Arutelu:Föön

message: Minu meelest ei ole gradientide mõisted siin kesksed. Nähtuse tekkemehhanismi saab kirjeldada ka neid mõisteid kasutamata. Need mõisted võib ju sisse tuua küll, aga kuskil tagapool. Andres 19:14, 18 Aug 2004 (UTC)
Jah loomulikult, kes oskab see parandagu. Mina tunnen lihtsalt, et on pisut keeruline seletada ilma gradiendi mõistet kasutamata miks tõusev õhk jahtub aeglasemalt, kui laskuv õhk soojeneb. Siim 20:17, 18 Aug 2004 (UTC)
replies: text: See on küll õige, et füüsikaliste tekkemehhanismide mõistmiseks tuleb viidata vastavatele artiklitele, aga seda tuleb veel mõelda, millistele.

text: Praegune variant ei ole mõeldud lõplikuna. Geograafid peaksid seda viimistlema. Andres 08:47, 19 Aug 2004 (UTC)

text: Mulle tundub, et segadus võib tekkida sellest, et sõna "gradient" kasutatakse selles kontekstis mitmes tähenduses. Praeguses artiklis on mõeldud temperatuuri muutu kõrguse muudu kohta. Aga nähtavasti peetakse mõnikord silmas vastavat soojenemise või jahtumise nähtust ennast. Kui mõelda esimest tähendust, siis ei ole tegemist alusmõistetega, viimase tähenduse puhul aga küll. Aga võib-olla viimase puhul peaks kasutama mingit muud terminit.  Andres 09:35, 19 Aug 2004 (UTC)
Täiendused on head, kuid ma teen ettepaneku, et me pilvede artikli pealkirjad kirjutame ladina keeles. Nii on teaduses lihtsalt kombeks, et kõik aru saaksid millest räägitakse ja, et ei leiutataks pidevalt uusi termineid. Eestikeelselt vastelt võiks siis teha ümbersuunamise. Läätsekujuline kõrgrünkpilv võiks artiklisse jääda, kuid ta võiks viidata artiklile lenticularis. Siim 11:08, 19 Aug 2004 (UTC)

text: Minu arvamus on, et tuleks teha nii nagu taime- ja loomanimede puhul: kasutada eestikeelseid termineid, kui need olemas on. Ladinakeelsed nimed ära tuua ja neilt teha ümbersuunamine. Põhjenduseks ütleksin kõigepealt, et tegu on ju eestikeelse entsüklopeediaga. Pidev terminite leiutamine saab tulla ainult sellest, et terminid on fikseerimata. Kas eestikeelsed pilvenimetused on fikseerimata?  Peale selle, see arusaamise mure on ju lahendatav viite abil. Pakun niisugust kompromissi: anda tekstis eestikeelse nimetuse järel sulgudes ladinakeelne nimi, kui vastavat artiklit ei ole veel kirjutatud. Aga see on lihtsalt minu arvamus. Vaatame, mida teised arvavad. Eriti Urmas. Andres 11:49, 19 Aug 2004 (UTC)

message: Ilmselt peaks märksõna "föön" minema kuivatusseadmele, mitte tuulele, nagu on praegu--Bioneer1 20. veebruar 2012, kell 19:59 (EET)
replies: text: Miks ilmselt? Andres 21. veebruar 2012, kell 05:36 (EET)
replies: text: : Mitut inimest sa Eestis tead, kes on yhe või teisega kokku puutunud? --Oop 21. veebruar 2012, kell 17:21 (EET)
replies: text: :: Teistpidi võttes, riistapuu on ju loodusnähtuse järgi nime saanud. Andres 21. veebruar 2012, kell 18:02 (EET)
replies: text: ::: Vabalt. Aga kas inimesed otsivad sagedamini infot mingi asja enese või päritolu kohta? St, kui see miski just katki pole ja tarvis tagasi viia. --Oop 21. veebruar 2012, kell 18:39 (EET)
replies: text: ::::Annan hääle masinale.--WooteleF 21. veebruar 2012, kell 21:59 (EET)
replies: text: :::::Mina annan hääle tuulele, s.t säilitaks status quo.--Morel 21. veebruar 2012, kell 22:48 (EET)
* – ma hääletan selle poolt, et loodus tegi enne sooja tuule kui inimene soojatuuleaparaadi, seega kirjutis föön jäägu looduslikule tuulele. suwa 23. veebruar 2012, kell 11:39 (EET)
* - segaduse vältimiseks vormistan siis enda poolthääle ümber vastuhääleks. Olen veendunud, et seade on selle nime all tuntum ja seega ka otsitum.--WooteleF 23. veebruar 2012, kell 12:01 (EET)
Mina (kui hääletamiseks läheb) annan oma hääle tuulele. Ja juuksekuivatile panekski pealkirjaks juuksekuivati. Ja põhjus (seadme kohta käiva artikli sedamoodi nimetamiseks)) on tegelikult selline, et Fön ja seda ühe ö-ga on registreeritud kaubamärk, nii et reaalselt seda sõna praegusaegusete  eesti keele reeglite põhjal ei tohikski kahe ö-ga kirjutada. -- Ahsoous 24. veebruar 2012, kell 16:49 (EET)
Tuule poolt. --Epp 25. veebruar 2012, kell 05:15 (EET)
thread_title:  kana ja muna 

message: Vikipeedias on veel artiklid briis ja mäetuul, mis kirjeldavad üsna sarnaseid loodusnähtusi. Milline neist on üldmõiste ja millised piirkondlikuid või mingil muul moel täpsustavad nimetused? Valju 24. veebruar 2012, kell 12:31 (EET)
replies: text: eks need kõik ole ühe ajutised suht hea õhuliikumise kiirusega värsked tuuled ? suwa 24. veebruar 2012, kell 16:27 (EET)
thread_title:  lahterdamine