lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kanal 2

message: Osad saated on seal nimistus vanad ja nad tuleks ntx varasematesse seada, aga ma ei tea, kas neid veel näidatakse ning millised need vanemad on. -Mardus 2. november 2006, kell 01:51 (UTC)
replies: text: Võib ju panna kõik lihtsalt tähestiku järjekorda ning sedamööda, kuidas teada saab, märkida sulgudesse, mis ajast mis ajani neid on näidatud. Andres 2. november 2006, kell 11:55 (UTC)
replies: text: : saadete sulgudesse tuleks kindlasti märkida näitamise aeg. Praegu lisasin ajakohastada-malli, sest on tehtud peatükid Saated ja sarjad, mille alapeatükk Varem näidatud. Sellisel kujul (kuupäevadeta panduna peatükkides) info muutmine pole otstarbekas--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 12:19 (EEST)
Ja kõigest hoolimata sisseostetud sarjad ei peaks olema artiklis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. oktoober 2015, kell 23:44 (EEST)
Siin on mõned saated, millel pole jutumärke, suurt algustähte ega linki. Kas need on õiged ja õiges kohas? Andres (arutelu) 9. märts 2016, kell 19:51 (EET)  
Siia lisati jälle midagi imelikku. --Epp 13. märts 2016, kell 20:03 (EET)

text: Vist on parem tagasi keerata. Andres (arutelu) 13. märts 2016, kell 20:21 (EET)
----
Ajalugu tuleks alles jätta. Schibstedi nüüd üldse enam ei mainita. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 20:17 (EEST)
thread_title:  Saated ja sarjad
Arutelu:Eesti Nyingma ajalugu

message: Siit on ilma selgitusteta osa materjali kõrvaldatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. november 2006, kell 11:39 (UTC)

message: Eesti Njingma MTÜ ei tegutse enam Eestis, kuna on likvideeritud alates 19. sept.2011 vt. ametlikkku teadaannet http://www.ametlikudteadaanded.ee/index.php?act=1&srange=1-1000&steateliigid=1558042;170167;170165;170164;170168;1558224;301215;170181;170182;782133;170227;1558023;458584;1558253;458583;170198;170200;170209;170234;170242;170211;301449;170231;170236;170226;1558233;1558232;&sotsisona=80251785 või otsi http://www.ametlikudteadaanded.ee registrist.
{{allkirjata|88.196.143.243|14.10.2012}}

message: vast peaks mõnede artiklite ülesehitust niiviisi sättima, et artiklis mainitud 'teatud' organisatsioone käsitleva tekstilõigu alguses tuua välja selle isiku roll, kelle nime, seoses konkreetsete organisatsioonidega, järjepidevalt korratakse. Kui mainitud organisatsiooni käsitlemise alguses oleks mainitud, et see isik oli/on selle ja tolle organisatsiooni absoluutne a ja o, kelle vahetu osavõtta, juhtimiseta, nägemuseta, vastutuseta jne jne kunagi mitte midagi selles või tolles organisatsioonis ei toimunud... siis saaks keskenduda artikli põhisisule jättes välja ainult ühe nime mittevajalikud kordused.
{{allkirjata|88.196.143.243|21.10.2012}}

message: Tere
Eesti Njingma ja Eesti Nyingma peaksid tegelikult olema eraldi artiklid. MIks? Kuna need on 2 täiesti erinevat organisatsiooni, 
ajalooliselt on neil üle 20 aasta vahet, erinaevad on õpetajad, tegevusalad, tulemused. 
Lisaks -Eesti Nyingma Kogudusel pole oma õpetajaga kontakte üle 13 aasta, nii et tema õpetajaks märkimine on omaette küsimus. 
siin paar välislinki Eesti Njingma asjus, kes tegutseb edasi Austraalias, kahjuks ei oska ma neid ise sisestada :
http://www.everhungry.com/buddhism-in-the-soviet-union/
http://www.taiwannews.com.tw/etn/news_content.php?id=1960674
http://www.chinamedia.com/news/2012/07/02/estonian-monk-visits-taiwan-to-build-online-buddhist-encyclopedia/
Interview: http://www.perthnow.com.au/buddhism-could-enlighten-australia-and-asian-cultures/story-fn8ou527-1226252787624
http://mingkok.buddhistdoor.com/en/news/d/24337
http://communication-culture.school.royalroads.ca/schoolblog/buddhism-australia-conference
http://www.showmeperth.com.au/event/buddhism-australia-estonian-nyingma
Eesti Njingmast koos Väärtnõu tsitaatitega:
http://chinesebuddhistencyclopedia.com/en/index.php?title=Estonian_Nyingma
Mari. {{allkirjata|106.69.97.237|14.11.2013}}

message: Kui see räägib Nyingma koolkonnast Eestis, siis võiks ka pealkiri olla Nyingma koolkond Eestis, kus räägitakse ka ajaloost. Teised pealkirjad on kõrvaltvaatajale väheütlevad, nt Eesti Nyingma, Eesti Njingma, Nyingma Eestis). --Bioneer1 (arutelu) 31. juuli 2014, kell 11:27 (EEST)
thread_title: Pealkiri
Arutelu:Samje klooster

message: Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 3. november 2006, kell 13:00 (UTC)
replies: text: nüüdseks viitab... aga sellegi artikliga on see jama, et teksti tuleb ikka väga kõvasti toimetada, et sellest lugemiskõlbulik tekst saaks - Ahsoous 3. november 2006, kell 14:28 (UTC)

message: Hea kompa piltide puhul.Siia vöiks veel lisada netist  pilte koos Samje sisevaadetega ,

message: Esimene pinnajaotus tundus nagu öigem olevat,
kus pildid asusid horisontaalselt yhel tasandil, sest selline 
pinnajaotus  vöimaldab   teksti kergemini lugeda.

message: Kas ei oleks vöimalik  artiklis  (padma) mis viide Padmasambhavale , kokku keevitada tema kohta käiva artikliga ?

message: Välja tõstetud: ''Samje peatempel Utse on saal kus loetakse munkade või nunnade poolt koos ühiselt tekste ja palveid.'' ... ei osanud seda kuidagi muu tekstiga siduda.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 10. detsember 2006, kell 11:40 (UTC)

message: '''Ats!'''
Mina kirjutasin  '''Samje kaitsejumalus'''  ja sina parandasid selle ymber '''Samje kaitsevaim'''. Pöhjenda  miks sulle ei sobi minu variant? --[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 21. detsember 2006, kell 20:18 (UTC)
Sest [[jumalus]] ongi sama mis kaitsevaim. Kaitsevaim on eestlasele paremini arusaadav kui polüteismile viitav sõna "jumalus". Pealegi sarnanevad need [[bön]]ist tulnud ebabuddhistlikud arusaamad siberi ja eesti loodusvaimudele = haldjatele. Ka viimast sõna võiks selles kontekstis tarvitada. --[[Kasutaja:Ats|Ats]] 21. detsember 2006, kell 20:32 (UTC)

message: Ats.Lepime kokku et kui palun sinu abi ,  siis kyll ,  aga seni las need asjad jäävad nii nagu nad algselt said tehtud.See oleks vast ausam ja  loogilisem lähenemine..--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 21. detsember 2006, kell 20:47 (UTC)

message: Mäll kirjutab "Nulli ja lõpmatuse kohal" peatükis Tiibeti kultuurimudel (lk 157)...."Tiibeti hilisem budistlik historiograafia väidab, et dispuudi võitis hiilgavalt Kamalašila. Ometi ei kinnita seda tollest ajast säilinud ametlikud dokumendid. Kuningast vahekohtuniku ediktis räägitakse üksnes vajadusest järgida keskteed, mida kuulutas Gautama Buddha, ja sellega jäid nõusse mõlemad pooled. Varsti pärast dispuuti pagendati Hiina mungad Tiibetist, mis viitab pigem siiski mitte religioossetele vaid poliitilistele lahkarvamustele Tiibeti ja Hiina vahel"
Ma arvaks, et Vikipeedias peaksime lähtuma Mälli (minu hinnangul) neutraalsemast vaatepunktist.--Boy 21. detsember 2006, kell 20:49 (UTC)
replies: text: Arvan, et materjali võiks esitada põhimõtteliselt sama skeemi järgi nagu Mällil. Võib esitada budistide seisukoha ning viitega Mällile tema arvamuse. Kindlasti ei ole Mäll ainuke, kes selles asjas on sõna võtnud, nii et kui leiab rohkem viiteid, võib ka need lisada. Andres 22. detsember 2006, kell 08:20 (UTC)
thread_title: Samje dispuut
Arutelu:Ningma

message: Siin on praegu kahe artikli sisu lihtsalt kokku pandud. Selle integreerimine ühtseks artikliks nõuab vaeva. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. november 2006, kell 16:15 (UTC)

message: Arvan see on hea lahendus.
Vaidlustasin. ''Ningmapa koolkonna ehk Puna-Mytsikeste koolkonna ajalugu on Tiibeti budismi ajalugu.'' Kui see tõsi oleks, poleks eraldi artiklit [[Tiibeti budismi ajalugu]] vaja. Artiklis Tiibeti budismi ajalugu räägitakse ka teistest koolkondadest.  --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 7. november 2006, kell 07:50 (UTC)
'''Gelug'''(-pa) on ju esimene tiibeti buddhismi koolkond?? [[Kasutaja:Ats|Ats]] 9. november 2006, kell 19:46 (UTC)

message: Nyingmaa rajati 7. aga gelug 14 . sajandil.Mis sa arvad kumb neist vanem on ?--VanemTao 9. november 2006, kell 19:49 (UTC)
Artikli pealkiri on Nyingma aga tekst hakkab hoopis Nyingmapast. -- 195.80.96.222 13. november 2006, kell 07:35 (UTC)
replies: text: "Nyingmapa" on Nyingma koolkonna teine nimi. Muide, soovitaksin kirjutada eestikeelsete teatmeteoste eeskujul "ningmapa koolkond". Andres 13. november 2006, kell 07:37 (UTC)
Kordan siinkohal oma soovitust: panna artikli pealkirjaks "Ningmapa koolkond". Andres 15. november 2006, kell 08:10 (UTC)

message: Pane siis selle artikli nimeks "Ningmapa koolkond"  kui nii soovid.--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 17. november 2006, kell 14:52 (UTC)

message: Mille pöhjal seda väidad?,,,,,,,Võrreldes kolme teise koolkonnaga on Nyingma seisnud eemal poliitilistest protsessidest ning suhteliselt vähem tähtsustanud munklust.
Millele asetab röhu sel juhul nyingma kui ta ei hooli munkadest ja munklusest.Sanghale toetuvad köik alates Buddha Shaklamunist.
replies: text: Kes seda väidab? Andres 26. november 2006, kell 07:12 (UTC)
Ningma tähistab koolkonda ja ningmapa koolkonna järgijat (-pa on tegijanime liide). See, kes tiibeti budismi kohta artikleid kirjutab, peaks selliseid asju teadma. Selliseid termineid kasutatakse ka Ida mõtteloo leksikonis, kui rääkida eesti teatmeteostest.

text: Jah. Tollal polnud see teos ilmunud, olemasolevates leidus "ningmapa koolkond" (vist "Väikeses entsüklopeedias"). Andres 17. detsember 2011, kell 23:32 (EET)
Arutelu:Mahasiddha

message: Siin on probleem!
Mahasiddha on yks aga neid on 84 selles loos, vast annab kuidagi teisti seda sättida,Mul endal ideed ei ole ,kuid arvan et sa seda struktuuri  effektiivsemalt konstruida minuga vörreldes. 
vanTao
replies: text: Vajuta allkirjastamiseks neli korda märki ~ . Nii pannakse kommentaari lõppu automaatselt nimi ja kommentaari lisamise aeg.

text: Kas praegu on asi õige? - Urmas 3. november 2006, kell 20:22 (UTC)

message: Kysimus ei ole yldse selles et oleksid midagi valesti teinud esimene kord.Ei
Lihtsalt ma nagu oleksin vajanud sinu abi just selles  ,kuidas seda kategooriat jaotada.
KUna ise olen budalane ja   vaatan sellele nii et ,,,,,84 mahasiddhat on tähtsamad kui yks Mahasiddha..
Siis vöib olla oleks parem  kui teha selline leht kuhu riputatakse  yles  kogu inff mis  on seotud  nendega.
Lisaks veel igayhe kohta eraldi juba vastavalt lingiga ,löinnood juba sisse..
Siis peab vist Budismi kategooria alla panema nad sisse  , kuid parem  ja öigem oleks 
just koos  pealkirjaga  84 Mahasiddhat,  sest nii on tavaks budismis.
Euroopas läänes peab seletama   inimesele   ,kes see mahasiddha on ,kuid    Tiibeti kultuuris teavad nad neid  juba lapsepölvest nagu meil Eestis jöuluvana.
Selles on see teemale lähenemise erinevus.
Mida sina arvad sellest?
VanTao
replies: text: Kindlasti on vajalik artikkel "Mahasiddha", kus seletataks ära, kellega on tegemist.

text: Lisaks võib loomulikult olla teisi teemaga seotud artikleid, nt artikkel "84 mahasiddhat", kui need kanoniseeritud moodustavad eraldi tutvustamist, selgitamist vajava ja olulise terviku. - Urmas 3. november 2006, kell 20:50 (UTC)

text: Kui seda lugeda mitte lugeda eestikeelseks sõnaks, siis tuleks kirjutada mahāsiddha. Andres 4. november 2006, kell 01:45 (UTC)
replies: text: : hääkene küll, aga mis asi see ikkagi on? - Ahsoous 11. november 2006, kell 01:07 (UTC)
Arutelu:Tiibeti astroloogia

message: Tõstsin välja teemaga seostamata essee:
==Kilpkonna kilp== 
Aeg on see mis meie yle valitseb
Igas sekundis sünnib 4,4 inimest, kusjuures rahvastiku kasv on viimastel aastakümnetel järjest kiirenenud. Täna elab Maal ligi neli korda rohkem inimesi kui aastal 1900. Viimase 45 aastaga on rahvaarv kahekordistunud. Esimene miljard saavutati 19. sajandi esimesel poolel, teine umbes 1930, edasine tempo on järjest kiirenenud. 
Osa  lääne teadlasi ennustab rahvaarvu kasvu isegi kümne miljardini, . USA rahvastiku-statistika büroo mulluse prognoosi järgi elab 2050. aastal maakeral 9,2 miljardit inimest.
Me elame ,,,,, IGI-LIIKURIS  ,,mis jahvatab köike selles  KOSMOST  jahvatavas  ,segi peksvas masinas ,millel puuduvad  fyysilised möötmed ja määratlused ,Siin ei ole mitte kunagi,,,,,,,,,, mitte  midagi paigal ega seisa. köik liigub muutub
alates meis tekkivast möttest ,mis hetke pärast kaob  kuni galaktikate  hävinemiseni välja.Köik muutub  maailmas  ,jöud  mis selle muutuse ehk protsessi yle valtseb on ,,,,AEG,,,, ise,
Andres 4. november 2006, kell 00:42 (UTC)
-------------------------------------------------------------------
Kui sa suudad  siis ole hea rebi see Mindroling siit tekstist välja ja tee temast eraldi leht.
Peaks  tegema Tiibeti kloostrite nimekirja ja eraldi koolkondade viisi välja tooma.
Eraldada tuleb Ningmaa 6 pöhikloostrit ,neist eraldi välja tuua    Mind-roling .
vanTao
Arutelu:Kālatšakra

message: Kas nii näeb välja eestikeeles kirjapilt,,Kaalatšakra ?
replies: text: Ajaratta ning filosoofia ja mõtluspraktika tähenduses väikse tähega:   "kaalatšakra". Jumaluse tähenduses: Kālatšakra. Kirjutatakse ka  "kalatšakra", aga see on vale, sest sanskriti keeles on esimeses silbis pikk a. Võib kirjutada ka sanskritipäraselt kālacakra, aga siis peab sõna olema kursiivis. Andres 4. november 2006, kell 01:25 (UTC)

message: kuidas kirjutada eestikeeles öieti Carya Tantra‎?
replies: text: Soovitan kirjutada caryā-tantra või caryātantra. Andres 4. november 2006, kell 01:42 (UTC)

message: Mis tuleb Kaalatšakra alla?
Kas tantra , jumalus  vöi yldkirjeldus?
Kuhu paneb  Shambala ehk Agartha ?
Seoses Shambalaga tasuks kirjeldada ka paljude riikide tegelike otsinguid ja ekspeditsioone mis korraldati ajaloos ,alates nöukogude    tshekistidest , natsidest kuni USA södalasteni välja.Kuig seda teemat pyytakse laua alla suruda nende riikide poolt  kes neid uurimisreise  korraldasid on see siiani  millegi pärast paljude   jaoks kes osalesid Shambala otsingutes  siiani valuline teema.--VanemTao 8. november 2006, kell 14:25 (UTC)
replies: text: : Soovitan siia panna üldkirjelduse, jumaluse Kālatšakra alla ning tantra kaalatšakratantra alla.
replies: text: : Šambhala ehk Šambala kohta teha eraldi artikkel. Siin rääkida sellest niipalju kui hädavajalik. Andres 8. november 2006, kell 15:17 (UTC)

message: Mulle ei meeldi see kirjaviis Kaalatšakra Parem oleks panna Kalatšakra  see tundub loomulik. Igatahes kölab paremini.--VanemTao 6. detsember 2006, kell 08:50 (UTC)
replies: text: See on sanskriti keeles कालचक. Esimeses silbis on pikk a. Lühikese a-ga hääldus on vale. Andres 6. detsember 2006, kell 18:42 (UTC)

text: Panin nüüd pealkirjaks "Kālatšakra" nagu nimede puhul. Andres 6. detsember 2006, kell 18:58 (UTC)
Thnxx!--VanemTao 6. detsember 2006, kell 21:18 (UTC)
Arutelu:Mahajaana suutrad

message: Artiklis peab olema ka mingi sisu, mitte ainult välislink. Andres 4. november 2006, kell 19:39 (UTC)
Miks sa tahad seda alateemat kustutada ?--VanemTao 4. november 2006, kell 19:41 (UTC)
replies: text: Kui siin ei ole midagi muud kui ainult välislink, siis see pole artikkel. Andres 4. november 2006, kell 20:59 (UTC)

message: Kavatsen siia koguma hakata , seepärast tegin lehekylje.
Mul on harjumus pikalt ja kaua teha ,siis muuta ja nii edasi.
Ja kahjuks muidugi otse netis , mitte enda masinas ,nii et see tingib ka sellise stiili.
--VanemTao 4. november 2006, kell 21:15 (UTC)
replies: text: See on OK, aga kirjuta siia kas või üks lause. Andres 4. november 2006, kell 21:21 (UTC)
replies: text: : Jah, aga suutratest pole siin sõnagi. Sisu ei vasta pealkirjale. Andres 4. november 2006, kell 21:48 (UTC)

message: Alustasin klassikaliselt Hinajaanast ja mötlesin et lähen nii Mahajaana suutrateni välja kuid kui leiad  et olen nörk teema suhtes  ja saad paremini hakkama vöin selle ymber teha artikliks  Hinajaana suutrad .
Sulle  jätan kergelt  selle olulisema teema nimelt Mahajana suutrad  kui arvad et ma  nii mööda panen .
   
Palun Andres!
--VanemTao 4. november 2006, kell 22:51 (UTC)
replies: text: Ma räägin ainult sellest, et iga pealkirja all tuleb kirjutada sellest, mida see pealkiri eeldab. Ma pole öelnud, et oled nõrk teema suhtes. Ära alusta iidamast-aadamast, vaid kirjuta teemast. Mina ei hakka praegu midagi kirjutama, mul lihtsalt pole praegu aega. Andres 4. november 2006, kell 23:09 (UTC)

message: Kas see ei peaks üldmõiste olema ja seega ilma jutumärkideta? 2001:7D0:87FF:6480:80F5:E9C6:A7A:AF23 31. detsember 2016, kell 15:57 (EET)
replies: text: Küsin uuesti. 2001:7D0:87FF:6480:24D2:786A:66F7:8D44 1. jaanuar 2017, kell 16:58 (EET)
Kontrollisin erialasest kirjandusest järele ning leidsin, et on jah ilma jutumärkideta. Parandan kohe artiklis ära.--Eerik Sven Puudist (arutelu) 2. jaanuar 2017, kell 23:32 (EET)
thread_title:  Ületava mõistmise suutrad
Arutelu:Black Sabbath

message: Eluloolised andmed oleks parem panna isikuartiklitesse. Andres 5. november 2006, kell 10:33 (UTC)

message: ----
Black Sabbathi kõrval või ees peetakse heavy metali stiili loojaks ka Led Zeppelini, kelle II LP vinüüli lugu Whole Lotta Love, peetakse lausa heavy metali hümniks. Võtaks siit artiklist välja, aga ei tea, kuhu panna. Adeliine 21. veebruar 2011, kell 12:33 (EET)
replies: text: Kuulub artiklisse Heavy metal. Andres 21. veebruar 2011, kell 12:52 (EET)
replies: text: :Ma arvan, et sellist lauset pole vaja ühessegi artiklisse.--WooteleF 21. veebruar 2011, kell 12:57 (EET)
replies: text: :: Mingi iva selles lauses on, kas pole? See iva tuleb siis välja noppida. Andres 21. veebruar 2011, kell 13:01 (EET)
replies: text: :::Artiklis Heavy metal on see iva juba olemas.--WooteleF 21. veebruar 2011, kell 14:01 (EET)
thread_title:  pildid
Arutelu:Şaddām Ḩusayn

message: Kas tuleks lisada et Hussein mõisteti poomissurma?
replies: text: Ikka. - Urmas 5. november 2006, kell 13:02 (UTC)

text: See artikkel on ju pooleli. Siia tuleb veel palju muudki kirja panna. Andres 5. november 2006, kell 13:02 (UTC)
Lõik (pool)vendade kohta ei kuulu kindlasti lapsepõlve. Muidu jääb mulje, et Saddami lapsepõlves olidki ta vanemad vennad salapolitseis ja YROs. --Oop 6. november 2006, kell 20:27 (UTC)

text: Artikel on pooleli. Ei oska seda lõiku praegu kuskile ümber tõsta. Andres 6. november 2006, kell 20:37 (UTC)
Kas "Revolutsiooniline Käsutamisnõukogu" on tõesti ametlik tõlge? Sellist sõnamoodustusmalli ei kasutata ju. Meieaegses eesti keeles oleks see midagi "Käsundusnõukogu" või isegi "Täitevnõukogu/täitevkomitee" sarnast. Võiks otsida nõukogudeaegseid allikaid, neis võib leiduda tavapärasemaid vasteid. --Oop 6. november 2006, kell 20:31 (UTC)

text: Ma ei usu, et ametlikku tõlget üldse olemas on. Ei oska ka nõukogudeaegsetest allikatest otsida. Panin "Käsundusnõukogu". Andres 6. november 2006, kell 20:37 (UTC)
replies: text: :Raamatus "Saddami Usaldusmees", mis on kirjutatud diktaatori endise ihuarsti poolt on nõukogu nimeks Revolutsioonilise väejuhatuse nõukogu. Viisin teksti sisse paranduse.--87.119.169.52 6. november 2006, kell 21:19 (UTC)
replies: text: :: ENE 1. väljaandes on Revolutsioonilise Ülemjuhatuse Rahvuslik Nõukogu. Arvan, et see on täpsem. Andres 8. november 2006, kell 00:53 (UTC)
Saddami-aegse Iraagi valitsusasutustest on kindlasti juttu vanades "Välispanoraamides" ja teatmikes nagu nt "Maailma maad". Kahjuks pole mul neid praegu käepärast. ENEdes on muidugi ka. --Oop 7. november 2006, kell 22:49 (UTC)

text: Soovitan soojalt sellist raamatut nagu "Saddami Usaldusmees". Tõlgitud eesti keelde ja ilmunud siin 2004. Kirjastaja Kirjastus "Pegasus". Raamatu on kirjutanud Ala Bashir aastal 2004. Ala Bashir oli Husseini ihuarst kuuludes tema lähikonda juba Lahesõja ajal ning teenides diktaatorit kuni Bagdadi langemiseni Ameerika vägede kätte aprillis 2004.--Animagi 8. november 2006, kell 00:23 (UTC)

message: Lisasin väikese lõigu algusesse. Ilmselt tuleks selle kohta ka sisusse eraldi lõik teha. Palestiina ja palestiinlaste toetamine on piirkonna kontekstis üsnagi oluline. Hussein toetas otseselt rahaga palestiinlasi, kes kannatasid okupatsiooni all, lõi Iraaki piirkondi põgenikele (olen lugenud, et paljud neist on peale Husseini kukutamist taas välja aetud) ning toetas poliitiliselt. Viimase näiteks on kasvõi aprillis 2002 Jenini põgenikelaagri ründamise vastuseks alustatud ühekuuline naftaembargo. --Magabund 14. jaanuar 2007, kell 15:35 (UTC)
Milla ta siis ikkagi astus Ba'ath 'i kas 1955 või 1957? -- Ahsoous 23. juuli 2008, kell 15:50 (UTC)
replies: text: Saksa viki järgi 1956, inglise viki järgi 1958. Andres 23. juuli 2008, kell 20:16 (UTC)
----
Tema hukkamise kellaaeg on ebaselge. Erinevatel andmetel 6.00 kuni 6.10. "Pisut enne 6" on kahtlane. Andres 2. veebruar 2011, kell 15:39 (EET)
thread_title:  Palestiina
Arutelu:Elisabeth Aspe

message: Kas sünnikuupäev on uue või vana kalendri järgi? Andres 5. november 2006, kell 14:41 (UTC)

message: Lisasin "Sirbis" avaldatud Aspe lühikese eluloo, kus samad faktid on välja toodud, kuid võimalikult erineva sõnastusega, et seda ei peaks hiljem eemaldama. -Mardus (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 11:03 (EET)
thread_title:  Elulugu
Arutelu:Andres Nuiamäe

message: Peaks ehk tegema eraldi artikli [[ESTPLA-8]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2006, kell 15:56 (UTC)

message: Kas selle lõhkekeha oli Andres Nuiamäe ise valmistanud?Valju 5. november 2006, kell 15:57 (UTC)
replies: text: See oleks omavalmistatud lõhkekeha. --Metsavend 7. november 2006, kell 20:36 (UTC)
replies: text: : Arvan, et "ise valmistatud" ei ole nii või teisiti hea sõnastus, sest kes selle iganes ka ei valmistanud, tegi ta seda ise. Andres 7. november 2006, kell 20:38 (UTC)

message: Sünnikohaks oli enne märgitud Lehtse, nüüd Purila. Kummalegi kinnitust ei leidnud, mistõttu võtan sünnikoha ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2009, kell 17:54 (UTC)
[http://www.kergejoustik.ee/content/index.php?option=com_content&task=view&id=134&Itemid=76 Siin] on Lehtse vald. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2009, kell 17:56 (UTC)
Sünnikohaks oli Lehtse, Järvamaa, aga Lehtse ei asu Järvamaal ja 1982. aastal Järvamaad polnud. Ka viidet polnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2010, kell 18:32 (UTC)

message: Nuiamäe ei ole just eriti levinud perekonna nimi. Kas A.Nuiamäel ei ole mingeid seoseid ortopeedi [[Peeter Nuiamäe]]ga?--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 8. jaanuar 2010, kell 18:35 (UTC)
Arutelu:Tääksi

message: Kui jutt on Tääksi järve jooksust, siis tuleks linkida Tääksi järve jooks, mitte Tääksi järv. Andres 5. november 2006, kell 20:46 (UTC)
Arutelu:Skanner

message: See on kitsamas mõttes skanneri definitsioon. Laiemas mõttes on skanner iga seade, mis uurib tasapinnaliste või ruumiliste objektide pinda. Skanner on igas faksis ning koopiamasinas. Triipkoodilugeja on minu arvates samuti skanner. Valju 6. november 2006, kell 15:06 (UTC)

message: Skanner või skänner?
Haaldame ju ikka viimast...
http://www.vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=1768
Kaitz 15. november 2006, kell 12:26 (UTC)
replies: text: ÕSi järgi on õige "skanner". Keelenõu ütleb: "Sõna skanner kirjutatakse a-ga, kuju "skänner" on argikeelne."

text: Me võime siin ära tuua: "kõnekeeles ka skänner" või "ka skänner" ning teha ümbersuunamise "skännerilt". Vallastel on ainult isiklik ettepanek, mitte keelemeeste poolt tunnustatud termin. Võib ju ka mainida, et Vallastel on "skänner".  Andres 15. november 2006, kell 12:36 (UTC)
Varasem redaktsioon, millest on üle sõidetud: 
Skanner (ka: skänner) on arvuti lisaseade, mis analüüsib kas mingit kujutist nagu näiteks fotot, noodikirja, trükitud teksti või füüsilist eset ja muudab saadud info digitaalseks kujutiseks. 
Andres 1. jaanuar 2011, kell 16:10 (EET)

text: See definitsioon tundub palju selgem olevat. Alts 1. jaanuar 2011, kell 16:17 (EET)
replies: text: : Võtame siis selle aluseks. Andres 1. jaanuar 2011, kell 18:15 (EET)
----
Pooljuhtelektroonikat seletava jaotise Skaneerimise üksikasjad võib välja jätta, nende kohta on eraldi artiklid Pooljuht, Laengsidestusseadis jt. – LAviki (arutelu) 24. november 2016, kell 11:17 (EET)

text: Kas on kindel, et kogu siit kustutatud info on mujal olemas? Peale selle, siin peavad kindlasti olema lingid neile artiklitele, kus sellest räägitakse. Andres (arutelu) 24. november 2016, kell 12:51 (EET)
thread_title:  Milline on siis õige