lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Arica y Parinacota piirkond

message: Kaart on ebaõige. Näitab Araucanía, ei näita Arica y Parinacota. Vabandan halva eesti heaks; olen ameeriklane ja ma ei räägi hästi eesti keelt. Dylanvt (arutelu) 10. november 2016, kell 00:52 (EET)
thread_title: Kaart
Arutelu:Anto Veldre

message: Artikkel Anto Veldre kohta: "Mees, kes tunneb arvuteid". Arvutimaailm nr 11 (196), november 2012 (https://issuu.com/arvutimaailm/docs/am196). Cumbril 10. november 2016, kell 11:28 (EET)

message: * 08.11.2012, Anto Veldre, Infoühiskonnast hereetiliselt, sirp.ee
* 23.11.2012, Anto Veldre, Infoühiskonnast hereetiliselt II, sirp.ee
* 07.12.2012, Anto Veldre, Infoühiskonnast hereetiliselt III, sirp.ee
* 03.01.2013, Anto Veldre, Infoühiskonnast hereetiliselt IV, sirp.ee
* 17.01.2013, Anto Veldre, Infoühiskonnast hereetiliselt V, sirp.ee
* 31.01.2013, Anto Veldre, Infoühiskonnast hereetiliselt VI, sirp.ee
* 04.02.2013, Anto Veldre, Infoühiskonnast hereetiliselt. Finaal, sirp.ee
suwa 20. märts 2018, kell 21:58 (EET)
thread_title:  Infoühiskonnast hereetiliselt, ilmus [[Sirp (ajaleht)|Sirbis]] 

message: Miks viidatatkse Sirbi artikliseeria puhul postimehe loole?, kas tegemist on lihtsalt laiskusega või millegi muuga? suwa 20. märts 2018, kell 23:38 (EET)
replies: text: Vaheta siis ära, pane viide Sirbi artiklile ja ülejäänud artikliseeria Välislinkide või Publikatsioonide jaotuse alla. Cumbril 20. märts 2018, kell 23:45 (EET)
thread_title:  miks on vigane viide, s.t mitte algallikale?
Arutelu:Mingi dünastia

message: Please, check interwikis of this article! User:Infovarius recently changes interwikis from :en:Ming dynasty to :en:House of Zhu. If they are incorrect, please change it in Wikidata. --Treisijs (arutelu) 15. november 2016, kell 14:08 (EET)
thread_title:  Interwikis
Arutelu:Vintpüss

message: Definitsioon vajab ilmselt täpsustamist. Vähemalt see peaks sees olema, et laskmiseks on nagu kahte kätt vaja.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. november 2016, kell 11:30 (EET)
Miks Hallsilma lisandused kõik kustutati? Andres (arutelu) 21. november 2016, kell 23:50 (EET)
Nüüd on jälle tekst üle kirjutatud. Andres (arutelu) 26. november 2016, kell 14:21 (EET)
Varasem redaktsioon: Andres (arutelu) 27. november 2016, kell 01:36 (EET)
Vintpüss on tulirelv, mis on loodud õlast laskmiseks ja mille rauda on lõigatud vintsooned. Vintsooned panevad kuuli rauas liikumise ajal ümber oma telje pöörlema. Pärast rauast väljumist vähendab pöörlemine kuuli laperdamist ja suurendab seeläbi lennukaugust ning täpsust. 
Pole teada, millal täpselt vintraud leiutati, kuid esimesed praktilised katsetused viidi läbi 15. sajandil. Vintraudseid relvi siiski kasutusele ei võetud, sest siis kasutusel olnud must püssirohi kippus vintsooni tahmaga ummistama ja vintraudsed relvad tõrkusid seetõttu rohkem kui sileraudsed. Esimesed vintraudsed püssid valmistati 18. sajandi lõpus ja esialgu kasutati neid peamiselt täpsusküttide relvadena. Suuremal hulgal hakati vintpüsse kasutama 19. sajandi alguses.

message: *Snaiperrelv
*Karabiin
*Automaat
thread_title:  Vaata ka 

thread_title: Välislingid
Arutelu:Jüri Ratase esimene valitsus

message: Miks on "valitsus" suure tähega? 2001:7D0:87FF:6480:455F:79C2:F0DD:FC24 21. november 2016, kell 14:20 (EET)

message: Kas koalitsioonileppele kehtib autoriõigus? Kui ei, siis võiksid nad ju Vikipeediast saada olla. --kanakukk (arutelu) 29. november 2016, kell 06:18 (EET).
----
Siin on hästi palju linke, mis tuleb parandada. Andres (arutelu) 11. mai 2019, kell 18:57 (EEST)
----
Kas piltide eemaldamine oli õigustatud? Minu arust mitte. Velirand (arutelu) 28. november 2020, kell 00:49 (EET)
----
 Minu arust sellised muudatused ei sobi mitte. Miks nõnda muutsid? Ivo (arutelu) 14. jaanuar 2021, kell 15:28 (EET)
thread_title:  Koalitsioonilepped 

message: see "jätkab" Valitsuse koosseisu tabelis on eksitav. Kui valitsus tagasi astub siis lõpevad ka ministri volitused. Kui sama isik asub samale positsioonile uues valitsuses, siis ta saab uued volitused. WikedKentaur (arutelu) 20. juuni 2022, kell 07:08 (EEST)
thread_title:  jätkab ??
Arutelu:Mõõkvaal

message: Viidete alla on pandud problemaatilisi linke. Andres (arutelu) 25. november 2016, kell 14:38 (EET)
Siin oli tahetud panna viide dokfilmile "Blackfish" (2013). Põhimõtteliselt peaks saama dokfilmidele viidata (nagu saadetelegi) ja neid võib artiklis ka mainida. Andres (arutelu) 26. november 2016, kell 11:30 (EET)

message: Väga ilusa välimusega artikkel. Informatiivne ning huvitav. 2020
Informatiivne, noortesõbralik, lühike-kokkuvõtlik ja usaldusväärsed viited. Ainult segadust tekitab välimuse alapealkirja all mõõkvaalade laigutüüpide ja toitumise sidumine, kui on eraldi toitumis alapealkiri. 09. november 2020
Artikkel on väga informeeriv ja huvitav. Artiklil on hea ülesehitus ning see on kergesti loetav. --Ingagarmen (arutelu) 9. november 2020, kell 14:33 (EET)
Artiklit on huvitav lugeda ning see näeb hea välja. Mind huvitaks mõõkvaalade küttimine, selle kohta võiks lisada lühikese kokkuvõtte. Lisaks ajab natuke segadusse välimuse all kirjeldatud toitumine. Selle võiks paigutada toitumise alapealkirja alla. 9. november 2020
Väga huvitavartikel. Kirjuatud on hästi ning artiklit on lihtne lugeda. Vajalik info on ilusti olemas, samuti on lisatud pilte, mis illustreerivad artiklit. 10. november 2020, kell 10.48 (EET)
----
Lp hindajad, ehk võtate vaevaks oma paar lauset ka allkirjastada. suwa 9. november 2020, kell 11:15 (EET)
thread_title: [[:Vikipeedia:Vikipeedia kõrgkoolides|Vikipeedia õppetöös, hinnangud]] 2020
Arutelu:Solvatatsioon

message: See tundub olevat täielikult üle kirjutatud. Varasem versioon. Andres (arutelu) 26. november 2016, kell 14:44 (EET)
 
Solvatatsioon on lahustunud aineosakeste (ioonide või molekulide) seostumine lahusti molekulidega, see on aine ja lahusti  interaktsioon, mis viib lahustunud aine (solvaadi) osakeste stabiliseerumisele lahuses. Kui lahustiks on vesi, siis nimetatakse seda seostumist hüdratatsiooniks.
Solvateeritud olekus on solvaadi osake ümbritsetud solvendi molekulidega, st solvaadi teatud koordinatsiooni solvendi molekulidega. Solvatatsiooniga kaasnevad erinevad intermolekulaarsed interaktsioonid nagu vesinikusidemed, ioon-dipool ja dipool-dipool mõjud või van der Waalsi jõud, mis viib lahuse Gibbsi energia vähenemisele.
Märkus. Solvatatsioon ei samastu lahustumisega (see on kineetiline protsess, mida iseloomustab kiirus) ega lahustuvusega (see iseloomustab tasakaalu, mil lahustumise ja sadenemise kiirused on võrdsed).

message: *Lahustuvus
thread_title: Vaata ka

message: ::Minu arust küll mingit täielikku ülekirjutamist pole. Sama tekst on natuke teise sõnastusega täiesti olemas. Ivo (arutelu) 26. november 2016, kell 14:48 (EET)
thread_title:  Viited
Arutelu:Põhiseaduse Assamblee

message: Liiga palju on toetutud Toomas Korgi väidetele, mis ei tule kasuks artikli erapooletusele. 2001:7D0:87FF:6480:49B8:C426:20D3:F4D6 26. november 2016, kell 17:04 (EET)
replies: text: Tuleb allikate ringi laiendada. Andres (arutelu) 26. november 2016, kell 22:10 (EET)

message: Võtsin nime alajaotuse välja. Asi ei olnud ebajärjekindluses, vaid vigases keelendis, millest kasutamisest loobuti. [[Eri:Kaastöö/2001:7D0:87FF:6480:49B8:C426:20D3:F4D6|2001:7D0:87FF:6480:49B8:C426:20D3:F4D6]] 26. november 2016, kell 22:28 (EET)

message: Assamblee tööd korraldanud organid ei olnud nimekasutuses järjekindlad. Nii kõneleb Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus 3. septembrist 1991 "Põhiseadusliku Assamblee valimistest""Põhiseadusliku Assamblee valimistest" Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus (3. september 1991), otsus 16. jaanuarist 1992 aga kannab nime "Põhiseaduse Assamblee töö kohta""Põhiseaduse Assamblee töö kohta" Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus (16. jaanuar 1992).
thread_title:  Nimi
Arutelu:Pierre-Auguste Renoir

message: Viimasel ajal on tehtud palju artikleid Renoiri maalidest. Nendele tuleks teha siit lingid (vormistasin mõned galeriis, aga mul pole mahti olnud teistega tegelda). Samuti tuleks kontrollida pealkirju ja nende leitavust (kas sulgudega pealkirja juurde läheb link algpealkirjaga lehelt; ka seda pole mul mahti olnud teha). Andres (arutelu) 27. november 2016, kell 21:33 (EET)
replies: text: Need võiksid olla ka lihtsalt loendi kujul, enwi-s vist vähemalt ühes kohas oli nii; samas, neid tekkib juurde, ja seejuures tekkib ka mõtteid (näiteks, galeriis võiksid/peaksid olema tähelepanuväärsemad, nende tegemine vajab aga aega); lisaks areneb digimaailm väga kiiresti (kui nt 10 a eest oli 100kb suurune jpg fail, siis praegu võib sama asi olla 10mb suuruse kvaliteetfaili kujul);minul peaks "mahti" tekkima u 2 kuu pärast (kui muidugi sõda Donbassis enne otsa ei saa või "üle kee", sest viimaste kvartalite jooksul olen igapäevaselt seda artiklit täiendanud).—Pietadè (arutelu)
replies: text: :: Minu poolest võiks olla ka loend, aga galerii on informatiivsem. Andres (arutelu) 28. november 2016, kell 00:14 (EET)
Esimene pilkujäänud loend: Список картин Ренуара (1862—1881)..., millel ka 6 keelelinki...—Pietadè (arutelu) 28. november 2016, kell 00:56 (EET)
Prantslaste loend-tabelis on neid 380+—Pietadè (arutelu) 28. november 2016, kell 01:43 (EET)
Olemasolevatele artiklitele peaksid siit lingid minema. Andres (arutelu) 28. november 2016, kell 10:24 (EET)

text: Saab panna ka jalusesse Kategooria:Auguste Renoiri maalid—Pietadè (arutelu)
Või siis:Pietadè (arutelu)

message: Pooldan loendi tegemist, "Vaata ka" all neid loendada pole hea. Adeliine 7. detsember 2018, kell 18:09 (EET)
thread_title: Vaata ka
Arutelu:Foucault' kardiograafia

message: Rööpnimed peaksid alguses nimetavas kirjas olema. Praegu pole arusaadav. Andres (arutelu) 27. november 2016, kell 22:37 (EET)
Kas see on :en:Impedance cardiography? Andres (arutelu) 27. november 2016, kell 22:42 (EET)

message: Alajaotust "Uurimistööde hetkeseis" tuleb toimetada, et ei kasutataks sõna "hetkel". Adeliine 23. detsember 2016, kell 12:49 (EET)
thread_title:  Uurimistööde hetkeseis 

message: miks sa pidevalt kustutad kogu Foucault' kardiograafia artikli? --Tiia (arutelu) 21. mai 2017, kell 22:11 (EEST)
thread_title: Artikli kustutamine
Arutelu:Nico Rosberg

message: # Viited vajaksid täiendamist.
# Lausete stiil vajaks parandamist.
# 2016. aasta tulemused on poolikud. Daniel Charms (arutelu) 2. detsember 2016, kell 23:12 (EET)

message: Võtsin välja alloleva lause, kuna otsisin viidet, kuid ei suutnud seda leida. Kui keegi leiab, võib tagasi panna. Üldiselt kirjutati, et ta võib esindada, kuid ta enda väidet või soovi sellest ei leidnud.
Nico Rosberg esindab Saksamaad, kuid on öelnud, et tahaks tulevikus Soome lipu all sõita . Angmar Brekker (arutelu) 24. juuni 2023, kell 12:22 (EEST)
thread_title:  "Soovib Soome lipu all sõita"
Arutelu:Koerlased

message: Ööh, siit on vist jälle üle mindud.--Raamaturott (arutelu) 5. detsember 2016, kell 15:42 (EET)
Varasem redaktsioon: 146.255.183.117 5. detsember 2016, kell 23:25 (EET)
Koerlased (Canidae) on [[kiskjalised|kiskjaliste]] [[selts (bioloogia)|seltsi]] kuuluv [[sugukond (bioloogia)|sugukond]]. 
==Levik==
Metsikud koerlased on levinud kõikjal peale [[Madagaskar]]i, [[Uus-Guinea]], [[Sulawesi]] ja [[Filipiinid]]e. 
==Iseloomustus==
Koerlased on väikesed kuni keskmise suurusega pikkade jalgadega ning väikeste [[käpp]]adega [[varvulkõndijad]]. Neil on sale [[jooks]]uks kohastunud keha. 
[[Pea]] on piklik ning lõpeb tömbi palja niiske [[koon]]uga, millel on suured, liikuvad [[sõõrmed]]. [[Lõualuud]] on pikad ja kitsad.  [[Hammas|Hambaid]] on tavaliselt 42, aga [[purihambad|purihammaste]] arv võib varieeruda. Kõigil metsikutel koerlastel on püstised kõrvad.
     
[[Saba]] on pikk, enamasti karvane, ei ulatu kunagi maani. [[Sabajuur]]e juures on sageli [[lõhnanäärmed]], mis eristavad tugevalt lõhnavat [[nõre]]t. 
[[Nahk|Nahas]] ei ole [[higinäärmed|higinäärmeid]]. Isegi suure pingutuse korral [[higistamine|higistavad]] koerlased vähe. [[Termoregulatsioon]]iks kasutavad nad selleasemel [[hingeldamine|hingeldamist]] ja pikalt välja rippuvat [[keel (anatoomia)|keel]]t.  
Tavaliselt on esijalgadel neli, tagajalgadel viis varvast. Varbad on erineva pikkusega. [[Küünis]]ed on tugevad, tömbid, ei ole sissetõmmatavad. Suurvarbad on sageli taandarenenud. 
Kokkutõmbunud [[pupill]]id on ümarad (koertel, huntidel, šaakalitel) või püstiselt piklikud (rebastel).
Koerlastel on teravad meeled, eriti [[kuulmine]] ja [[haistmine]]. Nad orienteeruvad haistmise abil. Ka nägemine on hea. Nad märkavad [[saakloom]]a kaugelt ning jälitavad teda jälgi mööda joostes.
Peale rebaste on koerlased seltsingulised loomad, kes peavad jahti karjadena. Nad on vastupidavad jooksjad ja head ujujad, kuid ei oska ronida. Sageli kaevavad nad [[urg]]e. 
Koerlased söövad enamasti [[imetajad|imetajaid]], harvem [[linnud|linde]]. Mõned liigid rahulduvad  kõigusoojaste selgroogsete, putukate või mõnikord ka taimetoiduga. 
[[Pesakond|Pesakonnas]] on tavaliselt 6–12 poega ([[kutsikas|kutsikat]]), kes esimesed 9–12 päeva on pimedad. 
==Süstemaatika==
Koerlaste sugukonda kuulub 35 või 36 [[liik (bioloogia)|liiki]]. 
Jaotus [[perekond I(bioloogia)|perekondadeks]] ei ole ühtne. Tavaliselt jaotatakse nad 15 perekonnaks. 
Koerlased jagunevad kaheks [[alamsugukond|alamsugukonnaks]]: [[Caninae]] ja [[Simocyoniae]].  
*[[Caninae]]
**Canis ([[koer (perekond)|koer]])
***[[hunt]]
***[[koer]]
***[[šaakal]]
**Vulpes ([[rebane (perekond)|rebane]])
***[[rebane]]
**Dusicyon ([[pamparebane]])
**[[Chrysocyon]]
***[[lakkhunt]]
**[[Nyctereutes]]
***[[kährik]]
**Cerdocyon ([[maikong]])
**Otocyon ([[Kõrvukrebane (perekond)|kõrvukrebane]])
***[[kõrvukrebane]]
**Alopex ([[polaarrebane]])
**[[Atelocynus]]
*[[Simocyoniae]]
**[[Lycaon]]
***[[hüäänrebane]]
**[[Cuon]]
***[[punahunt]]
**[[Speothos]] ([[võsakoer]])
==Vaata ka==
*[[Koerlaste hübriidid]]
[[Kategooria:Koerlased| ]]
Arutelu:Viinaköök

message: Kõige tuntumad ja säilinud on
replies: text: See pole arusaadav. Kas need neli on ainsad, mille hoone on säilinud?
Kas viinaköögid on olnud ainult Eestis? Andres (arutelu) 13. detsember 2016, kell 10:58 (EET)
Mis vahe on viinaköögil ja piiritustehasel? Kas mõisate juures piiritustehaseid ei olnud? 
Kas 1525. aastal hakati viina tootma Tallinnas või mõnes linnamõisas? Esimesel juhul pole see teemakohane. Andres (arutelu) 13. detsember 2016, kell 11:02 (EET)
Esimest lauset tuleb kohendada. Mul ei ole praegu head ideed. Andres (arutelu) 13. detsember 2016, kell 11:39 (EET)

message: Katel täis piiritust ja katel täis vett juhiti kolmandasse katlasse
replies: text: Katlatäis piiritust ja katlatäis vett? 2001:7D0:87FF:6480:9C5B:51BE:9EDF:A26A 13. detsember 2016, kell 11:58 (EET)
40-kraadise alkoholisisaldusega

text: Alkoholisisaldust mõõdetakse mahu protsentides. 2001:7D0:87FF:6480:9C5B:51BE:9EDF:A26A 13. detsember 2016, kell 12:05 (EET)

message: Mida sellega mõeldakse, ja kuskohast see info on võetud? Et kasvatati rukist ja vilja. BirgittaMTh (arutelu) 19. jaanuar 2024, kell 14:19 (EET)
thread_title:  rukis ja vili
Arutelu:Veganlus

message: Definitsioon on pigem 3. lõigus. Esimeses lõigus on rohkem loosung. Minu meelest on veganismi olemus selles, et hoidutakse (või püütakse hoiduda) loomset päritolu toodete tarbimisest. Andres (arutelu) 13. detsember 2016, kell 12:24 (EET)
replies: text: German Society for Nutrition – Saksamaa asutuse/organisatsiooni nimetus peaks siin olema esitatud saksa, mitte inglise keeles. Kuriuss 21. august 2017, kell 10:25 (EEST)
Beebide toitmine veganluse põhimõtete järgi tekitab vaegtoitumist.

text: Kas see on Ekspressi artikliga tõendatud? Andres (arutelu) 6. detsember 2017, kell 14:56 (EET)
replies: text: :Jah, lisaks Ekspressi artiklile tõendab seda ka kriminaalmenetlus.--Maemees 6. detsember 2017, kell 15:02 (EET)
replies: text: :: Vaata ettepoole. Igal pool on juttu sellest, kelle väitega on tegu. Mina seda artiklit ei näe, aga viidata tuleb arstiteadlastele. Andres (arutelu) 6. detsember 2017, kell 16:45 (EET)
replies: text: :::Ma ka ei näe artiklit, aga ma arvan, et see väide ei vasta tõele. Vaegtoitumist põhjustab teatud versioon veganlusest, mitte veganlus üldiselt. The Academy of Nutrition and Dietetics and American Academy of Pediatrics agree: Well-planned vegetarian and vegan eating patterns are healthy for infants and toddlers.  --Minnekon (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 14:32 (EET)

message: Veganlus on sotsiaalse õigluse liikumine, mille eesmärgiks on loomade ebaõiglase kohtlemise ja nende kasutamise ning tapmise lõpetamine inimeste poolt. Veganlus avaldub muuhulgas toitumise kaudu, aga ei piirdu ainult sellega.
Kordab juba olemas ja viitatud lauseid. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. veebruar 2018, kell 21:56 (EET)
replies: text: Sõna-sõnalt ei korda. See võtab kokku mõned allolevad punktid. Teise definitsioonina väga omal kohal, sest senine definitsioon, mis räägib ainult toiduainete tarbimisest, on liiga kitsas. Cumbril 6. veebruar 2018, kell 22:05 (EET)

text: Peale selle, veganlus kui liikumine oli senisest artiklist üldse puudu. Cumbril 6. veebruar 2018, kell 22:19 (EET)

message: Vaadake palun üle, mis selle arikliga nüüd tehti. Velirand (arutelu) 11. märts 2020, kell 11:23 (EET)
replies: text: Sekundeerin. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. märts 2020, kell 12:22 (EET)

message: Etümoloogiat ju ei ole? Ursus scribens (arutelu) 28. mai 2020, kell 01:11 (EEST)
thread_title:  Etümoloogia
Arutelu:FC Viktoria Plzeň

message: Pealkirjad võiks ikka ühtemoodi korrektsed olla.
*FC Flora Tallinn => Tallinna FC Flora (Tallinna Flora)
*FC Viktoria Plzeň => Plzeňi FC Viktoria (Plzeňi Viktoria)
*jne. --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2016, kell 09:56 (EET)
replies: text: See on klubi ametlik nimi. Leian, et seda pole tarvis tõlkida. Andres (arutelu) 18. detsember 2016, kell 13:09 (EET)
thread_title: Nimi
Arutelu:Millennium Stadium

message: Meedia poolt on kasutuses mõlemad variandid, aga kumb on eesti keeles õige? --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2016, kell 14:32 (EET)
replies: text: Millennium Stadium. Ei ole vaja tõlkida, ma arvan.--Raamaturott (arutelu) 17. detsember 2016, kell 14:42 (EET)
thread_title: Millennium Stadium => Millennium staadion või Milleniumi staadion
Arutelu:Raimo Pullat

message: Tunnustuste osa vajab toimetamist. Andres (arutelu) 17. detsember 2016, kell 23:34 (EET)

message: Lisada oleks vaja alajaotus tema seotusest NL organitega, mille jaoks on rikkalikult materjali tema enese mälestusteraamatus. 193.40.12.10 4. märts 2024, kell 11:32 (EET)
thread_title:  Seos KGB-ga
Arutelu:Eduard Tüür

message: Üks teine Eduard Tüür on veel: http://epl.delfi.ee/news/arvamus/lennundus-on-ponev?id=50733576 Velirand (arutelu) 21. detsember 2016, kell 13:17 (EET)
Tegemist on karikaturisti isaga --Kopo25 21. detsember 2016, kell 13:45 (EET)
replies: text: Pojaga vist ikka. Velirand (arutelu) 21. detsember 2016, kell 13:55 (EET)
replies: text: : Sorry, minu viga ikka pojaga --Kopo25 21. detsember 2016, kell 21:09 (EET)

message: ESTERi otsingust () tuleb välja 1961 sündinud kirjanik (?), kes avaldanud kolm raamatut. Kas see isik on tähelepanuväärne?--Estopedist1 (arutelu) 25. märts 2017, kell 20:04 (EET)
replies: text: Veebist ei leia ma kirjaniku (?) Eduard Tüüri kohta midagi peale kolme raamatu, ent iga inimene, kes on midagi kirjutanud, pole automaatselt Vikipeedia jaoks tähelepanuväärne. Kas selle isiku kohta on usaldusväärseid veebi- või kirjalikke allikaid?--Estopedist1 (arutelu) 26. märts 2017, kell 12:07 (EEST)
replies: text: : Ma usun, et see on sama Eduard Tüür (sünd. 1961), kellest ülalpool seoses lennundusega juttu on. Ta oli vist kunagi ajakirjanik. (https://www.inforegister.ee/DUZNOSX-EDUARD-TuuR). Velirand (arutelu) 26. märts 2017, kell 12:13 (EEST)
Ta on pandud ilma lingite ka Eesti kirjanike loendisse. Me peaksime selgusele jõudma, kas ta on tähelepanuväärne. Andres (arutelu) 26. märts 2017, kell 12:52 (EEST)
----------------
"Kogumik "Valik Pikkeris aastatel 1978–1988 avaldatud karikatuuridest" 2010, Narva" - Esteris sellise pealkirjaga kogumikku pole. Kuriuss (arutelu) 16. märts 2021, kell 16:18 (EET)
thread_title: Veel üks Eduard Tüür
Arutelu:Hent Kalmo

message: Kas teha nagu Oudekki Loonega, et artikli nimi on Oudekki Loone, mitte Kerstin-Oudekki Loone, sest kodanik ise eelistab vististi nimekuju Hent Kalmo? Vähemasti kirjutab ta õiguskantsleri asetäitja-nõunikuna õiguskantsleri volitusel alla kui Hent Kalmo, mitte Hent-Raul Kalmo (vt nt Õiguskantsleri Kantselei 11.10.2013 pöördumist nr 7-4/130811/1304363 "Õiguspärasuse ja hea halduse tava järgimiseks"). --kanakukk (arutelu) 23. detsember 2016, kell 13:55 (EET).
thread_title:  Hent Kalmo vs Hent-Raul Kalmo
Arutelu:Kultuurikatel

message: Inglise ja prantsuse vikides illustreerib Kultuurikatla artikleid see pilt: https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Tallinna_Elektrijaama_administratiivhoone.jpg . Minule on jäänud mulje, et see maja ikkagi ei ole Kultuurikatla osa, Katel jääb lihtsalt lähedale. On siis või? Kui jah, siis tuleks pilt ka siia lisada, kui ei, ütelda teistes vikides ja Commonsis. Omaette küsimus on, kes on selle maja arhitekt ja mis autoriõigus ütleb (Habermann suri varakult, aga Schmidti kohta meil artiklit pole).

message: Tallinna Linna Elektri Keskjaamast oli saanud soojust tootev ja jaotav ettevõte, mis sai 1982. aastal nimeks Tallinna Soojusvõrk. Katlad töötasid 1990-ndate alguseni.
replies: text: Välja võetud. 194.150.65.221 6. aprill 2017, kell 09:45 (EEST)

message: Ma suunasin märksõna Sihtasutus Tallinn 2011 (Tallinn 2011) siia, kuna Äriregistris on see sihtasutuse Tallinna Kultuurikatel kehtetu ärinimi--Estopedist1 (arutelu) 21. mai 2018, kell 17:59 (EEST)
thread_title: Sihtasutus Tallinn 2011
Arutelu:Autobahn

message: Autobahn ei ole kiirteede süsteem, vaid Saksamaa kiirteid nimetatakse Autobahnideks.
Bundesautobahn ei ole sünonüüm, kõik Autobahnid ei ole Bundesautobahnid. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 22:20 (EET)
replies: text: Nii inglise kui saksa vikis viib Bundesautobahn Autobahni artiklile ning inglise wikis defineeritakse Autobahni kui "the federal controlled-access highway system in Germany". - Neptuunium (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 22:38 (EET)
replies: text: : Saksa vikis on hoopis teine jutt, seda ma usun rohkem. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 01:33 (EET)
Saksa viki ütleb nii:
Saksamaa Autobahnid ["autoteed"] on reeglina kiirliikluseks sobivad, samatasandilistest ristmikest vabad, neil on kummagi sõidusuuna jaoks eraldu sõidutee, mõlemad mitme sõidurajaga, ning nad on varustatud spetsiaalsete peale- ja mahasõitude kohtadega. 
Hiina National Trunk Highway Systemi  (111 950 km), USA Interstate Highway Systemi (üle  77 000 km) ja Hispaania "autoteede" süsteemi  (16 204 km)järel on Saksamaa "autoteede" võrk üle 12 949 kilomeetriga (2015. aasta seisuga)Jooksvad andmed: Bundesamt für Statistik maailmas pikkuselt neljas.
"Autobahnid" Saksamaal on reeglina Bundesautobahnid ["föderaalautoteed"] (lühend BAB) Bundesfernstraßengesetzi  (FStrG) järgi; need võivad aga olla ka teised teed, mis on sobivalt välja ehitatud. Ümberpöördult, kõiki Bundesautobahne ei kirjeldata Autobahnidena. [On loendid nende erandite kohta.]
Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 01:50 (EET)
thread_title:  Autobahnid/Bundesautobahn