lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Meelis Kubo

message: Kasutusõigused teksti kasutamiseks on olemas. Miraakel 20. oktoober 2009, kell 17:52 (UTC)
Lingid ajaleheartiklitele on küll asjakohased. Andres 21. oktoober 2009, kell 06:38 (UTC)

message: * Sügis tuleb mustkunstiga Virumaa Teataja 04.09.2007   
* Kuhu minna Virumaa Teataja 04.12.2007   
* Mustkunstnik mängib mõtetega Virumaa Teataja 05.10.2007
Olgu need kaks esimest linki kuidas on, aga kolmas on minu meelest küll sobiv. Taivo 21. oktoober 2009, kell 10:03 (UTC)
Viimane link on sobiv ja see on lisatud, aga näib, et esimesed kaks lisanduvad automaatselt. Nende sisu on aga nüüdseks juba kasutu. Miraakel 22. oktoober 2009, kell 08:51 (UTC)
thread_title:  Välja võetud lingid
Vikipeedia arutelu:Tunnustusauhind nüüdismuusika-alaste artiklite koostamise eest

message: Tähelepanu! Reglemendi koostamine on veel pooleli. Kui reglemendi on heaks kiitnud Eesti Arnold Schönbergi Ühing, teen ma Vikipeediale ettepaneku artikkel lukustada. --[[Kasutaja:Andrus Kallastu|Andrus Kallastu]] 10. aprill 2009, kell 06:57 (UTC)

message: Auhinna üleandmisel kinnitab kasutaja identsust reaalse isikuga Vikipeedia administraator. - mil moel adminn seda tõestada saab?--WooteleF 9. aprill 2009, kell 07:27 (UTC)
replies: text: Kasutaja identsuse tõendamiseks võib lasta tal teha oma kasutajanime all mingi etteantud muudatus või lihtsalt oma nime alt sisse minna. Ma pole küll kindel, et seda tarvis läheb. Andres 9. aprill 2009, kell 09:11 (UTC)
replies: text: : Usun ka, et probleem on lõpuks väike, kuid võimaliku segaduse vältimiseks oleks siiski hea sellele kohe mõelda.--Andrus Kallastu 9. aprill 2009, kell 22:07 (UTC)
replies: text: ::Andrese väljapakutu on üsna hea lahendus.--WooteleF 10. aprill 2009, kell 01:43 (UTC)

message: Laupäeval, 12.–13. septembril – mingi segadus on siin. avjoska 9. aprill 2009, kell 08:46 (UTC)
replies: text: Parandatud.--Andrus Kallastu 9. aprill 2009, kell 22:04 (UTC)

message: Kui auhind läheb nüüdismuusika-alaste artiklite koostajale, kas siis loetakse sinna hulka ka nüüdismuusikud, nüüdismuusika heliloojad nüüdismuusika üritused jne? Ja kuidas isikuid määratleda? Kuna žüriis on eeldatavalt ka keegi terminoloogiakomisjonist, siis on ehk ainult nüüdismuusika terminite artiklid arvestatavad? Seda peaks ehk täpsustama. avjoska 9. aprill 2009, kell 12:28 (UTC)
replies: text: Sinna hulka kuuluvad kõik,  mis sobivad kategooriasse . --Tiuks 9. aprill 2009, kell 13:01 (UTC)
replies: text: :Nüüdismuusika artikli pealkirjal ei ole tähtsust. Oluline on, et artikkel annab midagi juurde nüüdismuusika mõistete paremal avamisel.--Andrus Kallastu 9. aprill 2009, kell 22:03 (UTC)

message: Siin pääses keegi vandaal möllama. Vahest oskab keegi administraatoritest taastada lehe varasemad versioonid.--[[Kasutaja:Andrus Kallastu|Andrus Kallastu]] 20. oktoober 2009, kell 04:33 (UTC)

message: Kas niisugune loend eksisteerib ja kas annaksite lingi, kus on võimalik sellega tutvuda? --kanakukk 25. detsember 2009, kell 04:47 (UTC).
replies: text: Spetsiaalset uute artiklite loendit ei ole. Pühadetervitustega --Andrus Kallastu 25. detsember 2009, kell 08:38 (UTC)

text: Need artiklid tuleb kuidagi üles leida. Kas saaks kasutada lehekülge Nüüdismuusika mõisteid? Andres 25. detsember 2009, kell 18:55 (UTC)
thread_title:  Loend valminud artiklitest
Arutelu:‘Ā'ishah

message: Eesti keeles olen kohanud pigem vormi Aiša, nii kirjutavad ka eesti muslimid. Pealegi teaduslik transliteratsioon peaks olema ‘Ā'iša, see "sh" ja "h" on ainult anglosaksi ebakomme. Kas oleks kellelgi midagi vastu, kui ma selle lehekülje teisaldaksin Aišaks? --Mmh 20. oktoober 2009, kell 11:29 (UTC)
replies: text: Siis, tõenäoliselt kellelgi midagi vastu ei ole. Jätan veel paar päeva, ja siis teisaldan. --Mmh 3. detsember 2009, kell 20:15 (UTC)
replies: text: : Mina olen küll vastu. Meil kirjutatakse kõik araabiakeelsed nimed sama transkriptsiooni järgi nagu KNAB-is araabiakeelsed kohanimed (ÜRO transkriptsioon). Eks ole, oleks ju imelik, kui isikunimede puhul kasutataks teistsugust transkriptsiooni kui kohanimede puhul. Minu meelest pole olemas üldkasutatavat transliteratsiooni, pealegi ei saa transliteratsioon viimast tähte välja jätta.

text: : Mina isiklikult eelistaksin Kongressi Raamatukogu transkriptsiooni, aga eks see ole harjumuse asi.

text: : Samamoodi on meil kirjutatud Muḩammad.

text: : Piiblinimedele teeb ka KNAB erandi. Ma pole kindel, kas me peaksime järgima eesti muslimite tarvitust. Mäletad, Peeter Päll ei soovitanud ka Praha eestlaste tarvitust järgida:-. Andres 3. detsember 2009, kell 20:35 (UTC)
replies: text: ::No jah: Miks piiblinimed, ja mitte koraaninimed? Tähtsad isikunimed on tihti eestistatud, nagu ka tähtsad kohanimed. Eestlased otsustagu, aga pidagu meeles, et on olemas Peking või Kairo (ja viimase juures isegi araabia vorm ei ole artiklis üles kantud, kuigi selle tõlge esineb). --Mmh 3. detsember 2009, kell 22:05 (UTC)
replies: text: ::: Siin lähtume KNAB-ist. Mõne kohanime puhul on erandlikult eelistatud eksonüüm. Noh, artiklit Kairo tuleb täiendada.

text: ::Muide, veel sele "viimase tähe väljajätmise" kohta: See "h" ei hääldata välja, see on puhas vokaalikandja. --Mmh 3. detsember 2009, kell 22:07 (UTC)
replies: text: ::: Jah, kuid ÜRO transkriptsioonis seda märgitakse. Ja iga transliteratsioon peab seda märkima. Andres 3. detsember 2009, kell 22:35 (UTC)
replies: text: ::::Transliteratsioon küll. Transkriptsiooni kohta saaks vaielda, aga nagu ma ütlesin, eestlased otsustagu. Ainult oleks tähtis ka kõik teised esinevad vormid arvesse võtma, st nt nagu siin kirjutada kohe algusesse, ja teha ümbersuunamist. --Mmh 14. detsember 2009, kell 19:46 (UTC)
thread_title:  Artikli nimetus
Arutelu:G. Scheel & Co

message: 1920 – 21-ndatel aastatel oli Eesti Läänemaailmas tunnustatud riik ja kaubavahetus teiste riikidega oli võimalik. Nõukogude Venemaad ei oldud veel tunnustatud, kaubavahetus toimus kulla alusel ja Eesti oli peamiseks transiitmaaks. 
Alles 16. jaanuaril 1920 andis Entente'i Kõrgem Nõukogu liitlas- ja neutraalsetele riikidele loa alustada kaubavahetust Venemaa Nõukogude Vabariigiga.
replies: text: Siin on midagi valesti. Esimene lõik: Eesti sai de jure diplomaatilise tunnustuse 1921. aastal. Teine lõik: kui luba kaubavahetuseks anti 1920. aasta jaanuaris (enne Tartu rahulepingu sõlmimist ja 15 miljoni rubla saamist Venemaalt!), miks peab siis rõhutama Eesti erilisust suhetes Venemaaga? --Improvisaator 20. oktoober 2009, kell 12:15 (UTC)
thread_title:  Majanduslik õitseng ja kullaäri [[Nõukogude Venemaa]]ga
Arutelu:Viikingiaeg

message: Skandinaavlaste endi teadvuses on viikingiaeg kuulsusrikas periood, mil nende esivanemad välismaal suuri tegusid tegid. Ka viikingite kodumaad arenesid tohutu kiirusega: loodi Taani ja Norra, kujunemas oli Rootsi riik, võeti vastu ristiusk, tekkisid linnad ja toimus palju muud, mis pani aluse tänapäeva Skandinaaviale.
Sel perioodil rändasid Euroopa meredel ja jõgedel viikingid, kes valdavalt tegelesid kaubitsemise ja sõjandusega. Traditsiooniliselt ongi viikingeid kujutatud ühekülgselt - viikingid tulid laevadel, mõõgad käes, ja tegid veretööd: riisusid kirikuid, pressisid raha välja, sõdisid, tapsid ja võtsid inimesi vangi. Sellise pildi lõid tolleaegsed Lääne-Euroopa kirjaoskajad mungad, kes kaldusid üles tähendama just erakorralisi ja vägivaldseid sündmusi. Keskajal arendasid võimendasid seda ka jutuvestjad ja ajaloolased, muuseas jõulist rahvuslikku identiteeti otsivad Islandi saagade kirjutajad.
thread_title:  Välja võetud materjal 

message: Kas see tekst on ka kopipeist? Mis sellel kaubanduslikul ja nii-mitte-sõjalisel lähenemisel viga on ? suwa 20. oktoober 2009, kell 16:42 (UTC)
replies: text: Kurb kinnitada, et seegi on kopipeist, seekord siit. Taivo 20. oktoober 2009, kell 16:50 (UTC)
replies: text: : ok, Else Roesdahl, Viikingite maailma hiilgus, LK 6 suwa 20. oktoober 2009, kell 17:10 (UTC)
replies: text: ::Keegi kel viitsimist võiks selle kopipeisti välja visata või korda teha.--WooteleF 28. oktoober 2009, kell 17:15 (UTC)
----
Välja võetud:
Eestis peetakse viikingiaja lõpuks tavaliselt 13. sajandi esimest poolt. See vastab nooremale rauaajale.
Eestis loetakse viikingiajaks pigem siiski keskmise rauaaja lõpp-perioodi ja mitte nooremat rauaaega e siis Eesti viikingiaeg peaks samuti  olema 8.-11. sajand. Iseasi on see "eesti viikingite" ja "idaviikingite" teema, aga need ei käi niikuinii üldise viikingiaja alla. Athanasius Soter 6. august 2011, kell 13:01 (EEST)

text: Paranda siis. Andres 6. august 2011, kell 13:41 (EEST)
------
"Laibakalmistu" on puhas tautoloogia, kas tõesti on selline ametlik termin? Kuriuss 24. jaanuar 2018, kell 12:01 (EET)

text: Termin on olemas. Kalmistud võivad olla kas laibamatustega või põletusmatustega. --Minnekon (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 12:56 (EET)
thread_title:  välja võetud teksti arutelu
Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Nõmme

message: Nüüd ma ei tea, kust kõige paremini küsida, siis proovin siit: Tšehhi Vikipeedia jaoks valmistasin Tallinna asumite asendikaardid. Mõned, sh kõik Nõmme asumite omad, olen juba Commonsile laadinud (vt kategooria Nõmme). Minu arvates on nad natuke paremad kui praegused JPG'd, aga ma ei tahaks kedagi solvata sellega, et ma neid kohe hakkan asendama. Kui aga meeldiksid, võin kohe teha. Mida te sellest arvate? --Mmh 21. oktoober 2009, kell 10:53 (UTC)
replies: text: Linna mallile on see tunduvalt parem. Vaheta kõik asumi kaardid välja. Igale asumile võiks ka suurema kaardi teha kus oleks raudtee, suuremad teed ja olulisemad maamärgid (raudteejaam, kool jne.) peal.--Lohusalu 21. oktoober 2009, kell 13:26 (UTC)
replies: text: :Küll on hea kaart! Taivo 21. oktoober 2009, kell 13:51 (UTC)
replies: text: ::See on tõesti kena kaart.--WooteleF 21. oktoober 2009, kell 13:52 (UTC)
On siis vahetatud. --Mmh 22. oktoober 2009, kell 00:30 (UTC)

text: Tubli töö--Lohusalu 22. oktoober 2009, kell 05:46 (UTC)
thread_title:  Kaardid 

message: Olin hiljuti Nõmme turul, ja et pildid commons'i kategoorias "Nõmme market" (jah, Nõmme turul on seal oma kategooria!) on ajast enne ümberehitust või ümberehituse jooksul, pildistasin turu kohe ka uues väljanegämuses. Et see ei vajuks unustusse, lisasin selle kohe Nõmme linnaosa leheküljele, aga see võiks rahulikult ka Nõmme asumi juures olla, või iseseisvas Nõmme turu kohta artiklis. Kas jõuame koos küllalt infot iseseisva artikli jaoks koguda? --Mmh 19. august 2011, kell 19:20 (EEST)
replies: text: Nõmme turuhoone on muide olemas. Aga turust endast peaks kirjutama muidugi. Commonsis on pildid sellest turuhoonest, mis vahepeal restaureeriti, aga maha põles. --Epp 19. august 2011, kell 19:24 (EEST)
replies: text: : Ahsoo, Nõmme turuhoone otsida mulle pähe ei tulnud (ja Nõmme artiklitest sellele ka ei lingita). Aga kui juba selle žanrpildi turu keskusest tegin ja üles laadisin, jätan selle kõigepealt kohale ja vaatan järele, kust midagi entsüklopeedilist turu kohta leida. --Mmh 20. august 2011, kell 00:59 (EEST)
thread_title:  Nõmme turg
Arutelu:August Hanko

message: Millegipärast viitab siia artikkel Portaal:Norra/Kirjutamata. Ave Maria 21. oktoober 2009, kell 15:13 (UTC)
replies: text: Sest ta tõlkis mitmeid norra autoreid.--WooteleF 21. oktoober 2009, kell 15:15 (UTC)

message: Miks niisugune link: [[kaitseminister|Sõjaministriks]] [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. veebruar 2010, kell 07:00 (UTC)
Inglise vikipeedias on seline artikkel: [http://en.wikipedia.org/wiki/August_Hanko] --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 19. august 2011, kell 15:53 (EEST)
Välja:

message: Tema venna tütrepoeg on Tartu ühiskondlik aktivist Jaan Muna.
Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 08:05 (EEST)
thread_title:  Isiklikku
Arutelu:Ninahäälik

message: Tegelikult on ka kolmas, aga selle jaoks pole eraldi tähti. Muide, on ka helitud ninahäälikud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. oktoober 2009, kell 18:57 (UTC)

message: Kas see on inglise vikis en:Nasal_consonant? --Hendrik 21. oktoober 2009, kell 19:03 (UTC)
replies: text: Jah. Andres 21. oktoober 2009, kell 19:14 (UTC)

message: Kas n sõnas ''pann'' ei ole eraldi häälik? Ning n ja m sõnades ''lõhn'' ja ''lehm'' (helitud). Helituid nasaale pole tekstis üldse mainitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2009, kell 10:03 (UTC)

message: Kas nasaal/ninahäälik tähendab vaid konsonante? Sest on olemas ka nasaalsed vokaalid. Adeliine 13. mai 2014, kell 22:53 (EEST)
replies: text: EKSS-i järgi on nasaal ehk ninahäälik konsonant nasaalvokaal vokaal. Arvan, et nasaalvokaalid ei ole täiesti nasaalsed. Andres (arutelu) 14. mai 2014, kell 09:45 (EEST)

message: Mida teha lingiga nasaalne? Võõrvikides on tehtud täpslk, vt :wikidata:Q439556--Estopedist1 (arutelu) 6. jaanuar 2018, kell 19:58 (EET)
thread_title: Nasaalne
Arutelu:Mustpeade maja

message: Esimesest lõigust sobib siia artiklisse vaid teine pool.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 22. oktoober 2009, kell 11:23 (UTC)

message: Leian, et suurte tähtede kasutamiseks puudub alus. Iseasi, kui seal tegutseb mingi asutus või ettevõte, kes maja majandab ja selle nimi on Mustpeade Maja, aga hoone nimetus peaks olema mustpeade maja. Sellest lähtuvalt, kas tava järgi peaks Riia mustpeade maja artikkel olema leheküljel mustpeade maja (Riia)? 193.40.10.180 22. oktoober 2009, kell 15:50 (UTC)
replies: text: Ma arvan ka, et maja peab olema väikese tähega. Nad ise kirjutavad end samuti väikese tähega (vt välislingist). Taivo 22. oktoober 2009, kell 17:16 (UTC)

message: nõukaajal kutsuti vist kogu maja kui Noorsoo Kultuuripalee, hiljem nõukaajal kui Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee. Praegu on artiklis link, mis peaks silmas eraldi artikli tegemist, ent kas see on õigustatud? Vt nt KNAB või RA linki --Estopedist1 (arutelu) 17. juuni 2017, kell 16:43 (EEST)
replies: text: 1944-1965 Jaan Tombi nimeline Kultuurihoone. 2001:7D0:87C3:8680:798A:2E83:13B7:3500 17. juuni 2017, kell 16:49 (EEST)
thread_title: Mustpeade maja ENSV ajal
Arutelu:Kesklinna linnaosa

message: Seoses asumite kaartide tegemisega märkasin, et siin on mingi segadus: Siin nimekirjas olevad asumid erinevad nendest, mis on leida ametlikult kaardilt — konkreetselt ma kaardilt ei leidnud Uuslinna asumit, ja Kesklinna asumi nimeks on seal Vanalinn. Kas on vananenud kaart, või meie nimekiri siin? --Mmh 23. oktoober 2009, kell 16:37 (UTC)
(Räägin Kesklinna linnaosast.) --Mmh 23. oktoober 2009, kell 16:40 (UTC)
replies: text: Pakun kaks paremat allikat: Tallinna asumite loend ja []. Mõlemad põhinevad KNAB-il. Kummaski pole Südalinna ega Uuslinna. KNAB-is on asumit iseloomustatud nii: Vanalinn, Vanalinn (all-linn) ja Vanalinn (Toompea). Kaks viimast on vist allasumid. Andres 23. oktoober 2009, kell 19:47 (UTC)
replies: text: :Jah, see oleks nagu ametlikul kaardil. Ainult eeldan, et "pole Südalinna" tähendab "pole Kesklinna". Südalinn polnud kunagi kahtluse all, see on kaardis ja nimekirjas. --Mmh 23. oktoober 2009, kell 20:56 (UTC)
replies: text: :: Küllap läks segi. Andres 23. oktoober 2009, kell 20:59 (UTC)

text: :Parandasin selle artiklis. Ainult ei tea, kuidas Vanalinnaga. On meil artikkel Tallinna vanalinn. Kas teha eraldi artikkel Vanalinna (nagu asumi) kohta? --Mmh 23. oktoober 2009, kell 21:18 (UTC)
replies: text: :: Arvan küll. Andres 23. oktoober 2009, kell 21:27 (UTC)

text: :Rajasin siis artikli Vanalinn. Parem vist oleks, kui artikkel Vanalinn oleks üleüldiselt vanalinnade kohta, aga minul praegu pole mahti seda kirjutada ega ideed, kuidas kõige paremini nimetada artikkel asumi kohta (kas Vanalinn (Tallinn), Vanalinn (asum), Vanalinn (Tallinna asum) vms). Kui kellelgi oleks tuju, siis tesaldagu. --Mmh 24. oktoober 2009, kell 08:01 (UTC)
replies: text: :: Ma soovitaksin "Vanalinna asum", aga sobivad ka kaks viimast. Andres 24. oktoober 2009, kell 08:12 (UTC)

text: :Oo jah, Vanalinna asum tundub kõige parem. --Mmh 24. oktoober 2009, kell 08:13 (UTC)
----
| elanikke = 47 671 (1.01.2008) Andres 4. detsember 2009, kell 00:47 (UTC)
thread_title:  Kesklinna asumid 

message: Kesklinna linnaosa rahvuslik koosseis võiks ka olla ära toodud. Rahvastikurgistri järgi oli 2010. aasta alguses eestlasi 71,2 %, venelasi 22,0 %, ukrainlasi 1,9 %, valgevenelasi 0,9 %, soomlasi 0,8 %, juute 0,7 %, tatarlasi 0,2 % ja teisi 2,3 %.
replies: text: Pane sisse. Andres 11. september 2010, kell 09:22 (EEST)
thread_title:  ...
Arutelu:Vaivara koonduslaager

message: Vaivara laagrist on 3 rida juttu ka 1977. aasta septembrikuu "Võitleja"-s (lk 8, all paremal). --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 21:12 (UTC).
Artikkel on keelevigadega, suuresti viideteta, ebastandardse struktuuriga ja ebayhtlane, samuti illustreerimata. (Kui mitte muud, siis foto kohast, kus laager oli, saab ikka panna.) Vajab hädasti toimetamist. --Oop (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 22:42 (EEST)

message: siin on link Kohtla-Nõmme holokausti mälestustähis. Tähelepanuväärsus on küsitav? V-o mõttekam mainida vastava töökomando (Ereda laagri töökomando, Ereda laager, Ereda vangilaager) artiklis. Ka selle laagri eraldi artikliks tegemine vist küsitav?--Estopedist1 (arutelu) 17. november 2018, kell 12:06 (EET)
thread_title: Kohtla-Nõmme holokausti mälestustähis
Arutelu:Carl Magnus von der Pahlen

message: *Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1979   |   lk 7 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:44 (UTC).
Kas see Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberner oli üks tiitel ikka või pigem kolm erinevat'?
replies: text: Üks ametikoht.--WooteleF 22. jaanuar 2010, kell 11:46 (UTC)
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja"
Arutelu:Oskar Angelus

message: *Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1979   |   lk 7 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:51 (UTC).
*Vasakul ja paremal (surma teade): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1979   |   lk 7 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:48 (UTC).
----
Varasem versioon:
Oskar Angeluse isa oli Karl Angelus ja ema Sophie Auguste Johanna Angelus (neiupõlvenimega Eichhorn). Ta abiellus 1930. aastal Heinrich ja Maria Metingu (neiupõlvenimega Ross) tütre Magda Mathilde Metinguga (1905–1993). Neil sündis kaks last: poeg Hans-Josef ja tütar Hilja-Maret. 
Praegune viimane lause on imelik. Andres 29. oktoober 2009, kell 20:56 (UTC)
Minu arust ta ei olnud Eesti siseminister. Ja kas ta ikka oli poliitik? --Numbriga kärumees 30. august 2011, kell 11:41 (EEST)
----
Artiklist võiks kuidagi selguda, miks mõne raamatu pealkiri on "Surma nimi oli Angelus" või midagi taolist. Andres 1. september 2011, kell 09:05 (EEST)
replies: text: Ladislav Mnačko. Surma nimi on Engelchen. Slovaki keelest tõlkinud Leo Metsar. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1962. – kas see? Aga see on mingist Slovakkia koonduslaagrist, ei ole üldse temaga seotud. --Numbriga kärumees 1. september 2011, kell 12:52 (EEST)
replies: text: : Mul oli vist peas lühiühendus tekkinud:) Andres
replies: text: :: Ei ole lühiühendus, sellise pealkirjaga raamat on tõesti olemas. --Vihelik 31. oktoober 2011, kell 02:55 (EET)
replies: text: ::: Huvitav, ei ole kuulnud. Ehk täpsustate? On see ikka seotud antud isikuga? Nõukogude "ajalookirjanduses" on tõesti ilmunud sellise alatooniga teoseid nagu nt. "Haakristi teenrid", ent eraldi raamatust, ja veel sellise pealkirjaga, ei ole ma kuulnud.--Kalevipoeg 1. november 2011, kell 10:47 (EET)
replies: text: :::: Selline raamat on küll olemas, aga tõenäoliselt mingi Slovakkias asunud koonduslaagri valvurist. http://tartu.ester.ee/record=b1300932~S1*est Raamat on tõlgitud slovaki keelest. Olen kunagi ammu põgusalt lugenud, aga midagi ei ole meeles. --Numbriga kärumees 1. november 2011, kell 14:53 (EET)
----
Miks kategooria "Eesti poliitikud" eemaldati? Aastatel 1941-1944 ta minu meelest siiski oli poliitik. 90.191.119.98 3. september 2011, kell 11:09 (EEST)
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja"
Arutelu:Karla Liivola

message: *Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1979   |   lk 6. Muide, seal on tema nimi Karl. --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:57 (UTC).
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja" 

message: Tema vapp on avaldatud: Õuemärk ärkab ellu. Esmaspäev, 10. november 1935, nr. 45, lk. 4: Kilpi läbistab sinine jõgi, mis kujutab Pedja jõge, mis asub omaniku kodukoha läheduses. Ülemisel väljakul avatud raamat, sümboolse tähendusega. All – mustal põhjal kolm leinakaske. Ned on pärit omaniku isakodu õuelt, ja jätnud temasse lapsepõlves sügavaid jälgi Samas – ülal hõbedane Põhjatäht, tähendades, et inimene püüab kõrguse, vaimsuse poole. All – hõbedane lumeräitsak, vihjates kodumaa talvele. Paremal ülal ääres roheline-valge-violett-lipp. See on Vismaris asuva korp! "Fraternitas Baltica" värvid, kus õppis ka vapiomanik; vasakul ülal ääres – Eesti lipp. Kilpi kaunistavad mitmesugused relvad – kaitseväelase tunnustena. Kilbi äärel on vapi deviis: ARS LONGA, VITA BREVIS EST (kunst on pikk, elu lühike). Kunstnik P. Luhteini (Lutteini) joonistus. --IFrank (arutelu) 2. mai 2013, kell 16:28 (EEST)
thread_title:  Vapp
Arutelu:Berndt von Staden

message: *Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1979   |   lk 3 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:21 (UTC).
----
Kas ta elab veel? Ave Maria 26. oktoober 2009, kell 05:39 (UTC)
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja"
Arutelu:Juhan Pallop

message: Autasustatud Kaitseliidu Valgeristiga ning on Vabadussõja veteran: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1980   |   lk 5. --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 00:34 (UTC).
Kas oli ka Rakvere Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu juhatuse esimees? vt http://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=491063&_xr=5b9ac83e53d6c --Merryapples (arutelu) 14. september 2018, kell 00:58 (EEST)
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja"
Arutelu:Marie Under

message: *Surm: paremal all: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1980   |   lk 5 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:13 (UTC).
replies: text: Miks Sa need lingid arutelulehtedele paned? --Epp 26. oktoober 2009, kell 02:21 (UTC)
replies: text: : Otsin ühte sugulast taga ja hetkel pole aega artikleid üksipulgi väga täiendada. Kahtlen sügavalt, et keegi kunagi hiljem neid lappama hakkab.. või saabub see kunagi lihtsalt kuskil kauges tulevikus. --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:25 (UTC).
replies: text: :: Nojah, aga kui on selge, et jutt käib õigest inimesest, võiks ju kohe välislingina artiklisse panna. Inimesed ootavad arutelulehelt arutelu. --Epp 26. oktoober 2009, kell 02:31 (UTC)
replies: text: ::: Peaks äkki valima ka. Näiteks pole vist mõtet panna nupukest Vaino kohta. Kuigi mine tea... Andres 26. oktoober 2009, kell 03:04 (UTC)
replies: text: :::: Nojah, ega ma neid kõiki pole vaadanud. Aga kui pikem jutt on, võib ju ikka panna.  --Epp 26. oktoober 2009, kell 03:09 (UTC)
----
Igaks juhuks täheldan, et viimase muudatusega kaotatud (ja mälust kustutatud) vahepealne täiendus "... oblikate vahel" on tsitaat kultusfilmist "Tulnukas" ja iseenesest vääriks mingis vormis jäädvustamist. Iseasi, kas just otsese tsitaadina, mõned inimesed erutuvad liialt. --85.253.175.144 4. september 2017, kell 15:19 (EEST)
----
Venekeelses Vikipeedias on Marie Underi kohta kirjutatud: "эстонская-российская-шведская поэтесса и переводчик." Ikka väga imelik. Velirand (arutelu) 30. märts 2021, kell 18:03 (EEST)
----
Ainult selliste andmetega infokastil minu meelest ei ole mõtet. Seal on eludaatumid ning sünni- ja surmakoht, mis on niigi kohe esimeses lauses ning lisaks kodakondsus, mis on üsna kõrvaline. Kas Rootsi kodakondsuse kohta lisaks on avalikke andmeid või on tegu oletusega? Pikne 18. märts 2024, kell 18:11 (EET)

text: Pealegi on kasutusel vale infokast. Õige on . - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. märts 2024, kell 23:02 (EET)
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja"
Arutelu:Vajuud

message: Kust need eestikeelsed nimed on võetud? Andres 26. oktoober 2009, kell 22:01 (UTC)
replies: text: --Metsavend 26. oktoober 2009, kell 22:38 (UTC)