Arutelu:Merikarp

message: Selles artiklis räägitakse merikarbist kui sümbolist, aga kuskil peaks ka ütlema, mis asi see merekarp iseenesest on. Siia viitab ka artikkel [[Acapulco]], kus räägitakse merikarpidest esemete valmistamisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. november 2006, kell 21:57 (UTC)

message: Möistan sind,
Kuid siis peab keegi mikroskoopi ja sibula raku struktuuri   öppinud  kodanik kirjutama kus nood karbid elavad ja millised nad mikroskoobi all välja näevad , kuhu nad kuuluvad jne.
Ei tunne end karpide ja molluskite hulgas kodus ,Siia on vaja tigedat tudengit kes rahvale seda teadusliku aspekti seletab.--VanemTao 20. november 2006, kell 22:02 (UTC)
replies: text: Ma pole kindel, kas "merikarp" on üldse bioloogia mõiste. Tõenäoliselt võib see sõna tähendada üsna erinevate limuste kodasid. Andres 20. november 2006, kell 22:20 (UTC)

message: Kui sa ei peasilmas mikroskoobiga lähenemist , milles siis on kysimus?
Vöib olla ma ei möista sind sel juhul?--VanemTao 20. november 2006, kell 22:24 (UTC)
replies: text: Noh, mikroskoobi abil saab muidugi ka vajalikku infot, aga see pole iseenesest määrav. Jutt on merikarbi mõistest ja merikarpide omadustest. Andres 20. november 2006, kell 22:35 (UTC)

message: Kas pead silmas tema massi , värvi ja  keemilist koostist?
Ma ei saa ikka pihta .Tema funktsiooni budismis ja  ajaloos  veidi selgitasin,
 
See et ta yks pasunatest on , see on selge nyydseks  ,kuid  mis siin puudub veel?
Seleta mulle sel juhul see  tera ehk iva lahti.--VanemTao 20. november 2006, kell 22:42 (UTC)
replies: text: Pean silmas mis tahes omadusi, miks ka mitte värvi, massi või keemilist koostist.

text: Enne kui merikarpi hakatakse pasunana kasutama või ta omandab mingi muu funktsiooni, on ta ju lihtsalt mingi looduslik objekt. Sellest looduslikust objektist tulekski kõigepealt rääkida. Andres 20. november 2006, kell 22:49 (UTC)
Pead  sel juhul silmas tema kirjeldust vist?
Arvesta   et räägin eestikeelt otse näost näkku aastas kusagil 9 korda  paari päeva jooksul maksimum ja korruta see  nyyd 14-ga , mis  oleks aastate arv.Kui sinust kohe  aru ei saada   (mina) seleta   pikalt ja kannatlikult     pool-umbkeelsele ,nii et too möistab  mida tahetakse.--VanemTao 20. november 2006, kell 22:57 (UTC)

text: Pean silmas nii kirjeldust kui ka definitsiooni. Andres 20. november 2006, kell 23:20 (UTC)

message: Milles on vahe  ehk erinevus: -lubiaine- vöi  -lubi-aines- ?
replies: text: Minu meelest tähenduse erinevust ei ole. Võib-olla ainult lubiainese kohta võib öelda ka "lubiained". Sel juhul tähendab "lubiaine" üksikut ainet, millest lubiaines koosneb. Andres 21. november 2006, kell 02:58 (UTC)
Thnxx !

message: Kuidas saaks teksti nii kujundada et ta yhtlaselt täidaks ruumi piltide vahel?
Et ei tekiks neid suuri auke vahele , mis nii lugemise kui esteetika  seisukohalt on täiesti mööda?--VanemTao 21. november 2006, kell 03:07 (UTC)
replies: text: Ei oska nõu anda, sest eri lugejatel võivad olla erinevad seaded, mistõttu nad mäevad erinevat kujundust. Andres 21. november 2006, kell 03:18 (UTC)
replies: text: : Kasuta vaheldumisi right ja left paigutust ja vaata eelvaates, kuidas pildid paigutuvad. Mängi akna suurusega, vea kitsamaks ja laiemaks, siis näed, kuidas erinevatel ekraanilaiustel asi võib välja paista. Tekst jookseb ilusti piltide vahel ja kogu asi hakkab palju paremini välja nägema. --Lulu 21. november 2006, kell 15:19 (UTC)
Kristlikus traditsioonis (ka heraldikas?) peaks merikarp olema palveränduri märk.
Kui tead ja tunned merikarbi symboolikat kristluses    pane kirja siia.Mida enam infot teema kohta seda mönusam lugeda.Samuti kasutasid inkad, maiad ,olmeegid ja isegi tolteegid merikarpi  , maoorid  lisaks ja kogu Vaikse ookeani regioon armastas seda tuututada. Alustasin eesmärgiga kirjutada budismi kohta kuid siis  tundus et teema hakkab aina paisuma ja ega yksi eijöua köike sisse panna. Mis puutub kristluses merikarbi  kui symboli tarbimist siis tundub see kyllalt loomulik  olevat kuna  regioon  ja kultuur kus kristlus tekkis kasutas juba seda instrumenti,kuid milline tähendus tal on kristlaste juures ,millistes koolkondades kasutusel jne , sellest ei tea ma tuhkagi.
Nii et iga täiendav ja illustreeriv lugu teeb artiklit  ilusamaks.--VanemTao 21. november 2006, kell 15:43 (UTC)

message: Kas   ,,,,lasnjalgsed,,, on täpsem määratlus  merikarbi puhul kui mollusk vöi limusk?
Lasnjalgsed
http://www.ut.ee/BGGM/eluareng/scaphopoda.html
Lasnjalgsed (Scaphopoda) on väikesed merelimused. Nende piklik keha paikneb torujas kojas, mis sarnaneb tillukese elevandikihvaga ja on mõlemast otsast lahti (foto 1). Lõpuseid ja silmi neil pole, pea on taandarenenud. Elavad merepõhja kaevununa, toituvad pisiloomadest, mida haaravad niitjate kombitsatega. Vanimad lasnjalgsed on leitud Ordoviitsiumi kivimitest. 
--VanemTao 21. november 2006, kell 21:48 (UTC)
replies: text: : Näpukas... Teod (gastropoodid) muidugi. --Lulu 22. november 2006, kell 09:24 (UTC)

message: * Lääne-India merikarp (Strombus gigas) on tüüpiline suur merikarp. Maailma pikaealisemaid elusorganisme, kasvab väga aeglaselt, 8 millimeetrini jõudmiseks võib tal kuluda sada aastat.
* Roosa  merikarp (Tridacna gigas) on üks suuremaid merikarpide hulgast. On leitud eksemplare isegi 137 cm läbimõõdus ja kaaluga kuni 250 kg. Levikuala Kariibi mere piirkonnas.
* Sarviline kiiver (Cassis cornuta) on levinud India ookeani  ja Vaikse ookeani piirkonnas.
* Kuninga kiiver (Cassis tuberosa) levikuala on Kariibi mere bassein.
Eemaldasin kuna tegu on väga juhusliku loendiga.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 17:06 (UTC)
thread_title: Eemaldasin