lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Eesti politsei (1918–1940)

message: Eesti politsei (1918-1940) on ülevaade... Jääb mulje, nagu see oleks mingi eraldi teos. Adeliine 15. oktoober 2010, kell 12:49 (EEST)
Prefektide loend on lünlik ja segane; tundub, et ma ise risustasin seda veel rohkem, ei puutu praegu rohkem. --Numbriga kärumees 10. november 2011, kell 14:37 (EET)

message: Parema puudumisel lisan siia 1940. aasta lõpliku seisu:
*Tallinn-Harju: Nigul Reimo (alates septembrist 1934)
*Tartu-Valga: Viktor Roovere (alates septembrist 1934)
*Viru-Järva: Albert Ladva (alates oktoobrist 1937)
*Lääne: Leonid Kane (alates juulist 1937; kuni oktoobrini 1939 Lääne-Saare prefekt)
*Saare: Juhan Ehatamm (alates märtsist 1940)
*Viljandi-Pärnu: Jakob Vares (alates septembrist 1934)
*Petseri-Võru: Roman Kard (alates maist 1933)
*Narva: Hermann Kruus (alates oktoobrist 1937)
*Raudteede: Hans Kuben (alates maist 1935; alates augustist 1928 komissar, alates 1932 ülemkomissar)
--Numbriga kärumees 10. november 2011, kell 16:40 (EET)
thread_title: Prefektid 1940. aastal

message: "Päras sõda ja pärast revolutsiooni oli meie juures niisugune toorus ja korralagedus valitsemas, et see riigi ja rahva julgeolekule hädaohtlikuks sai. Tuletan meelde neid rööv- ja mõrtsukakogusid, mis mööda maad ümber hulkusid. Pimedamas maanurgas, teistest lahus elades, oli iga öö nagu sõjaväljal, võis juhtuda, et piiratakse maja ümber, musta näokattega inimesed astuvad sisse, piinavad, vägistavad naisterahvaid, tapavad lapsi ja röövivad raha. tõusis sarnane hädakisa, mis kodusõja ähvardas esile tuua. Tänu sellele, et meil jõuti luua politsei, kes ennast ohverdades tööle asus, suudeti korralagedustele piir panna."
--Numbriga kärumees 22. november 2011, kell 14:44 (EET)
thread_title: Konstantin Pätsi tsitaat 1922. aastast
Arutelu:Kaleva (lennuk)

message: "teostas regulaarset reisijatevedu" on anakronistlik, aga ma ei suuda ise ka paremat sõna leida. --Kaali 15. oktoober 2010, kell 14:37 (EEST)
Ma ei saa viimase muudatuse mõttest aru. --Õli (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 16:17 (EET)
replies: text: Varasemast versioonist ka ei saa aru. --Epp 3. jaanuar 2013, kell 16:37 (EET)

message: "Leedu, Läti ja Eesti töörahvas kukutasid vihatud kodanliku režiimi ja saavutasid vabaduse. Oma rahvaste vaba tahtavalduse alusel astusid nad Nõukogude Liidu koosseisu kui võrdõiguslikud nõukogude vabariigid. Nende maade kukutatud ekspluataatorlike klasside esindajad püüdsid oma kokkuröövitud kapitalid ookeani taha saata. Punalipulise Balti laevastiku lahingulaevadele ja lennukitele anti käsk – sulgeda Balti vabariikides kontrollimatud välismaiste laevadeväljumised sadamatest ja lennukite väljalennud lennuväljadelt. /.../ Läheneme lennukile Ju-52, millel pole mingeid eraldusmärke. /.../ Mõned trasseerivad valangud lendavad "junkersi" kabiini eest läbi, kuid see ei muuda asja. Me oleme jälitatavale lennukile nii lähedal, et näeme läbi selle illuminaatorite reisijatega täidetud salongi, nende enesega rahulolevaid nägusid. Meile näidatakse rusikaid, ähvardatakse püstolitega. Pärast seda tulistati piiririkkujast lennuk alla. /.../Lahe põhjast ülestõstetud lennukikeres avastati mitte ainult suur hulk materiaalseid väärtusi, vaid ka suur kogus dokumente, mis olid riigisaladusteks. /.../ Me saime aru, miks Ju-52 ekipaaž keeldus lennuväljale tagasipöördumisest: tal oleks tulnud anda vastust spionaaži eest." (eestikeelse tõlke allikas: Mark Solonin, 25. juuni 1941, lk 127.)
thread_title: Kindralleitnant Pjort Hohlovi mälestustest

message: Kui artikli peamine teema on lennuõnnetus ehk allatulistamine (sündmus) ja mitte lennuk (kui asi), siis peaks ka artikli pealkiri viitama sündmusele; Stalini režiimi tegevuse tulemusel juhtunud õnnetused ühe või teise lennukiga ei saa olla mööndavaks erandiks. Põgusal tutvumisel Wikipediaga teistes keeltes selgub, et ilmselt Kaleva lennuõnnetus 1940. aastal oli maailma ajaloos esimene (tsiviilkasutuses) reisilennuki allatulistamine. Sündmus, mitte lennuk. --3 Löwi (arutelu) 16. märts 2024, kell 12:19 (EET)
replies: text: Ma ei tea, siin on siiski lennukist endast ka küllaltki põhjalikult juttu. Ma oletan, et lennuk ise ka väärib artiklit. Ma vaatan, et saksa ja läti vikis on ka pealkirjaks lennuk. --Andres (arutelu) 17. märts 2024, kell 12:14 (EET)
thread_title:  Probleem artikli(te) pealkirja(de)ga
Arutelu:Slavjansk-na-Kubani

message: | elanikke = 64 200 (2006) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. oktoober 2010, kell 10:44 (EEST)

message: Vana elanike arv: Elanikke: 64 900 (2010) [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 3. juuni 2018, kell 12:15 (EEST)

message: Slavjansk-na-Kubani (vene Славянск-на-Кубани 'Slavjansk Kubani ääres')
replies: text: Tähendus on pigem 'Slavjansk Kubanimaal'. Ursus scribens (arutelu) 29. juuni 2023, kell 13:57 (EEST)
thread_title:  Slavjansk-na-Kubani tähendus
Arutelu:Edasi (Leningradi ajaleht)

message: Kas pealkiri ei võiks olla lihtsalt Edasi (1917)? Andres 18. oktoober 2010, kell 23:16 (EEST)
replies: text: Minule ei meeldi kumbki pealkiri, sest jätab mulje, et ajalehe ilmumine algas ja ka lõppes 1917. Tegelikult ilmus ta palju kauem. Paneksin Edasi (Leningradi ajaleht) või Edasi (Petrogradi ajaleht) või midagi sellist. Taivo 18. oktoober 2010, kell 23:28 (EEST)
replies: text: : Need on ka paremad kui praegune pealkiri. Andres 18. oktoober 2010, kell 23:36 (EEST)

message: Siit võeti ära kategooria "Väliseesti ajalehed", see on problemaatiline. Praegune kategooria "Eesti NSV poliitika" on minu meelest sobimatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. november 2016, kell 12:26 (EET)

message: Kas lisalehtedest tulevad eraldi artiklid? Lisalehest Vemmal on nupuke tehtud. Lisalehe Leegid suunasin esialgu siiasamma, ehkki ESTERis on see eraldi olemas, vt https://www.ester.ee/search~S1*est/t?Leegid--Estopedist1 (arutelu) 18. september 2018, kell 10:00 (EEST)
thread_title: Lisalehed
Arutelu:Otto Rästas

message: Aga pole mainitud, mis asjaoludel ta suri? Amherst99 19. oktoober 2010, kell 00:20 (EEST)
Arutelu:Konfabulatsioon

message: Sisu õige. Pigem tuleks paremini vormistada. Andres 21. oktoober 2010, kell 18:07 (EEST)

message: Just oli vaja leida mida see sõna tähendab! Ärge kustutage asju ära!
thread_title:  Ei ole vaja kustutada
Arutelu:Päivi Räsänen

message: Kas ta on homode poolt või vastu? Ma ei saa sellest sõnastusest aru. --Juhan121 21. oktoober 2010, kell 20:06 (EEST)
replies: text: Parandasin natuke. --Epp 21. oktoober 2010, kell 20:58 (EEST)
replies: text: : "Ta on muu hulgas abordi, eutanaasia ning homoseksuaalide suhete registreerimise vastu." OK, aga kus on allikad? 85.78.216.37 6. september 2011, kell 12:31 (EEST)
Arutelu:Struve geodeetiline kaar

message: Eestis läbis Struve kaar Tartu Tähetorni, mitte Tartu Observatooriumi Tõraveres. 84.50.36.10 22. oktoober 2010, kell 00:59 (EEST)
Riigid on vales järjekorras. Ja miks Venemaa kaks korda on? Taivo 14. veebruar 2011, kell 23:06 (EET)
replies: text: Minu meelest peaks olema kõigepealt Ukraina, siis Moldova ja siis jälle Ukraina. Andres 15. veebruar 2011, kell 15:02 (EET)

message: Ma suunasin siia ka EE-st võetud märksõna [[Tartu meridiaanikaar]]. V-o tuleks eraldi artikkel teha või siinses artiklis natuke lahti kirjutada--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 9. jaanuar 2013, kell 22:31 (EET)

message: Mõõdupunkte oli Eestis oluliselt rohkem kui siin artiklis kirjas.
Vaata ka:
* http://www.aai.ee/muuseum/Reprints/HTML/index.html?f_g_w_struvemeridiaanikaar.htm
* http://www.maaamet.ee/index.php?lang_id=1&page_id=239 {{allkirjata|89.235.239.108}}

message: V-o tuleks ette näha ka artikkel Simuna-Võivere baasijoon (või mingi sarnane pealkiri), kus alapeatükis rääkida Simuna otspunktist ja Võivere otspunktist. Eesti kultuurimälestiste registris on nii Simuna kui Võivere otspunkt määratud eraldi objektiks --Bioneer1 (arutelu) 1. august 2013, kell 19:09 (EEST)
----
Nüüd on ta kategoriseeritud kui ainult Eesti maailmapärandi objekt. Selliselt tuleks lisada ka ülejäänud üheksa riigi kategooriad. Minu meelest võinuks ta lihtsuse huvides esialgu vabalt jääda ühte üldisesse kategooriasse. Pikne 7. september 2013, kell 14:58 (EEST)
replies: text: õige märkus. Lisasin selle üldisema kategooria ka--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2013, kell 09:04 (EEST)
thread_title: Eraldi artikkel?

message: Mainin, et dewiki, dawiki ja svwiki on teinud Struve kaarele ka omaette kategooria, vt :de:Kategorie:Struve-Bogen--Bioneer1 (arutelu) 27. jaanuar 2015, kell 10:18 (EET)
thread_title: kategooria Struve kaar
Arutelu:Myanmari lipp

message: Mille poolest vana ja uus lipp erinevad? Andres 22. oktoober 2010, kell 12:47 (EEST)
replies: text: Nad muudavad failide nimesid edasi-tagasi. Vaata nüüd. --Epp 22. oktoober 2010, kell 12:50 (EEST)
Arutelu:Burka (naiste riideese)

message: Selle nimi on eesti keeles burka: http://keeleabi.eki.ee/?leht=9 --Metsavend 22. oktoober 2010, kell 14:58 (EEST)
replies: text: Väga hea, aga mis pealkirja me sellele artiklile siin paneme? Andres 22. oktoober 2010, kell 18:05 (EEST)
replies: text: : Nt burka (naiste riideese). --Metsavend 22. oktoober 2010, kell 23:09 (EEST)
replies: text: :: Kas oled nõus vajalikud muudatused tegema? Andres 23. oktoober 2010, kell 01:49 (EEST)

message: Burka on siiski kaukaaslaste viltkeep. Teate küll, selline, mis teeb õlad kandiliseks jne. Tšapajev kandis seda.
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=burka&F=M
Ingliskeelne artikkel: http://en.wikipedia.org/wiki/Burka_(Caucasus)
Mees burkaga: http://visualrian.com/storage/PreviewWM/7018/22/701822.jpg?1277462641
Muhamediusuliste naiste keha peast jalgadeni kattev rüü on aga parandžaa:
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=parandžaa&F=M
Minu arvates on õigustatud artikli pealkirja muutmine parandžaaks ning selle all tekstis viide, et araabia keeles (ja ingliskeelses meedias, kust nuritähendus meie peavoolumeediasse on immitsenud) kutsutakse rõivaeset burqaks.
replies: text: Vt. burka.--WooteleF 4. aprill 2011, kell 14:01 (EEST)
thread_title:  Tegelikult ei 

message: "Musliminaised" on minu meelest halb sõna siin sellepärast, et kõik naised kannavad burqa vähemalt Afganistanis. 85.78.126.126 9. november 2011, kell 22:33 (EET)
----
Artikkel on üle kirjutatud, varasem redaktsioon on siin:
Burqa‘ (araabia keeles ja pärsia keeles  برقع) ehk burka on riideese, mida kannavad naised Afganistanis, Pakistanis ja Põhja-Indias.
Burkat kantakse üleriidena naise keha varjamiseks võõraste meeste eest kodust väljaspool.
Mitmes Lääne-Euroopa riigis on kaalutud burkade keelustamist. 2010. aastal kiitis burka-keelu heaks Belgia parlament.
thread_title:  Halb lause 

message: Pilt:Burqa Afghanistan 01.jpg
Pilt:Afghan woman and child in Parwan Province.jpg
thread_title:  Galerii 

message: * Piret Lakson, Laura Mallene "Ansip ei võtnud meid vastu burkade tõttu" Eesti Ekspress, 15. juuli 2010
Kategooria:Riietus
Andres (arutelu) 5. juuni 2015, kell 18:38 (EEST)
thread_title: Välislingid
Arutelu:Austria-Ungari

message: "ning eraldi rahvusgrupp oli ka Ungari kuningriigi elanikkond"
Ehk tuleks see kuidagi natuke teisiti sõnastada? Öelda Ungari kuningriigi elanikkonna kohta "rahvusgrupp" ei ole vist õige.
replies: text: Muidugi. Siin on ka teisi jämedaid vigu (arusaamatud arvud, puudub ajamäärang), mistõttu võtan selle lõigu kuni toimetamiseni välja. Andres 24. oktoober 2010, kell 12:08 (EEST)

text: Palun vabandust, mul ei õnnestu seda siia kopeerida. Palun tehke seda, kes saab. Andres 24. oktoober 2010, kell 12:10 (EEST)
replies: text: : Väljavõetud tekst: --Epp 24. oktoober 2010, kell 14:44 (EEST)

text: :Austria-Ungari kaksikmonarhiaga riigi Austria elanikkond oli ca 29 080 000 elanikku, kellest 15,465 000 oli lääne-slaavlasi, sakslasi (austerlasi) oli ainult 6,965 0000 ning eraldi rahvusgrupp oli ka Ungari kuningriigi elanikkond, kus oli ca 12 000 000 elanikku.
panin malli tagasi, kuna vajab veel nati kõpitsemist -- Ahsoous 1. juuni 2011, kell 18:52 (EEST)

message: Mulle isiklikult meeldis eelmine vapp rohkem, kuna seda kasutati peaaegu kogu riigi eksisteerimise aja (1867–1915). Seevastu praegust ainult 3 aastat (1915-1918). Vaata [https://en.wikipedia.org/wiki/Coat_of_arms_of_Austria-Hungary siia]--[[Kasutaja:Taavik27|Taavik27]] ([[Kasutaja arutelu:Taavik27|arutelu]]) 29. august 2017, kell 18:19 (EEST)

message: Eesti keelses Austria-Ungari vikipeedias on vale lipp. Miksnii87 (arutelu) 5. aprill 2023, kell 22:15 (EEST)
thread_title:  Praegu Austria-Ungari lipp on vale.
Arutelu:Pinge impulss-stabilisaator

message: kas pealkiri on korrektselt kirjutatud? Ave Maria 25. oktoober 2010, kell 14:36 (EEST)
replies: text: minu arvates peaks olema "Pinge impulss-stabilisaator" --Iifar 25. oktoober 2010, kell 14:43 (EEST)
Märksõnalt siia ümbersuunamine teha. Kuulub vist ka loendisse Elektroonika mõisteid. Andres (arutelu) 7. mai 2013, kell 11:44 (EEST)

message: Eelmisest redaktsioonist on üle sõidetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. detsember 2013, kell 10:51 (EET)
'''Impulss-stabilisaator''' on [[pingestabilisaator]], mille koosseisu kuuluv elektronlüliti  töötab perioodilises [[lülitirežiim]]is: on kas välja lülitatud, s.t maksimaalse [[elektritakistus]]ega, või sisse lülitatud, s.t minimaalse takistusega. Selle elektronlüliti abil muudetakse alalispinge ristkülikukujuliste impulsside jadaks. Stabiliseerimine toimub sel teel, et tagasisideahelas olev tüürlülitus muudab impulsside laiust (kestust) sellises suunas, et väljundpinge läheneb nimiväärtusele. Kui näiteks väljundpinge koormuse kasvamise tõttu alaneb, siis muudab tüürlülitus impulsid laiemaks (nende kestuse pikemaks). Järelikult püsiva impulsisageduse juures impulsi täitetegur suureneb, iga impulsiga kandub koormusele suurem energiahulk ja pinge tõuseb. Alalisvoolutarviti jaoks seda impulsspinget transformeeritakse vajaliku tasemeni ja alaldatakse.
Kirjeldatud viisil toimub pinge stabiliseerimine näiteks [[impulsstoiteallikas|impulsstoiteallikates]].

message: Impulsside moodustamine ja nende laiuse muutmine ehk impulsilaiusmodulatsioon toimub järgmisel viisil.
Kui elektronlüliti 1, milleks võib olla jõutransistor või türistor, on suletud (juhtiv), rakendub sisendpinge Ui integraatorile  (2), mis on kujutatud kondensaatorina. Integraator salvestab saadud energiat  ning annab seda edasi koormusele neil ajavahemikel, kui elektronlüliti on avatud. Tulemuseks saame väljundis keskmise pinge väärtuse, mis sõltub sisendpingest ning impulsside täitetegurist, s.t impulsi kestuse ja perioodi suhtest. 
Seda pinget võrreldakse operatsioonvõimendi (4) abil tugipingeallika (6) püsiva pingega. Nende pingete vahe läheb võimendatult modulaatorisse (3). Modulaator moodustab generaatori (5) kolmnurkimpulssidest lävielemendi abil ristkülikimpulsse, mille täitetegur sõltub sisendpinge ning väljundpinge erinevusest. Modulaatorist väljuvad impulsid juhivadki reguleerelemendi elektronlüliti  (1) sulgemist-avamist.
thread_title: Impulsilaiusmodulaatoriga stabilisaatori tööpõhimõte

message: Impulss-stabilisaatori eelised on 
*kõrge kasutegur, vähemalt  90 %;
*võimalus saavutada suur stabiliseerimistegur;
*impulss-stabilisaatoriga toiteallika väikesed mõõtmed ja mass.
Impulss-stabilisaatori puudused on 
*impulsshäirete tekitamine; häirete tõkestamiseks paigaldatakse sagedusfilter nii toiteallika  
sisendisse kui ka väljundisse; samuti vajab stabilisaatoriplokk elektromagnetilist varjestamist;
*madal võimsustegur (cos φ), mis nõuab võimsusteguri kompenseerimise  lülituste kasutamist.
thread_title: Eriomadused

message: *Toiteplokk
*Toiteadapter
thread_title: Vaata ka

message: *  Jõuelektroonika
thread_title: Välislingid
Arutelu:Mugavuslipp

message: Mis tähendab "suurim"? Andres 26. oktoober 2010, kell 14:36 (EEST)
kõige rohkem laevu peaks olema hoopis Panama registris. Ohpuu 26. oktoober 2010, kell 14:51 (EEST)
replies: text: Jah.--WooteleF 26. oktoober 2010, kell 18:11 (EEST)

message: Siia tuleks üle tuua materjal, mis on kasutajalehel Kasutaja:Camilla/mugavuslipp. Töö seal on küll pooleli jäänud ja vajaks toimetamist aga leian, et seal on siiski kasulikku materjali.--Kyng (arutelu) 29. august 2013, kell 12:20 (EEST)
thread_title:  Materjal kasutajalehelt
Arutelu:Kassapidaja

message: Ei pea olema kaupluses ja ei pea tingimata skaneerima läbi kassaaparaadi. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 26. oktoober 2010, kell 16:00 (EEST)

message: Minu meelest tuleb eristada kaupluse jms kassapidajat organisatsiooni laekurist, kuigi mõlemat võidakse  nimetada kassiiriks või ka laekuriks (pole küll viimast kaupluse kassapidaja ega panga telleri kohta kuulnud). Andres 26. oktoober 2010, kell 23:19 (EEST)
Sõna "teller" ÕS ei soovita (soovitab "laekur"), kuid see on minu meelest eraldi mõiste. Kassapidamine on vaid osa telleri tööst. Ma ei julge siis ka "vaata ka" alla panna. Andres 26. oktoober 2010, kell 23:19 (EEST)
replies: text: Raamatupidamises peetakse kassa all silmas sularahaarveldusi ning nii kaupluse kui ka organisatsiooni kassapidaja e. kassiiri all peeti silmas eeskätt töötajaid, kes võtsid vastu ja väljastasid sularaha ning pidasid selle üle arvet. Kassaaparaat ja kaubaskanner on seejuures üsna kõrvalised tunnused ega kõlba artikli esimesse lausesse, pigem lõppu. Ssgreporter 26. oktoober 2010, kell 23:30 (EEST).
replies: text: :Minu meelest on kassaaparaadiga kassapidaja (või mis iganes tunnused on siin otsustavad) eraldi elukutse, mis vajab eraldi artiklit. Andres 26. oktoober 2010, kell 23:37 (EEST)
Arutelu:Rolling Stone

message: Võtsin välja:
* Rolling Stone'i 2006. aasta 100 parema laulu loend (Rolling Stone The 100 Best Songs of 2006) RollingStone.com’is
* Vene Rolling Stone 
* Türgi Rolling Stone
* Revolutionary, wild, unpredictable- and that was just the writers Artikkel The Independent’is (London) 10. mai, 2006
Adeliine 27. oktoober 2010, kell 12:30 (EEST)
Arutelu:Koodjaotusega hulgipöördus

message: Varasem versioon:
Code division multiple access (CDMA) on kanali pöördus tehnoloogia.'''
Telekommunikatsioonis tuleb tihti ette vajadus edastada signaale üle sama kanali,kuid selleks oleks vaja nad kuidagi ära eraldada kui hakkata neid kanalisse lastud signaale vastuvõtma.
CDMA tehnoloogia lubab kasutada mõningatel kasutajatel andmete edastamiseks sama sagedust.Kuna CDMA modulatsioon näeb ette teadut skeeme,mis omistavad igale saatjale mingisuguse koodi,mille järgi on võimalik eraldada temalt vastu võetud informatsiooni.Tänu sellele kodeerimisskeemile on võimalik mitmete kasutajate poolt kasutada sama füüsilist kanalit üheaegselt.
TDMA jaotab kasutajad ajapiludesse,FDMA jaotab kasutajad erinevatele kandevsagedustele lisaks eraldab neid veel erinevad koodid,mis on omistatud erinevate saatjate poolt.
CDMA d kasutatakse näiteks GPS süsteemis ja satelliitsüsteemides.

message: 1.jookseb andmesignaali bitijada.
2.paraleelselt jookseb andmesignaaliga juhuslikult genereeritud bitijada.
=andmesignaali ja juhuslikult genereeritud bitijada vahel tehaks loogiline "või" tehe (XOR) ja tulemuseks saadaksegi saatja poolt mingisugune ainulaadne kood,mille järgi vastuvõtjad suudavad saatjaid eristada.
Andres 27. oktoober 2010, kell 15:10 (EEST)
----
Internetis on veel leitavad 'koodijaotuslik hulgipöördus' ja 'koodjaotus-hulgipöördus'. Adeliine 14. märts 2011, kell 20:04 (EET)
Kas 'kooderaldusega multipöördus' on ka kasutusel või see on olnud ühekordne leiutis? Kas ühispöördus, hulgipöördus ja multipöördus on sünonüümid?  Adeliine 28. juuni 2018, kell 12:59 (EEST)
thread_title:  Kodeerimis skeem on järgmine:
Arutelu:Kromaatiline kannel

message: Diapasooniga on nii ja naa. Klaverivabriku kandled hakkavad ikkagi C-st peale. Uutel Soome kanneldel on tõesti keeli kuni Gis-ini, aga see Gis häälestatakse enamasti G-ks. Adeliine 28. oktoober 2010, kell 00:00 (EEST)
replies: text: Selle info võiks lisada artiklisse. --Andrus Kallastu 30. oktoober 2010, kell 11:49 (EEST)
thread_title: Diapasoon

message: Kust see lisatud tekst pärit on? Kuskilt kopeeritud? Adeliine 9. november 2011, kell 01:12 (EET)
replies: text: Leidsin. Siit. Taivo 9. november 2011, kell 01:31 (EET)
replies: text: :Haa, vikiartiklist võetud (muudetud) pilt juures, aga allikat ja litsentsi pole. Adeliine 9. november 2011, kell 01:35 (EET)
replies: text: ::Me võiks teha loendi juhtumeist, kus Eesti ajakirjandus on Vikipeediast pilte-tekste laenanud ja viitamata unustanud. On, kuhu viidata, ja ehk hakkab siis mingil hetkel ka mõjuma. --Oop 9. november 2011, kell 10:08 (EET)
replies: text: :::Selles on osalt süüdi ka uus fotode vaade - varem tuli fotole klikkides ette pilt koos litsentside ja muuga, praegu tuleb ainult pilt. Isegi otsisin algul, kuidas lisainfole ligi pääseda, kui pilt katab kogu ekraani. Olen pidanud paljudele õpetust jagama, et litsentse tuleb vaadata ja sageli on fotograafi nimi kohustuslik. Aga see on paraku enamjaolt tagantjärele tänitamine, kui juba on juhtunud. Need, kellele räägitud, küll järgmistel kordadel teavad, aga Oop võiks ehk sel teemal rahvavalgustusliku loo kirjutada. Ssgreporter (arutelu) 14. detsember 2015, kell 00:42 (EET)
thread_title: Teksti päritolu

message: Kas seda nimetatakse ka eesti kromaatiline kannel?--Estopedist1 (arutelu) 13. detsember 2015, kell 23:36 (EET)
replies: text: Pole kordagi kohanud. Pillitüüp on ikka kromaatiline kannel, mis siis, et neid Eestis toodeti. Ssgreporter (arutelu) 14. detsember 2015, kell 00:36 (EET)
thread_title: Sünonüüm?

message: Enne oli "Praegu on võimalik tellida kromaatilisi kandleid Soomest või eesti kandlemeistritelt. Uuematel Soomest pärit kanneldel võib olla kuni 50 keelt." Nüüd muudeti "Praegu on võimalik tellida kromaatilisi kandleid eesti kandlemeistrilt Rait Pihlap, kes teeb varieeruvalt 46-58 keelseid. " Kas Soome meistrid enam ei tee eesti kandleid? Eestis kindlasti peale Pihlapi teeb keegi veel. Adeliine 14. jaanuar 2020, kell 16:51 (EET)
thread_title:  Kandlemeistrid
Arutelu:Rootsi dominioonid

message: *Skåne, liideti Helsingborgi lepinguga, 1332-1360)
*Ven, liideti Helsingborgi lepinguga, 1332-1360)
*Blekinge, liideti Helsingborgi lepinguga, 1332-1360)
*Halland, liideti Varbergi lepinguga, 1343-1360)
*Elbląg, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Braunsberg, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Pillau, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Fischhausen, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Lochstädt, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Memel, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Bremen, liideti Stede lepinguga, 1654-1666)
*Bornholm, liideti Roskilde rahulepinguga 1658-1660)
*Trøndelag, liideti Roskilde rahulepinguga 1658-1660)
thread_title: [[Lään (haldusüksus)|Läänid]]

message: *Apollonia, tänapäeva Benin: 1655-1657.
*Fort Christiansborg/Fort Frederiksborg, tänapäeva Ghana Osu piirkond: 1652-1658 
*Fort Batenstein, tänapäeva Butri: 1649-1656.
*Fort Witsen, tänapäeva Takoradi: 1653-1658. 
*Carolusborg, tänapäeva Ghana: 1650. aasta aprillist - 1658. aasta jaanuari/veebruarini, 1660. aasta 10. detsembrist - 1663. asta 22. aprillini
*Uus-Rootsi Põhja-Ameerikas Delaware jõe kallastel: 1638-1655
*Guadeloupe (1813-1814; pärast mida tagastati Prantsusmaale)
*Saint-Barthélemy (1784-1878; pärast mida müüdi Prantsusmaale)
Kas see ei võiks olla "Rootsi valdused"? Andres 2. jaanuar 2011, kell 20:59 (EET)
thread_title:  [[Koloonia]]d
Arutelu:Mwambutsa IV

message: Mwambutsa loobus 8. juulil 1966 troonist oma poja kasuks ning põgenes Šveitsi, kus ta elas elu lõpuni. Esialgu avaldas ta Burundis toimuva vastu protesti (Lipschutz, Rasmussen 1989:165). Kuidas ta sai loobuda, kui ta protesti avaldas? --Kaali 30. oktoober 2010, kell 11:53 (EEST)
replies: text: Ei tea. Kui teaks rohkem üksikasju, siis saaks öelda.

text: Samuti praegu ei klapi 1965. aasta sündmuste kronoloogia. Püüan selle korda teha. Andres 30. oktoober 2010, kell 12:07 (EEST)

text: Ma ei saa sellega ruttu hakkama, see nõuab palju uurimist. Kui keegi viitsib, tulge appi. Andres 30. oktoober 2010, kell 12:13 (EEST)
See on segane koht: Mais peetud valimistel võitsid valimised hutud, kuid kuningas nimetas peaministriks tutsi. Kuningas nimetas peaministriks hutude liidri Léopold Biha. 
Andres (arutelu) 22. mai 2012, kell 00:03 (EEST)

text: Seal on midagi vahetuses jah. Biha peaks olema tutside liider. Inglise vikis on temast artikkel (:en:Léopold Biha), valimistest ka (:en:Burundian legislative election, 1965). Ja hutu armee hakkas siis mässama. --Epp 22. mai 2012, kell 05:32 (EEST)