviteel nelja Eesti metsavenna poolt korraldatud varitsuses. Üks neist oli Alfred Käärmann, kelle elu oli päästnud Läti arst Lîdija Roze. 2002. aastal vääristas Eesti Vabariik Lîdija Rozet teenete eest vabadusvõitlejana Kotkaristi kuldristiga.
--kanakukk 9. veebruar 2010, kell 14:13 (UTC).
----
"Kodueestlaste suhtumine" on kontekstita. Milleks seda esile tõsta? Andres 16. detsember 2011, kell 08:15 (EET)
thread_title:  Koostöö Läti Vastupanuliikumisega
Arutelu:Heinrich Tiidermann

message: Ma korrastasin pildid ja lisasin avalause. Sisulise poole pealt ma midagi ei näppinud.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 9. veebruar 2010, kell 19:49 (UTC)Tänan!

message: Kas daatumid on antud Gregoriuse kalendri järgi? Andres 9. veebruar 2010, kell 21:34 (UTC)
replies: text: Daatumid on vana s.t. Juliuse kalendri järgi.
replies: text: :Üks hea kalendriteisendaja.--WooteleF 11. veebruar 2010, kell 17:03 (UTC)

text: : Need tuleb esitada uues kalendris lingituna. Vanas kalendris kuupäevad võib linkimata kujul lisada. Andres 11. veebruar 2010, kell 17:55 (UTC)

message: Kutsumus fotograafiaga tegeleda osutus tugevamaks õpetajakutsest
replies: text: See on minu meelest üleliigne fraas. Andres 11. veebruar 2010, kell 17:55 (UTC)

message: Tuleks kasutada läbivalt minevikku. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2010, kell 21:19 (UTC)

message: kohalikus vallakoolis
replies: text: Siis Suigu vallakoolis? Andres 16. veebruar 2010, kell 06:26 (UTC)

message: Teksti sisse tuleks lisada konkreetsed allikaviited. Andres 16. veebruar 2010, kell 06:35 (UTC)
Kas Faehlmanni pilt on Tiidermanni tehtud? Kui ei, siis tuleks see välja jätta? --Kontra 1. aprill 2010, kell 13:41 (EEST)
 "Hindrik Tiidermannile on Eestimaa kuberneri herra poolt luba antud kaks versta Raasiku jaamast eemal üht päewapildiwalmistamise töökoda avada".
Tsitaat peaks olema kas tervenisti vanas kirjaviisis või tervenisti uues kirjaviisis. Praegu pole ta üks ega teine. --WikedKentaur 1. aprill 2010, kell 20:00 (EEST)
replies: text: Siin on jäänud kogemata kaks w-d parandamata. Aga milleks neid üldse parandada? Andres 1. aprill 2010, kell 22:47 (EEST)
replies: text: : Kui w-d sisse jätta, miks siis mitte ka pikad s-id? --Kontra 3. aprill 2010, kell 11:29 (EEST)
replies: text: :: Kuidas neid sisse jätta? Andres 6. aprill 2010, kell 02:40 (EEST)

message: Võiks täpsemalt kirutada, mida album "Estonica" endast kujutab. Nähtavasti pole seal ainult Tiidermanni pildid. Näiteks Faehlmanni kujutab Eduard Hau litograafia ja Weitzenbergist pildi tegemiseks oli Tiidermann arvatavasti liiga noor. Teiste tehtud pilte pole vahest siin asjakohane eksponeeriad? 193.40.10.180 7. detsember 2011, kell 14:51 (EET)
replies: text: Äkki Sa teeksid ise vajalikud parandused? Andres 11. detsember 2011, kell 10:00 (EET)
thread_title:  Võõrad pildid
Arutelu:Eesti Õpilasesinduste Liit

message: Siin tehti kärpeid. Miks? Andres 11. veebruar 2010, kell 08:38 (UTC)
replies: text: Kopeerisin tänased kärped siia. Ssgreporter (arutelu) 29. detsember 2015, kell 23:26 (EET)

message: Juhatuse koosseis 2014/2015:
* Lele Luup - esimees
* Margit Kajak - aseesimees
* Vivian Lepa (kuni september 2014) - aseesimees 
Valdkonnajuhid 2014/2015:
* Aron-Antti Vaino - Liikmete valdkond
* Jette-Mari Anni - Kultuuri valdkond
* Liis Konsap - Avaliku poliitika valdkond
* Margus Mauer - Kommunikatsiooni valdkond
* Eliisa Ellen - Rahvusvaheliste suhete valdkond
thread_title:  Tegevmeeskond 2014/2015 

message: Juhatuse koosseis 2015/2016:
* Aron-Anti Vaino - esimees
* Mikk Kask - aseesimees
* Mikk Tarros - aseesimees
Valdkonnajuhid 2015/2016:
* Eleri Pilliroog - avaliku poliitika valdkond
* Andreanne Kallas - liikmete valdkond
* Anna-Leena Tae - kultuurivaldkond
* Mikk Tarros - rahvusvaheliste suhete valdkond
* Epp Sillukse - kommunikatsioonivaldkond
thread_title:  Tegevmeeskond 2015/2016 

message: Juhatuse koosseis 2016/2017:
* Andreanne Kallas - esimees
* Killu Kolsar - aseesimees
* Mikk Tarros - aseesimees
Valdkonnajuhid 2016/2017:
* Marcus Ehasoo - avaliku poliitika valdkond
* Anna-Bret Vehik - liikmete valdkond
* Maris Neeno - kultuurivaldkond
* Laura Maria Kull - rahvusvaheliste suhete valdkond
* Kert Kask - kommunikatsioonivaldkond
Andres (arutelu) 12. juuli 2016, kell 00:05 (EEST)
Sisu uuendamisel tuleb ka vana sisu säilitada. Andres (arutelu) 3. september 2016, kell 22:51 (EEST)
EÕEL on suurim õpilaste esindusorganisatsioon Eestis, esindades oma liikmete üle 90 000 õpilase.
replies: text: Mis see tähendab? Andres (arutelu) 26. oktoober 2016, kell 22:45 (EEST)
*Rynaldo Puusep – rahvusvaheliste suhete valdkond
Andres (arutelu) 5. november 2017, kell 22:28 (EET)
thread_title:  Tegevmeeskond 2016/2017
Arutelu:Diasüsteem

message: Valencia keelt EKI andmebaasis ei ole, ei tea, kuidas seda nimetada, valencia keel väikse tähega? Andres 12. veebruar 2010, kell 17:15 (UTC)

message: Kas sa ei leiaks omale targemat ajaviidet peale oma sõnastuse pähemäärimise.
Kas see on siis nüüd eesti (ehk kadakasaksa) keele viimane standaard vää?
Diasüsteem on dialektoloogias lähedaste murrete rühm ...
   3. Mõnek juhul ei ole suuri erinevusi
Mul tegelt savi, kuda te spreekajete.
--82.131.22.89 12. veebruar 2010, kell 17:51 (UTC)
replies: text: Ma püüdsin sõnastust parandada. Ma ei tea, mida täpselt kolmandas punktis mõeldud oli. Andres 12. veebruar 2010, kell 18:03 (UTC)
----
Kas eesti keeles on terminit "diasüsteem" varem kasutatud? Andres 12. veebruar 2010, kell 18:05 (UTC)
thread_title:  Andres sa oled muidu tore poiss, aga 

message: Ja kas sa parandad julgelt ka kodumasinaid, millest sa aru ei saa.
--82.131.22.89 12. veebruar 2010, kell 18:06 (UTC)
replies: text: Arusaamisest ju ei piisa, et korrektset teksti kirjutada:-) Kui on midagi valesti, siis paranda. Vikipeedias ei ole ükski parandus lõplik. Andres 12. veebruar 2010, kell 18:15 (UTC)
Diasüsteemiks nimetatakse dialektoloogias lähedaste murrete rühma
on muidugi tubli kantseliit ja kaitseliidu vaatevinklist igati tervitatav ... ma arvan.
--82.131.22.89 12. veebruar 2010, kell 18:10 (UTC)

text: Minu meelest on selline stiil siin sobivam. "nimetavad dialektoloogid" tundub mulle liigselt populariseerimist rõhutav, võib-olla isegi liiga familiaarne. "on" oleks kõige parem, aga siis "dialektoloogias" ei sobi hästi. Andres 12. veebruar 2010, kell 18:15 (UTC)
----
Eneseväljendus - "vää?" Kas on see nüüd kirjaviga või teadmistest tulenev sõnavara.--Rünno 12. veebruar 2010, kell 18:18 (UTC)
"Mul tegelt savi, kuda te spreekajete" - Ehk võiks oma teadmiseid demonstreerida kuskil jututoas?--Rünno 12. veebruar 2010, kell 18:20 (UTC)
thread_title:  Aiaiai 

message: Valin oma keelendid vastavalt sihtrühmale.
--62.65.224.63 13. veebruar 2010, kell 14:25 (UTC)
thread_title:  Ehk võiks ka mitte.
Arutelu:Serbohorvaadi keel

message: Mis puutuvad siia Švejk ja ENE? Need on vanad allikad.  Vaata andmebaasi LINGUAE. Andres 12. veebruar 2010, kell 17:58 (UTC)

message: Ehk viitad lahkelt, kust ma seukse leian.
Švejk puutub asjasse niipalju, et kui meie arvutipõlvkond, kes on ainult parteiliselt kohustuslikus korras Hr. Mardi ja Hr. Edgari surematute teoste najal lugema õppinud, peaks kogemata komistama seukse raamatu otsa ja leidma säält seukse sõna, siis ainus koht, kust tema ajukuju lubab sellele seletust otsida on ju internetttt.
Lihtsalt, see jutt, mida sa usinasti toimetama hakkasid pole enam see, mis seal praegast on, aga ega see mind ei nututa kah.
--82.131.22.89 12. veebruar 2010, kell 18:05 (UTC)
replies: text: Vaata artiklit Serbia-horvaadi keel, esimene viide.

text: Ülesleidmiseks on meil ümbersuunamised.

text: Ma ei teinud muud kui lisasin rööpnimed ja kaks viidet ning korrastasin vormistust. Andres 12. veebruar 2010, kell 18:45 (UTC)
thread_title:  Mul põle tapeedi pääl mingit LINGUAT.
Arutelu:Karl Terrav

message: Ohvitseride andmekogu järgi läks vabasurma, vt http://amphora1.carlsman.com/prosopos/index.aspx?type=1&id=25575 Amherst99 13. veebruar 2010, kell 19:00 (UTC)

message: *EELK Nõo kogudus; Personaalraamat. Tähtvere, Keeri, Karlova, ...; EAA.1259.1.318; 1838-1913
Siin on üks Karl Mihkli p. Terav sünd 24. dets 1885 --kanakukk 13. veebruar 2010, kell 19:21 (UTC).
replies: text: Tundub, et tegemist on õige Karl Terraviga, hilisemas personaalraamatus on märgitud surmadaatumiks 21. aprill 1924. --kanakukk 13. veebruar 2010, kell 19:26 (UTC).
----
Muide, kas juba kolme lapsega peret võib lugeda paljulapseliks pereks? --kanakukk 13. veebruar 2010, kell 19:30 (UTC).

text: Minuarust mitte.--WooteleF 13. veebruar 2010, kell 19:39 (UTC)
thread_title:  SAAGA lingid
Arutelu:15. veebruar

message: Kas 1844. aasta sündmus on uue kalendri järgi? Andres 15. veebruar 2010, kell 14:56 (UTC)
----
Kuidas viimastesse muudatustesse suhtuda? Tundub, et need muudatused tegid saatejuhid otse-eetris. Velirand (arutelu) 15. veebruar 2023, kell 11:16 (EET)
thread_title:  Arutelu