lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:BASIC

message: Arvan, et enamik peatükis Probleemid BASIC-uga toodud "probleemidest" on pseudoprobleemid või kui leebemalt öelda, siis on rõhk peatükis vales kohas. See on "tüüpiline" tekst, mida kõikjal uudisgruppides analoogilistes diskussioonides lugeda saab ja mis on umbes sama hea vaidlus nagu, "miks tütar on ilusam kui ema". Tõsi, "tõelised programmeerijad" katsuvad BASIC-ut vältida kuid kindlasti mitte sellepärast, et keeles pole lause lõpu tunnust. Pigem võiks seal välja tuua enam-mitte-nii-aktuaalset kiiruse probleemi või seda, et keel ei toeta riistvaralähedast programmeerimist. Samas see keel on loodud teisel eesmärgil ja selleks täiesti kasutatav. --Boy 23. jaanuar 2006, kell 00.07 (UTC)
replies: text: Nendest kurikuulsatest goto-lausetest tuleb kindlasti rääkida, samas võib seda teha ka artiklis Edsger Wybe Dijkstra.Priitp 23. jaanuar 2006, kell 12.20 (UTC)

message: Kuigi algselt oli BASIC mõeldud õpetusvahendiks, hakkas see 1960. aastatel levima ja on tänapäevani populaarne.
replies: text: Siin on midagi viltu. Õpetamisvahendina kasutamine ju eeldab levikut. Andres 21. aprill 2006, kell 11.15 (UTC)
replies: text: : Ilmselt on mõeldud seda, et keel loodi spetsiaalselt selleks, et õpetada programmeerimise tehnikaid - seda polnud plaanis hakata kasutama nn. "reaalse elu" programmide kirjutamiseks. --Boy 24. aprill 2006, kell 21.56 (UTC)

message: internetis leiab alati midagi huvatiavat, näiteks programmeerijate lemmiku C keele kohta
kus tuuakse ära suurepäraselt näide lauselõppude kohta ja palju muid asju
Top 10 mida C's valesti teha
----
Milleks olemasolevaid linke välja visata? Artiklid võib ju teha. Andres 19. oktoober 2006, kell 11:26 (UTC)
----
Re: Midagi otseselt ei visatud ära. Lõin palju laiahaardelisem nimekirja, mis aga oma proportsioonil ei sobinud samale lehele. Selle võib leida nüüd lehelt BASIC-u dialektide loend.  
Selle teostuse kohta tsiteerin iseennast. 
Ma ei ole "kõrgetasemeline" kindel... VB.NET ja C#jne. on kõrgtasemelised, kui täielikult tavaline BASIC...[Ma oskan Liberty BASIC'u BASIC'ut.]--Mihkel Põder 31. detsember 2009, kell 17:02 (UTC)
thread_title:  BASIC pole ainuke
Arutelu:24. veebruar

thread_title:  Arutelu 

message: Märkimist väärib see artikkel: 24. veebruaril 1985 paukus käre pakane --kanakukk 24. veebruar 2009, kell 16:03 (UTC).
----
1996 – president Lennart Meri andis üle esimesed Riigivapi ja Kotkaristi teenetemärgid. -  Esimesed anti kätte ikka 1920. ja 1930. aastatel.--WooteleF 2. märts 2009, kell 17:30 (UTC)
 *1996 – president Lennart Meri andis üle esimesed Riigivapi ja Kotkaristi teenetemärgid.
----
"2018 – on kavas korraldada Eesti Minuti korduspildistamine." Kas tulevikus eeldatavalt aset leidvate sündmuste lisamine siia on ikka õigustatud? Velirand (arutelu) 16. juuni 2016, kell 09:59 (EEST)
thread_title:  Ilmaolud 

message: * 2018 – on kavas korraldada Eesti Minuti korduspildistamine.
--WikedKentaur (arutelu) 23. veebruar 2018, kell 11:04 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:23. veebruar

message: 1954 – Nikita Hruštšovi kõne NSV Liidu teraviljatootmise edasisest suurendamisest ning uudis- ja jäätmaade kasutuselevõtmisest, millest lähtudes asus juba 25. märtsil Tallinnast Kasahstani poole teele umbes 200 noort uudismaaharijat. 
Kas Hruštšov pidas selle kõne Eestis?
replies: text: 1918 – toimus Keila lahing, mida koos samal päeval aset leidnud Pihkva lahinguga peeti Punaarmee sünnipäevaks.
Punaarmee aastapäeva ei otsi küll keegi Eesti alt, see peaks olema alumises tulbas. Ssgreporter (arutelu) 27. august 2013, kell 22:21 (EEST)
thread_title:  Arutelu 

message: *2005 – Ameerika Ühendriikide president George W. Bush külastas Saksamaad.
--WikedKentaur (arutelu) 22. veebruar 2017, kell 18:05 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:22. veebruar

message: võtsin välja:
*1810 – Frédéric Chopin, poola helilooja ja pianist
sest pole päris selge millal ta sündis kas 22 . veebruar või 1. märts
eemaldasin rea 
*1161 – Innocentius III, paavst 1198–1216
sest artiklis tema kohta on mainitus üksnes ligikaudne sünniaeg... ja siin äkki siis väga täpselt. - 12. märts 2006, kell 21.06 (UTC)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:20. veebruar

message: Mis on "Tallinna TV"? - Urmas 24. jaanuar 2006, kell 08.36 (UTC)
Orbitaaljaam MIR. Siin on jälle mingi jama kuupäevadega. Ühtede allikate kohaselt on tegu 19. veebruari, teiste allikate kohaselt 20. veebruariga. Vahetasin Vikipeedias kuupäeva 20. veebruariks, sest Vene allikad räägivad igal pool 20. veebruarist, vaata näiteks vastavat artiklit ru.wikipedia.org lehel või põhjalikku artiklit lehel http://mir.avia.ru/history/launching.shtml. Yandexis veidi otsides leiab kohe kümmekond artiklit, mis kõik räägivad 20. veebruarist. Kontrollisin ja UTC aja järgi toimus asi siiski 19.02.1986, N. Liidus oli aeg selleks ajaks juba üle kesköö. Mida me Vikipeedias aluseks võtame? Kas lähtume UTC ajast või kohalikust ajast? Palun harige mind... :) -- Sacerdos79 20. veebruar 2006, kell 10.03 (UTC)
replies: text: Lähtume kohalikust ajast. Andres 20. veebruar 2006, kell 10.14 (UTC)

text: Tegelikult mingit kokkulepet ei ole, aga minu meelest on see parim lahendus. Andres 20. veebruar 2006, kell 10.21 (UTC)
replies: text: : ka eesti kohaliku aja järgi oli tegu 19. veebruariga (asi toimus 21:28 UTC või GMT järgi)... ja meil siin ka näiteks kõik arutelude kellajadki on selle järgi. - Ahsoous 20. veebruar 2006, kell 11.25 (UTC)
replies: text: :: Ah ja muide kui asi kosmost puudutab, siis imho peaks need kellajad siiski selle UTC järgi arvestatama ... - Ahsoous 20. veebruar 2006, kell 11.28 (UTC)

text: :: Uudistes on lähtutud kohalikust ajast. Arutelude kellaaegu saab igaüks endale sättida. Minu meelest võiks juhtudel, kus sündmus toimus Maa peal, lähtuda kohalikust ajast. Kui sündmus ei toimu mingis kindlas kohas Maa peal, siis võib juba arutada, kas parem oleks lähtuda Eesti ajast või maailmaajast.  Mina eelistaksin Eesti aega. Kui aga jutt on orbitaaljaama väljasaatmisest, siis see ju toimus mingis kindlas kohas Maa peal. Arusaamatuste vältimiseks tuleb niisugustel juhtudel nähtavasti teha märkus kellaaja arvestamise kohta, aga kuupäevaartiklis on see võib-olla liigne. See võiks olla kuuartiklis ja sündmust puudutavas artiklis. Andres 20. veebruar 2006, kell 11.33 (UTC)
replies: text: ::: Mnjah, keeruline probleem. Vene Vikis on see lahendatud nii kavalalt, et va' MIR on pandud kuupäevade artiklis mõlema, nii 19. kui ka 20. veebruari alla, aga see on ju veel segasem lähenemisviis. -- Sacerdos79 20. veebruar 2006, kell 13.49 (UTC)
replies: text: :::: Arvan, et vene vikis on see lihtsalt kooskõlastamata tegevuse tagajärg. Andres 20. veebruar 2006, kell 13.59 (UTC)

text: :::: Võib küll olla... Panin selle kuupäeva märkuse siiski praegu siia juurde. Nii on esialgu ehk kõik rahul (või siis mitte keegi! :)) -- Sacerdos79 20. veebruar 2006, kell 16.54 (UTC)
replies: text: ::::: Tegelikult see on hea lahendus (arvan mina). Andres 20. veebruar 2006, kell 17.59 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: *2000 – Tartus Annelinnas leiti prügikastist granaadiheitja.
--WikedKentaur (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 12:25 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Valencia autonoomne piirkond

message: colspan="2" on sel lihtsal põhjusel, et kopeeritakse mingit varasemat, vigast tabelit, mitte seda, mida peaks: Vikipeedia:Haldus%C3%BCksuste_artiklite_reeglid. - Urmas 25. jaanuar 2006, kell 11.11 (UTC)
replies: text: Paistab, et selle vigase tabeli autor oled sa ise: Baski autonoomne piirkond. --Metsavend 25. jaanuar 2006, kell 11.14 (UTC)
replies: text: :Kuid ma kopeerisin selle siit: Vikipeedia:Haldus%C3%BCksuste_artiklite_reeglid. Seda reeglite lehe tabelit on hiljem parandatud. - Urmas 25. jaanuar 2006, kell 11.18 (UTC)

message: The correct proportions of the flag are 2:3, non 1:2. References:
*Catalan association of vexillology  
*Catalan association of vexillology
*Flags.net
*Web of Spanish society of vexillology
*Enciclopedia Encarta 
*http://www.san.gva.es/cas/inst/homeinst.html
*http://www.flags.net/country.php?country=SPAN§ion=CURR&category=SUBN
*http://www.minusval2000.com/version3/ocio/valencia/index.html
*http://www.es.all-biz.info/regions/?fuseaction=adm_oda.showSection&sc_id=1&rgn_id=6
*http://enciclopedia.us.es/index.php/Comunidad_Valenciana
*http://club.telepolis.com/geografo/regional/espa/valint.htm
*http://www.pueblosespana.net/myalbum-photo.lid-34-cid-15.htm
*http://www.terra.es/personal/vexileon/sev/beval.htm
*http://pista.dva.gva.es/ppal/Main?ISUM_Portal=87
*http://www.angelfire.com/emo2/lourdespaises/simbolospatriosvalencia.html
*http://www.angelfire.com/emo2/lourdespaises/Valencia.html
*http://www.jdiezarnal.com/valenciatorresserranos.html
*http://www.es.all-biz.info/regions/?fuseaction=adm_oda.showSection&sc_id=1&rgn_id=6
--85.53.66.146 29. juuni 2008, kell 17:30 (UTC)
----
Vana elanike arv: elanikke = 4 326 700 (2003) Taivo 14. detsember 2009, kell 19:10 (UTC)
thread_title: Correct proportions of the flag
Arutelu:Võim

message: Mõjuvõimu kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. jaanuar 2006, kell 12.12 (UTC)

message: Kas mitte võim ei või olla ka ühel grupil teise grupi üle? Andres 26. jaanuar 2006, kell 12.12 (UTC)
Andres!
Kas ei peaks olema eraldi märksõna teemaga "Vaim ja võim" (bürokraatia ja intelligents)? Selle teema kohta on ka ilmekaid näiteid.
1. Võim ja vaim : album Eesti Üliõpilaste Selts "Veljesto" 20-ks aastapäevaks / [toimetajad: J. Andre ... jt. ; kaas: O. Kangilaski]. Tartu : Veljesto, 1940 (Tartu : Ilutrükk). Selles raamatus on omaaegsete mõtlejate küllaltki huvitavaid kirjutisi, mis peegeldavad tolleagset meelsust ja meeleolusid
2.Võim ja vaim: Bürokraatia ja intelligents tänapäeva kodanlikus ühiskonnas” (Looming, 1969, nr 12). Selle kirjutise ideid arutati okupatsiooniajal elavalt nii avalikult kui ka poolsalajas. Kasutaja:Vikker 10.aprill 2009, kell 15.55
replies: text: Võiks ehk alustada märksõnast Võim ja vaim. Andres 10. aprill 2009, kell 17:52 (UTC)
Jah. Peab natuke mõtlema. Seniks panen siia valmis veel ühe kirjutise andmed:
3. Vaim ja võim ühes paadis. (Miks läheb kirjanik poliitikasse?)  EPL 06. september 2002  http://www.epl.ee/?artikkel=214039 --Vikker 17. aprill 2009, kell 19:38 (UTC)

message: Kas definitsioon võib olla tsitaat nagu siin? Ei ole vist tavaks niimoodi. Adeliine 31. jaanuar 2013, kell 02:48 (EET)
replies: text: mind häirib Vikipeedias eriti just see, et definitsioonide taga pole konkreetseid allikad, aga Vikikogukond on mulle kahjuks veel vastu (otsesõnastuse pärast). Praegusel juhul võiks nt olla, et: Võim on Weberi järgi...--Bioneer1 (arutelu) 1. veebruar 2013, kell 17:07 (EET)
Tsitaat pole täpne: https://de.wikiquote.org/wiki/Max_Weber#Wirtschaft_und_Gesellschaft_(1922) --WikedKentaur (arutelu) 2. juuni 2019, kell 15:16 (EEST)
thread_title:  Definitsioon
Arutelu:Iso

message: ίσος
replies: text: Võtsin selle välja, sest puudub spiritus lenis. Andres 27. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

message: Minu meelest pole mingit alust öelda, et tegu pole lühendiga. Andres 27. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)
replies: text: see ei ole lühend. See mille sa kirja panid on laialt levinud eksiarvamus - Ahsoous 27. jaanuar 2006, kell 10.06 (UTC)
organisatsiooni enda lehel  on öeldud:
 
What ISO's name means
Because "International Organization for Standardization" would have different abbreviations in different languages ("IOS" in English, "OIN" in French for Organisation internationale de normalisation), it was decided at the outset to use a word derived from the Greek isos, meaning "equal". Therefore, whatever the country, whatever the language, the short form of the organization's name is always ISO. - Ahsoous 27. jaanuar 2006, kell 10.21 (UTC)

text: Hästi, ma siis parandan. Praegugi juba on seda nimetatud lühivormiks, mitte lühendiks. Muidugi on see ametlik seisukoht silmakirjalik, aga olgu. Andres 27. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)

message: Ma ei saa aru, milleks teha sellist täpsustuslehekülge. "ISO" ja "iso-" (mitte "iso") on ju eri asjad ja neid ei kirjutata ühtemoodi. Võib ju teha lingi ühelt teisele. Peale selle pole kindel, kas on tarvis artiklit "iso-", sest see on rohkem Vikisõnaraamatu teema. Aga vastu ka ei ole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

message: iso või ISO võib tähendada:
replies: text: See ei ole keeleliselt korrektne sõnastus. Andres 27. jaanuar 2006, kell 08.29 (UTC)

message: Minu meelest ei ole õige siia panna sõnaraamatumaterjali. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)

message: ----
*iso tähendab soome keeles 'suur'.
**Eesti slängis on iso luteri kiriku leerinoorte rühmajuht. 
*iso on inglise keeles lühend sõnadest in search of (kasutatakse enamasti otsimiskuulutustes).
----
--TarmoK 27. september 2006, kell 15:35 (UTC)
replies: text: Tähendus 'rühmajuht' peaks minu meelest jääma artiklisse, sest sõna "iso" on selles tähenduses kõnekeeles luteri kiriku ringkonnas laialt kasutusel ning seda otsitaks küll pigem siit kui "rühmajuhi" alt. Võib-olla peakski artikli pealkirjaks panema "iso". Andres 27. september 2006, kell 15:37 (UTC)
----
Tõstsin lisatud materjali artiklisse Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon. Andres 8. juuli 2007, kell 21:59 (UTC)
----
Siia ei ole mõtet panna kõiki standardeid. Andres (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 00:32 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Sudoku

message: Pildiallkiri ütleb, et pildil klikkides võib näha lahendust, kuid minu meelest võib näha ainult suuremat pilti. Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.55 (UTC)
replies: text: vaata mis pildi järel tuleb, seal lehel --TarmoK 29. jaanuar 2006, kell 21.09 (UTC)

message: *Sudoku-uudised
replies: text: Välja tõstetud. Andres 29. aprill 2006, kell 13.15 (UTC)
Pildile klikkides ei näe lahendust.

text: MediaWiever ei näita. Tuleb minna lisainfo lingi kaudu Commonsi pildilehele, seal on. Adeliine 31. juuli 2015, kell 22:55 (EEST)
Arutelu:Tarja Halonen

message: Eemaldatud alajaotus:

message: "Soome jaoks oleks õnnistuseks liituda rahumeelsel viisil Nõukogude Liiduga. Seeläbi pääseksime eemale kapitalismi ikkest, sest järgmise kahekümne aasta jooksul kapitalism ikkagi sureb. Soome võiks olla koos Nõukogude Liiduga teenäitaja kommunistliku ühiskonna suunas."	 
(1. mail 1976)
Andres 30. jaanuar 2006, kell 16.15 (UTC)
Ma ei näe eemaldamise põhjust. Kas ta pole seda öelnud või on asi selles, et tsitaadid ei kuulu Vikipeedia artiklitesse? Siim 30. jaanuar 2006, kell 17.26 (UTC)
replies: text: Tsitaadid kuuluvad artiklisse küll. Kui ta on seda öelnud, siis pole tõesti eemaldamiseks põhjust. Iseasi, et tsitaat on siia pandud ja  ka eemaldatud nähtavasti poliitilisel ajendil. See tsitaat hakkaks adekvaatsemalt kõnelema, kui artikkel oleks palju pikem. Andres 30. jaanuar 2006, kell 20.38 (UTC)
Ta ei olnud sotsiaal- ja tervishoiumister. Seda ministeeriumit Holkeri valitsuses juhtisid Helena Pesola ja Mauri Miettinen, kuigi ta oli seal ministeeriumis ministriks... kas selle ametikoha nimetus on teine minister? - Ahsoous 9. märts 2006, kell 11.43 (UTC)
replies: text: :Halonen nousi vuonna 1987 toiseksi sosiaali- ja terveysministeriksi, jota seurasi valinta Pohjoismaiden yhteistyöministeriksi kaudelle 1989–1991. Oikeusministerinä Halonen palveli vuosina 1990–1991 Harri Holkerin hallituksessa. Ehk siis ta oli teine sotsiaal- ja tervishoiuminister, ning hiljem jätkas HH valitsuses justiitsministrina. Ja vahepeal oli ka põhjamaade koostööminister. 84.250.187.190 4. mai 2006, kell 12.54 (UTC)
----
SETA ei olnud gayorganisatsioon, vaid seksuaalvähemuste õiguste eest võitlev organisatsioon. Andres 9. märts 2006, kell 19.58 (UTC)
Halonen ei ole lesbi. Võtsin selle lause välja, sest siin antakse seda mõista.
 
Aastail 1980-1981 oli Tarja Halonen Soome gayorganisatsiooni SETA (Seksuaalinen Tasavertaisuus RY) esiisik, kuid teadmata põhjusel abiellus ta hiljem, 26. augustil 2000 Pentti Arajärviga, kes oli vastassoost.
Andres 9. märts 2006, kell 20.05 (UTC)

text: kuid seda SETA-t ta juhtis, ning miskil kujul võiks see osa ka artiklis mainitud olla... - Ahsoous 9. märts 2006, kell 20.09 (UTC)
replies: text: :Halonen oli SETA (puhemies) esimees 1980-1981 84.250.187.190 4. mai 2006, kell 12.54 (UTC)
replies: text: :: Muidugi. Samuti abiellus ta Arajärviga, ja see on tal teine abielu. Mul ei olnud lihtsalt mahti hakata ümber tegema. Andres 9. märts 2006, kell 20.58 (UTC)

text: :: Täpsuse mõttes olgu öeldud: Halonen on ametlikult esimest korda abielus. Ja nii on ta ametlikus eluloos kirjas. Tütar on tal  kooselust või vabaabielust sündinud.
----
Haloneni nime kannab ka Soome kunstnik Pekka Halonen, kuid ilmselt on see vähetähtis isik --Dj Capricorn 4. mai 2006, kell 12.33 (UTC)

text: Pekka Halonen, on piisavalt tähtis isik, et temast artikkel kirjutada, kuid selles artiklis siin pole põhjust teda mainida. Andres 4. mai 2006, kell 14.47 (UTC)
----
Minu meelest pole siin tähtis mainida, kellega koos ta audoktoriks sai. Andres 29. september 2009, kell 13:25 (UTC)
thread_title: Tsitaat
Arutelu:Surnud 2006

message: Kas ei peaks loendi pikkust arvestades ka meil äkki ingliskeelse Wiki kombel kuud eraldi artikliteks lahutama? Kerimise käigus tuli selline mõte... -- Sacerdos79 4. veebruar 2006, kell 09.34 (UTC)
replies: text: Ilmselt tuleb, aga selle võiks edasi lükata ütleme märtsini. Andres 4. veebruar 2006, kell 09.42 (UTC) 
Tuntud on ikkagi nimi Nam June Paik. Seda ta kasutas ka ise. Koreapärane nimi ei järgi ühtki korea transkriptsiooni ega transliteratsiooni. Andres 30. jaanuar 2006, kell 21.15 (UTC)

text: Kuivõrd minu jaoks pole nimi ei ühel ega teisel kujul tuntud (aga eluloo kohaselt tundus siiski väärikas tegelane olevat), siis usaldan Sinu teadmisi ja nõustun. -- Sacerdos79 30. jaanuar 2006, kell 21.47 (UTC)

message: Sirje Pihti surmaaja kohta avaldati ajakirjanduses vastuolulisi andmeid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. mai 2006, kell 16.42 (UTC)

message: Minu meelest pole mõtet vanust üldse märkida, kui see teada pole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2006, kell 18:27 (UTC)

message: James Brown, inglise wikis ja Postimehes märgitakse surma põhjuseks südameprobleemi! 
replies: text: ilmselt miski sõnastuse küsimus... loe veel kord inglisviki artiklit, seal on ka selgelt kopsupõletikku mainitud, millega ta haiglasse saadeti - Ahsoous 28. detsember 2006, kell 07:18 (UTC)
replies: text: : Vastuolu ei ole. Surma põhjus oli südamepuudulikkus, ja viimase põhjuseks oli kopsupõletik. Andres 28. detsember 2006, kell 07:53 (UTC)
26. märtsi juures on mainitud Kalju Leht - kas tegu on sama isikuga, kes sündis 1. jaanuar 1926? - Ahsoous 26. oktoober 2007, kell 21:04 (UTC)

text: Tuntud sellenimeline isik sündis tõesti 1926 ja suri 2006. Andres 27. oktoober 2007, kell 08:05 (UTC)

text: Siin on ka kuupäeva kinnitus. Andres 27. oktoober 2007, kell 08:06 (UTC)

text: Seal ei ole surmakuupäeva. Aga õige vanus on siis nähtavasti 80. Andres 27. oktoober 2007, kell 08:09 (UTC)
replies: text: : jah ja kuupäeva saab vaadata järgi raamatust Kes?Mis?Kus? Tean, et seal on see sees - Ahsoous 30. oktoober 2007, kell 22:47 (UTC)
-------------
Kas surnute loetlemise artiklites on tõesti vaja kasutada epiteeti "endine"? Surnud ei saagi ju oma ametis "praegused" olla. Kuriuss (arutelu) 13. märts 2022, kell 16:57 (EET)

text: Igati nõus. Velirand (arutelu) 13. märts 2022, kell 17:01 (EET)
thread_title:  Surma põhjus?
Arutelu:3. veebruar

message: Eesti keeles on ikka öeldud lihtsalt "Iseseisvussõda". Andres 3. veebruar 2006, kell 08.16 (UTC)
replies: text: Ei ole selle väitega päris nõus...  ja nii ehk naa on see parem juba kohe liitega ära kirjutada muidu hakka veel Mehhiko, Angoola ja mille kohta iganes leiutama ja miks peaks ühte riiki eelistama teistele ?? (vabadussõja kohta on vist sehuke arutelu juba käind) - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 08.39 (UTC)
replies: text: : Millega Sa siis nõus ei ole? Minu mure on see, et me hakkame uusi nimesid leiutama. Kui mitmel sõjal on sama nimi, siis saab kasutada märkust sulgudes. Igatahes on kõnealune kõige tuntum sellenimeline sõda, ja just tuntuse pärast võiks eelistada. Ka Vabadussõja kohta on mul sarnane märkus. Tolle puhul on kasutatud ka "Eesti Vabadussõda", kuid valdavalt siiski "Vabadussõda". Arutelu on käinud küll, aga konsensust ega hääletust pole olnud. Andres 3. veebruar 2006, kell 08.50 (UTC)
replies: text: :: Ma ei ole nõus sellega, et seda sõda eesti keeles nimetatakse iseseisvusõda. Eesti keeles on selle sõja nimetus olnud kas Ameerika iseseisvussõda, Põhja-Ameerika iseseisvussõda või USA  (või ka Ameerika Ühendriikide) iseseisvussõda. - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.14 (UTC)~
replies: text: ::: Mul on piiratud arv allikaid. Olen leidnud "Iseseisvussõda" ning nüüd leidsin ühes kohas ka "Ameerika iseseisvussõda", nii et ma veendusin, et tegu pole väljamõeldud nimega. Andres 3. veebruar 2006, kell 09.44 (UTC)
replies: text: :::: Nu see sõda on tegelt jah 4 või 5 erineva nimetusega... usun, et miskitmoodi on ka see variant American Revolutionary War otse eesti keelde pandud... aga jah põhimõtteliselt panin selle liite sinna igaks juhuks kohe ette, sest a) nii ehk naa on vaja kuidagi asja täpsustada ja b) lihtsalt leidsin et ehk on arusaadavam lugeda. - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.57 (UTC)

text: :: Ja muide kui sa ütled, et üks on miskitest teistest tuntum siis ma ei tea, mis siis saab kui jõuda kodusõja juurde...? nii et minu jaoks pole see paraku antud juhul argument - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.22 (UTC)
replies: text: ::: Kodusõja puhul mul ma ei ütle, et toda kodusõda peaks nimetama lihtsalt Kodusõjaks, sest sellist traditsiooni ei ole. Tuntus võib tulla kõne alla siis, kui mitut asja nimetatakse ühtemoodi. Andres 3. veebruar 2006, kell 09.44 (UTC)
replies: text: :::: Selle kohta kommentaariks niipalju, et kui ameeriklased ütlevad kodusõda siis on ilmselt selge millega tegu on, venelaste puhul ka, usun et sama kehtib ka inglaste ja soomlaste puhul aga mida eestis mõeldakse on juba omaette päris tõsine probleem... - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.57 (UTC)
replies: text: ::::: Minu meelest võib "kodusõja" eesti keeles lugeda üldmõistet tähistavaks sõnaks. Andres 3. veebruar 2006, kell 09.59 (UTC)

message: * 1995 – Karula rahvuspargis Lüllemäel peeti seminar "Looduskaitse ja riiklik regionaalpoliitika".
--WikedKentaur (arutelu) 2. veebruar 2018, kell 16:34 (EET)
thread_title:  välja tõstetud