lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Keila-Joa mõis

message: Kust pärineb info maetute kohta? Ja mis tähendab "olid maetud"? Kas nad enam pole?--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 17:43 (UTC)
Info pärineb venekeeleselt http://moika12.forum24.ru/?1-3-0-00000002-000-40-0  lehelt, eestikeelset ja paberikandjal infot ei ole minagi veel kohanud.., "Olid" on vist vale ajavorm vabandused, aga sealkandis viibides neid ei märganud ega ka viiteid rahulakohale kõrgendikul ei mäleta 
NOSSER 3. jaanuar 2009, kell 18:03 (UTC)
replies: text: Eesti keeles tuleb öelda "maeti", aga kui nende põrm endiselt seal on, siis sobib "on maetud". "Olid maetud" on sõna-sõnalt vene keelest tõlgitud. Eesti keeles öeldakse nii ainult juhul, kui nende põrm on vahepeal mujale viidud. Andres 3. jaanuar 2009, kell 18:05 (UTC)
replies: text: :Kalmistu ise on olemas. Hauatähisekdi suuremalt jaolt alles.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 18:12 (UTC)
Ma olen kohali elanik, ja minu teada on põrm kuhugi ümbermaetud, nii vähemalt arvatakse, sest hauaplaatide kõrval suured augud kust võib inimenegi sisse ronida, ja ma ei usu, et kui keegi seal on siiamaani maetud siis vald seda nii jätaks, aga kindlaid andmeid pole kahjuks

message: veel üks küsimus, et "Nõukogude ajal paiknes seal sõjaväeosa"  peale sõjaväe osa oli seal ka toidupood, kas seda tasub mainida..? Või pole vajalik fakt
replies: text: Võib vast ikka mainida.--WooteleF 23. jaanuar 2010, kell 11:35 (UTC)

message: Kas hiilgavaim vürst asemel ei peaks olema vürstlik hiilgus? --Iifar 3. juuli 2011, kell 20:21 (EEST)
replies: text: Küllap vist. Siin on teisigi vigu. Andres 4. juuli 2011, kell 00:10 (EEST)

message: Välja võetud:
''Alates 2014.aasta juunist on lossi vastrenoveeritud peahoone külastajatele avatud.''
	 
'' 8. oktoobril 2014 tunnustas Muinsuskaitseamet hr.Andrei Dvorjaninovi Keila-Joa mõisa peahoone kvaliteetse restaureerimise ja hea koostöö eest.<br>
	 
'' Keila-Joa lossi peahoone pälvis aasta ehitusmälestise tiitli!''
Link: [https://www.youtube.com/watch?v=yEFpnZTx1Q0]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. jaanuar 2015, kell 20:44 (EET)

message: "Pärast sundvõõrandamist kuulus mõisasüda osaliselt Eesti Välisministeeriumile ja osaliselt vürst Grigori Petrovitš Volkonskile". Isik on vale. --[[Eri:Kaastöö/85.253.232.96|85.253.232.96]] 2. aprill 2021, kell 22:45 (EEST)

message: Nn Meremõisa mõisa ei ehitatud kunagi valmis
replies: text: , siin on vist mõisted "mõis" ja "mõisa häärber" segi aetud. Ursus scribens (arutelu) 10. august 2021, kell 14:53 (EEST)

message: Infoks: artikkel kõneleb mõisast − see ei ole ainult peahoone −, seega on tulutu püüda muuta selle pealkirja lossiks. Kui on soov pikemalt kirjutada lossist, võib vabalt selleteemelise artikli teha.--The Prince of Tartu (arutelu) 19. märts 2023, kell 19:47 (EET)
thread_title: Mõis vs. loss
Arutelu:Grigori Volkonski (1808−1882)

message: Ka tema pojapoeg oli Grigori Petrovitš Volkonski. Ilmselt tuleb siin eluaastad kah mängu tuua.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 18:01 (UTC)
Volkonski oli ametikohalt õukonnategelane. Kuidas tema kohta avalauses kirjutada? oli Venemaa õukonnategelane? Riigitegelane? Ning kas talle ikka kuulus Keila-Joa? Ametlikult oli see vist tema naise oma ja viimase surma järel tema poja oma. Võin ka eksida.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 18:10 (UTC)
Peeter Volkonski on Peeter Volkonski.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 20:01 (UTC)

message: Puudub lehekülg Grigori Volkonski. Andres 4. jaanuar 2009, kell 19:24 (UTC)
replies: text: miks me üldse kasutame venepärast isanime Petrovitš. Eesti kirjanduses ju enamasti nii ei tehta. Ma saan küll aru, et samanimeliste eristamiseks on see mugav--Estopedist1 (arutelu) 11. november 2015, kell 12:42 (EET)
thread_title: Grigori Volkonski

message: ** Sergei Mihhailovitš Volkonski (1860-1937); 4(16) mai 1860 
** Pjotr Mihhailovitš Volkonski (1861-1848); 
*** Mihhail Petrovitš Volkonski (1891-1961);
****  Andrei Mihhailovitš Volkonski (1933 - );
***** Pjotr Andrejevitš Volkonski (12.09.1954 - 
** Maria Grigorjevna Volkonskaja (1863-);
** Grigori Mihhailovitš Volkonski (1864-1912); 
** Aleksandr Mihhailovitš Volkonski (1866-1934);
** Vladimir Mihhailovitš Volkonski (1868-1953). 
--WooteleF 14. mai 2009, kell 13:56 (UTC)
replies: text: Need tuleks panna artiklisse Volkonski. Andres 15. mai 2009, kell 04:46 (UTC)
thread_title: Välja
Arutelu:Jägala koonduslaager

message: Peaks ikka mõtlema ka selle peale, kuidas artikkel välja näeb. Andres 4. jaanuar 2009, kell 19:39 (UTC)

message: Jägala personal --kanakukk 8. jaanuar 2009, kell 17:15 (UTC)
thread_title:  Inimsustevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutuse raport 

message: Ma ei tea, kuhu suunata märksõna Kalevi-Liiva koonduslaager. Peale selle koonduslaagri on meil paikkonna artikkel Kalevi-Liiva--Estopedist1 (arutelu) 29. juuli 2015, kell 12:32 (EEST)
replies: text: On öeldud, et oli hukkamiskoht. Pole öeldud, et oli laager. 2001:7D0:87C3:8680:567:BA30:1DFD:C80B 21. juuli 2017, kell 11:32 (EEST)
thread_title: [[Kalevi-Liiva koonduslaager]]
Arutelu:Margit Rüütel

message: Seisuga 14. aprill 2008 on Margit Rüütel WTA edetabelis 163. kohal, mis on ka tema senine parim koht. --Epp 5. jaanuar 2009, kell 11:39 (UTC)
Arutelu:Wrangell

message: Kas keegi teab kes on see Faddei Jegorovitš. Pealiskaudsel lappamisel ei leidnud rüütelkonnaraamatus vastet (Wrangellides suguvõsa oli väga suur ning neid käsitlev osa mahukas. Pealegi ei vaadanud ma Liivimaa Wrangelle). --WooteleF 5. jaanuar 2009, kell 16:05 (UTC)
Ilmselt ei ole see tuntud tegelane ja ei pea seal olema. Tõstan esialgu siia:
* ВРАНГЕЛЬ 2-й Фаддей Егорович (1797/8- ) dekabristide liikumisest osavõtnu ning karistatuhttp://decemb.hobby.ru/index.shtml?alphavit/alf_v
--Metsavend 5. jaanuar 2009, kell 18:42 (UTC)
replies: text: Kui leiaks tema saksa nime ja elusaastad siis võiks ta ilmselt seal olla.--WooteleF 5. jaanuar 2009, kell 19:19 (UTC)
Arvan, et suguvõsaliikmete loendid peaksid olema kas tähestikulises või kronoloogilises järjestus. Suguluse järgi reastamine tekitab vaid segadust.--WooteleF 22. juuli 2009, kell 14:53 (UTC)

text: Kui artikkli nimetuseks on suguvõsa nimi, peaks artikkel andma ülevaate sugulussidemetest ja hierarhiline järjestus on minu arvates parim, kuni pole välja pakutud paremat vt. Rehbinder Teine küsimus kas artikkli nimetus peaks olema lihtsalt Wrangell või a la Plettenberg (aadlisuguvõsa) --Nosser 22. juuli 2009, kell 15:31 (UTC)
replies: text: :Plettenbergi puhul on täpsustust vaja, kuna on samanimeline linn. Suguvõsaartikkel võiks tõepoolest anda ülevaate sugulussidemetest, kuid selline loetlemine nagu praegu kasutatakse on väga segane ja arusaamatu. See toimiks ainult siis kui oleks loetletud kõik suguvõsa liikmed.--WooteleF 17. november 2009, kell 08:59 (UTC)
Wrangellid loevad oma suguvõsa algust Dominic Tuku Wrane´st - Millisest allikast see väide pärineb?--WooteleF 17. november 2009, kell 08:59 (UTC)
16. sajandil hargnes suguvõsa 20 eraldi haruks  - Viide on küll toodud aga, kas päriselt oli ka nii?--WooteleF 17. november 2009, kell 08:59 (UTC)

thread_title:  Viited
Kategooria arutelu:Eesti ettevõtjad

message: Panen ette nimetada kategooria ümber Eesti ettevõtjateks. Ettevõtja tundub neutraalsem ja laiem mõiste. Lisaks, praegu ongi seda kategooriat kasutatud vaid meessoost ettevõtjate kohta. Pehlakas 5. jaanuar 2009, kell 21:07 (UTC)
replies: text: : Jah, minu meelest võiks ka nii teha. --Epp 6. jaanuar 2009, kell 00:28 (UTC)
replies: text: :: Eks ta õige oleks. Kõigepealt peaks olema kategooria  ja selle alamkategooria . Ettevõtjad läheks  alamkategooriaks. --Tiuks 5. jaanuar 2009, kell 22:34 (UTC)
replies: text: :::ettevõtjad panna  alamkategooriaks on ilmselt küsitav, n-ö "muna-ja-kana"-probleem--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2013, kell 09:36 (EEST)

message: Kategoorias Ettevõtted võiks olla allkategooria "Kategooria:Äriühingud" (FIE-d (füüsilisest isikust ettevõtja), OÜ-d, AS-d jne). Artikkel [[ettevõtja]] inglise vikis [[:en:Entrepreneur]]. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 5. jaanuar 2009, kell 22:42 (UTC)

message: Fiwiki's on ühe liikmega kategooria :fi:Luokka:Virolaiset yrittäjät, mis vist tõlkes on umbes 'Ettevõtete asutajad', nt fiwiki kat :fi:Luokka:Yrittäjät maittain on iw-ks pannud enwiki :en:Category:Company founders--Bioneer1 (arutelu) 27. jaanuar 2015, kell 09:24 (EET)
thread_title: Kategooria Ettevõtete asutajad?

message: Commonsis on kuue liikmega kategooria :Commons:Category:Veiko Tišler (Veiko Tišler), ent isik ise pole ei etwiki ega ilmselt ka Wikidata jaoks tähelepanuväärne--Estopedist1 (arutelu) 21. juuli 2021, kell 10:45 (EEST)
replies: text: Google järgi paistab, et ta on olnud Eesti Post ja Tallinna Sadama nõukogu liikmeks ning teinud erakondadele mitmeid annetusi. Piiripeale ehk küll, aga midagi kirjutaks kokku küll. Ivo (arutelu) 21. juuli 2021, kell 16:22 (EEST)
thread_title:  Commons category Veiko Tišler
Arutelu:Rüdiger

message: Kumb siis õige on kas Rüdiger või Rüdinger, Rüütelkonna raamatus ka keegi:
* Krahv Friedrich Rüdiger  (surn. 17.09.1904 :pl:Dojlidys, Lublini kubermangus :ru:Люблинская губерния), kes abiellus 1860. aastal Kodila mõisast pärit Alexander Gotthard Julius von Krusenstierni Varssavis sündinud tütre Sophiega (1840-1926).
* Kindralleitnant Philipp Rüdiger  (surn. 1868), kes abiellus 1843. aastal tõenäoliselt Varbuse mõisast (Väimela mõisa karjamõis) pärit kindralleitnant Gustav Daniel von Schulmanni (1779-1835) tütre Elisabethiga (1824-1898). - Jaanusele 7. jaanuar 2009, kell 15:29 (UTC)
Peaks ikkagi eristama need Rüdigerid ja Rüdingerid.
* Rüdiger: Kuramaa Rüütelkond Nr. 243, pärit Schmöllenist Preisi Sileesiaast, Reichs-Adel 1791. a.
**Krahv Rüdiger: Kuramaa Rüütelkond Nr. 312, Venemaa krahv 3. oktoober 1847. a. :ru:Ридигер, Фёдор Васильевич (1783—1856)
* Rüdinger: Heinrich Nicolaus (Nils) Rüdinger (surn. 1711) Rootsi aadel 1695. a. 
**Karl Magnus von Rüdinger, Eestimaa Rüütelkond Nr. 281 1815.aastast; Viiburi ja Savonlinna lääni kuberner 1797-1799 --Jaanusele 14. veebruar 2009, kell 11:44 (UTC)
See Rüdigeri ja Rüdingeri küsimus on vist veel ebaselge. Eestimaa rüütelkonna vapiraamatus on Rüdinger, ent tundub, et see on sama mis meie Rüdiger või :de:Rüdiger--Estopedist1 (arutelu) 11. juuni 2015, kell 21:56 (EEST)

message: Siin peaks ehk rääkima hoopis saksa eesnimest.--WooteleF 7. jaanuar 2009, kell 16:18 (UTC)
replies: text: Eesnime kohta oleks Rüdiger (eesnimi). Andres 7. jaanuar 2009, kell 16:23 (UTC)
thread_title: Eesnimele
Arutelu:Adam van der Weyde

message: Aga kui riigi peamine nimi oli Moskva tsaaririik siis pole ju ka Vene parim lahendus. Kategooria peaks olema siis Moskva sõjaväelased?--WooteleF 7. jaanuar 2009, kell 17:05 (UTC)
replies: text: Sõna "Moskva" ei ole minu meelest piisavalt selge. Siis juba "Moskva tsaaririigi". Andres 7. jaanuar 2009, kell 17:12 (UTC)
Arutelu:Anna Zielińska

message: Kas ta ei peaks Zielińska olema? --Epp 7. jaanuar 2009, kell 22:05 (UTC)

message: "Tema eksperimentaalne muusikalooming põhineb erinevatel heliallikatel." – üldsõnaline "erinevad heliallikad" ei ole entsüklopeediliselt piisav ega selge määratlus, selle asemel tuleks nimetada vähemalt mõnigi konkreetne heliallikas või heliallika liik. Samuti tuleks uduse määratluse "tihedalt seotud" asemel öelda selgelt, mis seos see konkreetselt on. Kuriuss (arutelu) 24. juuni 2023, kell 15:07 (EEST)
thread_title:  Vajab täpsustamist
Arutelu:Antifriis

message: kategoriseerimisel ja mõiste täpsusel jäin jänni--Dj Capricorn 8. jaanuar 2009, kell 10:31 (UTC)
Siin on nüüd defineerimisel probleem. Kõigepealt öeldakse, et antifriis on külmakindel jahutusvedelik, ja siis, et keemiliste ainete rühm. Kumb ta siis on? Kas iga külmakindel jahutusvedelik on antifriis? Kas sellesse keemiliste ainete rühma kuulub ka selliseid aineid, mida ei kasutata jahutusvedelikuna? (Neid küsimusi ei pea artiklis lahkama, aga see tuleb selgeks teha.) Taivo 8. november 2011, kell 00:59 (EET)

message: Lugedes artiklit antifriisist jäi algul natuke nõrgem esmamulje, kui artikkel tegelikult väärt on.  Siiski lähemal vaatlemisel paistis, et kõik vajalik on nagu olemas.  Toon välja mõned asjad, millele tähelepanu pöörates annaks tehtud tööd parendada.  Artikkel sisalda mitte ühtegi abistavat joonist ega pilti, mis lisaks juba visuaalsele esmamuljele nii mõndagi juurde. Mõned teemad on ka pisut liiga lühikesed ning ei anna ehk piisavalt põhjalikku infot, et neid saaks võtta, kui omaette peatükki. Näiteks lisandid ja korrosioonikaitse võiks olla kombineeritud kokku. 
Viitamisel oli viidatud inglisekeelse originaalartikli materjalidele, sest tegemist on ilmselt tõlkeartikliga.  Viidatud allikad tundusid olevat enamuses asjalikud. Natuke arusaamatu oli viitamine Eesti õigekeelsussõnaraamatule. 
Keelelise kvaliteedi kohapealt ma erilisi vigu ei leidnud. Küll aga lõigu „Levinumad ained“ esimene lause võiks saada mõne lauselõpumärgi. Esimese lõigu lauseid võiks minu meelest ka pisut paremini omavahel siduda.
Vormistus on üsna korrektne ning artikkel sisaldab keskmisest suuremal hulgas siselinke. Kokkuvõttes oli artikkel täiesti korralik, ning kui korrigeerida eelpoolmainitud puudused, on minu arvates tegemist informatiivse ja kasuliku lisaga Vikpeediasse.
--Kaarel K 11. november 2011, kell 16:51 (EET)
Viitamine Eesti õigekeelsussõnaraamtule on tehtud artikli algautori poolt. Soovituslik oli hoida artikli algmaterjalid alles, kui nad just täielikult valed pole. Seega ei oska kommenteerida, miks viidatid just niimoodi. --MarionM 13. november 2011, kell 21:33 (EET)
----
*Lauses "Nii lisatava lisandi..." komad üleliigsed; kasutada nimetust "antifriis"
*enamikul automootoritel
*kasutatakse laialdaselt nimetust "jahutusvedelik", kas "jahutusvedelik" on antifriisi sünonüüm? Kui on, siis tuleks see artikli esimeses lauses paksus kirjas ära tuua.
*tavaliste korkidega
*protsenti pole vaja linkida, samuti Celsiuse skaalat
*Kui töötati välja etüleenglükool, asendas see
*Siiski sisaldab etüleenglükooli lahus
*spetsiifilise lõhn aga mürgine vedelik Ei saa aru.
*Lauses "Metanooli lõhn on..." koma liigne
*Alajaotuses "Külmumispunkti mõõtmine" kontrolli üle kriipsud, kus on vaja mõttekriipus ja kus pole üldse kriipsu vaja
*Lauses "Traditsiooniliselt on kaks..." kooloni asemel koma; korrosioonikaitseainete rühma
*kaasa arvatud
Viidetes võiks kuupäevad eestipärasena kirjutada. Tubli! Adeliine 22. november 2011, kell 15:11 (EET)
thread_title:  Retsesioon artiklile "Antifriis"
Arutelu:Linnuvabriku grupeering

message: Siia ei viita midagi. Andres 9. jaanuar 2009, kell 08:15 (UTC)
Pole ka kindel, et seda selle pealkirja alt otsitakse. Andres 9. jaanuar 2009, kell 08:19 (UTC)
replies: text: Millise nime all siis?--WooteleF 9. jaanuar 2009, kell 15:31 (UTC)
replies: text: : Mul ei tule meelde, minu meelest nimetati kuidagi teistmoodi, mitte grupeeringuks. Ka välislingi all ei ole väljendit "Linnuvabriku grupeering". Andres 9. jaanuar 2009, kell 15:36 (UTC)
replies: text: ::Vasteid väga palju. Erinevatest ajaleheartiklitest.--WooteleF 9. jaanuar 2009, kell 15:39 (UTC)

message: Ardi Sillar välja võetud. Andres 23. august 2011, kell 23:01 (EEST)
replies: text: Mart Sillar kah. Nad on nüüd edukad ärimehed. --Metsavend 23. august 2011, kell 23:11 (EEST)

message: *Mihkel Kärmas: "Kahju, et see atentaat ei lõppenud edukalt!"
replies: text: : Sellele ei pääse ligi. Panin mõned teised, kus grupeeringu liikmetest juttu. --Epp 24. august 2011, kell 02:53 (EEST)

message: vist oli hüüdnimi ka maffia,vt nt:
* http://www.epl.ee/archive/print.php?id=50994325
* http://www.ohtuleht.ee/79754
suwa 30. november 2011, kell 10:51 (EET)
----
Aastaarvu muudeti, viidet ei ole. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 21:53 (EET)
thread_title:  nimi
Arutelu:Elmar Lipping

message: Näib, et ta ülendati Tõnis Kindi poolt kolonelleitnandiks. --Improvisaator 12. jaanuar 2009, kell 12:54 (UTC)

message: Vabariigi Valitsuse liikmete elulood; ERA.4969.1.9; 1970-1990 --kanakukk 22. juuli 2009, kell 11:38 (UTC).
thread_title:  Temast Saaga-s
Arutelu:Grigori Orlov

message: Et Orlovide suguvõsal ei olnud meessoost pärijaid, lubati nende viimasel naissoost järeltulijal, Vladimir Orlovi tütrel Natalja Vladimirovna Orloval pärast abiellumist Pjotr Lvovitš Davõdoviga (1782—1842) kasutada perekonnanime säilitamiseks liitnime Orlov-Davõdov.
replies: text: Kuidas Natalja Orlova kasutas perekonnanime Orlov-Davõdov? Andres 12. jaanuar 2009, kell 17:11 (UTC)
replies: text: :Ma saan aru, et nende poeg sai tiitli hoopis Vt.:ru:Орловы#Графский род Орловых-Давыдовых--Jaanusele 12. jaanuar 2009, kell 18:32 (UTC)

message: See jutt räägib Grigori venna järeltulijatest.--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 00:02 (UTC)
Kas see Grigori tütar Elisabeth peaks olema Jelizaveta?--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 00:02 (UTC)
thread_title: Viskasin välja
Arutelu:Kata-Riina Luide

message: Varasemast redaktsioonist:

message: *"Timm Thaler ehk Müüdud naer" (episoodid) -lav. A.Noormets
*"Jumalaema kirik Pariisis" (episoodid) -lav. K.Komissarov
*"Väikekodanluse ebadiskreetne valu" (Sheila O`Connor) -lav. T.Pabut
*"Mardileib" (Matilde) -lav. T.Tubin
*"Alandatud ja solvatud" (Nelli) -lav. V.Gvozdkov
*"Unistus Mallorcast" (Rebecka) -lav. L.Thelestham
*"Kevade" (tüdruk) -lav. T.Lõhmuste
*"Lumivalgeke" (kuninganna) -lav. K.Teemusk
*"Popcorn" (Velvet) -lav. I.Raag
*"Deemon ja ingel" (Reizele) -lav. M.Tsumantshenko
*"Abielu Itaalia moodi" (õmbleja Teresina) -lav. K.Kaasik-Aaslav
*"Niskamäe kired" (Anna-Liisa) -lav. P.Tammearu
*"Helesinine vagun" (Sirts) -lav. T.Tubin
*"Neetud talu" (Virve) -lav. K.Kaasik-Aaslav
*"Toomas Nipernaadi" (Habahannese naine) -lav. P.Tammearu
*"Dekameron ehk Mea Culpa..." (saatana advokaat) -lav. V.Ibrahimoglu
*"Lõika maha ja lase jalga" (õde Bountiful) -lav. A.Lepik
*"Vend Aljosha" (Varja Snegirjova) -lav. K.Raid
*"Aastapäeva pidu" (lihtsalt Maria) -lav. A.Noormets
*"Lõõmav pimedus" (Lolita) -lav. P.Tammearu
*"Anna Karenina" (Anna sõbranna) -lav. M.Tshumantsenko
*"Libahunt" (osaline) -lav. O.Titov
*"Väike Tjorven Soolavareselt" (Lotta) -lav. P.Tammearu
*"Kolm klaasikest kirsiviina" (erinevad rollid) -lav. P.Tammearu
*"Keisri hull" (Elsy) -lav. J.Allik ja P.Tammearu
*"Marilyn" (sekretär Mandy) -lav. K.Komissarov
*"Krabat" (külatüdtruk) -lav. O.Titov
*"Naabri Mari" (külatüdruk) -lav. M.Vaher
*"Börs ja börsitar" (Tuuli, Paula, Vint) - lav. O.Aardam
*"Runar ja Kyllikki" (Eija Lehtonen) -lav. T.Tubin
*"Põhjas" (Nastja) -lav. O.Titov
*"Uhes Eesti teises linnas" (Kaisa) -lav. A.Teedla
Andres 13. jaanuar 2009, kell 11:49 (UTC)
thread_title:  Rollid Ugalas (diplomilavastusteta)
Arutelu:Alice Tisler

message: Esimene lause pole vist õnnestunud. Palju neid naispunakaartlasi ikka oli? Ja kas ta oma 25 eluaasta jooksul jõudis veel midagi korda saata? --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 13. jaanuar 2009, kell 14:48 (UTC)

message: Siin on ilma kriitikata kasutatud nõukogudeaegset fraseoloogiat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2010, kell 21:32 (EEST)

message: Viimane lause lonkab. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2010, kell 21:33 (EEST)

message: Tere!
Selle lahingu kaasaegne Johanna Lahesalu on oma meenutustes kirjutanud, et : 
"Nagu Regastiku majas öömajal olev Saksa leitnant hiljem seletas, olevat tulnud neile punaväelaste vastuhakkamine Keilas ootamata. Tuula haruteel teatanud neile üks sõjavang austerlane, et Keilas sõjaväge pole. Oleksid nad teadnud, et siin on nii suur salk, 400-500 meest, siis nad oma 80 mehega poleks julgenud kohe  Keilasse tulla, vaid oleksid viivitanud ja võtnud ühes kerge kahuripatarei ning avanud Keila aleviku peale kahuritule."
Keila lehes avaldatu on kirjutatud ümber Harjumaa muuseumis säilitatavast Johanna Lahesalu mälestustest.
http://web.keila.ee/orb.aw/class=file/action=preview/id=52085/TERVIK_0930.pdf
tervitades
valdur Vacht
------------
Lahingus langes 45 punakaartlast? - https://dea.digar.ee/article/keilaleht/2018/12/07/6.1 on kirjas, et "Toimunud madinas langes ühtekokku 33 võitlejat ning haavata sai 16". Seda infot usaldan tegelikult rohkem, kui 45 hukkunut. Kuna nõuka ajal oli moes numbreid suurendada. Kopo25 (arutelu) 9. juuni 2022, kell 00:27 (EEST)
thread_title:  Ülekaalukas vastane?
Arutelu:Konstantin Pätsi näopildiga postmargid

message: RT 1938, 16, 145.
Antud Teedeministri poolt 10. veebruaril 1938.
Alus: Posti, telegraafi, telefoni ja raadio seaduse § 12 p. 8 (RT 1930, 24, 127).
§ 1. 18. veebruaril 1938 lastakse müügile ja käibele uued 30-sendilised postmargid.
§ 2. Margid on püstiasetuvad, trükitud valgele kriitpaberile ja perforeeritud. Nende värv on tumekollane. Margijoonise keskosas on Riigihoidja K. Päts'i näopilt, mis on valmistatud Gabriel Kirillovi ülesvõtte järgi Tallinnas; joonise kummaski ülemises nurgas on valge hinnanumber “30”, joonise alumises osas põiki üle margi on valgete tähtedega sõnad “EESTI POST”. Margijoonis igast äärest lõpeb piirjoonega. Margid on väikesekaustalised; nende joonise suurus, arvates kaasa piirjoon, on 16x20,5 mm; markide suurus perforeerimise jooneni on 19,5x24,2 mm.
§ 3. Käesolev määrus hakkab kehtima avaldamisega.
Teedeminister N. Viitak.
Postitalituse direktori k. t. P. Etruk.
Iseenesest võiksid kuskil üleval olla kõigi nende markide müügilelaskmise teadaanded ja määrused, aga artiklis oleks nende kõigi, enamasti korduvas sõnastuses, eksponeerimine liigne ruumikulu. Kas keegi oskab öelda, mis nendega teha? --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 11:03 (UTC)
replies: text: Arvan, et need võiksid olla Vikiraamatukogus. Sama ka muude artiklite puhul. Andres 14. jaanuar 2009, kell 11:12 (UTC)
replies: text: : Aga kas nad saaks seal ühe pealkirja all kokku panna? Ühekaupa oleksid nad liiga lühikesed. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 11:14 (UTC)
replies: text: :: Minu meelest nad ei oleks liiga lühikesed, aga minu meelest pole ka põhimõttelist takistust nende kokkupanemiseks. Peaasi, et oleks link (ka Vikipeedias). Andres 14. jaanuar 2009, kell 11:18 (UTC)
Eesti majanduselu leksikoni (1939) järgi oli fotograafi nimi Gabriel Krillov. --Õli (arutelu) 21. detsember 2012, kell 12:30 (EET)
thread_title:  Uute 30-sendiliste postmarkide müügilelaskmise määrus.
Arutelu:Torupill

message: Varasem redaktsioon:
Torupill koosneb neljast põhiosast:
* Nahast õhukotist
* Õhupuhumistorust
* Mänguvilest
* Bassvilest
Nahast õhukotti hoiab pillimees kaenla all ja surub sealt küünarnukiga vajutades õhku välja. Õhukoti materjale võib olla mitmeid: kõige tavalisemad on lähiümbruse loomade nahad (näiteks kitse, lamba, lehma, sea jt.)
Õhupuhumistorust puhutakse kotti õhku juurde.
Mänguvilel mängitakse tantsu- või lauluviise.
Bassvile annab ühtlast pikka bassiheli, mida nimetatakse burdooniks (prantsuse keeles bourdon).
Suurtel torupillidel on mitu bassivilet ja mänguvilet.
Andres 14. jaanuar 2009, kell 15:19 (UTC)

message: Inglise vikis on artikkel :en:Torupill. Mis peaks sellele vastama eesti vikis? Geonarva 26. detsember 2011, kell 20:58 (EET)
replies: text: peale enwiki on sama iw-komplektiga seotud ka teised vikid, vt :wikidata:Q3331831. Need märksõnad räägivad seal justkui vaid Eestiga seotud eesti torupillist. Ent pole kindel, kas on olemas eesti torupill--Bioneer1 (arutelu) 27. veebruar 2015, kell 15:16 (EET)

text: Eesti torupill peab olema eraldi artiklina. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. juuli 2017, kell 23:34 (EEST)
replies: text: : Endiselt. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. jaanuar 2020, kell 17:24 (EET)
thread_title: Märksõna "torupill" teistes vikides
Arutelu:Lahustuvus

message: Siia viitavad ka vitamiinide artiklid, aga seal peetakse lahustuvuse all silmas midagi muud. Andres 14. jaanuar 2009, kell 20:07 (UTC)
replies: text: tolles kontekstis rõhutatakse vees- ja rasvlahustuvust, aga ma ei tea, kuidas neid siin selgitada --Dj Capricorn 21. jaanuar 2009, kell 16:11 (UTC)
replies: text: : Ega lahustuvus polegi seal päris mõiste. Peaks seal teisiti sõnastama ning lingi siia ära jätma. Andres 21. jaanuar 2009, kell 22:54 (UTC)

message: Siin on kaks mõistet koos, ja nad ei suhtu teineteisesse nagu laiem ja kitsam. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. jaanuar 2012, kell 09:08 (EET)

message: Uus kasutaja taotles vist siia ainult ühe mõiste jätmist, aga see ei olnud õige viis seda teha. Praegusel kujul on artikkel arusaamatu, ja jutt teise mõiste kohta on täiesti kaduma läinud. Andres (arutelu) 6. oktoober 2012, kell 21:55 (EEST)
replies: text: ennistasin eelmise versiooni, mille tegelikult ennistas ka uue info lisaja. Kustutatud info leiab siit --Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2012, kell 09:25 (EEST)