lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Fagott

message: nt enwiki suunab märksõna fagotist pilli artiklisse. Tegin samuti. Märgin küll, et mõnes vikis on ka fagotistide loend, vt keelelinkide komplekti, :wikidata:Q1416475--Estopedist1 (arutelu) 30. september 2018, kell 15:04 (EEST)

message: Ma ei ole kunagi kuulnud, et sellist väljendit nagu "teeninduspiirkond" mõne pilli mängimise kirjeldamiseks kasutatakse. Kas tegemist on parandamist vääriva tõlke või luulelembelise autoriga? 2001:7D0:88EA:DF80:11C8:76AE:18F7:BE54 6. august 2023, kell 13:22 (EEST)
thread_title:  Teeninduspiirkond
Arutelu:Eliud Kipchoge

message: E.Kipchoge parandas sel aastal Berliinis maratoni maailmarekordit, 2:01:39. Rihoalla (arutelu) 1. oktoober 2018, kell 10:45 (EEST)
thread_title:  Maailmarekordi püstitas see mees vahepeal.
Vikipeedia arutelu:Eesti-Läti 100

message: keeleliselt õige on sidekriipsuga pealkiri "Eesti-Läti 100". Või mis sõna see kriips praegu asendab?--Estopedist1 (arutelu) 1. oktoober 2018, kell 17:58 (EEST)
Söandan vaielda. Nt Tartu−Moskva semiootikakoolkond ei käi mitte sidekriipsu, vaid poolpikaga. Pseudacorus (arutelu) 2. oktoober 2018, kell 21:33 (EEST)
replies: text: siin pole ilmselt midagi vaielda, sest sidekriips asendab sõna "ja". Vt käsiraamatut: https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?id=82&p=2&p1=11. Ja meil ongi ju sidekriipsuga Tartu-Moskva semiootikakoolkond--Estopedist1 (arutelu) 2. oktoober 2018, kell 23:10 (EEST)

message: Hey! For inspiration: some article lists with articles in most wikis, but not in etwiki about Latvia. Currently only source is Wikidata, but will add also enwiki, ruwiki and frwiki. Also :lv:Ievērojamākās Latvijas personības - something similar to 20. sajandi sada suurkuju, but without timespan (the voting was made in 2004) and the list is ordered, if you would like, i can easily show you what articles are you missing from this list and which articles are the shortest here. pinging . "Latvia-1000" - on the way. --Edgars2007 (arutelu) 1. november 2018, kell 08:20 (EET)
thread_title:  Latvia
Arutelu:Robert Mueller

message: Infokastist: "Sünniaeg	7. august 1944 (2011-aastane)" - tegemist on vist maailma kõige vanima inimesega!--80.235.107.168 9. oktoober 2018, kell 23:55 (EEST)
thread_title:  Robert Muelleri vanusest
Arutelu:Tumeveeb

message: Teise lõigu alguse "pimeveeb" - peaks ikka ühtse terminoloogia huvides vist "tumeveebi" juurde jääma.

message: Otse vastupidi, "tumeveeb" on algeline otsetõlge, millest oleks aeg loobuda.
V.H. ütleb AKITis teema kohta sedasi:
"naiivsed "tumeveebiks" nimetajad ei tea, et võrgus leitavust nimetatakse nähtavuseks, mitte näiteks heleduseks;
võrkudes on nähtavaid ja hämaraid osi, mitte näiteks blonde ja brünette"
Ingliskeelsel epiteedil "dark" ongi mitmeid tõlkeid. Mäletan, kui kord tööalaselt kalli ärikülalisega kohtuma minnes too mind telefonitsi ette hoiatas: "BTW, I am a dark man". Kohtumisel selgus, et ei olnudki Darth Vader, oli lihtsalt negroidse rassi esindaja USAst - igati meeldiv härrasmees.
thread_title:  pime vs tume 

message: "Tumeveebi saab kasutada ka selleks, et blokeerida rahvusvahelist tulemüüri"
* asesõna "see" on liigne. Pimeveebi saab kasutada rahvusvahelise tulemüüri blokeerimiseks.
* "rahvusvaheline tulemüür" - oh Issand, kas säärane asi tõesti eksisteeribki?
* juhul kui "rahvusvahelise tulemüüri" ülesandeks on millegi blokeerimine, siis tulemüüri blokeerimine omakorda järelikult on blokeerimise blokeerimine.
˜˜˜˜
2001:7D0:4C83:A902:650D:5F69:D8A6:2850 8. aprill 2022, kell 08:29 (EEST)
thread_title:  Keeletoimetajale müttamiseks
Malli arutelu:Raamatuviide

message: Ega ei saa teha nii, et raamatuviites ei oleks nime järel punkti? St "Miguel de Cervantes Saavedra. (1988)." peaks olema kujul "Miguel de Cervantes Saavedra (1988).", et see vastaks eesti keele reeglitele. Teine võimalus on kirjutada aastaarv sulgudeta "Miguel de Cervantes Saavedra. 1988." või sulgudeta ja komaga "Miguel de Cervantes Saavedra, 1988."
--R & R (arutelu) 16. oktoober 2018, kell 13:03 (EEST)
replies: text: Nüüd on muidugi nii, et kui pole aastaarvu, siis pole viites üldse punkti. Ilma mallideta on ikka lihtsam. Ivo (arutelu) 16. oktoober 2018, kell 14:51 (EEST)

message: Kas keski oskab-saab-tahab-viitsid mudida seda malli nõnda, et malli sees kasutatud isbn-i nr kuvatakse ja saaks kasutada samamoodi kui wiki teksti tavapäraselt kasutatud isbn-i nr-t? suwa 7. november 2018, kell 15:22 (EET)
replies: text: Mis see samamoodi tähendab? Kui seda, et ISBN on link raamatuotsingu erilehele, siis nii see praegu toimibki. See ei tule mallist, vaid seda teeb MediaWiki tarkvara. Nn ISBN-võlulink tekib siis, kui artiklis on kuskil string "ISBN numbrijada", regulaaravaldise abil. Cumbril (arutelu) 7. november 2018, kell 16:15 (EET)
thread_title: isbn ja viide

message: Äkki peaks tõlkima "Sisu edastaja" parameetri puhul sõna "via", mida eesti keeles ei kasutata? Näiteks . Ehk peaks olema "allikast" või midagi taolist? --Gert7 (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 14:42 (EET)
replies: text: "Via" on ladina keeles ja seda ikka mingites kohtades kasutatakse. Vt https://kn.eki.ee/?Q=via.

text: Ka Vikitsitaatides on osades artiklites kasutatud "cit. via", et sisu vahendavat allikat tähistada. Näiteks siin: https://et.wikiquote.org/wiki/Jean_Cocteau.

text: Aga mul pole ka otseselt midagi eestikeelsema sõna vastu. Kaniivel (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 23:17 (EET)
replies: text: :Ma vaatan, et EÕS-i järgi peaks via olema kaldkirjas ka. --Gert7 (arutelu) 8. jaanuar 2024, kell 01:06 (EET)
replies: text: :: Muutsin cit. via-ks. "Allikast" ei ole täpne, sest allikas on see, mida viites enne via-t on kirjeldatud. Kaniivel (arutelu) 2. märts 2024, kell 13:59 (EET)
thread_title:  "via"
Arutelu:Ferratum

message: Tõstsin välja, ehk saab osa kasutada nt artiklis Mobiilne pangandus:

message: Mobiilsete panganduskanalite kasutamine näitab jätkuvat kasvu kõikjal maailmas. Aprillis 2016 oli valitud Euroopa riikides, USAs ja Austraalias mobiilseid pangateenuseid kasutavate nutitelefoni ja tahvelarvuti omanike osakaal 47%, aasta varem oli see 41%.<ref name="wHrET" /> Analüütikute hinnangul kasutab 2021. aastal nutitelefone pangandusteenuste tarbimiseks juba üle 2 miljardi inimese, võrreldes 1,2 miljardi kasutajaga 2016. aastal.<ref name="c81mg" />
Mobiilse panganduse kasutuselevõtt sõltub suurel määral korrapärase internetiühenduse kättesaadavusest. Aastal 2016 oli mobiilne lairibaühendus kättesaadav 84% maakera rahvastikust.<ref name="93lKA" /> 2016. aasta keskel kattis mobiilne lairibaühendus 95,1% kõikide OECD riikide territooriumist, kusjuures Põhja-Euroopas ja Austraalias ületas kasutajate osakaal juba 100%.<ref name="R3gkU" /> Trend mobiilse panganduse suunas hõlmab ka nutitelefone omava, kuid väiksema sissetulekuga rahvastikusegmente, kes ei kasuta hetkel pangandusteenuseid, või kasutavad ainult piiratud arvul pangandusteenuseid nagu töötasu saamiseks vajalik pangakonto teenus (pangateenuseid vähe kasutavad isikud).<ref name="Ea4O3" />
Globaalne FinTechi sektor oli 2016. aastal tunnistajaks investeeringute määra kahanemisele 50% ulatuses, mis andis aastaseks kogurahastuseks 24,7 miljardit dollarit võrreldes 46,7 miljardi dollariga 2015. aastal.<ref name="z2sHo" /> Ühisrahastamise ja laenu andmisega tegelevad FinTechi asutused olid sealjuures kõige optimistlikumad, seda eriti P2P laenude osas. Uurimuses kajastus samuti trend ärimudelite mitmekesistumise ja uutesse riikidesse laienemise suunas.<ref name="IVslP" />
Samal ajal tunnetavad traditsioonilised pangad madalatest intressimääradest tingitud negatiivsest kasumist tulenevat tugevat survet kulude kärpimiseks. Viimastel aastatel on pangad sulgenud harukontoreid kõikjal Euroopas, kaotades seeläbi oma põhilist konkurentsieelist. Uuringu tulemuste põhjal on selgunud, et muudatused pangandussektoris võivad tuua kaasa tulude vähenemise 10–40% ulatuses aastaks 2025, samal ajal kui FinTechi firmad teenindavad lõviosa turust.<ref name="2NZdJ" /> Näiteks Saksamaal prognoositakse aastaks 2020 FinTechi firmade turuosa jõudmist 5%.<ref name="nFOKK" />
thread_title:  Mobiilne pangandus
Arutelu:Boris Tamm (1922–2000)

message: pealkiri on ebaõnnestunud, peaks olema nt "[[Boris Tamm (sõjaväelane)]]"--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 20. oktoober 2018, kell 13:06 (EEST)

message: siin on link [[Sõjalaevastiku Kõrgem Merekool]]. Veebist sellist ei leia. Mis kooliga on tegu?--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 20. oktoober 2018, kell 13:06 (EEST)

message: Sisu ei vasta pealkirjale. Andres (arutelu) 29. detsember 2019, kell 19:39 (EET)
----
tütrepoeg on tennisist Maret Ani?--Juhan121 (arutelu) 29. detsember 2019, kell 22:13 (EET)
thread_title: Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

message: Selline pealkiri pole õigustatud, sulgudes peaks olema elukutseline täpsustus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. detsember 2019, kell 22:19 (EET)
replies: text: Võib-olla Boris Tamm (prorektor)? Üks Boris Tamm oli rektor, teine samal ajal rektor. Selle järgi teda kõige rohkem tuntakse. Aga võib-olla ka teine Boris Tamm on mingil ajal prorektor olnud. Andres (arutelu) 31. detsember 2019, kell 11:52 (EET)
----
Boris Tamme tütrepoeg on tennisist Maret Ani.

text: See on mõttetus. Andres (arutelu) 31. detsember 2019, kell 11:55 (EET)

text: Viidatud artiklist midagi otseselt ei selgu, kuid artikli järgi peaks Ani siis olema Boris Tamme tütar. Vanusevahe on 60 aastat. Andres (arutelu) 31. detsember 2019, kell 11:59 (EET)
thread_title:  Pealkiri
Arutelu:Krediitkaart

message: Krediitkaarti promomise ja vajalikkuse nentimise juures võiks rääkida ka muus. faktist mille paljud on ilmselt unustanud: krediitkaart on PANGALAEN! Kerediitkaartiga makstes ei kasuta sa oma raha vaid laenad pangalt, tagatiseks on sinu kontol olev raha ja sinu vara. Selle pärats ka  kaarti hankimisel nõuded sissetulekule ja varalisele kindlustatusele.
thread_title:  Piirangud ja tegelikkus
Kategooria arutelu:Eesti kahepoolsed suhted

message: Kui kõik need suhteartiklid piirduvad üksnes diplomaatiliste suhetega, siis tuleks nende pealkirjad nii sõnastadagi. Näiteks Eesti ja Soome vahel on pika ajalooga majanduslikud ja kultuurilised suhted, massiline migratsioon ja ühine poliitiline ajalugu. Venemaa, Poola ja Rootsi suhteid Eestiga kujundab  tänapäevani Eesti kunagine kuulumine nende riikide võimu alla, igaühe puhul eri moel. Teisi suhteid peale diplomaatiliste tuleks ka mingites artiklites dokumenteerida, aga kus seda teha, kui sõna "suhted" on okupeerinud selle kitsalt diplomaatiline tähendus? Olukord sarnaneb sellele, kui "Eesti ajalugu" algaks aastaga 1918. Praegu on kaks varianti: nimetada diplomaatiliste suhete artiklid nii ümber või teha diplomaatilistest suhetest suhteartiklite alalõigud. --Ehitaja (arutelu) 11. november 2018, kell 15:19 (EET)
replies: text: me eeldame, et suhteartiklid kajastavad ka muud peale diplomaatiliste suhete. Artiklid vajavad lihtsalt täiendamist--Estopedist1 (arutelu) 15. juuni 2019, kell 20:50 (EEST)

message: Commonsis on paljude riikide kohta ka kohakaardid, vt :commons:Category:Bilateral maps of Estonia--Estopedist1 (arutelu) 15. juuni 2019, kell 20:50 (EEST)
thread_title: Kaardid
Arutelu:Johann Hermann Gressel

message: * „Тип. Ю. Г. Гресселя, Ревель“ auf der Titelblattrückseite steht für die Druckerei von Julius Hermann Gressel (1820–1889), Sohn des Johann Hermann Gressel; via Wikisource.
* Wikisource: Touren-Buch von Estland mit Fortführung der Touren bis in die Städte Nord-Livlands, 1897
--Jeb (arutelu) 13. november 2018, kell 20:19 (EET)
thread_title:  Touren-Buch von Estland, 1897
Arutelu:Eesti ettevõtete loend

message: Siin loendis või meie Vikipeedias on lingitud mitmeid ettevõtteid, mis ei pruugi tähelepanuväärsed olla. Mõned neist, sulgudes kommentaarid:
*7+7 (IT ettevõte?, ei leia Äriregistrist, veebist raske infot leida
*Aruküla Ehituskaup (kaubandusettevõte, ei leia Äriregistrist
*Härjanurme Mõis (OÜ, on Äriregistris
--Estopedist1 (arutelu) 16. november 2018, kell 10:38 (EET)
*RTV Saekoda (on Äriregistris, on oma koduleht, tuvustus siin: 
--Estopedist1 (arutelu) 1. detsember 2018, kell 09:53 (EET)
*Vaksali kauplus (Tallinn, veebis vähe, on KNAB
*Vaho (kirjastus, vaid üks raamat, OÜ, on Äriregister
*Marja pood (Tallinnas, kes haldas?, Marja poe varing (1994)
*Soodla kauplus (pole KNAB
*Noor Tehnik OÜ ehk Noor Tehnik
--Estopedist1 (arutelu) 1. aprill 2019, kell 19:13 (EEST)
*Bell-Marine (OÜ 
*EDG (filmistuudio) (2002 tegi ühe dokumentaalfilmi, muid saavutusi pole?, on EFIS
*Arcadia (filmistuudio) (1992 tegi ühe filmi, muid saavutusi pole?, on EFIS
*Admiral (kasiino)
*Dagcoin (2017 artikkel kustutatud
*Ararat (kauplus)
*Albatross (kauplus)
*Saare kauplus
*ABC (kauplus) (arutelu tehtud
*Jampo seakasvatus (Jampo Seakasvatuse OÜ
*Elektrikontrollikeskus (OÜ, on Äriregistris 1999-2008
*Läänerannik ehk MTÜ Läänerannik (on Äriregistris, 1999, veebileht maas (2019)
*Lova Talu (arhiveeritud koduleht: 
*Nastiku Kirjastustalu - (kirjastus, vaid 1 raamat, 1990
*Ohtu Suurtalu - (*ensv, ettevõte, lühikest aega
--Estopedist1 (arutelu) 7. aprill 2019, kell 18:52 (EEST)
thread_title: Ettevõtete tähelepanuväärsus?
Arutelu:Postkvantkrüptograafia

message: Aitäh korraliku artikli eest! Mõned kommentaarid:
* Artiklit alustavale mõistele järgnev sünonüüm (sulgudes) ei pea olema paksus kirjas. 
* Mõiste signeerimine ei pea olema kursiivis, sest tegemist on eestikeelse sõnaga. 
* "Räsipõhiseid signeerimisskeemide turvalisus..." => palun vaata see lause üle. 
* Palun lisa viitekirjes olevatele internetilehekülgedele ka kasutamise kuupäevad.
Kui oled parandused teinud, anna siinsamas arutelulehel teada, et saaksin artikli veelkord üle vaadata.
--Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 20. november 2018, kell 23:15 (EET)

message: Tere! Tegin vastavad parandused.
Aitäh! Kuna artikkel on juba põhiruumis, on töö arvestatud. --Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 28. november 2018, kell 10:58 (EET)
thread_title:  Parandatud
Arutelu:Isis

message: Isis ei ole ju lehmapealine. Ta kannab Hathori krooni, mis kujutab lehmasarvi ja päikeseketast nende vahel, pea on tal täiest inimese oma. Vt ka ingliskeelsest. Üks õpilane on selle vea juba oma koolitöösse sisse pannud ja ka ristsõnadesse on imbunud. Parandaks ära? Tõnis Kimmel 21. november 2018, kell 17:21 (EET)
thread_title:  Pole lehma peaga
Arutelu:3. august

message: *1946 – USA-s asutati NBA (Rahvusvaheline Korvpalli Liit).
ei klapi ei kuupäev ega nime tõlge. --WikedKentaur (arutelu) 22. november 2018, kell 17:08 (EET)
 *1990 – Iraagi okupatsioon Kuveidis: USA riigisekretär James Baker ja NSV Liidu välisminister Eduard Ševardnadze tegid ühise avalduse, mis mõistis hukka Iraagi sissetungi Kuveiti, .
 *1881 – Briti väed hõivasid Suessi.
 *1960 - AT&T Bell Laboratories kasutas USA-s idarannikult läänerannikule helistamiseks telefonisignaali peegeldamist Kuult.
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Elamisluba Eestis

message: Kas neid pilte oleks võimalik kasutada elamisloakaardi juures? https://www2.politsei.ee/et/nouanded/dokumentide-naidised/elamisloakaart/ Lindaliisu (arutelu) 27. november 2018, kell 12:30 (EET)
replies: text: Ma kardan, et ei. AÕS §5 "Intellektuaalse tegevuse tulemused, millele käesolevat seadust ei kohaldata" ei ütle, et riiklikult väljastatavad dokumendid või dokumendinäidised oleksid autoriõiguse alt välja arvatud, ühtki sellekohast märget pole ka politsei kodulehel. --Ehitaja (arutelu) 27. november 2018, kell 13:26 (EET)
----
Miks mitte Eesti elamisluba? Adeliine 1. detsember 2018, kell 11:53 (EET)

text: Ehk segab kedagi tunne, et jutt on loast elamiseks, mille keegi on andnud Eestile? --Ehitaja (arutelu) 6. detsember 2018, kell 11:46 (EET)
thread_title:  Pildid
Arutelu:Lihthäälteenamus

message: seda enam, et kahtlustan, et käesolev definitsioon võib olla vale. hädasti on vaja teada, kust see on maha kirjutatud, et kontrollida allika usaldusväärsust. BirgittaMTh (arutelu) 2. detsember 2018, kell 15:30 (EET)
replies: text: Nii ei saa menetleda. Tuleb leida usaldusväärsed allikad ning nende põhjal kirjutada. Tundub, et siin aetakse lihthäälteenamus segi suhtelise häälteenamusega või ka poolthäälteenamusega. Lihthäälteenamust võidakse ka erinevalt mõista. Andres (arutelu) 2. detsember 2018, kell 18:10 (EET)
thread_title:  allikateta artikkel tuleb kustutada
Arutelu:Absoluutne häälteenamus

message: eriti, kuna siinne definitsioon on peaagu kindlalt vale. ja oleks vaja teada allikat, kust see on maha kirjutatud, et seda edaspidi võimalusel vältida kui ebausaldusväärset. Absoluutne häälteenamus on 2/3 häälteenamus. BirgittaMTh (arutelu) 2. detsember 2018, kell 15:33 (EET)
replies: text: Kui guugeldada, siis kõik allikad, mis seda defineerivad, annavad sama definitsiooni mis siin. Arvan, et 2/3 häälteenamuse ja absoluutse häälteenamuse samastamine on eksitus. Või siis tuleb leppida kahe tähendusega. Andres (arutelu) 2. detsember 2018, kell 17:46 (EET)

text: BirgittaMTh kas eksib või eksitab. 2/3 häälteenamus on üks võimalik kvalifitseeritud häälteenamus, mis on siis küll ühtlasi ka absoluutne häälteenamus, kuid see ei tähenda veel, et absoluutse häälteenamuse jaoks oleks vaja 2/3 häältest, piisab enam kui pooltest häältest. Siinse definitsiooni sõnastus vajaks parandamist, ent hinnang, et see definitsioon on "peaaegu kindlalt vale" on paraku ekslik.--VillaK (arutelu) 2. detsember 2018, kell 18:01 (EET)
Lõpus on "antud häälte koguarvust". Minu meelest nimetatakse seda sel juhul lihthäälteenamuseks. Andres (arutelu) 2. detsember 2018, kell 22:08 (EET)

text: Enamasti on absoluutne häälteenamus tõesti häälte arv, mis on "suurem kui 50% hääletava organi liikmete koguarvust". Aga seda siiski eeldustel, et: a) hääleõiguslike isikute üldarv on konkreetne ja teadaolev arv; b) igal hääletajal on üks hääl. Ent alati need eeldused ei pruugi kehtida. Näiteks Eesti äriseadustiku järgi osaühingu puhul iga osaniku häälte arv on võrdeline tema osa suurusega, nii et üks euro annab ühe hääle. Sel juhul ei arvutata absoluutset häälteenamust mitte protsendina "hääletava organi liikmete koguarvust", vaid ikkagi "häälte koguarvust". Tõepoolest, sõna "antud" oleks sellisel juhul liigne. Nagu ütlesin, sõnastus vajaks parandamist. Trikiga küsimus on aga olukord, kus hääletamisest osa võtma õigustatud isikute arv ei ole täpselt teada. Sel juhul ei ole aga võimalik ka hääletamisest mitteosavõtjate arvu täpselt teada. Küsimus on siis selles, et kas taolisel juhul saab rääkida absoluutsest häälteenamusest või eeldab absoluutne häälteenamus alati lõplikku ja teadaolevat häälte arvu ning muudel juhtudel saaks rääkida vaid häälteenamusest (ehk lihthäälteenamusest).--VillaK (arutelu) 2. detsember 2018, kell 23:09 (EET)
Tegin paar parandust. Siin on valed intervikid, need räägivad kvalifitseeritud häälteenamusest. Andres (arutelu) 10. aprill 2021, kell 12:02 (EEST)
thread_title:  allikateta artikkel tuleb kustutada
Arutelu:Veterinaarne hambaravi

message: Pealkiri võiks olla loomade hambaravi. Adeliine 3. detsember 2018, kell 13:13 (EET)

message: Tahaks öelda, et tore, et lisati oma piltid, mis originaal artiklis pole. Aga mõned asjad, mis on inglise keelses artiklis, on eesti keelsel puudu: üks viide, artikli osa, mis oli seotud USA-ga, originnaal artiklis oli mainitud ka hobuste hambaravi tehnikad. Artikel on väga lühike, oleks võimalik ka täideta seda muudest allikatest. Artikel peab olema pöördatud kõigidele inimestele, seetõttu peaks mõned laused kirjutama teisiti, nt “Vaid vähesed kliendid kontrollivad oma lemmikloomade hambaid igapäevaselt,…” muudata kliendid loomade omanikudeks, tõlkimine on hea, aga teksti oleks hea läbi mõelda. Lisada võiks sümpomite lühikirjeldus ja/või pildid.  Muudates artikli pealkiri “Loomade hambaraviks” võiks lihtsustada artikli üle leidmist.
Artikkel on arusaadav, aga tahaks rohkem infot ning kirjeldust. Oli kasutatud ainult üks allikas, peaks aga olema vähemalt kaks ning ingliskeelset. Tore, et On lisatud teemakohane pilt, kuid oleks hea lisada ka pilte, mis kirjeldavad sümptomeid ka.
thread_title:  Arutelu:Veterinaarne hambaravi Teeme paremaks!
Arutelu:Kontakti hoidmine

message: Artiklist kustutatud alajaotus:

message: Soovitused kontakti hoidmiseks:
* Istudes pööra ja kergelt kalluta ennast teise inimese suunas, selline poos väljendab huvitatust. Seistes ole kehaga partneri suunas.
* Hoia regulaarset silmsidet, kuid väldi teise silmadega “puurimist”, see võib olla talle ebamugav.
*Kuula tähelepanelikult ja nooguta kergelt, kinnitades, et oled kuulamas. Kasuta kuulamise väljendamiseks ka oma häält (ahsoo, mhmh)
* Naerata (kui teema seda võimaldab), ole sõbraliku näoilmega.
* Keskendu, aeg-ajalt küsi täiendavaid küsimusi või tee lühidaid ümbersõnastusi ja vahekokkuvõtteid.
Annn (arutelu) 9. detsember 2018, kell 17:24 (EET)
thread_title:  Kontakti hoidmiseks
Arutelu:Eesti jalgpallikoondislaste lahkumismängude loend

message: Äkki võiks lisada ka kui palju keegi oma lahkumismängus mänguaega sai? Aga võib olla pole see oluline, kuid huvitav oleks teada. Mäletan, et Poomil oli seda 30 minutit, Piirojal vist alla 15 minuti.--Raamaturott (arutelu) 17. detsember 2018, kell 21:34 (EET)
replies: text: Võib-olla tõesti. Iseenesest võib ka kirjutada mitmenda mänguga tegemist. Aga hetkel mul aega napib. Pelmeen10 (arutelu) 18. detsember 2018, kell 19:59 (EET)

message: Siia ei tule linke. Nii ei tea keegi seda otsida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. detsember 2018, kell 00:52 (EET)

message: Kas siia on mõtet lisada uus alajaotus: aktiivsed mängijad, kel üle 100 mängu ehk kellele on lahkumismäng planeeritud? [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] ([[Kasutaja arutelu:Pelmeen10|arutelu]]) 24. detsember 2018, kell 19:59 (EET)

message: Lisasin tema ka, kuna ka temale korraldati lahkumismäng. Ta küll ei saanud 100 mängu täis, aga selline erand oli. --LeeMarx (arutelu) 26. juuli 2020, kell 17:05 (EEST)
thread_title:  Sergei Pareiko
Arutelu:Jevgeni Ponassenkov

message: Kas "sammassaal" peaks väikse tähega olema? Andres (arutelu) 19. detsember 2018, kell 21:05 (EET)
replies: text: Jah, parandasin. Kuid kas ka "maja" ei peaks olema väikse tähega? --Hirvelaid (arutelu) 19. detsember 2018, kell 23:51 (EET)

message: Tehti ettepanek artikkel kustutada. Toetan seda sajaprotsendiliselt. --Hirvelaid (arutelu) 15. juuni 2021, kell 10:02 (EEST)
replies: text: Vist ikka ei peaks kustutama. Velirand (arutelu) 24. oktoober 2021, kell 11:03 (EEST)
thread_title:  Kustutamisettepanek
Arutelu:Värvisafloor

message: Minu meelest peaks õli (saflooriõli, mitte safloorõli) ja värvaine (safloor) kohta olema eraldi artiklid, muidu pole esitus selge. Taimeperekond võib küll olla Safloor (perekond). Andres (arutelu) 20. detsember 2018, kell 08:26 (EET)
replies: text: Jaa. Ma olen sellega põhimõtteliselt nõus, aga ma vist ise ei oskaks igaühest nii palju kirjutada. Pealegi, algul kirjutasin valmis artikli värvainest safloorist, aga siis selgus, et seda ei saa millegagi siduda, sest kõikides teistes vikides on  värvaine taimeartikli all (kartamiinist on küll eraldi artikkel, aga safloor on ikkagi need õied, mis pallidesse või kottidesse pakitakse ja müüakse). Kirjutasin siis ruttu natuke taimest juurde. Äkki esialgu tohiks niisama jääda, vähemalt on midagi olemas.Evlper (arutelu) 20. detsember 2018, kell 10:56 (EET)

text: Aga võib-olla saab selgust kuidagi liigendamisega ja pealkirjadega parandada.
replies: text: :Ma tegin nüüd õlist ja värvist artiklid, aga kui palju ma taime juurest maha kärpima peaks? Tema tähtsatest õli- ja värvitaimeomaduste kirjeldamisest loobuda ei tahaks ... ja vähe jääb muud alles Evlper (arutelu) 20. detsember 2018, kell 15:18 (EET)
replies: text: :: Ma jätaks etümoloogia osa ära (on juba artiklis Safloor ja sobib rohkem Vikisõnastikku), rohkem kärpida pole minu meelest tingimata tarvis. Andres (arutelu) 20. detsember 2018, kell 22:18 (EET)

message: Miks siin on hoopis "okkalisema" "ohaka" pilt?:
* https://species.wikimedia.org/wiki/Carthamus_tinctorius
Ametlik nimetus ja saadus on siin (ei tasu botaanikute nimekomisjoniga vaielda):
* https://taimenimed.ut.ee/cgi-bin/taimenimed.cgi?query=Carthamus+tinctorius&lang=ld
LauriKreen (arutelu) 14. oktoober 2021, kell 10:37 (EEST)
thread_title:  Pilt ja "Okkad"