Arutelu:Turbulentse kovariatsiooni meetod

message: Väga hea on näha, et viited on korras ja sissejuhatus annab väga selge ja mõnusalt põgusa ülevaate inimesele, kes ei tea asjast midagi (nagu mina).
Peatüki "Printsiibid" võiks mõne teise peatüki alla pista. Kasvõi näiteks sissejuhatuse alla.
Alapeatükk "Eeldused turbulentse kovariatsiooni kasutamiseks" võiks lihtsalt tavalise lausena olla vormistatud.
Peatüki "Matemaatiliselt" pealkiri võiks olla teisiti sõnastatud, kasvõi näiteks "Turbulentse kovariatsiooni valem". Võib-olla oleks kõige parem see peatükk panna "Mõõtmise" peatüki alla enne alapeatükki "Andmetöötlemine ja korrektsioonid".
Peatükis "Kasutamine" võiks "Peamiselt" ja "Harvem" asemel olla loetelu sissejuhatavad laused, mis ei ole alapealkirjana vormistatud. Näiteks "Peamiselt kasutatakse turbulentset kovariatsiooni: *kasvuhoonegaaside määramine;" jne. Loetelu viimase punkti juures peaks lause olema lõpetatud punktiga.
Peatüki "Teistes keskkondades" võiks ümbersõnastada selliseks: "Meetodi kasutamine teistes keskkondades".
Väga tore on näha, et Eesti kohta on eraldi peatükk.
--[[Kasutaja:ElvaOlle|ElvaOlle]] ([[Kasutaja arutelu:ElvaOlle|arutelu]]) 7. oktoober 2014, kell 23:33 (EEST)
Viisin antud soovitused artiklisse, "Eeldused..." viisin mõõtmiste lõppu, peamised muudatused siis peatükkide asukohtade muutmisest ja pealkirjade sõnastuse muutmisest.
[[Kasutaja:Jjuurikas|Jjuurikas]] ([[Kasutaja arutelu:Jjuurikas|arutelu]]) 8. oktoober 2014, kell 14:25 (EEST)

message: * Teadusartiklite puhul tasuks lisada lingid nende artiklite juurde. Üks link ei tööta, kuna sealt puudub "http:".
* Kas artiklisse oleks võimalik lisada mõned pildid (fotod mõõteseadmetest, joonised)? Eriti uhke oleks muidugi, kui saaks pildi sellest Soontagal asuvast mastist.
* Loetelud [http://keeleabi.eki.ee/artiklid3/loetelu.html võiks esitada kujul], kus iga järgmine rida algab väiketähega ja selle lõpus on semikoolon või koma, et need sarnaneksid lausega.
[[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 9. oktoober 2014, kell 14:52 (EEST)

message: Õigekiri on väga hea, peamised soovitused puudutavad ainult stiili. Üldjuhul olete küll hea keelekasutusega.
mida lisaks meteoroloogiale kasutatakse ka okeanograafias, hüdroloogias, põllumajandusteadustes, tööstusaladel jne - kasutage "jne" asemel pigem "jm".
Mõõdetakse nii energiavooge, veeauru, kui aine liikumist - siin pole "kui" ette koma vaja.
Alustage kõrvallauset teistsuguse asesõnaga, muutke kõrvallause sõnajärge: Õhuvoolu võib ette kujutada kui mitmete pööriste ühtlast horisontaalset voogu, milles on igal pöörisel nii horisontaalne kui vertikaalne komponent.
Voogu on võimalik arvutada mõõtes ühes teatud punktis molekulide arvu, mis liiguvad üles ja alla teatud aja jooksul - võib-olla oleks nii natukene selgem: Voogu arvutatakse välja mõõtes ära molekulid, mis on teatud punktis ning teatud aja jooksul üles ja alla liikunud.
Antud õhu hulkade karakteristikuid, nagu gaasi kontsentratsioon, temperatuur ja niiskus, mõõtes arvutatakse voo gaasi kogust, temperatuuri ja niiskust - siingi võiks sõnastust pisut korrigeerida: Kui mõõta õhu hulkade karakteristikuid (nt gaasi kontsentratsioon, temperatuur, niiskus), saab välja arvutada voo gaasi kogust, temperatuuri ning niiskust.
Seega saab öelda, et kovariatsioon on meid huvitava kontsentratsiooni ja vertikaaltuule kiirus keeristes - olen märganud, et väga paljud LOTE ja ka matemaatika teaduskonna tudengid armastavad teadusartikleis kasutada meie vormi üldisiku puhul. Üldjuhul soovitatakse eelistada umbisikulist vormi või vältida isiku väljendamist, kui tegemist on teadustekstiga. Ent on ka teadlasi, kes väidavad, et uurijast endast rääkides tuleks ainsuse/mitmuse esimest isikut kasutada. Igal juhul soovitaks sellises kontekstis nagu see lause kasutada umbisikulist vormi, kuna tegemist on üldisikuga: Seega saab öelda, et kovariatsioon on uuritava kontsentratsiooni ja vertikaaltuule kiirus keeristes. See ei ole sugugi viga jätta lause selliseks nagu ta on - teie tunnete enda eriala teaduskirjandust paremini ja kui enamjaolt ongi siin "meie" vorm, siis võiksite ka teie seda kasutada.
gaasi konsentratsiooniga(c) - eraldage siin sulu algusmärk ikka tühikuga eelmisest sõnast.
Viimaseks sobib nii kinnine kui lahtine analüsaator, millede puhul on - siin võib asesõna ka ainsuses olla ja tänapäeval enamasti ongi: mille puhul on.
Nii lahtise kui kinnise analüsaatori puhul on oluline, et kaugus anemomeetrist oleks võimalikult väike, vältimaks mõõtevigu - kasutage lihtsalt kõrvallauset: Nii lahtise kui kinnise analüsaatori puhul on oluline, et kaugus anemomeetrist oleks võimalikult väike, et vältida mõõtevigu.
Esimese sammuna töödeldes turbulentse kovariatsiooni andmeid tehakse ühikute teisendus - parem oleks: Turbulentse kovariatsiooni andmete töötlemise puhul teisendatakse esimese sammuna ühikud.
EddyPro - ärge pange võõrnimesid kaldkirja. Tsitaatsõnad käivad küll kaldkirja, aga mitte võõrnimed.
Andmestiku korrigeerimise vajadus sõltub võimalike häirivate tegurite olemasolu mõõtmisel - võiks ümber sõnastada: Andmestiku korrigeerimise vajadus sõltub võimalike häirivate tegurite olemasolust mõõtmisel.
Siin ei ole te vist mõelnud "spektraalseid" õhuvoole, pole vaja sidekriipsu: spektraalne, tiheduse ning horisontaalõhuvoolude parandus.
Sõnastage ümber selliseks: Eriti märgatav on vahe väikeste voogude või laia ajavahemikuga mõõtmiste puhul.
Öisel ajal turbulentse kovariatsiooni meetodi ajal mõõdetud süsihappegaasi voo andmed võivad olla reaalsest  - siin sõnastage jälle pisut ümber: Turbulentse kovariatsiooni meetodiga öisel ajal mõõdetud süsihappegaasi voo andmed võivad reaalsetest.
See lause oli vist loetelust lauseks tehtud, aga siis peaks pisut veel muutma, tehke selliseks: Peamised eeldused turbulentse kovariatsiooni kasutamiseks on: tegemist on turbulentse vooga; mõõtmispunkt on allatuult ning määratletud alal; mõõdetud vood on asjakohasest piirkonnast; maapind on horisontaalne ning taimkate ühtlane; instrumendid on võimelised mõõtma väikeseid muudatusi suurel (alates 5 Hz kuni 40 Hz) sagedusel.
Vormistage sissejuhatava lausega loetelud sellisena, et iga loetelu element oleks justkui osa lausest, nt:
Peamiselt kasutatakse turbulentse kovariatsiooni meetodit:
*kasvuhoonegaaside määramiseks,
*süsihappegaasi emissiooni hindamiseks,
*metaani emissiooni hindamiseks,
*veekao hindamiseks.
Sellises keskkonnas tuntakse meetodit kui turbulentse korrelatsiooni meetodit (eddy correlation) - Veekeskkonnas kasutatavat turbuletsent kovariatsiooni meetodit nimetatakse turbulentseks korrelatsiooni meetodiks (eddy correlation).
Siin võiks sõna "voog" ainsuses olla, sest igal süsteemil on ju üks voog, mida uuritakse: süsteemide voo mõõtmiseks.
--ElvaOlle (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 23:07 (EEST)
thread_title:  Õigekeel ja stiil