lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:1566 Icarus

message: Artikli tekst räägib, et see asteroid on nime saanud mütoloogiast tuntud tegelase järgi, kes olevat päiksesele liiiga lähedale lennanud. Kuid selle tegelase nimi oli Ikaros. Ikarus on tuntud, kui Ungaris valmistatud buss. - Urmas 12:42, 7 Sep 2004 (UTC)
Inglise wikis on 1566 Icarus, oleneb nüüd kuidas ametlikult on. naine 13:06, 7 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Kuidas muude asteroidide jms nimedega on, kas nende eestikeelses nimes kirjutatakse mütoloogiliste tegelaste nimed eesti keeles tavaks saanud kujul (nt 'Apollo-klassi asteroid') või mitte?  Kui vastus 'jaa', siis peaks selle asteroidi nimi olema '1566 Ikaros'. - Urmas 13:13, 7 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Kui otsustada selle lehe järgi, mis peaks olema autoriteetne, siis asteroidide nimesid ei tõlgita. Selle asteroidi nimi on tegelikult  "1566 Icarus", kus "Icarus" on ladina. ja ingliskeelne nimi. Sealjuures ei ole asteroidide nimedes järjekindlust, sest on ka 2212 Hephaistos ja see kuju on toodud ka inglise vikis. Andres 17:10, 7 Sep 2004 (UTC)`
Siis tuleks teha üks leht ümbersuunatuks (nagu ma nägin juba tehti) ja vastav märkus, et ladina ja ingliskeeles on teisiti kirjaviis. naine 22:02, 7 Sep 2004 (UTC)

text: Ma vist ei saanud aru, mis Sa tahtsid öelda. Kas Sa mõtled, et artikli tekstis tuleb selgitada, miks me ei kasuta nimekuju "Ikaros"? Andres 06:14, 8 Sep 2004 (UTC)

message: Astronoomialeksikon annab sünonüümideks ka Ikarus ja Icarus. Need leheküljed vikis peaksid vist olema muudele tähendustele, mitte asteroidile--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2012, kell 16:43 (EEST)
replies: text: Võib-olla, aga sealt peaks igal juhul link siia tulema. Andres (arutelu) 13. juuli 2012, kell 03:45 (EEST)
thread_title: Sünonüümid
Arutelu:Kirikulugu

message: Mis alusel siin lingid on valitud? Arvan, et näiteks Aabel ja Aabraham ei kuulu kiriku ajalukku. Andres 08:53, 9 Sep 2004 (UTC)
Minu meelest tuleks see artikkel pigem kustutada. Limgid tuleks tagasi viia artiklisse Kristlus. Seal olevatest linkidest võib teha ka eraldi lehekülje. Andres 18. detsember 2005, kell 09.20 (UTC)
mul on tahmine kogu see artikkel vaidlustada juba sissejuhatava lause Kiriku ajalugu on kristluse ajalugu. peale - Ahsoous 3. märts 2006, kell 15.48 (UTC)
replies: text: Miks? Andres 3. märts 2006, kell 15.58 (UTC)
mõiste algkristlus asemel pakutakse välja varakristlus . Kumba siis õigemaks pidada? --Hendrix 9. juuni 2007, kell 06:46 (UTC)

text: Võib-olla tõesti oleks "varakristlus" parem sõna, aga põhimõtteliselt on tegu sünonüümidega. Andres 9. juuni 2007, kell 11:01 (UTC)
Mis on vaidlustatud? Andres 2. august 2007, kell 07:53 (UTC)

message: Kas see on siis sama mis eklesioloogia? Adeliine 2. aprill 2016, kell 21:00 (EEST)
replies: text: Ei, need on eri asjad. Andres (arutelu) 2. aprill 2016, kell 23:54 (EEST)
thread_title:  Eklesioloogia
Arutelu:Tallinna Jaani seegi kirik

message: Kas ma mitte ei kirjutanud, et teen seda ise õhtul. Kas sul muud ei ole toimetada ? naine 09:05, 9 Sep 2004 (UTC)
replies: text: aegunud--Estopedist1 (arutelu) 23. november 2015, kell 10:56 (EET)

message: Osa sisust tuleb ümber tõsta teistesse artiklitesse. Praegu jätsin välja:
*Pidalitõbi tuleneb sõnast hospidal.
*Jaani Seegi kompleks (katkine link)
*Teeliste kirikud (katkine link)
--Jaan513 8. aprill 2008, kell 19:34 (UTC)
thread_title: Mitme artikli sisu

message: Tallinna Jaani Seegi kirik
replies: text: Miks on seek pealkirjas suure tähega? 88.196.28.229 27. aprill 2015, kell 19:36 (EEST)
replies: text: :Palun parandada! 90.190.71.25 21. november 2015, kell 17:58 (EET)
replies: text: ::Kui lähtuda, et see oli asutusega seotud kirik, siis asutuse nime võib alati kirjutada suurtähtedega--Estopedist1 (arutelu) 23. november 2015, kell 10:56 (EET)
replies: text: :::Miks meil on siis Jaani seegi paviljon, Jaani seegi kalmistu? Vt ka Tallinna Jaani seegi kirik. Ajalooline õiend. ja Mälestis 22252 Tallinna Jaani seegi kirik, 14. saj., 1648. a., 18. saj. kultuurimälestiste riiklikus registris. 90.190.71.25 23. november 2015, kell 12:56 (EET)
replies: text: ::::Pealkiri on ikka veel muutmata. 2001:7D0:87F0:9A80:15E8:4393:716:C01C 5. august 2016, kell 09:28 (EEST)
thread_title: Seek suure tähega?
Arutelu:Wang Mang

message: Miks Sa kolmanda tooni märgi ära võtsid? Andres 09:10, 9 Sep 2004 (UTC)
Arutelu:Eesti raamatukogude loend

message: Tere, siin puuduvad ka koolide raamatukogud(póhikoolide jm).Näiteks on keegi huvitatud móne väikelinna vói küla raamatukogust ja leiab Vikipediast vaid suuremad raamtukogud.Puuduvad ka fotod.Ann.
replies: text: Need saab siia lisada. Ka fotod saab lisada. Igasugune abi on teretulnud.

text: Ma ei ole küll kindel, kas asutustesiseseid raamatukogusid on mõtet eraldi kajastada. Andres 29. november 2006, kell 16:15 (UTC)
replies: text: :Minu arvates peaks piirduma ainult loendiga. Lisainformatsioon artiklitesse. iffcool 9. november 2007, kell 20:16 (UTC)
replies: text: :: Nõus. Kuniks artiklit pole, võib lisainformatsioon siia jääda. Andres 10. november 2007, kell 05:37 (UTC)

message: Ma ei oska seda täiendada. Lääne-Virumaa Keskraamatukogu tuleks lisada. --Epp 11. august 2011, kell 04:28 (EEST)
replies: text: Tegelikult peaks selle loendi ilmselt raamatukogutüüpide põhjal ümber korraldama, teadus- ja rahvaraamatukogud, viimased võiks siis omakorda jagada maakondade lõikes ja seal sees alfabeetiliselt. Mõtlen natuke selle peale. Kui aega ja viitsimist on, ehk teen isegi ära. -- Toomas 11. august 2011, kell 08:35 (EEST)

message: Teadus- ja arhiivraamatukogude loend on Eestis riiklikul tasandil kinnitatud, sinna ei saa lisada suvalisi raamatukogusid. Vt  infot HTMi veebilehel. Arhiivraamatukogul on ka laiem tähendus, aga kuna Eestis on see seadusandluses defineeritud kitsamalt, tuleks lähtuda sellest määratlusest. Seetõttu on Saare Arhiivraamatukogu pigem erialaraamatukogu kui arhiivraamatukogu. -- Toomas (arutelu) 8. juuni 2013, kell 11:46 (EEST)
replies: text: Seda loendit on võhikul raske täiendada. Loendi alguses peaks olema selgitus. Kui "teadus- ja arhiivraamatukogud" on termin, siis tuleb teha selle kohta artikkel. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 12:44 (EEST)

text: Erialaraamatukogu mõiste jääb segaseks. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 12:46 (EEST)
thread_title: Teadus- ja arhiivraamatukogude loend ja mõisted

message: Eemaldasin lingi Võisiku Hooldekodu Lugemistuba (Võisiku hooldekodu lugemistuba), sest arvan, et see Võisiku Hooldekodu ruum pole tähelepanuväärne--Estopedist1 (arutelu) 23. detsember 2017, kell 17:41 (EET)
thread_title: Võisiku Hooldekodu Lugemistuba?
Arutelu:Siddhārtha Gautama

message: Kuidas oleks õigem eesti keeles kirjutada,  "Siddhārtha Gautama" või "Siddhartha Gautama"? Artiklis Budism on mõlemad nimekujud. Andres 18:44, 9 Sep 2004 (UTC)
Eesti keeles öeldakse tavaliselt "Gautama Buddha" või lihtsalt "Buddha". Andres 18:48, 9 Sep 2004 (UTC)
Esimene lause on sissejuhatusena segane. Pakun, et pealkiri võiks olla Gautama Buddha või Buddha. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 13:04 (EET)
Arvaks, et vähimatki mõtet ei ole tuua paali keelt sisse. Mitte sellepärast, et ladina tähestikku selle keele puhul kasutatakse alates 19. sajandist, vaid et esimesed kirjalikud allikad on pärit mingi kolm sajandit pärast ta surma.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 13:20 (EET)
replies: text: Paali keel on siin küllap sellepärast, et see on theravaada budismi traditsiooni keel. Aga samahästi võiks siin muidugi olla tiibeti, hiina ja jaapani keel. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 13:36 (EET)
replies: text: : Aga seejuures on väga veider paali keele artiklis olev lause ... Buddha õpetuste ainsana säilinud täielik kogumik... Mis on tegelt absurd, kuna paali keeles pandi need kirja neli ja pool sajandit pärast Buddhat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 14:03 (EET)
replies: text: :: Mõeldud on küllap seda, et "Kolm korvi" on säilinud ainult paali keeles, mitte sanskriti keeles. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 14:09 (EET)
replies: text: ::: Mõeldud võib ju olla, aga siin on tõsine probleem. Vanimad säilinud käsikirjad on pärit 15. sajandist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 14:16 (EET)

thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Professor

message: Kas professorikutse on (Eestis) veel olemas? Nüüd ju valitakse professoreid ümber. Andres 19:58, 9 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Professori ametikohad on täiesti olemas. - Urmas 20:47, 9 Sep 2004 (UTC)
replies: text: :: Kas professori kutse on ametikoht? Nõukogude ajal oli minu teada professorikutse, mis ei olene ametikohast. Nüüd seda minu teada ei ole. Andres 21:59, 9 Sep 2004 (UTC)

text: : Ma ei tea kas see on igalpool Eestis nii, kuid TÜ-s peab professorikandidaadil olema ette näidata teadustööd vähemalt kolme doktoritöö mahus ning õpetamise ehk üliõpilastega töötamise kogemus. Siim 20:59, 9 Sep 2004 (UTC)
replies: text: :: Doktorikraadi nõuet minu teada ei ole kunstialade professoritel, samuti mitte TÜ vabade kunstide professoril. Andres 21:59, 9 Sep 2004 (UTC)

message: Sõnastus ei olnud enne korrektne, kuid ei ole ka praegu korrektne. Aga artikkel nõuab niikuinii suuremat põhjalikkust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:51, 10 Sep 2004 (UTC)

message: Väide, et professoriks võib saada ka magistrikraadiga vajab selgitamist. Ma ei tea kus see nii on, teaduses kindlasti mitte. Nii ei või seda asja jätta. Siim 17:43, 14 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Jah, seda tuleb selgitada. Eestis praegu kehtivate reeglite järgi peab professoril olema doktorikraad või sellega ekvivalentne kraad, välja arvatud kunstialade professoritel.

text: Aga see ei ole universaalne reegel. Näiteks veel hiljuti oli Oxfordi Ülikooli religioonifilosoofia professor Richard Swinburne, kellel oli ainult magistrikraad.

text: Nende asjade kohta on raske midagi üldist öelda. Eri riikides on nõuded (ja professori mõiste) erinevad. Ja eri aegadel on need olnud erinevad.

text: Artikkel peaks olema palju põhjalikum ja konkreetsem. 
Andres 18:03, 14 Sep 2004 (UTC)

message: Professori nimetus tähistab tiitlit?! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2010, kell 23:25 (EEST)

message: Artiklis on 4 lauset, neist esimesed 3 on väärad ja neljas võiks olla täpsem. Artikkel pole vikipeedia vääriline. Bml~etwiki (arutelu) 4. aprill 2024, kell 23:05 (EEST)
replies: text: Ei ole tõesti. Palun aita ümber teha. --Andres (arutelu) 5. aprill 2024, kell 03:57 (EEST)
thread_title:  Vigane artikkel
Arutelu:Kabul

message: Algab Hindukuši kagunõlvult. Murrab kuristikes läbi mitmete ahelike ja läbib vahepeal laiemaid mägedevahelisi nõgusid, milledest olulisemad on Kabuli, Džalalabadi ja Peshawari juures. Suubub paremalt Indusesse.
See tekst ei peaks Kabuli linna artiklis olema. Siim 08:22, 10 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Arvan, et see tekst tuleb panna pealkirja Kabuli jõgi (mitte Kabul (jõgi)) alla. Andres 09:27, 10 Sep 2004 (UTC)

message: ÕS-i järgi on rõhk teisel silbil. Andres 10. juuli 2007, kell 18:44 (UTC)
replies: text: Paranda ära. - Urmas 10. juuli 2007, kell 19:16 (UTC)

message: Siin ei ole midagi allikat. 85.78.159.214 5. september 2011, kell 17:49 (EEST)
thread_title: Allikad
Arutelu:17. august

message: Kas Augustus mitte ei surnud 19. augustil? Andres 14:09, 10 Sep 2004 (UTC)
----
*1989 – 
replies: text: Võtsin kahtlase asja välja. Andres 28. mai 2006, kell 20.48 (UTC)
 * 1427 – Pariisi saabusid esimesed mustlased.
--WikedKentaur (arutelu) 15. august 2019, kell 19:36 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

message: Peaks olema kuskil ka ministeeriumide loend. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:02, 13 Sep 2004 (UTC)

message: Info artiklist [[Majandusministeerium]] tuleks siia üle tuua. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuni 2006, kell 15.49 (UTC)

message: Võtsin välja Teedeministeeriumi ajaloo, mis oli kopipeist [http://www.mkm.ee/326562/ siit]. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 30. september 2011, kell 14:44 (EEST)

message: Ministrite ametinimetusi tuleb ajakohastada, aga nii, et ajalugu ära ei kaoks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 1. juuli 2015, kell 18:48 (EEST)
Ministrite nimed uuendati, aga ka eelmised tuleks kuidagi alles jätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. juuli 2016, kell 12:42 (EEST)

message: kas 1991 eksisteeris ka Eesti Kommunikatsiooniministeerium (Kommunikatsiooniministeerium)?--Estopedist1 (arutelu) 26. detsember 2018, kell 13:44 (EET)
thread_title: Kommunikatsiooniministeerium
Arutelu:20. detsember

message: Osa allikaid märgib Vitelliuse surmakuupäevaks 22. detsembri, osa allikaid 20. detsembri. Andres 09:50, 13 Sep 2004 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: Vaba maailma eestlaskonnal on oma pärilolumaa vabaduse, iseseisvuse ja inimõiguste taastamiseks täita äärmiselt vastutusrikas osa, mida iga vaba eestlane teostab isiklikult või meie organisatsioonide kaudu, selgitades eesti rahva õigusi ja ka kannatusi ning tohutuid kaotusi.
Lääne suurriigid ei ole Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu poolt kunagi tunnustanud,mis tõendab omakorda temale osaks saanud ülekohtu suurust, ja vaba maailma eestlaskonna õigust ning kohustust võitluse jätkamiseks.
Teiste loendamatute ohvrite hulgas langes N. Liidu okupatsioonivõimu ohvriks ka Eesti Vabariigi President Konstantin Päts.
Konstantin Päts oli üks Eesti Vabariigi loojaid ja riikliku iseseisvuse väljakuulutajaid, esimene Eesti Vabariigi Peaminister, noore vabariigi endakaitse üks organiseerijaidja mitmekordne Riigivanem. presidendina jagas ta oma rahva rasket, ohvriterikast saatust. Eesti Vabariigi Esimese Kodaniku vägivaldse küüditamisega võõra võimu vangistusse on Konstantin Pätsi märtikuju kogu eesti rahva kannatuste sümboliks.
Läänemaailma erimaades ja mandritel elavate eestlaste kesksete esinduste otsuste kohaselt kuulutab Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu 1974. aasta
Konstantin Pätsi aastaks
seoses tema sündimisest 100 aasta möödumisega 23. veebruaril 1974.
Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu kutsub üles eestlaskonda aastal 1974 kõikide  võimalustega tõhustama meie põlvele kanda määratud vabadusvõitlust Eesti tuleviku eest ja orjastatute vabastamiseks kõikide nende ohvrite nimel, kelle võitlus jäi pooleli või kes N. Liidu okupatsioonivõimu ja võägivalla tõttu oma õiguste kaitset teostada ei saa.
20. detsembril 1973
New York, USA
Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu.
thread_title:  Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu otsus 1974. aasta kuulutamiseks Konstantin Pätsi aastaks
Arutelu:Uus testament

message: "Uus Testament" või "Uus testament"? J 15:39, 14 Sep 2004 (UTC)
replies: text: "Uus Testament" on õige. Andres 16:44, 14 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : ÕSis on "uus testament". 84.50.7.230 7. veebruar 2015, kell 14:25 (EET)
Tõepoolest, keelekorraldajad soovitavad "uus testament" ja "piibel"), aga teoloogid kirjutavad alati suurte tähtedega. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 17:16 (EET) 
Minu arvates ei ole Vikipeedia koht, kus iga eriala esindajad võiksid kehtestada oma keelereegleid. Keelekorraldajad mitte üksi ei "soovita", vaid ÕS-is (kui kirjakeele normi aluses) on selgelt fikseeritud, et vana testament ja uus testament kirjutatakse kirjakeeles väikeste algustähtedega. Teine variant oleks kasutada pealkirjalaadi ("Uus testament"), kus teine sõna ("testament") peaks olema kindlasti väikse algustähega. Kuriuss (arutelu) 30. märts 2015, kell 20:46 (EEST)
Lihtsalt teadmiseks: ÕS kirjakeele normi alusena reglementeerib Eesti ametiasutuste ametlike dokumentide keelt, mitte aga seda, kuidas erinevates allkeeltes, sh ka mingis akadeemilises erialakeeles asju kirjutatakse. Vt nt Eesti keele seletava sõnaraamatu 2009 kirjet "uus testament" kus kasutusviis "Vana ja Uus Testament" täiesti aktsepteeritud on. Ainr (arutelu)

text: Siin on üldentsüklopeedia, mitte teoloogiaentsüklopeedia. Samuti, EKSS-is on lihsalt valik eesti keeles esinevatest kasutusnäidetest ja seal pole soovitusi. Pikne 23. oktoober 2022, kell 18:40 (EEST)
----
Minu meelest on tehtud hulk halbu või tarbetuid muudatusi. Ainult teise ja kolmanda lause lisamine on asjalik. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 23:41 (EET)
Ma ei jaksa üksi sellega tegelda. Vaadake ka, mis on tehtud leheküljel Maarja. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 23:49 (EET)

text: Kui üldiselt läheb halvemaks ja on tugev kahtlus, et tekst lähtub Vikipeedia kirjutaja isiklikest hinnangutest, siis võiks minu meelest julgemini tühistada. 84.50.7.230 7. veebruar 2015, kell 14:25 (EET)
----
"on eestikeelse Piibli teine osa." Uus Testament on igas keeles Piibli teine osa, mitte ainult eesti keeles. Velirand (arutelu) 21. juuni 2017, kell 15:21 (EEST)
Uue Testamendi kirjapilt, vt https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/Uus%20Testament/1 Amherst99 (arutelu) 22. oktoober 2022, kell 22:35 (EEST)

text: ÕS-is on väikeste tähtedega, vt ka kommentaare eespool. Pikne 23. oktoober 2022, kell 18:40 (EEST)
thread_title:  "Uus Testament" või "Uus testament"?
Arutelu:Nikaia usutunnistus

message: Teksti juures tekib kaks küsimust: Millel põhineb jaotus stroofideks ja lõikudeks? Milline eestikeelne tekst on aluseks võetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:14, 20 Sep 2004 (UTC)

message: Tegelikult on siin tegemist nn Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistusega. I Nikaia kirikukogul loodud teksti on [[I Konstantinoopoli kirikukogu]] [[381]] muutnud. [[User:Andres|Andres]] 17. november 2007, kell 08:29 (UTC)

message: Katoliku kirik kasutab järgmist Nikaia usutunnistuse tõlget:
Mina usun ainsasse Jumalasse,
kõigeväelisesse Isasse,
Taeva ja maa,
kõige nähtava ja nähtamatu Loojasse.
Ja ainsasse Issandasse,
Jeesusesse Kristusesse,
Jumala ainusündinud Pojasse,
kes enne aegade algust
Isast on sündinud.
Jumal Jumalast,
valgus valgusest,
tõeline Jumal tõelisest Jumalast.
Sündinud, mitte loodud,
olemuselt üks oma Isaga,
kelle läbi kõik on loodud.
Meie, inimeste pärast
ja meie õndsuseks
on Ta Taevast tulnud,
Püha Vaimu läbi
Neitsist Maarjast
lihaks saanud,
ja on saanud inimeseks.
Kes meie eest on risti löödud
Pontsius Pilaatuse ajal,
kannatanud ja maetud,
kolmandal päeval surnuist
üles tõusnud, nagu ütlevad pühad kirjad,
taevasse läinud,
istub Isa paremal käel
ja tuleb taas oma kirkuses
kohut mõistma
elavate ja surnute üle,
ning Tema riigil ei ole lõppu.
Mina usun Pühasse Vaimusse,
Issandasse, Kes elu annab,
kes Isast ja Pojast lähtub,
keda koos Isa ja Pojaga
kummardatakse ja austatakse,
ning kes on kõnelenud prohvetite läbi.
Mina usun ühtainsat,
püha, katoliiklikku ja apostellikku Kirikut,
tunnistan ühtainsat ristimist
pattude andeksandmiseks,
ootan surnute ülestõusmist
ja igavest elu tulevasel ajastul.
Aamen.
thread_title:  Katoliku kiriku tõlge
Arutelu:Jumalateenistus

message: Artiklist jääb arusaamatuks, millise kiriku (artiklis 'meie kirik') jumalateenistusest on juttu. 
Kuna artiklis ei ole teisiti öeldud, siis võib järeldada, et jumalateenistused kogu maailmas toimuvad artiklis kirjeldatud moel? - Urmas 12:57, 20 Sep 2004 (UTC)
Ma saan aru, et näiteks Wiccalast ei sega miski ka sel moel oma Isanda poole põõrdumast, samas on neil ka hoopis teistsuguseid rituaale. Kui kõne all on kristlik jumalateenistus, siis võiks selle ka otse ja häbenemata välja õelda, praegu õhkub sellest artiklist sulaselget religioosse diskrimineerimise hõngu. Priitp 13:18, 20 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Minu arvates on kuskil midagi viltu - artiklite "Jumalateenistus", "Vaimulik" ja "Preester" võrdlemisel (pean silmas eeskätt sissejuhatavat-defineerivat osa) peaks tekkima selgus, kuidas vaimulikud-preestrid ja jumalateenistus-riitus omavahel suhtestuvad. Asja ülekirjutamisel tuleb aga väga selgesti silmas pidada Priidu eeltehtud märkust.

text: Teine tähelepanek puudutab keelt. Vikipeedia on loetamatu, kui artiklid meenutavad konspekti - neist ei saa aru! Meil on täislaused, õigekiri ja muu säärane jätkuvalt olemas. - Urmas 15:51, 20 Sep 2004 (UTC)
tegin definitsiooni yldisemaks, et sobiks enam-vähem kõikide religioonidega..--Lulu 10:13, 4 Feb 2005 (UTC)

message: Kas võib liita liturgiaga? Praegu on mõlemad artiklid nagu pudru ja kapsad?
replies: text: Võiks kuidagi liita küll, aga peaks sõnade tähendused läbi mõtlema. Jumalateenistus ei pea vist olema kristlik, aga liturgia peab? Kas näiteks ristimine on jumalateenistus? Õigeusu kirikus mõeldakse liturgia ehk jumaliku liturgia all seda jumalateenistust, kus armulauda jagatakse. Peale selle, liturgia oli algselt (Vana-Kreekas) riigi tasuta teenimine. Või nimetatakse seda leiturgiaks? Andres 25. juuli 2008, kell 14:06 (UTC)
replies: text: : Ma arvan, et paneks iga artikli algusse täpsustuselingi, kust siis läheks edasi (umbes nii nagu liturgia artiklis sõnakasutust seletatud on). Eestis peaks vist luteri sõnakasutusest lähtuma, kui mingit paremat viisi infot esitada ei leita.

text: : Etümoloogia on õige, minu meelest ei ole leiturgia eesti keeles iseseisev sõna.
replies: text: :: Ma ei ole kindel, kas saan aru, mida Sa silmas pead. Kui panna täpsustusmärked artikli  algusesse, siis tuleb üks tähendus välja valida ning ülejäänud mõistetest rääkida teistes artiklites. Nii tuleks teha. Artiklis Liturgia on praegu neli või viis eri tähendust. Selline lähenemine on sõnakeskne ega sobi Vikipeediasse. Andres 25. juuli 2008, kell 23:18 (UTC)

message: Kas üldmõiste (?) koguöine jumalateenistus on artiklit väärt? Märka, et on ka samanimeline Rahmaninovi teos--Estopedist1 (arutelu) 12. märts 2019, kell 16:21 (EET)
replies: text: Õigeusu kirikus on muude hulgas koguöö-, õhtu- ja hommikuteenistus. Rahmaninovi teose pealkirja tõlkija ei ole arvestanud olemasoleva terminoloogiaga. Ursus scribens (arutelu) 12. märts 2019, kell 17:22 (EET)
thread_title: Koguöine jumalateenistus