lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Sensormolekul

message: Antud artikkel sensormolekulidest on üsna üldine. Seletab ära sensormolekuli mõiste ja esitab lühikese ülevaate erinevatest sensormolekulide liikidest ja rakendusest. Artikkel ei ole piisavalt pikk (umbes 5000 tähemärki). Sensormolekulide tööpõhimõtte paremaks mõistmiseks võiks teksti illustreerida jooniste või piltidega. 
Artikkel on koostatud kolme erineva allika põhjal. Viitamine on korrektne (vastab Vikipeedia viitamise reeglitele). Allikad on küll autoriteetsed, aga oleks võinud otsida informatsiooni rohkematest allikatest (allikate vähesuse tõttu arvatavasti ka teksti ebapiisav pikkus).
Esinesid mõned stiilivead. Näiteks sõna detekteerima on inglise keelest laenatud sõna ning  Eesti õigekeelsussõnaraamatus (ÕS 2006) sellele vastet ei leidu. Samuti leidsin tekstist väikese näpuvea. Lauses: „ Mõned anioonselektiivesete sensormolekulide klassid on näiteks indolokarbasoolid, uuread ja tiouuread, naftalimiidid ja akridoonid“  ei ole sõna anioonselektiivsed korrektselt kirjutatud. 
Artikli ülesehitus vastab Vikipeedia tavadele. Artikkel on alapealkirjade abil liigendatud ning seetõttu hästi loetav ja arusaadav. Vormistuses esineb mõningaid puudujääke. Näiteks puuduvad siselingid. Artiklit alustav märksõna ei ole paksus kirjas. 
Kokkuvõtteks võib öelda, et artikkel annab kokkuvõtliku ülevaate sensormolekulidest. Artikkel on üsna arusaadav ja lihtsasti loetav. Negatiivse külje pealt tooksin välja siselinkide puudumise ja artikli koostamiseks kasutatud allikate vähesuse. Ortograafilises mõttes on artikkel enam - vähem korrektne.
--Sensor1 11. november 2011, kell 16:52 (EET)
----
Pealkirjade ette ei peaks jätma mitut tühja rida. Kontrolli üle tühikud, sulud, punktid, mõttekriipsud. Mõisteid võiks rohkem linkida. Artikkel on veidi liiga lühike. Keeleliselt hea. Adeliine 26. november 2011, kell 19:08 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Nikkel

message: Tegemist on kokkuvõttega ingliskeelsest vikipeediast.  Artikkel annab hea ülevaate nikli ajaloost, omadustest ja kasutusaladest. Puuduseks võib tuua mõned sõnastuse- ja kirjavead ning kohati esinevad faktivead. Kirjavigades domineerisid lihtsad vead, mida nt automaatkontroll oleks parandanud.  Samuti oleks saanud antud teemat ka palju põhjalikumalt käsitleda. Tihti esines katkiseid linke. Suureks puuduseks võib tuua viidete puudumine. Lisaks oleks võinud olla rohkem illustreerivat materjali.
*/Ta on hõbevalge läikiv metall, kerge kuldse varjundiga.  / Kas on koma?
*/Nikli tihedus normaaltingimustel on 8,9 g/cm3. / 3 cm järel peaks olema kõrgemal ja natuke väisem
*/Maakoores on nikkel keskmiselt levinud element. / Sõnade järjekord.
*/Tuntud on ligi 50 niklimineraali, neist tähtsamad on sulfiidsed ühendid nagu näiteks… / Ehk saab kuidagi paremini sõnastada ja sõna „silikaatsed“ on valesti.
*/Üldvarusid masimaal hinnatakse 70 miljonile tonnile. / Peaks olema maismaal.
*/Avastamine ja nimetus / Aastaarvud on valesti, teha selgeks BC mõiste.
*/Individuaalsel kujul avastas ja erladas nikli rootsi mineraloog Axel Fredrik Cronstedt rootsi looduslikust nikkelarseeniidist NiAs 1751. aastal. / 1) Individuaalsel ei kõla hästi. 2) Kirjaviga sõna eraldas. 3) Rootsi peab olema suure tähega. 4) Kas nimi õigesti käänatud?
*/ei lase sellest [[maak|maagist] vaske sulatada. / Link katki.
*/[[[Axel Fredrik Cronstedt|Cronstedti]] avastus ei leidnud kaua aega tunnustust / Link katki
*/ Silikaatsed [maak|maagid] ei ole rikastatavad (kasutada tuleb kogu maaki), neid töödeldakse loistamisega ning saadakse ebapuhas ferronikkel. / 1) Link katki 2) Mida mõledakse kogu maagi all?. 
*/… halvendavad oluliselt [mehaaniline omadus|mehaanilisi omadusi] ja korrosioonikindlust / Link katki.
*/Leeliste lahused ei toimi niklisse, kuid nikkel… / ?
*/Alles üle 550… / Kraadi märk on vales kohas.
*/Tootmine ja ksutamine / Kirjaviga pealkirjas.
*/Rõhuv enamus nikli toodangust… / Halb sõnastus.
*/Rakendatakse ka teiste metallide elektrolüütilist nikliga katmist (nikeldamist) kaitseks korrosiooni vastu. / Tundub kuidagi võõras.
Kokkuvõttes soovitan kontrollida artiklit automaatse kirjavigade otsijaga, sissetrükimisvigu on omajagu. Samuti kaaluda sõnastuse parandamist. Lisaks tuleks kogu artikkel mõttega läbi lugeda.
Random123 11. november 2011, kell 22:09 (EET)
----
*Lauses "Tuntud on ligi 50..." koma puudu
*silikaatsed
*T. Bergmanil ja J. B. Richteril võiks täielikud eesnimed välja otsida
*Nikli aastane toodang jääb umbes miljoni tonnini. See lause vajab kohendamist
*Rõhuv enamus → enamik Adeliine 26. november 2011, kell 11:11 (EET)
----
Huvitav, kas vikilingispämmi eemaldamist annaks kuidagi automatiseerida? Osalt ilmselt mitte (nt sisuliselt asjakohatuid linke, kui autor on praktiliselt igale sõnale lingi teinud, bott ära ei tunne), aga osalt võiks (nt kui samale sõnale on külvatud kaheksa linki, võib seitse tavaliselt ära võtta). Võib-olla saaks poolautomaatselt, st masin pakub välja ja inimene vaatab üle. --Ehitaja (arutelu) 20. november 2018, kell 14:36 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Fullereen

message: Artikli pikkus vastab kursuse nõuetele. Seda silmas pidades on artikli põhjalikkus täiesti piisav. Võttes eeskujuks ingliskeelse Vikipeedia vastava artikli, on enamus teemadest kaetud. Pilte, mida artiklile võiks lisada, on ohtralt, kuid praeguse pikkuse juures on nende hulk paras ja rohkem lihtsalt kuigi hästi ei mahuks.
Artiklis on üksjagu fakte/väiteid viidetega, kuid suurel osal neist nad siiski puuduvad. Allikad, mida kasutatakse, paistavad olevat autoriteetsed ja usaldusväärsed. Viited on vormistatud väga korralikult. Vaid viites Encyclopedia Britannica Online artiklile kui internetilehele lisaksin ma selle kasutamise kuupäeva.
Keelekasutus on väga hea. Keelelisi ja vormistuslikke vigu on vähe ja suuri eksimusi pole. Stiili osas (üldiseid) etteheiteid ei ole. Järgnevalt on loetletud vead/kitsaskohad, mis silma jäid.
Artikkel järgib Vikipeedia vormistustavasid suurepäraselt. Siselinke on ohtralt, mõnes kohas natuke üleliiagi (nt "Ülijuhtivus" alajaotises; tavaks on lisada siselink vaid termini kõige esimesel kasutamiskorral).
Kokkuvõtteks ütleksin, et, vaatamata mõningatele kitsaskohtadele viitamise osas, on tegu väga hea artikliga. Quibik 11. november 2011, kell 22:07 (EET)
----
Alajaotuse "Ajalugu ja nimetus" esimeses lauses koma puudu. Alajaotuses "Hüdraatumine" on liiga pikk kriips. Mis tahes on kaks sõna. Pärast retsensioonis toodud puuduste parandamist hea artikkel. Adeliine 14. november 2011, kell 14:37 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Skeletilihaskude

message: Väga hea teema valik. Artikli ülesehitus on loogiline ning vastab Vikipeedia nõuetele. Pildid on asjakohased ning illustreerivad artiklit. 
Miinusena võib välja tuua põhilised grammatikavead: komad, kokku- ja lahkukirjutamine ning sidesõnade kasutamine. Viiteid vähevõitu. Tekkis küsimus, kas artiklis sisalduvad tabel ja loetelud on ise koostatud või mitte. Esinesid ka lauseehituse vead.
Soovitan teksti veelkord üle vaadata ning vead parandada. Üldiselt artikkel hea pikkusega ning arusaadav kõigile, kes iganes seda kunagi loevad.
Hannahi 11. november 2011, kell 23:53 (EET)Hannahi

message: Artikkel on koostatud ingliskeelse Vikipeedia artikli põhjal: 
http://en.wikipedia.org/wiki/Skeletal_striated_muscle
----
Vikipeedias on juba artikkel Skeletilihased. Kas need tuleks liita või kuidas nende sisu peaks erinema?
Kui vöötlihaskude on sünonüüm, siis panna paksu kirja ja teha sellelt nimetuselt ümbersuunamine siia artiklisse. Artiklis on ainult üks siselink, neid peab kindlasti juurde lisama: kude, somaatiline närvisüsteem, lihaskude, südamelihaskude, silelihaskude jne jne. Teist lauset alusta: See on.... 
*Mitmeosalised ja komplekslihased kinnituvad ... (kahest lausest üks), sama teiste rühmade juures
*Siin, siia alla → selles rühmas, nende hulka
*igas lauses peaks olema öeldis
*arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips
*mis on ER?
*samal ajal, kui
*toimub eriti liigutuse
Tekstis on veel mitmeid näpuvigu, otsi need üles. Adeliine 19. november 2011, kell 12:41 (EET)
replies: text: Üleliigseid tühje ridu paistab olevat palju. Alts 19. november 2011, kell 12:55 (EET)
thread_title:  Viide
Arutelu:Sõnavabadus

message: Definitsiooni on lisatud sõna "poliitikas". Kas see on õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. november 2011, kell 12:11 (EET)

message: Minu jaoks ei ole selge, kuidas ja miks hõlmab sõnavabadus infovabadust. Kas seda saaks lähemalt selgitada? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 22. jaanuar 2015, kell 19:31 (EET)
Arutelu:Hafnium

message: Tehtud oli lühike kokkuvõte ühe keemilise elemendi levikust, avastamisest, eraldamisest, omadustest, ühenditest ja toodangust. Nagu näha oli üritatud katta väga suurt teemade ringi, aga kahjuks jäi artikkel kokkuvõttes napisõnaliseks. Seega ka kohati raskesti arusaadavaks, vähemalt keemiast väheteadvale inimesele. Illustreerivaks materjaliks oli Hafniumi pilt.
Kindlasti on probleemiks allikate puudumine ja viitamine neile. Siselinke on parasjagu.
Keeleliselt on artikkel keskmiselt vormistatud, on näha, et autor pole oma artiklit korralikult üle lugenud, kuna tekstis esines katkiseid linke nt [[redutseerimine|redutseerimisel]. Samuti esines tekstis sõnu hööguval ja höördumisest, mis peaksid olema ö asemel õ-ga kirjutatud. Oli ka lihtsaid sissetrükkimise vigu: kaitsekraanid. Ilmselt mõeldakse ikka ekraane, mitte kraane? Samuti esines stiilivigu(korduv ja) nt: „Hafnium on haruldane ja kallis ja seda toodetakse vähe.“ 
Artikkel vastas vikipeedia tavadele, ülesehitus ja vormistus vastavalt reeglitele.Random123 12. november 2011, kell 12:48 (EET)
replies: text: Retsensioon on nigel (liiga lühike ja üldine) – sama kehtib artikli kohta. Ivo 17. november 2011, kell 16:46 (EET)
----
*tsirkooniumiga
*celtiumiks
Otsi üles napuvead ja paranda ära. Adeliine 26. november 2011, kell 11:19 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Resolutsioon

message: Sellel sõnal on mitu tähendust. Praegune definitsioon on minu meelest väärtusetu. Andres 12. november 2011, kell 22:03 (EET)
Kas ei peaks ütlema "lahutusvõime"? Andres 12. november 2011, kell 22:05 (EET)
replies: text: allolevatelt viidetelt on näha, et resolutsioon on maakeeli otsus. suwa 5. detsember 2012, kell 12:58 (EET)

message: * resolutsioon, ÕS2006
* resolutsioon, EKSS
----
Sellisest täpsustuslehest on rohkem kahju kui kasu. Siia tulevad lingid on nüüd lihtsalt eksitavalt sinised. Ja siit ei selgu ka, millistes artiklites neist asjadest räägitakse. --Epp 14. juuli 2013, kell 02:00 (EEST)
replies: text: Ma ei osanud linke täpsustusega panna. :en:Resolution järgi võiks kohtuotsuse kohta olla link "resolutsioon (õigus)" aga mis ülejäänud kahele panna. Siin peab enne kokku leppima, et saaks artiklites lingid siia ära parandada. --Tiia (arutelu) 14. juuli 2013, kell 02:07 (EEST)
----
Kahtlen viimase muudatuse õigsuses. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 14:51 (EET)

text: Nii vana kui ka uuendatud def on artiklis eraldusvõime. Adeliine 2. jaanuar 2016, kell 15:28 (EET)
replies: text: :: Võib-olla siis jätta siia ainult link lahutusvõimele ja eraldusvõimele. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 15:40 (EET)
----
Leht ei täida täpsustuslehe ülesandeid. --Andres (arutelu) 18. mai 2024, kell 19:35 (EEST)
thread_title:  viited
Arutelu:Ulysses

message: Kas kategooria ei peaks olema pigem "Iiri kirjandus"? Joyce'i kategooriaks on "Iiri kirjanikud". --Morel 13. november 2011, kell 03:03 (EET)

message: üks on veel, :HMS Ulysses http://tallinn.ester.ee/record=b1317455~S1*est
suwa 5. mai 2012, kell 21:30 (EEST)
Akadeemias ilmub pealkirja Ulixes all. --Metsavend 11. detsember 2021, kell 23:35 (EET)
thread_title:  HMS kah
Arutelu:Kaksiktäht

message: Üldiselt on artikkel suurepärane: on toodud hea ülevaade kaksiktähtede olulistest aspektidest, tekst on hästi loetav ja arusaadav.
* Kuigi pilte on praegugi parajalt, võiks ehk mõned inglisekeelsest artiklist mõne pildi veel võtta. 
* Viiteid on korralikult, kõigil olulistel lõikudel on olemas viide autoriteetsele allikale.
* Keeleliselt on üldiselt kõik hästi, samas mõnede lausete sõnastusi ("Dünaamilistel põhjustel pole kõik mitme keha süsteemid stabiilsed", ".. nende orbiitide järgi saab määrata komponentide massid, mida saab ..") saaks natuke parandada. Esinevad ka üksikud trükivead ("komponendtide", "orbiitil").
Trepan 13. november 2011, kell 16:28 (EET)
----
*Lauses "Kaksiktähtede suhteliselt suur..." koma puudu
*Mõttekriipsud, kus vaja, ja mitte sidekriipsud (võta redigeerimiskasti alt)
*Lauses "Kaksiktähe komponendid..." koma puudu
*Lauses "Planeete, mis on orbiidil..." koma puudu
*Paar näpuviga on veel (nt pildiallkirjades). Muidu tubli. Adeliine 26. november 2011, kell 22:03 (EET)
----
Tegin vastavad parandused. Neid näpuvigu pildiallkirjades kahjuks ei näe ja seega ei oska ka parandada. Leidsin vaid ühe koha, kus sidekriipsude asemel peaksid olema mõttekriipsud.
--BlueBirdy 18. detsember 2011, kell 21:00 (EET)
thread_title:  Retsensioon
Arutelu:Secure Digital

message: Panen kirja asjad mis mulle enim silma jäid.
1) Miks sul 2 ajalugu on, kas neid kuidagi ühildada ei saa?
2) Mõned kirja vead on sisse jäänud. Ja mõne lause võiks teistmoodi kirjutada.
3) Hästi palju mugavam oleks see, kui sa kuskile paneksid kokku kõik lühendid(nt. lõppu)
4) Kas kuidagi ingliskeelsete väljendite arvu vähendada ei saa. Kuigi ma olen teadlik sellest, et see on päris raske.
5) Tundus kuidagi kiiruga lõpetatud, et said sõnad täis ja rohkem pole vaja.
täiendamisel
13. novemberi õhtupoolik Jaan
----
*Kas "säilmälu" on mõiste? Kui nii, siis linkida.
*väldi konstruktsiooni "midagi on tehtud kellegi poolt", kasuta "midagi tegi keegi" või "keegi tegi midagi"
*tosinates tootekategooriates on veider
*"juhtival kohal" on autojuht, siin ei ole selline väljendus hea ka veel seetõttu, et väite allikaks on ettevõtte koduleht, mis muudab selle reklaamimaiguliseks
*standardse mahutavusvõimega või standard-mahutavusvõimega
*on mahutavad' tähelepanuviga?
*Adapterid on passiivsed elemendid, mis ühendavad väiksemate kaartide ühenduskontakte suuremamõõduliste kaartide kontaktidega. ühendavad kaarte omavahel?
*Lause "Kaardid on tagasiühilduvad...". Kas tagasiühilduv pole mitte see, mis ühildub vanemate versioonidega? Lauses on kirjas vastupidi.
*1999. aastal nõustusid SanDisk; sama jälgi edaspidi
*nii ... kui
*mida tähendab "saadaval tootmiskogustes"?
*teksti sees välislinke ei kasutata
*"võttis omaks" ei ole hea väljendus, "kui" ees ei ole koma, kui tegu on lihtvõrdlusega (jälgi ka edaspidi)
*väikesemõõdulise
*Viimane lubas mahtusid kuidas kaart midagi lubab? ja ainult lubas, aga ei täitnud?
*suurtähtlühendi käänamised kasuta sidekriipsu, mitte ülakoma: MMC-d
*On ka olemas MMC-paksuseid (1,4 mm)
*järgmine lause on liiga pikk ja kõnekeelse ehitusega
*standardsuurus või standard-suurus
*jne, tuleb veel kohendada. Adeliine 12. detsember 2011, kell 14:42 (EET)
----
*MMC-paksuseid (1,4 mm) ThinSD kaarte
*kiiruste määratlemiseks
*väldi "poolt"-konstruktsiooni
*standardsete SD-kaartide
*Ajaloo alajaotuses on laused väga ebaloomuliku ehitusega
*viimases lauses ei saa "lisa" olla iseseisva sõnana
*üldiselt on laused kohmakad ja kohati raskesti arusaadavad. Adeliine 6. jaanuar 2012, kell 14:20 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Robert Gernhardt (advokaat)

message: Puudub Robert Gernhardt. --Epp 14. november 2011, kell 13:26 (EET)

message: His son Robert (born 1937 in Tallinn) was a famous German writer, painter, graphic artist and poet. https://en.wikipedia.org/wiki/Robert_Gernhardt
replies: text: I'm sorry. Unfortunately, I do not speak Estonian. Krapfenkutter (arutelu) 11. märts 2018, kell 20:48 (EET)
thread_title:  His son
Arutelu:Mullmälu

message: Mullmälu? --Epp 15. november 2011, kell 10:03 (EET)
Kas see on masintõlge? --Epp 15. november 2011, kell 10:03 (EET)
Pealkiri pole korrektne. Andres 15. november 2011, kell 12:16 (EET)
replies: text: Ma mõtlengi, et kas pealkiri võiks olla "Mullmälu"? --Epp 15. november 2011, kell 13:05 (EET)
Arutelu:Masinõpe

message: Masinõpe on õppimine arvuti abil.
Õpetamise programme on juba väga mitmel tasemel. Lihtsamaks näiteks arvuti esitab ekraanile küsimimusi koos valikvastustega ja õpilane valib enda arvates õige vastuse. Kui vastus on õige siis arvuti teatab seda ja seda küsimust enam pikema aja jooksul ei esita. Vale vastuse puhul teatab, et on vale, selgitab vea põhjust ja küsib mõne aja pärast uuesti. Arvutiga õpetamise eelisteks on, et arvuti ei tüdine õpilase korduvatest valedest vastustest, et lähe iialgi närvi ja on palju odavam kui inimene. Arvuti abil saab iga õpilane õppida just temale sobiva kiirusega mis koolis mitmekümne õpilasega klassis inimõpetaja puhul on praktiliselt võimatu.
thread_title:  vana redaktsion
Arutelu:Šveitsi haridussüsteem

message: Kas pealkiri ei võiks olla lihtsalt "Šveitsi haridus"? Andres 16. november 2011, kell 22:24 (EET)
replies: text: Miks? "Haridussüsteem" on parem. Üllar 17. november 2011, kell 22:18 (EET)
replies: text: : Kõik, mis hariduse kohta öelda on, ei moodusta süsteemi. Andres 17. november 2011, kell 23:40 (EET)

message: "Kõigis kantonites ei pea vanemad lapsi eelkooli saatma, kuid rohkem kui pooltes on see kohustuslik ja seega enamik siiski läbib selle etapi. Seal ei õpetata lapsi lugema, kirjutama, laulma ega mängita /…/ Samuti on eelkoolis lastele ette nähtud mõned koolitunnid päevas, kus tegeletakse peamiselt lugemise, kirjutamise ja matemaatikaga." Kui varem ei pidanud lugema ega kirjutama, aga nüüd peab (vähemalt nii loen ma siit välja), siis peaks ajakohastama ja ajavormi muutma, lõigu alguses oleva väite minevikku panema. Praegusel kujul tekitab segadust. Sillerkiil (arutelu) 26. september 2022, kell 08:38 (EEST)
thread_title:  eelkool
Arutelu:Matthias Johann Eisen

message: Tema eesnimedega on mingi segadus. Vigala kiriku personaalraamatus on ta Maddis, Pärnu elementaarkooli tunnistusel 1871 Eduard, Haapsalu kreiskooli tunnistusel 1872 Mathias, hiljem kõigis ametlikes dokumentides ainult Matthias. Trükitud töödel alates 1876. aastast on initsiaalid M. J. E.. M. J. Eiseni elu ja töö, Noor-Eesti kirjastus, Tartu, 1938, lk. 14 joonealune märkus.
"Eiseni ristinimi on Tartu ülikooli kirjas ja matriklis ainult "Matthias" ja selle nime all oli ta ka meile kasvõitlejale tuntud. Aga oma raamatuile ja kirjutustele kirjutas ta järjekindlalt oma nime "M. J. Eisen". Teise initsiaali "J." tähendus oli meile tundmata, seda ta meile ei avaldanud. Me ei teadnud, kas see tähendab Johannest, Johanni või Jaani. Keegi arvas selle koguni isanime märgi olevat. Kas Eisen kunagi ennast Matthias-Johanniks on nimetanud või kirjutanud, seda ma ei tea. Mina küll kuulsin kahte nime esimest korda tema haua ääres järelhüüetes korduvalt nimetatavat." F. W. Ederberg, samas, lk. 37.
--Numbriga kärumees 17. november 2011, kell 13:32 (EET)
Kirikuraamatus (EAA.1251.1.190:202) on ta tõesti Maddis. Sünnikpv on märkimata ja seal on mingi ülestähendus. Ehk peitub siin mingi lugu? --kanakukk 17. november 2011, kell 13:52 (EET).
thread_title:  Matthias Johann Eiseni eesnimi 

message: * Eisen soovitas 1926. aastal Nuustaku alevi ümber nimetada Otepääks.
See on vale. Nimi muudeti juba 1922. aastal. Leidsin uurimisega sellise asja:
* Nuustaku nime muutmine on praegu päevakorral. ("Siseriigist.") — Postimees 19.08.1922, nr 187, lk 9.
* "Nuustaku asemele tahetakse ajalooline ilus "Otepää" võtta. Seda toonitasid juba mitmed seltsid ja ühisused, kes Eesti valitsuse ajal oma põhikirja muutes ka nime muuta tahtsid, aga et alev ikka Nuustaku nime kandis, ei arvatud muutusest tarvilist tulu tulevat ja jäädi vana nimega rahule. Nüüd on aga ka alevi juhid asjaga peri ja kavatsevad lähemal ajal nime muutmist alevivolikogule ette panna, kus loodetavasti asjaga päri ollakse. Tõuget selleks andis prof. Eiseni kõne Otepää Linnamäe pidul 2. juul. s.a."
Jään kindlaks pigem Postimehe artiklile, et see toimus 1922. juulis. Samas ma muudan sõnastust täpsustamaks, et tema kõne andis tõuke alevivolikogule Nuustaku nime muuta. --macho (arutelu) 25. oktoober 2014, kell 19:48 (EEST)
Milline aasta ja kuupäev on avaldatud Riigi Teatajas?
thread_title:  Nuustaku ümbernimetamine Otepääks
Arutelu:Girolamo Savonarola

message: Lisasin pildi, 
Peaks olema mingi taseme pealkiri (juht, liider, NB - mitte ainujuht) (mis võimaldaks ka pildiga paremeni "opereerida") samas, "Teenistus" tekitaks segadust vaimuliku tegevusega --Pietade 20. november 2011, kell 12:35 (EET)
alla kirjeldus neist aastaist (diplomaatilised missioonid jne)
(edasi tuli 1498-1512 Firenze vabariik)  --Pietade 20. november 2011, kell 11:36 (EET)
thread_title:  Juhi aastad 1494-98
Arutelu:Karlova

message: Vana elanike arv: 9000 (2010) [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 21. november 2011, kell 20:01 (EET)

message: Tekst jookseb pildi peale -- Ahsoous 18. veebruar 2012, kell 21:07 (EET)
replies: text: Mul ei jooksnud, aga mul on lai ekraan ka. Panin "puhasta"-malli, kas on parem? Adeliine 19. veebruar 2012, kell 12:09 (EET)
replies: text: : Mul enda meelest on samuti laiekraan. Eks ta nüüd nati parem ole, kuigi muidugi parem oleks kui teksti oleks rohkem. Aga tegelt kui päris aus olla, siis kas üleüldse peavad need tänavad tulpades olema, et kas neid ei võiks lihtsalt tavalise tekstilõiguna kirjutada? (Ei, ärge minu pärast seda muutma hakake, lihtsalt mõte). -- Ahsoous 19. veebruar 2012, kell 16:42 (EET)

message: Hetkel on kirjas:Tähe tänava alguses (Tähe 3) asub kunagine üliõpilaskorporatsioon Estonia konvendihoone, mis valmis arhitekt R. Guleke projekti alusel 1885. aastal ja on Tartus omalaadsete seas vanim. Hiljem tegutses hoones Tartu Majaomanike Selts, nõukogude ajal Tartu Ülikooli klubi ja praegu on see korporatsioon Rotalia käes" Siit jääb mulje, et hoone sattus Rotalia kätte esmakordselt peale taasisesisvumist, tegelikult omandas Rotalia hoone juba 1936. aastal (Korp!_Rotalia#Rotalia_Tartus).--Kyng 20. veebruar 2012, kell 08:34 (EET)
thread_title:  Rotalia konvent 

message: Loomemajanduse keskus, aga samuti Rotalia maja ei asu Karlovas, nad on selle piiridest väljas. Kalevi 11, mille pilt on toodud, vist samuti. --Kk (arutelu) 28. november 2013, kell 14:17 (EET)
thread_title:  Piirid 

message: "2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Karlovas 8856 inimest." Kas uuemaid andmeid saadaval ei ole? Velirand (arutelu) 7. november 2023, kell 18:50 (EET)
thread_title:  Rahvastik
Arutelu:Suurbritannia parlament

message: Minu arust monarh ei kuulu parlamendi koosseisu. Seda tuleks sõnastada umbes nii, et seadusandluses osaleb alamkoda, ülemkoda ja monarh. Muidu võiks öelda, et Riigikogu koosneb Riigikogust ja Vabariigi Presidendist, sest Vabariigi President avab Riigikogu esimese istungi ja kuulutab seadused välja. --Numbriga kärumees 22. november 2011, kell 13:27 (EET)
replies: text: brittidel on õigusteaduslik traditsioon arvata või tõlgendada monarh parlamendi koosseisu. mulle oli see ka algul kummastav, aga olen ära harjunud. asi vist selles, et brittidel ei ole kirjutatud põhiseadust ja Briti õigussysteem on siiani otsapidi keskaegne, sest olulisi põhimõttelisi katkestusi pole olnud.

text: saksa õigusruumi kuuluvas Eestis on olukord teine: institutsioonid, nende võimupiirid ja suhted kõigepealt defineeritakse loogiliselt põhiseaduses, siis alama astme seadustes ja määrustes ning siis pärast seda hakkavad tööle. brittidel on asi käinud vastupidi, tõlgendamine ja määratlemine ning teooria tuleb suuresti pärast praktikat ja selle järgi. Ohpuu 22. november 2011, kell 17:55 (EET)
Arutelu:Lloyd Werft Wismar

message: Endistelt nimedelt tuleb ümbersuunamised teha. --Epp 22. november 2011, kell 15:49 (EET)
* Ma tegin varem igal siin valmistatud laeval kohe nii:VEB .....,
--PjotrMahh1 24. november 2011, kell 05:58 (EET)