lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Ookeanipõhja puurimisprogramm

message: Intervikid räägivad ainult ühest programmist, siin artiklis on tahetud rääkida kolmest koos. Adeliine 1. november 2011, kell 12:47 (EET)

message: Arvan, et niikauaks kui tekstis pole juttu meresetetest, võiks lisada alajaotuse Vaata ka ja sinna siis viide setetele. Samamoodi lisaksin ma :Kategooria:Meregeoloogia. suwa 1. november 2011, kell 12:50 (EET)
Antud artikkel annab väga hea ülevaate kolmest puurimisprogrammist. Tekst on kirjutatud heas, arusaadavas stiilis, sisaldamata pikki ja lohisevaid lauseid. Lauseehituses peale ühe väikese topelt kirjavahemärgi vigu silma ei jäänud (ODP tutvustus, viimase lause lõpp). Mõistete poolest võiks pikemalt lahti seletada selle riser meetodiga puurimise. On mainitud, mida kasutab puurimisvedelikuna riserita puurimine, kuid võiks paari sõnaga rääkida ka riser meetodil kasutatavatest puurimissegudest (kui kuskil internetiavarustes sellest muidugi üldse juttu on). 
Nüüd kui võrrelda artiklit võõrkeelsete versioonidega, nagu ka eelpool mainitud, siis vastab see artikkel intervikides vaid ühele puurimisprogrammile. Ehk oleks segaduse vältimiseks parem/selgem teha see artikkel hoopis kolmeks või isegi neljaks (minuteada võis vajadusel teha ühe asemel mitu üksteisega seonduvat artiklit ning loogiliselt võttes peaks kõikide artiklite tähemärkide summa siis lugema). Sel juhul saaksid kõik artiklid Vaata ka all viidata üksteisele. 
Viited töötavad nagu vaja ning on asjakohased. Piisavalt on ka siseviiteid.
Nagu ka eelpool mainitud võiks peatükk Vaata ka sisaldada viidet meresettele ning kategooria osa kategooriat :Kategooria:Meregeoloogia
--Eestikroon 13. november 2011, kell 12:55 (EET)
Siselingid on praktiliselt puudu. Kõik terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida. Taivo 21. november 2011, kell 17:04 (EET)
replies: text: 21. novembril märgitud vead on parandatud. Aga ma mõtlen, et äkki on artikli õigem pealkiri ainsuses: Ookeanipõhja puurimisprogramm. Taivo 13. jaanuar 2012, kell 23:29 (EET)
Kas intervikid on õiged?--Morel 8. veebruar 2012, kell 16:30 (EET)

text: teistes vikides räägitakse konkreetsetest programmidest, mitte neid koos võetuna nagu meie vikis. Seega pole intervikid õiged--Bioneer1 9. veebruar 2012, kell 12:10 (EET)
thread_title:  mida võiks lisada ?
Malli arutelu:Tõlgitud leht

message: 
On ka olemas , mida kasutatakse viidete alajaotuses. Inglise keele kohta on veel eraldi . Adeliine 1. november 2011, kell 15:01 (EET)
replies: text: Kas meil on vaja kolme sama otstarbega malli?--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2012, kell 20:03 (EEST)

message: See mall ei tohiks olla arutelulehel, sest sealt on teda raske märgata--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2012, kell 20:03 (EEST)
replies: text: Noh, artikli ajaloo kõrval on aruteluleht konkreetse artikliga kõige paremini seotud ja seetõttu peaks märkus olema sealt üsna lihtsasti leitav (eeldusel, et seda ei tõsteta lehekülje algusest minema nagu siin). Mis artiklisse endasse puutub, siis seda toimetamist (mitte artikli sisulist poolt) puudutavat märkust ei peagi sisusse süübinuna kohe artikli peale vaadates märkama, nii nagu näiteks toimetajate nimesidki, mis on leitavad ajaloolehelt. Ja nagu dokumentatsioonis välja toodud, ei sobi ta artiklisse endasse, kuna selles viidatakse iseendale (Vikipeediale teises keeles).

text: Kaks ülalviidatud malli tuleks minu meelest maha kanda. Need paistavad arutelulehel tõsti kehvemini silma ja neid on artiklites kasutatud valdavalt justkui päris viiteid asendavana või viidates teises keeles Vikipeediale kui allikale (taas iseendale viidates).  Pikne 7. august 2012, kell 23:07 (EEST)
replies: text: :Kuigi ma alguses olin selle vastu, hakkab ka mulle tunduma, et märkus tõlkimise kohta võiks olla pigem artikli arutelulehel kui artikli lõpus. Samas malli ennast peaks natuke kohendama, ma ei arva, et me peaks siin neid prantsuspäraseid jutumärke näiteks kasutama (milleks üldse jutumärgid?). Samuti ei ole selge, mida teha siis, kui artikli koostamisel on materjali tõlgitud kahest või enamast vikipeedia keeleversioonist, igaühe jaoks ju pole eraldi malli mõistlik panna. Ma arvan, et tõlkimise ja selle tähistamise küsimust võiks veel arutada üldise arutelu lehel. --Morel (arutelu) 8. august 2012, kell 01:07 (EEST)

message: Sellega seotud arutelu vt Vikipeedia arutelu:Tõlketalgute juhend 2015--Bioneer1 (arutelu) 26. veebruar 2015, kell 14:59 (EET)
thread_title: Tõlkemärkuse koht artiklis või arutelus?
MediaWiki arutelu:Cite references link one

message: Juhend on siin: :mw:Extension:Cite/Cite.php#Set references to use ^ and letters like Wikipedia. -Mardus 1. november 2011, kell 19:46 (EET)
thread_title:  Viidetes peenikeste ja poolnähtamatute noolekeste asemele katus
Arutelu:Twm

message: Reparenting window manager — "ümberülenev aknahaldur" või "taasülenev aknahaldur"? Praegu on kirjas viimane, aga alguses oli esimene. -Mardus 1. november 2011, kell 23:14 (EET)
Siia ei viita miski. --Epp 24. november 2011, kell 15:37 (EET)
replies: text: Pole veel piisavalt artikleid, mis viitaksid. Ühe kirjavea parandasin ära, kuid muid ma küll ei märka. Millised need stiilivead artiklis on? -Mardus 2. detsember 2011, kell 13:29 (EET)
thread_title:  Terminid
Arutelu:Idand

message: Varem oli siin nii:
Idand ehk tõuse on arenema hakanud idu (seemnetel) või pung (mugulatel ja teistel vegetatiivosadel), mis toitub veel seemne või emataime varudest.
Andres 4. november 2011, kell 00:36 (EET)

message: *Vikipeedia tavad.
Artikkel on kirjutatud vastavalt kõikidele Vikipeedia tavadele. On jälgitud kõik ülesehituse ja vormistamise kriteeriumid.
*Allikad ja viitamine.
Allikad on autoriteetsed ja piisaval hulgal sellise artikli jaoks.
*Sisukus, põhjalikkus, teema kaetus, artikli pikkus, illustreeritus piltidega.
Artiklis püstitatud teema ja selle toetuspunktid on kaetud täiel määral. Artikkel on piisava pikkusega ja väga sisukas. 
Üheks artikli miinuseks mina nimetaksin terminite rohkust, mõnedes kohtades need lähevad üks teise järele ilma seletusteta, mis raskendab  arusaamist. Teiseks miinuseks mina pidaksin piltide vaesust. Üks pilt nii mahukale artiklile on liiga vähe, võiks lisada mõnda pildi (näiteks,kas embrüonaalse  arengu või seemne idanemise kohta). Peatükis ühe-ja kaheiduleheliste taimedest tahaks näha näiteid.
*Keeline kvaliteet.
Artiklist ma leidsin paar näpuvigu, aga need ei seganud arusaamist. Artikli õigekeelsuse taset mul pole võimalust hinnata, sest minu emakeeleks ei ole eesti keel.
replies: text: Terminite tähendust pole siin tarvis selgitada. Selleks on spetsiaalsed artiklid. Andres 11. november 2011, kell 22:35 (EET)
Äkki oleks võimalik välja tuua artiklis tehtud näpuvead, et saaksin need parandada?
--Helena150 13. november 2011, kell 15:51 (EET)
----
Omadussõnad ei saa olla artikli pealkirjaks, seepärast tuleb omadussõnu linkida näiteks vegetatiivne, embrüonaalne jne. Embrüonaalse arengu alajaotuse neljandas lõigus võiks lauseid üle vaadata ja nende ehitust parandada.
*Idanemisinhibiitorid ongi selleks, et seeme ei idaneks enne, kui seda lubavad välistingimused.
*Kaks näpuviga alajaotuse "Fototropism" kolmandas lõigus.
*"Taandarengud idanemisel": mõttekriipsud!
*Kui niiskus paneb seemne idanema, muutub kõik see inimorganismile kättesaadavaks. Kas "kättesaadava" asemel ei võiks olla "omastatavaks"? Või ma lihtsalt ei saa selle lõigu lausetest aru?
*ei ole soovituslik süüa neid teatud haiguste, näiteks vähi korral
Tubli! Adeliine 14. november 2011, kell 19:57 (EET)
*asümmeetria, asümmeetrilise
*teine näpuviga seal lõigus, mida mõtlesin, on valgustama Adeliine 30. november 2011, kell 13:43 (EET)
Parandasin oma näpuvead ära, tänan neile tähelepanu juhtimast.
--Helena150 6. detsember 2011, kell 23:25 (EET)
thread_title: Artikli retsensioon.
Arutelu:Kasetriibik

message: Triibiku liikide loend oleks kohasem viia artiklisse, mis räägib perekonnast [[triibik]]. --[[Eri:Kaastöö/90.190.45.158|90.190.45.158]] 4. november 2011, kell 01:15 (EET)
Artikkel on sisukas ja annab hea ülevaate kasetriibikust, kuid jääb soovitatud koolitöö pikkusest natuke lühemaks. Allikaid on kasutatud piisavalt. Eesti keele kasutus on väga hea, tekst on hästi loetav ja arusaadav.
Ettepanekuid:
* alapealkirjas Süstemaatika paneksin ladina keelsed nimed kaldkirja,
* soovitan lisada veel paar pilti, 
* vormistaksin paremini 2., 5. ja 6. viite.
Toon välja paar näpuviga:
* idaosas kirjutatakse kokku,
* lauses “Kasetriibiku, kui hüpiklase tagajalad on tugevad ja hüppamiseks sobivad”, ei ole kui ees koma,
* lauses “Tüvepikkus on 6-8 cm, sabapikkus: 8,5-10 cm”, ei ole koolonit,
* silmakoopaalune kirjutaksin kokku,
* sõna looduslikesse kirjutaksin ühe k’ga,
* “rohelised taimeosad, ja marjad” (ja ees ei ole koma),
* “püügikoonuseid, või –silindreid” (või ees ei ole koma).
Natuke jääb segaseks, mida lauses “Mitteusaldusväärsete meetodite kasutamise tõttu on Eestis kasetriibiku arvukust alahinnatud(10)” sulgudes number 10 tähendab. [[Kasutaja:Tudengliina|Tudengliina]] 12. november 2011, kell 05:05 (EET)
Tänan heade tähelepanekute eest! Püüdsin vead parandada, lisasin ka pilte.
[[Kasutaja:Lynx|Lynx]] 12. november 2011, kell 15:08 (EET)

message: *Parem: '''seljal on tume triip'''
*'''kuulub perekonda triibik (''Sicista'')'''
*Alajaotuses "Elupaik ja eluviis" üks koma puudu.
*'''uuritud maosisudest'''
*"Samuti" ja "ka" pole samas lauses vajalikud.
*arvude vahel "kuni" tähenduses mõttekriips
*"Olukord Eestis" esimeses lauses koma puudu
*"Kaitse" alajaotuses kaks tühikuviga
*omadussõnad ei sobi artiklipealkirjadeks, seepärast tuleb neid linkida nt <nowiki>[[ovaal]]ne</nowiki>.
Tubli! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 15. november 2011, kell 01:07 (EET)
Arutelu:Riikidevaheline Lennunduskomitee

message: Esimese viite link ei tööta ja viies on ümbersuunamine. --Epp 6. november 2011, kell 15:02 (EET)
Arutelu:Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu

message: Teksti seest tuleks rasvane kiri maha võtta. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 6. november 2011, kell 15:49 (EET)

message: Vähemasti ''raamatukogu'' (ülikooli struktuuriüksus) peaks olema väikese tähega. [[Eri:Kaastöö/90.190.114.172|90.190.114.172]] 6. november 2011, kell 17:17 (EET)
"Oma ainulaadse välimuse tõttu on raamatukogu hakatud nimetama ülikoolilinnaku pärliks." Mina võtaks kas ära või viitaks tsitaadiga.  -- [[Eri:Kaastöö/84.50.124.62|84.50.124.62]] 6. november 2011, kell 18:20 (EET)

message: Artiklit on põhjalikumalt muudetud (muudatused siin: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tallinna_Tehnika%C3%BClikooli_Raamatukogu&diff=3724881&oldid=3638646), asjatundja võiks üle vaadata. Kuna, aga artiklis pole ühtegi viidet, siis pole jutt ka tõsiselt võetav ja muudatustele reageerimisel suurt mõtet pole. Rubriigi "Kasutatud allikad" alusel saaks muidugi korralikult viidatud artikli vist üle ehitada --Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 18:45 (EEST)
thread_title: Küsitavad muudatused?

message: Mis siin nüüd jälle juhtus? Adeliine 13. märts 2019, kell 15:02 (EET)
replies: text: Põhjalikult ümber tehtud, vikivormindus ära kaotatud. Andres (arutelu) 14. märts 2019, kell 10:42 (EET)
thread_title:  Jälle kõik pea peal
Arutelu:Kawe kelder

message: Kas Kawe kelder asub Kawe majas? --kanakukk 8. november 2011, kell 23:17 (EET).
replies: text: Ise küsin, ise vastan: ajakirja Kultuur & Elu artiklist selgub, et ei ole. Kawe kelder asub (asus?) Pärnu mnt 22. --kanakukk 8. november 2011, kell 23:19 (EET).
replies: text: :Jah, püüdsin just samal ajal vastata. See on kahekorruseline paekivimaja neljakorruseliste krohvitud majade vahel. Ssgreporter 8. november 2011, kell 23:21 (EET)
=== Aadress ===
Kas selle hoone aadress on alati olnud Pärnu mnt 22? --kanakukk 10. november 2011, kell 12:49 (EET).

text: Võimalik, et hoonel oli ka varasem numeratsioon ja nimetus Väike-Roosikrantsi tänava järgi, kuid andmed puuduvad ( vt. Väike-Pärnu maantee)--NOSSER 10. november 2011, kell 13:05 (EET)
replies: text: :Praegusest sõnastusest saab järeldada üheselt, et niisugune hoone asus Pärnu mnt 22, aga kui näiteks redigeerida teda nii – Kawe kelder oli Tallinnas asunud Eesti Politsei, [....], mis asub kaasajal aadressil Pärnu mnt 22 – siis vähemasti minu meelest enam selline tõlgendus pole võimalik. --kanakukk 10. november 2011, kell 13:09 (EET).
----
Kas nüüd see on lammutatud või? Velirand (arutelu) 26. august 2016, kell 14:00 (EEST)
thread_title:  Asukohast 

message: Kas selle hoone aadress on alati olnud Pärnu mnt 22? --kanakukk 10. november 2011, kell 12:49 (EET).
replies: text: Võimalik, et hoonel oli ka varasem numeratsioon ja nimetus Väike-Roosikrantsi tänava järgi, kuid andmed puuduvad ( vt. Väike-Pärnu maantee)--NOSSER 10. november 2011, kell 13:05 (EET)
replies: text: :Praegusest sõnastusest saab järeldada üheselt, et niisugune hoone asus Pärnu mnt 22, aga kui näiteks redigeerida teda nii – Kawe kelder oli Tallinnas asunud Eesti Politsei, [....], mis asub kaasajal aadressil Pärnu mnt 22 – siis vähemasti minu meelest enam selline tõlgendus pole võimalik. --kanakukk 10. november 2011, kell 13:09 (EET).
----
Kas nüüd see on lammutatud või? Velirand (arutelu) 26. august 2016, kell 14:00 (EEST)
thread_title:  Aadress
Arutelu:Dugong

message: Sõna "dugong" on algusest lõpuni valesti käänatud. Käänata tuleb nii, tüüpsõnad on "paks", "forell" ja "kabinet". Taivo 9. november 2011, kell 00:31 (EET)
replies: text: Kõik kasutatavad terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida, seda ka geograafilised kohanimed. Ja kehaosad ka. Looma- ja taimeliikide nimedest rääkimata. Torres Straighti asemel peab olema Torrese väin, Hong Kongi asemel Hongkong. Carpentaria asemel peab olema lingitud Carpentaria laht. Populatsiooni kohta on eestikeelne sõna "asurkond". Taivo 9. november 2011, kell 00:38 (EET)
replies: text: :Selle tulemusena võivad nad vigastada nii emast kui ka teineteist. Viimasel juhul kopuleerub emane mitmete isastega ja viljastumise tõenäosus suureneb. See jätab mulje, et viljastumise tõenäosus suureneb, kui emast vigastatakse, mis tundub absurdsena. Taivo 21. november 2011, kell 21:41 (EET)

text: :Algava sulu ees käib tühik, seda viga on siin palju kordi. Sydney Akvaariumi asemel peab olema Sydney okeanaarium, ükskõik kuidas need austraallased seda asutust siis ise ka ei nimeta. Tuhnik ei käi suure t-ga. Taivo 21. november 2011, kell 21:41 (EET)

message: Artikkel on piisavalt pikk, teema on hästi kaetud teadusele tundmatu liigi kohta ja väga sisukas. Ka pilte on illustreerimiseks piisavalt. Samas on tõlkimisega välja jäetud ingliskeelsest artiklist mõndasid huvitavaid fakte, mida oleks kindlasti põnev lugeda inimestel, kes selle artikli peale satuvad. Viited on artiklil ilusasti juures ja neid on piisavalt ühe artikli kirjutamiseks. Õigekeelsuses oli kõige rohkem vigasid komadega, esines ka kokku- ja lahku kirjutamisel ja lihtsaid tähevigu. Esines ka imelikke sõnade järjekordi lauses, mis on ilmselgelt ingliskeelsest tõlkimisest mõjutatud.  Paaris kohas on ka võõrkeelset sõna käänatud eesti keele reeglite alusel – lihtsalt sõnalõpp juurde pandud, mis ei käi tegelikult nii. Artikli sisu on hästi arusaadav, sisaldab nii teaduslikku teksti kui ka lihtsamaid lauseid, et kõik mõistaksid. Artikkel on kirjutatud Wikipedia tavadele vastavalt. Siselinke võiks olla ka muude asjade kohta, mitte ainult välismaiste kohanimede kohta.
MartinJ 9. november 2011, kell 17:57 (EET)
----
*mõttekriips, kus vaja (mitte sidekriips)
*kahel pool
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu
*kaasa arvatud
*suurimale dugongide populatsioonile, mis ulatub
*mitte sügavamal kui
*väiksem kui tegelik
*jõudnud rannikust 15 kilomeetri kaugusele
*enamik imetajaid
*Lauses "Vangistuses hoida on..." kaks koma puudu
Palun vaata üle kõik kohad, kus oled kasutanud sõna "dugong" käändevorme ja paranda vigased vormid. Kääna nagu sõna "gong". Nt gonge, gongidesse, gongidest jne. Mõned näpuveadon veel, mis otsi ise üles (tähe- ja tühikuvead). Adeliine 23. november 2011, kell 03:49 (EET)
----
Pildi eemaldamise põhjus: Pilt oli Floridast, aga sealtkandis dugong ei elutse -- Ahsoous 4. veebruar 2012, kell 23:10 (EET)
----
Jah, hambavalem on kindel mõiste. Andres (arutelu) 13. mai 2012, kell 08:12 (EEST)
thread_title:  Retsensioon koolitöö kohta
Arutelu:Kuldherilased

message: Vikipeedia artikkel Kuldherilased koosneb kaheksast alateemast. Artikkel eeldab teadmisi putukatest ja geograafiast. Sissejuhatav osa annab tutvustuse, milliste putukatega on tegemist. Esimene alateema kirjeldab täpsustavalt putukate välimust, tuues ükshaaval välja isendite kehaosad, rääkides lähemalt ka värvusest ja vastsetest. Teise alateemana on käsitletud soo määramise erinevaid võimalusi. Kolmas alateema kirjeldab kuldherilaste toitumist, neljas eluviisi, viies elupaika ja kuues levilat. Seitsmes alateema kirjeldab süstemaatikat ning kaheksas toob välja Eestis leiduvad perekonnad ja liigid.  
Artikkel on piisavalt informatiivne, et saada selge pilt kuldherilastest. Hästi on kirjeldatud putukate välimust ja nende eluviisi, hea ülevaade on antud ka levilast. Viidatud on efektiivselt ja õigetes kohtades.
Vastsete kohta käiv informatsioon võiks olla koondatud ühe teema alla. Praeguses artiklis on välimuse juures välja toodud alateema Vastsed, mis on vähe informatiivne või võiks olla teisiti nimetatud, näiteks Vastsete kehaehitus. Sellisel juhul ei peaks vastsete kohta eraldi alateemat looma. Keeleliselt ainus silma jäänud kohmakus on sissejuhatuses sõna nad kordused, mille võiks kas asendada kohati väljendiga kuldherilased või sõnastada laused ümber, vältides sõnakordust. Artikli lõppu võiks ka lisada Vikipeedia siselingi Putukad teema Vaata ka alla, kuna artikkel eeldab, et lugejal on teadmisi putukatest.  
Kokkuvõttes on artikkel väga hästi koostatud ning informatiivne. Tööd on lihtne lugeda ja mõista, keeleline kohmakus sissejuhatuses ei sega artiklist aru saamist. 
Anneliisaavik 9. november 2011, kell 16:09 (EET)
----
Arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu (redigeerimiskasti alt saab võtta).
*tiivasulud näpuviga?
*lõugadest veidi ülalpool
*"Rindmiku" viimane lause veidi arusaamatu
*Osal liikidest saab sugu määrata tagakeha lülide arvu järgi: emastel on üks lüli vähem kui isastel.
*Emased tunneb ära ka selle järgi kui nad oma pika muneti väljutavad. Halb lause.
*muna ei arene enne, kui
*Esimesel juhul toitub kuldherilane. Järmises lauses sama jama ning koma puudu.
*emaherilane. See lõik üldse segane.
*vaigutaolise
*igal pool mujal Adeliine 15. november 2011, kell 03:45 (EET)
----
*Ikka sulg - sule - sulge, mitte sulgu. Sulg - suled, mitte sulud.
*Sinul on veidi lõugadest ülevalpool, minu arvates on parem lõugadest veidi ülalpool. Kindlasti on kolmas kõige parem variant, ma ainult ei tea, mis see on. Adeliine 30. november 2011, kell 15:51 (EET)
----
Tiivasulgude osas pole autor eksinud ega näpuviga teinud. Tiivasulg putukal tähendab tiivasoonte vahelist ala ning käänatakse järgmiselt: sulg, sulu, sulgu. Tegemist pole linnusulega. 
--MViljur 30. november 2011, kell 19:47 (EET)
replies: text: Vabandust sel juhul, ei süvenenud ilmselt sisusse piisavalt. Adeliine 30. november 2011, kell 20:27 (EET)
thread_title: Retsensioon artiklile ''Kuldherilased''
Arutelu:Fütoplankton

message: =Retsensioon=
Artikkel on sisukas, lihtsalt mõistetav ja katab kõik vajalikud tõed, mida antud teemaga tutvudes teadma peaks. Kuna fütoplanktoni kohta leidub internetis võrdlemisi vähe eestikeelset informatsiooni, on artikli autor teinud ilmselgelt hoolika uurimis- ja tõlketöö. Seega võib artikli sisulist poolt usaldusväärseks pidada.
Artikkel on korrektselt vormistatud, sisu ja pikkus on vastavuses. Sissejuhatus annab teemast adekvaatse ülevaate, põhitekst on sobivalt struktueeritud. Illustratsioonid on vajalikud ja informatiivsed, muutes artikli paremini mõistetavaks. Viited ja viite elemendid on kohased. Fütoplanktonite süstemaatikat tutvustavas  lõigus võiks viiteid rohkem olla. Jääb arusaamatuks, kust informatsioon võetud on.
Toon välja ka ühe viitamise vea: 
''Samuti ei leidu fütoplanktereid väljatoodud hõimkondade <ref name="Reyrey">Reynolds, C.S. 2006. Ecology of phytoplankton. Cambridge University Press. Lk 5-10; 15-19.</ref> kõigis taksonites.'' Viidates lausele, tuleb viide kirjutada lause lõppu enne punkti. 
Artiklist arusaamiseks ei pea olema ekspert, tekst on lihtsalt mõistetav.
Küll jäid silma mõned näpuvead:
''Erinevalt maapinna autotroofsete organismide kooslustest, milles esinevad enamasti vaid taimedest, moodustab fütoplankton väga mitmekesise rühma.''  Vale käändelõpp. 
''Endosümbiootilistest fotosünteesivatest bakteritest kujunesid ajapikku välja eukarüootse raku organellid- plastiidid.'' Mõttekriipsu ees ja järel peab olema tühik.
''Nende alla kuulub magevee fütoplanktereid.''  Nende alla kuuluvad.
''Koldvetikatele on omane kuldne värvus, mille tekitajaks ksantofüllide hulka kuuluv fukoksantiin.'' Kõrvallauses puudub verb.
''Rauaga väetamise vähese efektiivususe ja ookeani ökosüsteemidega...'' Näpuviga
Muidu on artikkel väga informatiivne ja ülevaatlik, vormistus vastab Vikipeedia tavadele.
[[Kasutaja:Mitchard|Mitchard]] 10. november 2011, kell 19:31 (EET)

message: Esimene lause: miks just "veesambas"?. Sidekriipsude asemele panna mõttekriipsud, kus vaja (ja panna tähele tühikuid). Alajaotuses "Ökoloogia" tühikuviga. Teksti lõpus üks märk üle. Lauseehitus üldiselt väga hea, tubli! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 14. november 2011, kell 15:07 (EET)

message: Räägitakse, et metsad, maismaataimed toodavad fotosünteesi jääkproduktina pigem väiksema osa nö Maa igaaastasest bioloogiliselt juurdetekkivast hapnikust (O2) ja põhiosa toodab just see fütoplanktoni nimeline grupp veekogudes, ookeanides. Vastab see tõele? Keegi teab äkki täpsemaid hinnangulisi protsendinumbreid? --Nimelik (arutelu) 12. veebruar 2021, kell 19:28 (EET)
thread_title:  Hapniku tootmine
Arutelu:Biosensor

message: Teema on piisavalt kaetud ja kasutatud on palju materjale, millele on ka korrektselt viidatud. Artiklis pilte või skeeme pole, kuid mitmes kohas on näitena ära toodud toimuvad reaktsioonid, mis võiks antud teema juures olla täiesti piisav. Artikkel on loogilise ja arusaadava ülesehitusega ning sisaldab piisavalt siselinke. 
Keelekasutus on üldjoontes korrektne, leidsin paar probleemset kohta:
"Nad võimaldavad analüüdi määramist ilma põhjaliku prooviettevalmistuseta ja avastamispiiriga, mis on varem võimalik saavutada vaid HPLC ja LC/MS abil." proovi ettevalmistus peaks olema lahku kirjutatud, samuti teeks ma selle pigem kaheks lauseks, ühe proovi ettevalmistuse puudumise ja teise madalate avastamispiiride kohta
"Elektroodid on sukeldatud küllastatud kaaliumkloriidi lahusesse ning eraldatud õhukese hapniku läbilaskva plastmembraani abil"  peaks olema hapnikku läbilaskva
Sõnakasutus on üldjoontes samuti korrektne, kuid väga erialaspetsiifilisi väljendeid kasutades võiks nende sisu selgitada (näiteks, kui seda näites kasutada, võiks selgitada, mis on bioremidatsioon).
A0105 11. november 2011, kell 11:17 (EET)
----
*Sõna "analüütiline" esimeses lauses võiks linkida (aga mitte omadussõnale, nagu ta on, vaid leida sobiv artikkel, kuhu linkida). Üldse rohkem mõisteid linkida ja mitte karta punaseid linke. 
*Lauses "Kõrge murdumisnäitajaga klaasi..." on mingi ainsuse-mitmuse ühildumatus
*suure pindala ja mahu suhtega
*Lauses "Elektriväli põhjustab kristalli..." koma puudu
*Lauses "Kasutades ära ensüümide..." koma puudu
*Toksiliste metaboliitide, näiteks
*viidetes tõlgi ära, mis saad (mitte teoste pealkirju, aga muu, eriti kuupäevad eestipäraseks)
Väga tubli! Adeliine 29. november 2011, kell 03:11 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Programmeerimiskeel Assembler

message: Halb pealkiri. Andres 11. november 2011, kell 16:19 (EET)
Esimesed lõigud kuuluvad artiklisse assemblerkeel, ülejäänu on x86 arhitektuuri spetsiifiline ja võiks olla eraldi artiklis või käsustiku käskude loendis. Anthrax11 20. november 2011, kell 20:37 (EET)
---
Selle pealkiri võiks olla "Intel x86 assemblerkeel" või "Intel x86 masinakäskude näiteid". Igas teise lauses on viiteid Inteli protsessori käsustiku või operatsioonisüsteemi MS-DOS eripäradele.  Alajaotised "Aritmeetika", "Omistamine ja võrdlemine" ja "Loogikatehted" käsitlevad pigem Inteli protsessorite käsustiku masinakäske kui assemblerkeelt. 
21.06.2012 15:40
replies: text: võiks võrrelda, kas inglise wikipeedia kirjutis ASMx86 on samal teemal:

text: http://en.wikipedia.org/wiki/X86_assembly_language

text: suwa 21. juuni 2012, kell 17:19 (EEST)