lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Nõmmnelk

message: Sellel pildil ei ole Dianthus arenarius. Sama viga on kõigis neljas vikis mis seda kasutavad. Nõmmnelgist commons'is praegu pilti polegi. Dr Oldekop 11. juuli 2009, kell 19:38 (UTC)
Õigeid pilte vt nt . Dr Oldekop 11. juuli 2009, kell 19:57 (UTC)
replies: text: Olin Saaremaal ekskursioonil, pildistasin seda. Ei tea, mis alamliik see on. --Geonarva 11. juuli 2009, kell 20:13 (UTC)
replies: text: : See on nüüd õige liik, väga hea. Dr Oldekop 11. juuli 2009, kell 21:12 (UTC)
replies: text: :: Sa anna neile teada, et pole see liik. Selle pildi võib ka mujale panna. Andres 12. juuli 2009, kell 10:42 (UTC)

message: allikates palju nimetatud ka kui nõmmenelk. Ilmselt võiks see lugeda ortograafiliseks variandiks. On nt nõmmelõoke--Estopedist1 (arutelu) 11. veebruar 2017, kell 13:05 (EET)
replies: text: See ei ole ortograafiline variant, vaid nähtavasti kõnekeelne nimetus. Ka nõmm-liivateed hüütakse nõmmeliivateeks. Andres (arutelu) 11. veebruar 2017, kell 13:44 (EET)
thread_title: Nõmmenelk
Arutelu:Shanghai metroo

message: Viimane parandus oli nähtavasti ajakohastus. Aga miks me kasutame siin inglise keelt? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuli 2009, kell 10:52 (UTC)

message: Inglise viki järgi on liine 11. 
Varem oli kirjas, et 9. liin pole teistega ühendatud. 
Skeemid ei ole mitte kuidagi loetavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2010, kell 13:35 (UTC)
Arutelu:Ballstadi kalmeväli

message: " (koordinaatidega: 68.333363N, 16.183933E)." Kongsviki küla koordinaadid on 68.566406 ja 16.256332. Vaevalt et kivikalme sealt väga kaugel asub. Artiklis toodud koordinaadid osutavad igatahes merre Kongsviki külast 20-30 km kagusse.--Rünno 13. juuli 2009, kell 08:52 (UTC)

message: Just käisin seal.
Tegelikult on see hoopis Ballstadi küla juures. Kongsvikist vist kirde pool. Kongsvik on lihtsalt lähim keskus, kus on pood ja pensujaam.
--Mutianpu 20. juuli 2009, kell 05:40 (UTC)
replies: text: Need koordinaadid asetavad selle paiga merre. Kalmeväli ei asu ju meres.--WooteleF 20. juuli 2009, kell 05:50 (UTC)
Ei aseta, aga koht on tõesti vale:
http://www.mapquest.com/maps/l=68.333363;g=16.183933
--Mutianpu 20. juuli 2009, kell 05:55 (UTC)
----
Puuduvad leheküljed Ballstad ja Kongsvik. Andres 31. juuli 2009, kell 08:01 (UTC)
thread_title:  Asubki eemal
Arutelu:Evelyn Sepp

message: 2008. aasta eest sai Evelyn Sepp taksoga sõitmise eest 124 932 krooni kuluhüvitisi.
replies: text: See on välja võetud. Andres 13. juuli 2009, kell 11:58 (UTC)
Ando Lepsi artikkel ei lisa midagi uut. Andres 13. august 2009, kell 19:27 (UTC)
Miks seal välislinkide alla nii palju linke on? Paljud neist on lihtsalt kõmuajakirjanduse pisiartiklid, mis ei anna midagi juurde.
"2008. aasta eest sai Evelyn Sepp taksoga sõitmise eest 124 932 krooni kuluhüvitisi."  -  ei ole tema poliitilise tegevusega seotud, kui keegi tunneb, et see peab seal tõesti olema, siis võiks selle mõnda paremasse kohta panna.

text: Kuidas ei ole seotud, kui ta sai kuluhüvitisi parlamendiliikmena? Andres 10. aprill 2010, kell 19:22 (EEST)

message: Ainepunktide ülekandmist pole minu meelest tarvis mainida, sest see on tavaline protseduur ühest kõrgkoolist teise üleminekul. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2010, kell 12:03 (EEST)

message: Seda sekretärijuttu on siin juba varem ka käinud ajamas sama inimene, kes Galojani artiklit töötleb. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 7. märts 2011, kell 04:12 (EET)

message: Ma arvan, et ta ei ole endine poliitik. Andres 19. märts 2011, kell 20:29 (EET)
replies: text: Minu arvates ka. --Epp 19. märts 2011, kell 20:53 (EET)
replies: text: : Kas kodanikele, kes sedalaadi ilmselgelt poliitilisi muudatusi teevad, ei võiks pärast paari korda lihtsalt bänni panna? --Oop 19. märts 2011, kell 21:40 (EET)
replies: text: :: Tundub sama kodanik küll, aga kasutab vist erinevaid ip-aadresse. --Epp 19. märts 2011, kell 21:43 (EET)
replies: text: ::: Ja nüüd on sama kodanik Londoni aadressidelt. Huvitav. --Epp 28. veebruar 2012, kell 04:41 (EET)

message: Seda, mis asi oli Tallinna Spordikolledž on tänapäeval netist pea võimatu üles leida. Kas tegu oli TSIK-i või Audentese mingi struktuuriüksusega ja mis seos on tal Tallinna Ülikooli või Audentese Spordigümnaasiumiga? --Ahsoous 14. juuli 2011, kell 14:31 (EEST)
thread_title: Tallinna Spordikolledž
Arutelu:Ken-Marti Vaher

message: Artikleid --kanakukk 14. juuli 2009, kell 12:20 (UTC).
Arutelu:Aadlisuguvõsa

message: Siin peaks rääkima mõistest. Andres 14. juuli 2009, kell 13:29 (UTC)
replies: text: vananenenud kommentaar. Nüüd on mõistest--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2019, kell 11:03 (EEST)

message: Kas kõik järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)?
LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:27 (EEST)
thread_title:  Naisliin
Arutelu:Nõmme-Kindluse

message: Millise raudtee või raudteelõigu ääres see oli? Ei siit ega siia ei ole ühtki linki, mis seoks seda konkreetse raudteega. Andres 14. juuli 2009, kell 14:24 (UTC)
Arutelu:Gamviki vald

message: "Omangsstauran Gamvikist kagus on tähtis veelindude pesitsusala. Seal on Slettnesi looduskaitseala ja linnuvaatlusjaam." Mis imelik koht on Omangsstauran, et sellest peale tolle leksikoni mitte ükski muu allikas juttu ei tee? Ja veel - Slettnesi looduskaitseala paikneb Gamviki vahetus naabruses - läänes.--Rünno 15. juuli 2009, kell 18:48 (UTC)
replies: text: Midagi ma selle Omangi kohta leidsin - et seal kasvab 70 000 kaljukajaka paari. Ja Gamvikist kagus on mere ääres üks Staurani nimeline koht. Kuigi jah, Stauram paistab olevat veel maakohaliides - Syltefjordstauran.--Rünno 15. juuli 2009, kell 19:25 (UTC)
replies: text: :Paistab, et tegemist on Omgangsstauran'iga ja Omgangsstaurani looduskaitsealaga.--Rünno 15. juuli 2009, kell 20:10 (UTC)

message: Väljarännet mõistetakse siin nähtavasti nii, et see hõlmab ka siserännet. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. jaanuar 2011, kell 12:33 (EET)
Arutelu:Buhrmeister

message: Ehk peaks kasutama nende suguvõsade juures minevikuvormi?--WooteleF 16. juuli 2009, kell 13:57 (UTC)
Ma ei ole kindel. Kui suguvõsa liikmed on praegu elus ja kuuluvad Liivimaa aadlike organisatsiooni (olgugi Saksamaal), miks ei võiks nad olla Liivimaa aadlikud? Minu poolest võib ka minevik olla, aga see viitaks nagu väljasurnud perekonnale. --Improvisaator 16. juuli 2009, kell 14:02 (UTC)
replies: text: Jah, minevikku kasutades, jääb tõesti mulje, et suguvõsa enam pole.--WooteleF 16. juuli 2009, kell 14:10 (UTC)
replies: text: :Muidugi võib minevikku kasutada siis, kui väljasuremine on kindlalt teada. --Improvisaator 16. juuli 2009, kell 14:18 (UTC)

message: Christopher von Buhrmeister oli Rootsi sõjaväelane. Manteuffelite perekonna kroonika sõnul teenis ta oma kuningaid truult 58 aastat ja kaotas sõjas kaks poega ning võitluses Kopenhaageni all ka oma väimehe, Heinrich Johann von Güntersbergi. 1660. aastal sai temast Liivimaa rüütelkonna maanõunik ning ta suri kindralmajori ja Pärnu komandandina oma 84. eluaastal. Christopher von Buhrmeister maeti Tartu Jaani kirikusse
thread_title:  Christopher von Buhrmeister
Arutelu:Idel Jakobson

message: Artikkel vajab muudatusi tsiteerimise ja refereerimise osas: osa artikli teksti on otse kopeeritud allikast  (nt.: Pärast partei ridadest kustutamist töötas Idel trükikojas Kommunist korrektorina - Eesti Ekspress) --Miacek, Poola kuningas 16. juuli 2009, kell 19:57 (UTC)

message: Kas ja milline on seos Alla Jakobsoniga? Ave Maria 7. oktoober 2009, kell 10:25 (UTC)
replies: text: Alla Aleksandri tütar Jakobson (). Al.Neuland 26. november 2009, kell 03:43 (UTC)
AIS-is on tema isanimeks märgitud Israel. Tallinna kalmistute andmbaasis on tema kõrvale maetud Haja Jakobson, 02.08.1916, 14.10.1969, 15.10.1969 (Eesnimi, Perenimi, sünniaeg, surmaaeg, matuseaeg) --kanakukk 14. mai 2010, kell 22:51 (EEST).

text: Postimehele antud intervjuus [] on Alla Jakobson öelnud oma vanemate kohta järgmist:
Ваши родители кем были?
— Оба дедушки и обе бабушки были врачами, врачом была и мама. Папа занимался, как это ни странно звучит, сельским хозяйством. В молодые годы он учился другому, но был репрессирован дедушка, а папу выгнали из института. Единственное, что он мог окончить, - это сельскохозяйственную академию в Пушкине рядом с Ленинградом. Папа окончил аспирантуру и много лет проработал в Институте механизации, мелиорации и сельского хозяйства в Саку. Звали его Александр Якобсон.
thread_title:  Sugulastest 

message: Foto temast leiab ka Imbi Paju raamatust "Tõrjutud mälestused" (lk 266). Pildistatud umbes samal ajal, kui ERAF.2.1.2718. --kanakukk 16. veebruar 2012, kell 18:32 (EET).
thread_title:  Fotod isikust
Arutelu:Veis

message: Tegu on Eesti koduloomaga. Loomakasvatuses nimetatakse teda lihtsalt veiseks. Teen ettepaneku rääkida temast pealkirja "Veis" all, nagu ka kodukassist räägib artikkel Kass, ning perekonnast rääkida artiklis pealkirjaga Veis (perekond) ning kassi perekonnast artiklis Kass (perekond). Andres 17. juuli 2009, kell 05:13 (UTC)
replies: text: nõus--Dj Capricorn 20. juuli 2009, kell 14:05 (UTC)

message: Süstemaatika osa tuleks uurida (eeldan, et see on tüsilik), praegune ld nimetus ei pruugi õige olla--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 20. juuli 2009, kell 17:39 (UTC)

message: *koduveis Veebiversioon (vaadatud 08.11.2013) ehk pärisveis (Bos taurus) (ulukeellane on tarvas)
thread_title: Palun täpsustust
Arutelu:Eesti ettevõtjate loend

message: See loend ripub õhus. Siia viitab ainult Rein Kilk, ja ilmaaegu. Puuduvad leheküljed ärimees ja ettevõtja. Korrektsem oleks rääkida Eesti ettevõtjatest. Andres 17. juuli 2009, kell 06:04 (UTC)
replies: text: Igatahes oleks selline loend tarvilik. Iseasi kas nimi peaks olema Eesti ettevõtjate loend või ärimeeste loend. Ivo 17. juuli 2009, kell 16:54 (UTC)
replies: text: : Minu meelest sobiks "ettevõtja" pasremini.

text: : Peale selle, peaks olema ka selgitus, mis kriteeriumi järgi loend koostatakse, seda enam, et puudub artikkel.  Andres 18. juuli 2009, kell 17:25 (UTC)

message: Mina kustutaks selle üldse. Vaadake ka viimati lisatut. Andres 31. august 2009, kell 10:57 (UTC)
See on ikka veel aktuaalne. Andres 21. juuni 2010, kell 20:23 (EEST)
replies: text: On jah segane loend. Ega vist keegi ei oska siia eriti kedagi lisada ka. Selle põhjal võiks ehk teha ettevõtjate loendi. --Epp 21. juuni 2010, kell 21:38 (EEST)
Ikka aktuaalne. --Epp 24. jaanuar 2011, kell 18:11 (EET)

message: pani siia sisse kõik ärimehed Eestist läbi ajaloo. need siin on suurimad ja rikkamad Eesti Vabariigi ajal. Muide - nagu ma näen pole wiki inimesed neid midagi kuulnudki !
Ometi on nende seas Citröen, kes tegutses Eesti Wabariigis !
thread_title:  kõik need on eesti äimehed
Arutelu:Nolcken

message: krahv Reutern tiitli. -  mida see tähendab?--WooteleF 20. juuli 2009, kell 15:52 (UTC)
replies: text: Vt. vene :ru:Нолькен.--Jaanusele 20. juuli 2009, kell 16:13 (UTC)

message: Allikaviites https://sok.riksarkivet.se/Sbl/Mobil/Artikel/8154 ei tõendata kuidagi, et Nolckenid olid Saaremaalt pärit eesti juurtega suguvõsa. Seal viidatakse lihtsalt perekonnatraditsioonile (mitte Rootsi genealoogide tõendatud viitele), et 1596. a mainitud Christoph võis olla Heimart Nolckeni isa. Perekonnatraditsioon ei ole kindlaks tõendiks kellegi päritolu kohta.--The Prince of Tartu (arutelu) 24. november 2018, kell 22:52 (EET)
thread_title: Päritolu küsimus
Arutelu:Maasaid

message: Kas tõesti masaidel ei ole  kirjakeelt? Minu teada koostas üks eesti misjonär esimese masai aabitsa. Andres 20. juuli 2009, kell 20:34 (UTC)
replies: text: Aga miks ma masaikeelset vikipeediat ei leia? Taivo 21. juuli 2009, kell 15:01 (UTC)
replies: text: : Kõigis kirjakeeltes seda pole. Vaata , kus on mainitud ladina kirjal põhinevat kirjakeelt. Seda keelt kasutab kirjakeelena umbes 50 000 inimest, kui ma õigesti aru saan. Andres 21. juuli 2009, kell 15:08 (UTC)

message: "Nende koguarv on umbes 900 000, mis jaguneb umbes võrdselt kummagi riigi vahel." Ingliskeelne vikipeedia väidab, et Keenias on maasaisid 841 622 ja Tansaanias 800 000. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 6. mai 2019, kell 09:39 (EEST)

message: Masaid mitte maasaid - EKI seletava sõnaraamatu järgi ja ka nende endi häälduses ehk suahiili keeles ei ole sõna maasai. Soovitus, jääda ikkagi masaide juurde, mitte maasaide. Vajadusel konsulteeritagu EKI keeleinimestega. 
replies: text: Vt  ja . Pikne 1. detsember 2021, kell 20:27 (EET)
thread_title:  kirjapilt
Arutelu:Vaivara murrakud

message: Iseärasuste seletused on arusaamatud. Loendi numeratsioon on vigane, liiga palju võõrsõnu ja väga halb sõnastus. Näiteks "klusiili püsi ks-noomenite obliikvakäändeis (kälikseD [vendade naised], kala kiukset [lõpused] ". Tõlkisin lause eesti keelde. "Sulghäälikute püsimine ks-käändsõnas ka mujal kui nimetavas käändes." Näidetes on aga toodud ainult nimetav kääne!!! Valju 22. juuli 2009, kell 12:50 (UTC)
Ma ei salli ise kah võõrsõnu, aga kui ma liiga vabalt ümber sõnastan, siis hakkab mõni karjuma, et ma valetan. Mari Must on just nii kirjutanud. Oleks väga tore, kui keegi arusaadavalt, aga tähendust muutmata ümber sõnastaks. Obliikvakäändeis tähendab siin ilmselt - käändelõppude ja muude liidete ees. Toodud näiteis siis - mitmuse tunnuse ees. Võrdluseks: vaala kiused kirjakeeles. Aga oodake pisut toimetamisega, muidu ma sõidan teie parandustest üle, sest mul on see jutt veel pooleli.
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 13:06 (UTC)
replies: text: ÕS2006 selgitab, et obliikvakäänded on kõik käänded peale nimetava. Valju 22. juuli 2009, kell 13:09 (UTC)
Mari Mustale on kahjuks juba hilja seda ette heita.
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)

message: Vaivara murrak on Vaivara kihelkonnas kõneldud murrak või murrakud, mida peetakse rannamurde osaks. Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg "Eesti murded ja kohanimed", Tallinn 2002, lk 155, 157 Kihelkonna lääneosa murrakut on loetud ka Alutaguse murde koosseisu.Mari Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335  Seevastu põhja- ja idapoolsete külade Udria, Puhkova, Arumäe, Riigiküla ning Kudruküla ingeri- ja isuripärased murrakuid on loetud eraldi alarühmaks. Mari Must 1987. Kirderannikumurre, lk 334 
Lk  334 räägib Mari Must "ranniku- ja kunagisest kirde-idapoolsest murrak"ust kui Kirderannikumurde IDARÜHMA alarühmast.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 12:19 (UTC)
replies: text: Sellise suhtumisega kaugele ei jõua. Püüdsin parandada varem olnud teksti. Kui näed viga siis paranda. Siin ei saa tugineda ainult Mari Musta 1987. aasta monograafiale, sest hiljem on ilmunud mitmeid olulisi uurimusi, mis pilti muudavad. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 12:29 (UTC)
Sa ei parandanud vaid levitad siin oma religiooni. Täpsusta, kuidas sa seda M. Musta tekstist välja loed.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 12:33 (UTC)
Ja kuidas pilt on muutunud?
thread_title:  Valetad.
Arutelu:Taitsõ

message: Eesti keeles ei tohiks allikaid võtmeteks nimetada. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 22. juuli 2009, kell 14:50 (UTC)

message: Linnaasundus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuni 2011, kell 23:55 (EEST)
Vana elanike arv: 2611 (2008) ja 2620 (2009) [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 16. juuni 2012, kell 18:21 (EEST)
Arutelu:Rannamurre

message: Mina õppisin koolis, et on olemas rannikumurre. Kas "rannamurre" on ikka õige termin? Võib-olla on need erinevad asjad? Taivo 22. juuli 2009, kell 17:04 (UTC)
Vajuta kirderannikumurde linki!
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 05:22 (UTC)
Siin on jällegi valesti viidatud. Raamatus "Kirderannikumurre" ei kasutata terminit rannamurre. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 11:17 (UTC)
Hennsote, Niit ja Pajusalu loevad Vaivara murraku rannamurde alla. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 11:22 (UTC)
replies: text: Pane see siis sisse. Andres 23. juuli 2009, kell 11:46 (UTC)
See on kirjas juba:
Kirderannikumurde idarühma Alutaguse murdest eristab rannamurret kõige silmatorkavamalt e̮ hääliku puudumine, mistõttu on selle hulka arvatud vahel ka ilma e̮-ta Vaivara murrakuid, mis kuuluvad pigem siiski tugeva Alutaguse substraadiga [4] ingerisoome murrete hulka.
Kus on öeldud, et seda termiinit seal kasutatakse. Mari Must käsitleb neid murrakuid kirderannikumurde lääne- ja keskrühmana.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 12:48 (UTC)
Kui juttu on kihelkondadest, ei saa viidata murrakutele. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 12:59 (UTC)

message: Murrakuid räägiti neis kihelkondades. Pole mõtet linkida kihelkonna geograafiat ja ajalugu käsitleva lehega.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 13:02 (UTC)
replies: text: Linkida tuleb sellele, millest kirjutatakse või ümber sõnastada nii, et jutt oleks murrakutest.
Tundub, et mul on teistsugune "Kirderannikumurde" raamat. Kirderannikumurde idarühma Alutaguse murdest eristab rannamurret kõige silmatorkavamalt e̮ hääliku puudumine, mistõttu on selle hulka arvatud vahel ka ilma e̮-ta Vaivara murrakuid, mis kuuluvad pigem siiski tugeva Alutaguse substraadiga [4] ingerisoome murrete hulka. Midagi sellist ma sealt välja ei loe. Kas lk numbrid on valed? --Metsavend 23. juuli 2009, kell 13:31 (UTC)

text: Ma eeldan, et  see e̮-  on seesama mis õ. Tuleks ka artiklis mainida (foneetilise transkriptsiooni märk ei ütle tavakasutajale suurt midagi).--Miacek, Poola kuningas 26. juuli 2009, kell 13:17 (UTC)
replies: text: :Jah, aga küsimus pole selles. õ-hääliku puudumine pole ainuke joon, miks Vaivara murrak rannamurde hulka loetakse. Mari Must ei kirjuta kuskil, et tegu on ingerisoome murretega. Niimoodi poolt lauset ei saa ju viidata. Pealegi viitab Must lk 337 Toomsele ja lk 340 Aristele. Viidata tuleks otse neile, sest Must refereerib nende seisukohti. --Metsavend 26. juuli 2009, kell 15:09 (UTC)
----
Siia on lisatud link Prangli murdesõnastikule, aga ma kahtlen selles, et see siia kuulub. Andres 23. detsember 2009, kell 09:04 (UTC)
thread_title:  Juttu on murrakuist mitte kihelkondadest.
Arutelu:Alexander von Oettingen (1798–1846)

message: Töötas maakohtunikuna, ostis ta endale mõisaid: alguses Visusti ja Luua, Kuremaa mõisa, kuhu ta oma perekonnaga elama asus,  - praegu jääb mulje, et just maakohtunikuna töötamine andis võimaluse mõisu osta. Ja kas ta elas oma perekonnaga Visusti, Luua ja Kuremaa mõisates?--WooteleF 22. juuli 2009, kell 18:01 (UTC)
Kopipeist artiklis toodud lingist.--WooteleF 22. juuli 2009, kell 18:02 (UTC)

message: Mõisas peeti tähtsaks piimakarjakasvatust, milleks muretseti angleri tõugu kari. Meiereis valmistati koort, võid, kohupiima, kaseiini, juustu. Vadakust valmistati piimasuhkrut – Kuremaa mõisas asus Baltimaade esimene piimasuhkruvabrik. Teraviljast toodeti ka piiritust, praagaga nuumati loomi. Mõisa karja- ja heinamaasid hakati kuivendama savitorudrenaažidega, esimeste seas Põhja-Liivimaal. Mõisavalitsemisel oli tal abiks üksnes eestlastest kubjas ja aidamees. Sageli käis uus mõisnik ka viinavooridel kaasas. Tema ajal laiendati oluliselt teravilja külvipinda – põhiline sissetulek saadi teraviljamüügist.
See jutt kuulub artiklisse Kuremaa mõis. Muidugi muudetud sõnastusega, kuna praegu on see kopipeist.--WooteleF 22. juuli 2009, kell 21:30 (UTC)
thread_title: Tõstsin välja
Arutelu:Virumaa maamurrakud

message: Mis on vaidlustatud? Andres 23. juuli 2009, kell 08:26 (UTC)
Ilmselt nimetus Viru maamurre, mida Mari Must viidatud leheküljel ei kasuta.
Aga näiteks: http://herkules.oulu.fi/isbn9789514285127/isbn9789514285127.pdf
replies: text: Seal on "Virumaa maamurre" ja tegemist on ligi kahesaja aasta taguse väljendiga. Andres 23. juuli 2009, kell 09:21 (UTC) 
Keskmurde Virumaa murrakud oleks liiga kohmakas.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 08:45 (UTC)
Ise ei tohi termineid välja mõelda. Ma ei mäleta, aga võib-olla on Viitso või keegi teine seda terminit ka kasutanud. Vaidlustatud on ka vaheldus ŋG : ŋŋ (... rebima : revittuD) ja ü püsinud diftongeerumata (kaŋŋas : kaŋGa, rebima : revittuD). --Metsavend 23. juuli 2009, kell 09:12 (UTC)

text: Miks liiga kohmakas, kui seda juba kord on kasutstud? Aga sellest oleks ehk mõttekas rääkida hoopis artiklis Keskmurre või ehk ka Virumaa.

text: Miks Sa, Metsavend, vaidlustad? Sul on raamat olemas, tee artikkel ümber. Andres 23. juuli 2009, kell 09:21 (UTC)
replies: text: : Mul on olemas raamat "Kirderannikumurre", kuid selle põhjal keskmurdest kirjutamine on sama hea kui soome keelest "Eesti keele grammatika" põhjal kirjutada. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 09:31 (UTC)
Keskmurre on eesti kõige levinum murre. Seda ei jaksaks keegi lugeda. Kohmakas on sellepärast, et ma pean peaaegu igasse märkusse seda lohet sisse toksima. Pealegi teavad Viru maamurde tähendust pea kõik eesti murdeuurijad.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 09:24 (UTC)
Kui ma õigesti aru saan, millest siin rääkida tahetakse, ehk keskmurde kirderühmast, siis seda räägitakse vaid väiksel osal Virumaast. Tuleb loetleda murrakud, mis siia kuuluvad. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 09:36 (UTC)

text: Kui tähendust kõik teavad, siis peaks sellest ka mõnes kirjalikus allikas juttu olema.

text: Kui asjal, millest siin räägitakse, mingi kindel nimi on, siis võib  küll eraldi rääkida. Praegu oli jutt mitte nimest, vaid kirjeldusest. Andres 23. juuli 2009, kell 10:50 (UTC)

message: Tutvuse poolest (aga kahjuks mälu järgi):
Keskmurre jagatakse Viru, Järva, Harju (eraldi alarühmadega nagu Risti-Harju-Madise, Lõuna-Juuru jt), Põhja-Viljandimaa ja Põhja-Tartumaa alamrühmaks.
Loe Univere ja Musta raamatust!
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 10:13 (UTC)
----
Viitelisamise ja vaidlustuse märkusi ei tohi lihtsalt ära võtta. Andres 23. juuli 2009, kell 10:47 (UTC)
thread_title:  Keskmurde rühmad.
Arutelu:Ulrich (Pilkuse)

message: Siinkandis tegutsesid kahed Ulrichid.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. juuli 2009, kell 17:42 (UTC)

message: Puudub lehekülg Ulrich. Andres 23. juuli 2009, kell 17:44 (UTC)
replies: text: Mis seal peaks olema? Andres 23. mai 2010, kell 10:42 (EEST)
replies: text: :Täpsustus ehk.--WooteleF 23. mai 2010, kell 10:42 (EEST)
replies: text: :: Kui keegi täpsustuse teeb, las siis teeb. Seniks jääb see artikkel. Andres 23. mai 2010, kell 11:16 (EEST)

message: [[Vassili Ulrich]] ([[1899]] [[Riia]] – [[1951]] [[Moskva]]), Nõukogude Liidu riigitegelane, NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakollegiumi esimees ([[1926]]–[[1948]]) ning üks nõukogude poliitiliste repressioonide peamisi läbiviijaid. [[Kasutaja:Al.Neuland|Al.Neuland]] 23. mai 2010, kell 01:21 (EEST)

message: Kas Ulrichen on sama aadlisuguvõsa?--Estopedist1 (arutelu) 1. märts 2017, kell 11:15 (EET)
thread_title: Ulrichen
Arutelu:Eestimaa rüütelkonna maanõunik

message: Wilhelm Baron v. Wrangell und Georg v. Krusenstjern. Die Estländische Ritterschaft, ihre Ritterschaftshauptmänner und Landräte, Limburg 1967. 
--Improvisaator 24. juuli 2009, kell 09:23 (UTC)
----
Peaks selle äkki mõne kasutaja alamleheks tegema. Ühe liikmega loend (maanõunikke oli kokku sadu) on naeruväärne.--WooteleF 24. juuli 2009, kell 09:29 (UTC)
replies: text: Teen ettepaneku artikli teisaldamiseks artiklile [Eestimaa maanõunik].--Jaanusele 19. oktoober 2009, kell 17:09 (UTC)
replies: text: : Miks mitte Eestimaa rüütelkonna maanõunik? Andres 19. oktoober 2009, kell 17:48 (UTC)
replies: text: ::Pealkirjana lihtsalt [Eestimaa maanõunik] lühem ja teisi maanõunike Eestimaal vist polnudki, kasutatud ka näiteks TLÜAR rahvusbibliograafia isikute andmebaasis   Eestimaa maanõunik analoogselt sellega Liivimaa maanõunik, ning määrati nad ju eluaegseks liikmeks Eestimaa Maanõunike Kolleegiumi, mis omakorda moodustas Eestimaa kuberneri eesistumisel kubermangu kõrgeima kohtuorgani Eestimaa Ülemmaakohtu. --Jaanusele 1. november 2009, kell 22:00 (UTC)
thread_title:  Kirjandus 

message: * 1842-1843 Magnus Adolph Theodor Bremen (1784-1843)
--WooteleF 19. oktoober 2009, kell 20:48 (UTC)
----
Küsimus arutelu vahele, kas Liivimaa rüütelkond kasutas analoogseid nimetusi, või oli neil maanõuniku kohta samuti erinev nimetus nagu R. peamees vs. R. maamarssal jne?--Nosser 20. oktoober 2009, kell 06:05 (UTC)
replies: text: Seal olid ka maanõunikud.--WooteleF 20. oktoober 2009, kell 07:35 (UTC)
thread_title:  Eestimaa rüütelkonna maanõunikud