Arutelu:Taani

message: Siin tundub mulle iseseisvuse lahter küll tarbetu. Andres 07:42, 16 Jan 2004 (UTC)
Iseenesest, kui juuksekarva lõhki ajada, siis Saksa okupatsioon ju oli. -- Egon 11:18, 16 Jan 2004 (UTC)
replies: text: Muidugi oli. Aga iseseisvusega on see probleem, et mõni riik on mitu korda iseseisvunud ja mõne iseseisvus ulatub aegade hämarusse, ja on ka muid nüansse. Kõike seda tabelis kirja panna on keeruline. Võiks ju jätta selle lahtri hiljuti (mitte enne 20. sajandit) iseseisvunud riikide puhul juhtudel, kui iseseusvumise aeg on piisavalt ühemõtteline. Andres 04:35, 17 Jan 2004 (UTC)

message: Teen ettepaneku kasutada lingi nimena 'Jüütimaa' ning mitte 'Jüüti poolsaar'.  Eeskätt selle pärst et on lühem, aga minu meelest ka suupärasem.  Sel juhul käiks see natuke ka teiste lehekülgede kohta kes Jüütimaale viitavad.
replies: text: Lehekülje nimi oleks Jüütimaa, Jüüti poolsaar jääks ümbersuunamisleheks. Kasutada võib mõlemat, link Jüüti poolsaarele viib automaatselt artikli Jüütimaa juurde. Andres 19. aprill 2006, kell 07.26 (UTC)
thread_title:  Jüütimaa vs. Jüüti poolsaar 

message: Mis koht on see "Araabia", kuhu oli suunatud ekspansioon 18. sajandil? St mis piirkond täpsemalt.
"Okupatsioon lõppes 5. mail 1945" - millal vabastati Bornholm Saksa vägedest ja millal lahkusid sealt Nõukogude väed (nad ju olid seal?) ? - Urmas 21. aprill 2006, kell 09.36 (UTC)
replies: text: Araabia -- ekspeditsioon läks eeskätt praegusesse Jeemenisse.  Käidi aga ka Egiptuses, Siinail, kaardistati Pärsia laht, Niebuhr joonistas üles Persepolise raidkirjad, viibis Mesopotaamisas jne.

text: Bornholm -- N. väed lahkusid 1946.  Seda võiks muidugi mainida.
Ott 21. aprill 2006, kell 11.48 (UTC)
thread_title: Kas?

message: Minu taeada on Aalborgi nimi Aalborg ja mitte Ålborg.  Kui 1948 (?) Å-täht kasutusele võeti, siis osasid nimesid muudeti, osasid mitte.  Näiteks Århusis asub Aarhusi ülikool.  Seda ei jaga taanlased ka korralikult.
replies: text: Eesti keeles kirjutame  [http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=01058&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb
 KNAB-i järgi] Ålborg.

text: Kohalikud elanikud kirjutavad "Aalborg".   Taani õigekeelsussõnaraamat lubab mõlemat vormi. 1948. aasta reform lubas linnanimesid kirjutada mõlemal viisil. Aastast 1956 hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å. Aastal 1984 anti hoolimata keelemeeste vastuseisust kommuunidele õigus valida, kuidas nad oma linnanime kirjutavad.  Åbenrå ja Ålborg valisid "Aabenraa" ja "Aalborg", Århus oli algusest peale otsustanud kirjutada "Århus". Keelemeeste seisukoht on, et å kasutamine linnanimedes ei ole kunagi vale.

text: Taani vikipeedias on artikli pealkiri  :da:Ålborg, kuid tekstis kasutatakse nimekuju "Aalborg".

text: Århusis on tõepoolest Aarhus Universitet, aga eesti keeles peaks vist ikkagi kirjutama "Århusi Ülikool". Andres 21. aprill 2006, kell 15.04 (UTC)
Kopenhaagen ja Suur-Kopenhaagen.  Formaalselt on olemas Kopenhaageni kommuun (u 500 000 elanikku) ja maakond, ei oli Kopenhaageni linna.  Kummagi administratiivse üksuse seos linnaga majandusgeograafilises mõttes on hägune.  Kõnekeeles öeldakse Kopenhaagen kogu säälse linnastu kohta, täpsemini väljendudes öeldakse 'pealinnapiirkond' või 'Suur-Kopenhaagen'.  Majandusgeograafilises mõttes on see üks linn.  Konkreetne elanike arv põhineb asustustihedusel -- alla 200m majade vahel.  Nii et Kopenhaageni nimega peab ettevaatlik olema.
Ott 21. aprill 2006, kell 11.57 (UTC)
----
Kui rääkida viimasest jäätumisest, siis oleks hea seda nimepidi nimetada. Lingist artiklile Jäätumine on minu meelest vähe kasu. Andres 21. aprill 2006, kell 16.07 (UTC)
----
Taani Kuningriik asub Euroopas Skandinaavia poolsaare ning Saksamaa vahel.

text: Tuleb eristada maad ja riiki. Ka Fääri saared ja Gröönimaa on kuningriigi osad. Andres 21. aprill 2006, kell 16.13 (UTC)
----
Arvan, et jutt kuninglikust perekonnast võiks olla mitte siin, vaid artiklis Margrethe II. Sealt läheksid ka lingid iga kuningliku perekonna liiget eraldi käsitlevatele artiklitele. Andres 22. aprill 2006, kell 03.35 (UTC)

text: võibolla tõesti.  Ise ootaksin ja seediksin enne kui muudaksin. Ott 22. aprill 2006, kell 07.35 (UTC)
replies: text: : Vähemalt täisnimed ja sünniaastad tuleks viia artiklitesse vastavate isikute kohta. Andres 22. aprill 2006, kell 09.57 (UTC)
thread_title:  Linna nimed 

message: Vaatasin et maade all ei ole üldiselt vaatamisväärsusi.  Kas see on teadlik valik?  Minu meelest oleks need olulisemad kui näiteks jalgpallimeeskonnad... Ott 7. juuni 2006, kell 19.21 (UTC)
replies: text: Ei ole teadlik valik. Aga siin jalgpallimeeskondi ei ole ka. Taivo 7. juuni 2006, kell 19.37 (UTC)
replies: text: : Kui rääkida suure riigi vaatamisväärsustest, siis tuleb teha mingi valik, ja see on tahes-tahtmata subjektiivne. 
----
"1920ndatel ja 1930ndatel aastatel oli Niels Bohri (Nobeli auhind 1922) juhitud instituut Kopenhaagenis üks maailma juhtivaid aatomifüüsika keskusi." See kõik on tore, aga mis sellesinase tähelepanuväärse asutuse nimi oli? --Oop 15. oktoober 2006, kell 21:38 (UTC)
thread_title:  vaatamisväärsused 

message: Kas artikkel peaks rääkima Taanist või Taani kuningriigist, ehk ka Gröönimaast ja Fääridest? Tiina357 19. oktoober 2006, kell 21:32 (UTC)
replies: text: Leian, et see artikkel peaks rääkima Taanist kui maast, mainides Taani Kuningriiki niipalju kui hädavajalik. Eeskujuks võib võtta esituse Taani vikis. Algusesse võib teha ka alajaotuse näiteks pealkirjaga "Maa ja riik", kus neid asju selgitatakse.

text: Sarnane probleem tekib Hollandi ja Madalmaade Kuningriigiga. Andres 20. oktoober 2006, kell 05:11 (UTC)
thread_title: Gröönimaa ja Fäärid?

message: * Hedeby muuseum ja Danevirke vall - Hedeby oli Taani viikingiaegne suurim kaubalinn, praegusel Saksamaal
replies: text: Jätsin selle välja, sest see pole Taani vaatamisväärsus. Andres 20. oktoober 2006, kell 06:09 (UTC)
replies: text: : See on tähis Taani ajalooga seotud vaatamisväärsus, aga võib välja jääda küll, ajaloohuvilised teavad seda niigi. Tiina357 20. oktoober 2006, kell 21:37 (UTC)
replies: text: :: Muidugi on see Taani ajalooga seotud vaatamisväärsus, aga ta ei asu Taani praegusel territooriumil, seetõttu pole teda minu meelest õige siia panna.

text: :: Mul on üldse kahtlusi selle vaatamisväärsuse rubriigi suhtes. Taanis on väga palju vaatamisväärsusi, ja miks näiteks Christiania on vaatamisväärsem kui Kopenhaageni botaanikaaed? Andres 20. oktoober 2006, kell 22:33 (UTC)
replies: text: ::: Siin ei olegi mingit tähtsuse järjekorda. Olulisus sõltub inimese huvidest. Lisa, mida ise oluliseks pead. Inimesele, kes maad ei tunne, on sellisest infost ju kasu. Tiina357 20. oktoober 2006, kell 22:44 (UTC)
replies: text: :::: Ma ei tahagi praegust esitust kritiseerida, vaid ainult mõtisklen. Mina ise olen segaduses. Korra mõtlesin, et võib-olla oleks parem viia vaatamisväärsuste esitus konkreetsete kohtade juurde, aga sealgi peaks tegema valiku, kui esitus ei lähe väga detailseks. Nähtavasti on tegu on tegemist kas objektidega, mille juurde turiste kõige rohkem viiakse, või kõige kuulsamate objektidega. Näiteks Christiania minu teada turismiobjektide seas ei ole, kuigi ta on väga kuulus ja inimesed püüavad seda külastada. Muide, mul on õnnestunud seal koguni ekskursioonil käia. Aga mis väärib vaatamist, see on kindlasti väga subjektiivne. Näiteks minu üks suuremaid muljeid Kopenhaagenist on laugud, kes elavad nii Christianias, botaanikaaias kui ka mujal linnas. Kui ma veel Kopenhaagenisse peaksin sattuma, siis ma tahaksin kindlasti näha neid linde ja käia botaanikaaias, aga Christianiast ma küll ei hooli.

text: :::: Võib-olla oleks parem pealkiri "Tuntumaid vaatamisväärsusi". See ei kohustaks millekski ning selgitaks valikut.
replies: text: :::::Minu meelest vahet ei ole, enne oli ka neutraalne pealkiri. Christiania on kindlasti üks Taani olulisemaid vaatamisväärsusi, botaanikaaed on tähtis rohkem Kopenhaageni linna seisukohalt, aga minu poolest võib sellegi lisada. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 21:15 (UTC)
replies: text: :::::: Ei, ma ei taha Kopenhaageni botaanikaaeda lisada, sest see on ainult minu isiklik eelistus. Ma olen lihtsalt mures sellepärast, et vaatamisväärsuste valiku kriteeriumid ei ole selged. Kuidas kindlaks teha, millised vaatamisväärsused on ületaanilise tähtsusega?

text: :::::: Pealkirja "Vaatamisväärsused" alla võiks ehk panna üldise jutu selle kohta, mis laadi vaatamisväärsusi Taanis leidub, ja võib-olla sellestki, miks Taani kui niisugune on vaatamisväärsus. Selle nimekirja võiks ehk sinna sisse põimida näidetena.  Andres 21. oktoober 2006, kell 21:30 (UTC)

text: :::: Muide, kui me tahaksime loetleda Taani ajalooga seotud vaatamisväärsusi, siis peaks ju nimekirjas olema ka mälestusväärne koht Tallinn. Andres 21. oktoober 2006, kell 06:31 (UTC)
replies: text: :::::Tallinn oli ajutine valdus võõrsil, Danevirke ja Hedeby aga vana Taanimaa. Hedeby on ka nii piiri lähedal, et autoga vahet ei ole, mis riigi piiridesse ta jääb, kui inimene nt viikingiajast huvitub. Aga las siis jääb välja. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 21:15 (UTC)
replies: text: :::::: Tallinn oli ju see koht, kust Taani oma lipu sai. Andres 21. oktoober 2006, kell 21:30 (UTC)
suurepärane sihtkoht jalgrattamatkajale

text: See kõlab reklaamina ega ütle, mis seal vaadata on. Andres 21. oktoober 2006, kell 18:18 (UTC)
replies: text: : See oli jah paha sõnastus. Tegin ümber. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 21:15 (UTC)
----
Võtan toimetamismärke maha. Ma ei süvenenud küll kõigesse. 
Parteide nimed üldjuhul tõlgitakse (st artikli pealkiri on eestikeelne). Venstre on traditsiooniks tõlkimata jätta. Andres 20. oktoober 2006, kell 06:09 (UTC)

text: Kas peaks siis ümber tegema? Nt: Sotsiaaldemokraadid (Socialdemokratiet, S)? Tiina357 20. oktoober 2006, kell 21:37 (UTC)
replies: text: : Jah, põhimõtteliselt peaks ümber tegema, aga enne tuleks täpselt selgusele jõuda eestikeelsetes nimedes. Kui eestikeelses nimes pole kindlust, siis jäägu parem taanikeelne nimi. Minu meelest pole Sinu mainitud partei nime tõlge sugugi enesestmõistetav. Peale selle, märkused sulgudes võiksid esialgu ära jääda. Enne peaks tegema lehekülje, kus pealkiri on ilma sulgudeta, ja seal loetlema pealkirjad. Andres 20. oktoober 2006, kell 22:33 (UTC)
replies: text: :: Sellepärast paningi lingiks taanikeelsed nimed, et need on kindlasti õiged. Kust sellised tõlkeid kontrollida?  Tiina357 20. oktoober 2006, kell 22:44 (UTC)
replies: text: ::: Ega muud võimalust pole kui vaadata eestikeelset kirjandust ja ajakirjandust. Paljudel juhtudel on ainult üks võimalik tõlge. Ma katsun neid nimesid uurida. Andres 21. oktoober 2006, kell 06:31 (UTC)
----
Rahvaarv (2003) 5 384 384 Geonarva 8. juuni 2007, kell 14:09 (UTC)
----
Miks nimejutu pidi välja võtma? --Epp 10. mai 2013, kell 21:45 (EEST)
Minu meelest ei peaks nii asju välja võtma. See jutt ei olnud liiga pikk. --Epp 10. mai 2013, kell 22:44 (EEST)

text: Suures osas jäi see nimejutt siiski sisse.

text: Aga neid lühendamist vajavaid kohti on siin ikka väga-väga palju. Nii ikka päris ei ole, et kuhjaks kogu info siia artiklisse kokku ja siis on hästi. Samuti on häiriv kohatine "üks lause ja üks lõik" tava.

text: Tekitasin ka mõne lisapeatüki, aga siia tuleks veel mitmetel teemadel alateemad miskit kirja panna. Näiteks sõjavägi, energeetika, meditsiin, transport, jm on täitsa kajastamata.

text: Ivo (arutelu) 10. mai 2013, kell 22:56 (EEST)
Artikkel on praegu pooleli, sellepärast ongi hulk teemasid kajastamata. Niikaua kui teemad on ebaühtlaselt kaetud, on raske otsustada, kui üksikasjalik jutt peaks ülevaateartiklis olema. Andres (arutelu) 11. mai 2013, kell 01:00 (EEST)
replies: text: :Selleks ei pea artikkel ju valmis olema, et näha, et mõne teemaga on liiga detailidesse laskutud.

text: :Rappisin nüüd mõned teemad lühemaks ja paigutasin sisu eraldi artiklitesse ning kirjutasin osa varem puudunud teemasid juurde. Sama tegevust peaks jätkama, aga mina rohkem selleks hetkel mahti ei leia. Ivo (arutelu) 11. mai 2013, kell 01:29 (EEST)
replies: text: :: Selles ju asi ongi, et peab süvenema ja läbi mõtlema, mitte "rappima". Ega kantseliiti lisama. --Epp 11. mai 2013, kell 07:36 (EEST)
Kui teema on pooleli, siis on parem seda arendada ühes kohas, muidu tuleb tööd juurde. Andres (arutelu) 11. mai 2013, kell 09:34 (EEST)
Kui artikkel on (nagu määratluses kirjas) Taani Kuningriigi haldusüksusest, siis tuleks osa sisust (poliitikat puudutav) Taani kuningriigi artiklisse ümber tõsta. Folketing pole haldusüksuse, vaid riigi parlament, haldusüksusel pole peaministrit, vaid riigil on jne. Samuti tuleks väga suur osa siia tulevatest siselinkidest, kus tegelikult on Taani riiki mõeldud, suunata Taani Kuningriigi artiklisse --Minnekon (arutelu) 6. august 2015, kell 13:36 (EEST)
thread_title: Vaatamisväärsused veel