lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:4179 Toutatis

message: Päeva lühend on "d", kuid ma ei ole kindel kas seda peaks siin kasutama. Paljud inimesed ju ei oska inglise keelt ja nad ei pruugi sellest aru saada. Siim 11:43, 25 Sep 2004 (UTC)
replies: text: See lühend tuleb tegelikult ladina keelest (dies). Aga seda minagi, et see ei pruugi arusaadav olla. Andres 14:57, 25 Sep 2004 (UTC)

message: Mis see kahekordne pöörlemisperiood tähendab? Andres 14:57, 25 Sep 2004 (UTC)
Kahekordne pöörlemisperiood tähendab pöörlemist mõlema telje ümber. Pilt Siim 07:52, 26 Sep 2004 (UTC)
replies: text: See tuleb artiklisse kuidagi sisse kirjutada, muidu see ei ole arusaadav. Andres 08:42, 26 Sep 2004 (UTC)

message: Kuna tegelikult jumala nimi on vist eestikeeles Teutates siis kas asteroidi nimi peaks eestikeeles olema 4179 Teutates ?? kahekordne pöörlemisperiood -  ei tea naine 01:07, 26 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Jumala nime variandid on Toutatis, Teutates, Totatis ja Tutates. ENE 1. väljaandes on mainitud mandrikeltide jumalana Teutatest. Aga see ei pruugi tähendada, et "Toutatis" õige ei ole. Minu meelest asteroidide nimesid ei tõlgita. Andres 07:21, 26 Sep 2004 (UTC)
replies: text: :Et ei tõlgita jah seda arvasin mina ka. Peaks veel sellest asteroidist midagi kirjutama ? naine 22:40, 27 Sep 2004 (UTC)

message: Mis asi see giga (G) on? Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC) 
replies: text: Giga, lühend G ehk 10 astmes 9. Artiklis peaks olema Gm ehk giga meeter siis. naine 13:55, 30 Sep 2004 (UTC)

message: Praegu on meil sideeriline tiirlemisperiood ja "orbiidi periood". Kuidas seda viimast õieti peaks nimetama ja mis see on? Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Sideeriline tiirlemisperiood 3,98 aastat (1453,63 ööpäeva). Sideeriline on tiirlemisperiood teiste tähtede suhtes. See on vist sama mis orbiit. aga andmed peaks olema 1463,140 päeva (4,01 aastat). naine 13:55, 30 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Ma arvan, et sideeriline periood oli õige, ma panin selle tagasi. Peab uurima, mis see teine on, kas sünoodiline või midagi muud. Andres 19:58, 30 Sep 2004 (UTC)

message: Kas on olemas termin "pindmine gravitatsioon"? Panin praegu selle asemele "raskuskiirendus asteroidi pinnal". 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)

message: ''Viimane asteroidi möödumine Maast nii lähedalt oli 13. sajandil.'' 
Jätsin selle välja, sest see ei pea paika. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)

message: ''

message: Sellise kiiruse ja suurusega asteroidi (18km3) põrkumine maaga tagajärjed oleksid katastroofilised. 1908. aastal Siberis mitutuhat ruutkilomeetrit metsa hävitanud Tunguusi meteoriit oli vaid 50 meetri läbimõõduga, 16 korda  Toutatis'est väiksem. Teadlaste arvates keskeltläbi iga 100 000 aasta jooksul tabab Maad nii suur asteroid, et hävib veerand elusolendeist.
Jätsin selle välja, sest see ei sobi siia. Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)
----
*Postimees, Hiidasteroid möödub Maast ülilähedalt
Jätsin selle välja, sest need viited ei lisa midagi uut. Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)
----
Tabel on liiga lai. Ta katab mul osa teksti ära. Andres 07:07, 30 Sep 2004 (UTC)
thread_title:  Asteroidi põrkumine maaga
Arutelu:Ido

message: Tekst langeb enam-vähem kokku [http://es.geocities.com/kanaria1973/Ido_luhitutvustus.html sellega siin], kuid see on õigemini kirjutatud. Arvavasti ei ole siin tegemist autoriõiguste rikkumisega, vaid  tegevusega, mida algteksti autor heaks kiidab.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:25, 28 Sep 2004 (UTC)

message: Ülakomade vahel märgitakse tähendusi, kursiivis sõnu jms. Kaldkriipsude vahel märgitakse (nagu ka selle teksti eelmises variandis) foneeme ja nende järjendeid. Andres 16:20, 20 Jun 2005 (UTC)
Taivo, palun selgita, mis põhimõttel Sa ülakomasid kasutad. Andres 16:27, 20 Jun 2005 (UTC)
replies: text: Täpselt nii, nagu sa ütlesid: ülakomade vahel tähendused, kursiivis sõnad. Kaldkriipse ei kasuta. Originaalkeeles (siis idos) annan häälikud ja täheühendid ülakomade vahel, sõnad ja laused kursiivis. Või kuidas peaks? Taivo 16:56, 20 Jun 2005 (UTC)
replies: text: : Miks Sa siis paned tähed ja täheühendid ülakomade vahele, kui seal ei ole tegemist tähendusega? Kursiivi kasutatakse nii võõrkeelsete tsitaatide puhul kui ka siis, kui tuleb tähti või täheühendeid või sõnaühendeid tsiteerida (esile tõsta), olenemata keelest. Seal, kus varem olid kaldkriipsud, ei ole tegemist tähtede ega häälikutega, vaid foneemidega. Täheühendeid ja foneemijärjendeid ühtemoodi märkida on eksitav, seetõttu tuleks taastada kaldkriipsud, mida keeleteadlased kasutavad foneemide puhul. Andres 17:02, 20 Jun 2005 (UTC)

text: : Ülakomasid võib kasutada ka mõistete puhul, jutumärke ka sõnade puhul. Andres 17:04, 20 Jun 2005 (UTC)

message: Paistab, et ''qu'' hääldatakse ikkagi nagu inglise keeles, seega [kw]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:12, 20 Jun 2005 (UTC)
Arutelu:IMZ-Ural

message: Millise rubriigi alla selle võiks panna? Andres 13:26, 1 Oct 2004 (UTC)
replies: text: "Mootorrattatehased" ? - Urmas 14:00, 1 Oct 2004 (UTC)
Arutelu:Analüütiline keelefilosoofia

message: See artikkel on kustutamise kandidaat, sest puudub minimaalnegi sisu. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 19:42, 7 Oct
2004 (UTC)

message: Märgin siin igaks juhuks, et [[lingvistiline filosoofia]], mida saksa keeles nimetatakse ''Sprachfilosophie'', ei ole sama mis keelefilosoofia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:57, 8 Oct 2004 (UTC)

message: Mida tähendab lingvistiline tähendus? Eesti keeles 'lingvistiline'='keeleteaduslik'. Ingliskeelne 'linguistic meaning' on 'keeleline tähendus'.
Keelefilosoofia (ingl philosophy of language, sks Sprachphilosophie) on laiem mõiste, selle yht koolkonda kutsutakse inglise keeles 'linguistic philosophy' - eesti keeli siis v-o keeleline filosoofia, igatahes mitte lingvistiline, st keeleteaduslik, kuna tegu oli just suhteliselt teadusvaenuliku lähenemisega (Austin, Grice, Strawson). muide, selle koolkonna tuntum nimetus on hoopis 'ordinary language philosophy' ehk siis tavakeele (hariliku keele) filosoofia.
Jaan
replies: text: Nimetus "lingvistiline filosoofia" on ingliskeelse termini linguistic philosophy vaste. "Oxfordi filosoofialeksikon" mainib ka vastet "keeleline filosoofia", mida ma küll pole kunagi kuulnud kasutatavat. Olen nõus, et sõna "lingvistiline" viib siin segadusse, kuid õigupoolest on sõnal "lingvistiline" ka eesti keeles kaks tähendust: 'keeleteadusse puutuv' ja 'keelesse puutuv', kuigi viimane tähendus on haruldane (tolles tähenduses on loomulikum öelda 'keeleline' või 'keele-'). Seepärast kasutan väljendit "lingvistiline filosoofia" ainult traditsiooni tõttu. Sellestsamast Oxfordi leksikonist saame veel teada, et inglise väljendit linguistic philosophy kasutatakse laiemas ja kitsamas mõttes. Laiemas mõttes on see igasugune filosoofia, mille lähtekoht ei ole mitte niivõrd "asjad ise" kuivõrd keel.  Kitsamas mõttes tähendab see suunda, mida on nimetatud ka Oxfordi filosoofiaks ja tavakeelefilosoofiaks (kõige iseloomulikum esindaja minu arusaamise järgi Ryle;  kumbagi terminit on võimalik mõista ka laiemas mõttes).

text: Saksa sõna Sprachphilosophie võib tähendada nii 'keelefilosoofiat' kui ka 'lingvistilist ehk keelelist filosoofiat'. Seda ma märkisin sellepärast, et oletasin, et Leon kasutab saksakeelset allikat, olemata sellisest kahemõttelisusest teadlik. Andres 12:40, 13 Oct 2004 (UTC)

text: Jah, tuleb muidugi öelda "keeleline tähendus", mitte "lingvistiline tähendus". Tegemist on ilmselt tõlkeveaga. Võib-olla piisab, kui öelda lihtsalt "tähendus". Andres 13:32, 13 Oct 2004 (UTC)
----
Praegusel kujul ignoreerib artikkel minu meelest  seda, et keelefilosoofiast võib rääkida ka väljaspool analüütilist traditsiooni, näiteks Wilhelm von Humboldti puhul. Andres 13:36, 13 Oct 2004 (UTC)
thread_title:  lingvistiline
Arutelu:Oswald Spengler

message: Keegi kes filosoofia ajaloost midagi jagab võiks selle artiklikese üle vaadata. Ma ei tea, et Spengler keskkonnaderministide hulka kuuluks. Selles patus võib süüdistada pigem Ratzelit. Spengleri peateose põhisisuks ei ole minu teada keskkonnadeterminism, vaid pigem tsivilisatsioonide areng. Siim 21:25, 7 Oct 2004 (UTC)
replies: text: Peateose põhisisuks keskkonnadeterminism tõesti ei ole. Artiklit tuleb täiendada.

text: Võtsin selle lause välja, sest see on ebamäärane. Ei saa aru, mis mõttes siin tervikprotsessist juttu on. Tundub pigem, et Spengler ei käsitle seda tervikprotsessina.

text: Ta käsitles  kultuuride ja tsivilisatsioonide ajalugu tervikprotsessina. 
Andres 19:26, 8 Oct 2004 (UTC)
Spengler käsitleb oma peateoses kultuuride üksteisest sõltumatut arengut, mis teeb iga kultuuri puhul läbi samad staadiumid. Kultuur on tema jaoks elusorganism. Ta suhtub Euroopa kultuuri tulevikku fatalistlikult.
Välja tõstetud:
Ta põhjendab geograafilis-klimaatiliselt rasside tekkimist tänu kohanemisele eri tingimustes. Ka kultuuri ja rahvaste erinevusi (hingetüübid) põhjendab ta sõltuvalt elukohast (stepp, mäestik, mets, kõrb jms). Andres 7. juuli 2006, kell 13.26 (UTC)
Vist 1924. aastal külastas Spengler Eestit, kuid ma tea täpset kuupäeva peast.
Spenglerist järgi jäänud märkmete põhjal on hiljem mõistetud, et ta kavandas "Õhtumaa allakäigus" esitatud ideede laiaulatuslikku revideerimist.
Kust selle kohta lugeda saaks?
Miks on Vaata ka all ulmekirjanik Howard Phillips Lovecraft??? --Niki 4. september 2009, kell 10:25 (UTC)

text: Nagu aru saan, on seal Spengleri vaadetest mõjutatud inimesed. --Improvisaator 4. september 2009, kell 10:28 (UTC)
Olgu, kui nii on. Aga kus on siis Lovecrafti kohta käivad artiklis see koht, kus see kuidagigi kajastuks? --Niki 4. september 2009, kell 10:47 (UTC)

text: Minu arust väga hästi kokku võetud. Olen ise ka Spenglerit lugenud, aga ei suudaks teda nii kokku võtta. --Ido10 25. november 2010, kell 11:32 (EET)
Arutelu:Akadeemia

message: Peaks olema Akadeemia_(Platon) (vt vastavaid ingliskeelseid artikleid). --Oop 03:25, 8 Oct 2004 (UTC)
Võib-olla küll, aga inglise vikis on selle artikli vaste :en:Academy. Andres 20:59, 8 Oct 2004 (UTC)
Mälu pettis. Ehkki see oleks loogilisem lahendus - kas kopeerida inglise struktuuri yhilduvuse huvides või lähtuda tervest mõistusest? Arvamusi? --Oop 00:42, 10 Oct 2004 (UTC)
replies: text: Ei, ühilduvuse huvides ei ole mõtet struktuuri kopeerida. Seda me niikuinii pätiselt teha ei saa. Arvan, et kui tahta Platoni Akadeemiast eraldi kirjutada, siis võiks pealkirjaks olla Platoni Akadeemia. Aga vähemalt esialgu võib Platoni Akadeemia ka siin olla. Andres 22:44, 10 Oct 2004 (UTC)
Lappisin kiiruga auku. Võõrakadeemiate nimesid ei julenud peast tõlkima hakata. --Oop 01:43, 10 Oct 2004 (UTC)

message: '''''Akadeemiaks''' nimetatakse teaduslikku uurimisasutust või kõrgkooli.
Kui me nii ütleme, siis jääb mulje, nagu nimetataks akadeemiaks mis tahes teaduslikku uurimisasutust või kõrgkooli. Püüdsin seda muljet vältida ja sellepärast kirjutasin "võidakse mimetada". Küllap see on kohmakas. Mõelgem välja parem formuleering. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:50, 11 Oct 2004 (UTC)

message: Siia ei saa hästi linkida, sest siin räägitakse mitmest eri asjast. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 27. juuli 2013, kell 22:19 (EEST)

message: Siin pole selgelt välja toodud, et akadeemia on ka teadlaste v kunstnike ühendus (organisatsioon), vt nt EKSS--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 21:47 (EET)
thread_title: Akadeemia kui organisatsioon
Arutelu:Lääne-Saaremaa kõrgendik

message: Kõrgendik oleks pinnamoe keskvormidele sobivam nimetus. Ma ei tea mida teha Karulaga on ta kõrgustik või kõrgendik? Siim 06:29, 9 Oct 2004 (UTC)
Eesti Entsüklopeedias on "Lääne-Saaremaa kõrgustik" (12. kd) ja "Karula kõrgustik" (11. ja 12. kd). Andres 08:35, 9 Oct 2004 (UTC)
Kas on võimalik välja uurida, kes nende artiklite autorid on? Muide see, et EE kasutab väljendit kõrgustik ei veena mind üldse. Tihtipeale kohtab kirjanduses seda, et kõrgendikke peetakse kõrgustikeks. Siim 08:42, 9 Oct 2004 (UTC)
replies: text: Loomulikult ma ei pea EE-d absoluutseks autoriteediks. Lihtsalt ma lähtusin EE-st, kui ma neid asju kirjutasin. Minul ei ole geograafide omavahelises vaidluses midagi öelda. 11. köite pinnamoe osa on kirjutanud Anto Raukas. Kes kirjutas 12. köites, seda ei tea. Andres 08:56, 9 Oct 2004 (UTC)
replies: text: : Mina lähtun põhiliselt raamatust "Eesti loodus". Selle toimetaja on samuti Anto Raukas. Aga maastikuline liigestus on tehtud Aarend Rõugu poolt. Peale selle toetun ma enda loengukonspektidele. Õppejõud on Arvo Järvet. Siim 09:04, 9 Oct 2004 (UTC)
replies: text: :: Võib-olla tuleks uurida, kuidas Eesti maastikuline liigendamine on arenenud ja kas on võistlevaid kontseptsioone. Selline info peaks artiklis kindlasti olema ning oleks hea, kui Vikipeediast saaks täieliku ülevaate kõigist kontseptsioonidest. Niikaua kui need asjad täpsemalt teada ei ole, võib ju tekstis mainida, kelle kontseptsiooni ja millise allika põhjal Sa esitad. Võib-olla ka näiteks kõrgustiku mõiste on eri autoritel erinev. Andres 09:09, 9 Oct 2004 (UTC)

message: Puudub lk Lääne-Saaremaa--Bioneer1 (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 21:37 (EET)
meil on ka link Kesk-Saaremaa. Kas neid piirkondi on kusagil defineeritud?--Estopedist1 (arutelu) 7. detsember 2018, kell 16:23 (EET)
thread_title: Puuduolev lk

message: Segadused on märksõnaga Kesk-Saaremaa kõrgustik (ka Saaremaa keskkõrgustik). Neid kõiki on vist samastatud?--Estopedist1 (arutelu) 5. mai 2018, kell 19:50 (EEST)
thread_title: Kesk-Saaremaa kõrgustik
Arutelu:Ristisõjad

message: See võiks ehk olla "Ristisõdade loend". Aga kahtlen, kas sellist artiklit üldse tarvis on. Nimekirja võiks paigutada artiklisse Ristisõda, kuhu selle lehekülje võiks ümber suunata. Andres 21:59, 10 Oct 2004 (UTC)
rooma paavstide-instituudile - mis imeasi see on?--WooteleF 30. september 2009, kell 14:39 (UTC)
replies: text: Mõeldud on nähtavasti Rooma paavsti kui instituuti, st paavstlust. Andres 30. september 2009, kell 16:34 (UTC)

message: märksõna ristisõdalased (ristisõdalane) või ristirüütlid (ristirüütel) peaks ilmselt siia suunama. Nii on ka dewikis, vt :de:Kreuzritter--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2019, kell 09:26 (EEST)
thread_title: Ristisõjalased
Arutelu:Universaalne moraal

message: Selle artikli sisu on arusaamatu. Esimene lause kuulutab moraalireeglite olemasolu universaaliks, teine osa loetleb mitmesuguseid moraalireegleid. Mis on sellel pistmist universaalse moraaliga? Kas autor tahab öelda, et loetletud moraalireeglid on universaalsed? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:56, 11 Oct 2004 (UTC)

message: Võtsin välja laused, mis minu meelest ei puutu asjasse:
''Kõik ühiskonnad vajavad mingeid moraalireegleid, sest need on vajalikud kooselu toimiseks. Moraali vastand on vägivald.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:47, 11 Oct 2004 (UTC)

message: Siin tuleks täpsustada, kes niisuguseid reegleid on välja pakkunud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:47, 11 Oct 2004 (UTC)

message: "Moraalifilosoofid on välja pakkunud järgmisi universaalse moraali reegleid:
Ära tapa süütuid inimesi!
Ära põhjusta asjatut valu või kannatust!
Ära varasta ega valeta!
Pea oma lubadusi ja austa oma lepinguid!
Ära võta teiselt inimeselt tema vabadust!
Räägi tõtt, või vähemalt ära valeta!
Ole õiglane, koheldes võrdseid võrdsetena ja ebavõrdseid ebavõrdsetena!
Vasta teistele samaga, näita üles tänulikkust!
Aita teisi inimesi, eriti kui see ei maksa midagi.
Täida õiglasi seadusi!"
replies: text: Eemaldasin, kuna ei selgu päritolu.--Kyng (arutelu) 21. märts 2012, kell 14:21 (EET)
----
Minu meelest pole intervikid õiged. Andres (arutelu) 23. märts 2012, kell 03:22 (EET)
thread_title:  Eemaldatud
Arutelu:Mika Häkkinen

message: Kas kat. nimi võiks olla "Vormel 1 piloodid"? Siim 20:24, 13 Oct 2004 (UTC)
replies: text: Jah, ainult ma ei tea, kas see on keeleliselt korrektne. Andres 06:48, 14 Oct 2004 (UTC)

message: Saavutuste juures puudub aeg, millise seisuga see on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:15, 16 Feb 2005 (UTC)
Arutelu:Lääne-India

message: Hakkasin seda kirjutama ning leidsin siis, et puudub kokkulepe, kas Atlandi ookeanis asuvad Bahama ning Turks ja Caicos on Lääne-India osa või mitte. Andres 17:27, 15 Oct 2004 (UTC)
replies: text: mäletatavasti jõudis kolumbus lääne-india saarestikku, aga ta ju jõudis nimelt kuskile bahama saarekesele ja veel tuleb nigu kuskilt meelde et lääne-india hulka kuuluvad kolm saarterühma Suured ja Väikesed Antillid ning BahamaAhsoous 17:33, 15 Oct 2004 (UTC)

text: Ma hakkasin vaatama erinevatest vikidest. Inglise vikis on West Indies ja :en:Caribbean sünonüümid. Algul on öeldud, et nad on Kariibi meres, aga pärast on ka Bahama nende hulka arvatud. Saksa vikis on vist öeldud, et  laiemas mõttes on ka Bahama osa .Lääne-Indiast (sõnastus on vastuoluline). Andres 20:34, 15 Oct 2004 (UTC)

message: Kas Kariibid on nüüd Indias? Vaadake välislinke.--Tiuks 29. november 2007, kell 01:10 (UTC)
replies: text: India ja Lääne-India, nagu ka Ida-India on erinevad asjad. Geonarva 29. november 2007, kell 04:33 (UTC)

text: Peame intervikilinke hoolega uurima. Näiteks inglise viki räägib ühtaegu nii Kariibiast kui ka Lääne-Indiast. Andres 28. oktoober 2008, kell 08:27 (UTC)

text: Lääne-India võib tähendada ka India lääneosa. Andres 28. oktoober 2008, kell 08:54 (UTC)

message: * Wikitravel - The Caribbean
* Flowers of the Caribbean
Pole kindel, et ka Caribbean on sama mis Kariibia. Pigem vast Kariibi mere piirkond. Andres 28. oktoober 2008, kell 08:54 (UTC)
thread_title: External links
Arutelu:Katalaani keel

message: Sardiinia on küll saar, aga kas mitte ei öelda "Sardiinias" ja "Sitsiilias"? Andres 17:55, 16 Oct 2004 (UTC)
replies: text: "Sardiinial" tähendab minu jaoks seda, et sellel konkreetsel saarel räägitakse seda keelt. "Sardiinias" on aga (ajaloolise) maa või riigi, mitte saare tähendusega. - Urmas 18:16, 16 Oct 2004 (UTC)
replies: text: : Hea küll, aga kas Sa siis ütled "Islandis", "Kuubas", "Maltas", kui jutt on riigist? Andres 18:21, 16 Oct 2004 (UTC)

text: : Kui kirjutaks "Sardiinia saarel"? Andres 18:23, 16 Oct 2004 (UTC)
replies: text: ::Põhimõtteliselt võib ära vahetada. Kirjutasin selle lõpu hooga pärast Baleaare. - Urmas 18:28, 16 Oct 2004 (UTC)
replies: text: ::: Olen sellega vormiga juba harjuma hakanud. Ma ei ütle, et see oleks vale, aga see on ebaharilik. Siin mängib suurt rolli nime vorm (lõpp -ia). Enamik inimesi lähtub sellest lõpust. Vormi "Sardiinial" küll mõned kasutavad, aga "Sitsiilial" ei ütle vist keegi. Andres 19:00, 16 Oct 2004 (UTC)

message: * 1. mail 2010 on eestikeelses: Kokku kõnelejaid 7,5 miljonit
* katalani keelses:
** tabelis, Parlants:	9,8 milions (5,2 milions com a llengua inicial)
** ja tekstis: 9 milions de persones (5,2 milions com a materna)
Keda uskuda ja mida parandada?
suwa 1. mai 2010, kell 15:56 (EEST)
thread_title:  rääkijate arv
Arutelu:Paul Ariste

message: See artikkel on copy-paste. Vt link artikli all. Aristest peab kindlasti artikkel olema, kuid niimoodi maha kirjutatud ei tohiks see olla. Siim 21:02, 17 Oct 2004 (UTC)
replies: text: Nüüd see enam copy-paste ei ole. Lisada tuleb muidugi väga palju. Andres 09:55, 18 Oct 2004 (UTC)
"See hirmutas ta ära" - on ta ise sellest juttu teinud?--Hendrix 11. juuni 2007, kell 18:50 (UTC)

text: Ei tea täpselt. Vähemalt teised on nii väitnud. Ja põhjust kahelda minu meelest ei ole. Olen ka lugenud, et ta püüdis vanglas end tappa (vist soonte läbilõikamise teel).  Andres 12. juuni 2007, kell 05:32 (UTC)

message: Tundub, et Ariste pilt läheb Commonsis kustutamisele. Inglise Vikisse kõlbab, aga Commonsisse ei kõlba...--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 10. september 2007, kell 20:34 (UTC)

message: Artiklis suunab eesti keeleteadlane Eesti artiklisse. Kas siin on artikli kirjutaja mõelnud kui Eestit esindavat keeleteadlast (s.o. siis Eesti keeleteadlane) või eestlasest keeleteadlast (eesti keeleteadlane)? --kanakukk 11. jaanuar 2009, kell 22:49 (UTC).
replies: text: Siin ei ole midagi mõelnud, lihtsalt vale link on. Andres 12. jaanuar 2009, kell 08:37 (UTC)
thread_title:  Eesti keeleteadlane vs eesti keeleteadlane 

message: Kõikjal on Paul Ariste surmakohana Tartu kirjutatud, aga Erna Ariste jutustuse järgi ta suri 4. Tallinna haiglas. Kas saaks seda kuskilt kontrollida? --Mmh (arutelu) 11. juuli 2013, kell 11:35 (EEST)
replies: text: Huvitav tõesti. Eesti entsüklopeedia 14. köite ja kirjarahva leksikoni järgi suri Tartus, mujalt ei oska praegu otsida. --Epp 11. juuli 2013, kell 12:50 (EEST)
Täpsemalt oli see (selle jutustuse järgi) nii, et ta oli haiglas kõigepealt Tartus (olles murdnud oma reieluu), aga et tema seisund halvenes, viidi ta Tallinna 4. haiglasse, kus ta suri. Matus oli jälle Tartus. --Mmh (arutelu) 11. juuli 2013, kell 13:42 (EEST)
----
Kui ta ka ise kasutas sõna "polülingvist" (mille kohta viidet pole), võiks siin ikkagi olla "polüglott". Pealegi võis "polülingvist" olla teises tähenduses. Andres (arutelu) 2. juuni 2016, kell 22:12 (EEST)
thread_title:  Surmakoht
Arutelu:Hannes Walter

message: Arvan, et Hannes Walter ei ole poliitik. Andres 19:01, 18 Oct 2004 (UTC)

message: Hi, Estonian editors. I edited this page on Wikidata and I am not sure about the correct place of birth. I used the historical district, as Hannes Walter links to Nõmme. Kindly check the entered information at d:Q17439636 and check the English description I added for Nõmme at d:Q12041745. Thanks! --Azertus (arutelu) 18. september 2014, kell 13:22 (EEST)
replies: text: He was born in Tallinn. The city of Nõmme had been abolished when he was born. Andres (arutelu) 19. september 2014, kell 06:29 (EEST)
thread_title:  Wikidata
Arutelu:Monica Bellucci

message: nii veider kui see ka ei ole on tema puhul probleemiks õige sünniaasta on see siis 1964 või 1968 eri lehtedel eri moodi, ka erinevates vikides on erinevad arvud ;) Ahsoous 20:12, 21 Oct 2004 (UTC)
replies: text: see this italian tv-news-movie which confirms 64:  http://www.tg5.mediaset.it/playvideo/video.shtml?mms://video.jumpy.it/tg5/verissimo/06112003_bellucci.wmv 84.227.39.91 2. juuni 2006, kell 14.20 (UTC)
thread_title: sündinud
Arutelu:Muhu

message: Ma arvan, et selle artikli pealkiri peaks olema, kas "Muhu saar" või "Muhumaa". [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 12:32, 22 Oct 2004 (UTC)

message: Pindala tuleks anda ilma ümbritsevate laidudeta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. aprill 2008, kell 10:26 (UTC)

message: Rahvaarv = 1925 (1.jaanuar 2008. a, rahvastikuregistri andmed) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. detsember 2010, kell 02:47 (EET)