lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Põhjasüvendi

message: Palun ärge tehke ühtki merendusartiklit Tehnikaleksikonile viidates, see ei ole merenduses kõlblik allikas. Ssgreporter (arutelu) 18. august 2017, kell 00:40 (EEST)

message: Repliigiks... Googeldasin seda ja eestikeelne internet peaaegu ei tunne "süvendit". Ei nö "põhja-" ega "lõunasüvendit", kui pisut irooniline olla. Ise pole ka veel kunagi kellegi suust kuulnud laevandusega seoses. Ainult meie tublid merekeele spetsialistid on sõna eksponeerinud ja sõnaraamatutesse surunud. "Süvendaja" annab aga otsinguga palju vasteid ja nii on ka selle asjanduse ajalooline, täiesti eestipärane ning mõistlik nimi. Võiks öelda, et selle "süvendi" näol tegemist kahetsusväärselt üsna arusaamatu ja ebaõnnestunud terminiga, mis tekitab segadust ja narritab keelt. --Hummel15 (arutelu) 16. aprill 2020, kell 20:19 (EEST)
replies: text: Ka mulle võib see sõna mitte meeldida, aga see on mitte meremeeste, vaid EKI esindajate soovitus. Keeleinimeste loogika on selles, et -ja lõpulised sõnad tähendavad isikuid ja pole hea neid asjade jaoks kasutada. "Eestikeelne internet" on harva merenduse jaoks tõsine allikas, aga ega merekeele nõukoda kellegi kõnekeelest sõnu ära ei võta. Ssgreporter (arutelu) 19. aprill 2020, kell 00:51 (EEST)
replies: text: :Selle teemaga tuleks tegelikult üritada isegi tegeleda, sest "süvendaja", kui alus, pole mitte mingi tänapäeva leiutis, aga juba väga ammu Eesti merekeelde ja üldse kirjalikku keelekasutusse tugevalt juurdunud sõna. See ei kao nii kergelt ka tulevikus. Kellele ja miks seda "tööõnnetust" oli nüüd vaja, on kahjuks arusaamatu. --Hummel15 (arutelu) 20. märts 2021, kell 18:53 (EET)

text: Teil on õigus selles osas, et niipea, kui hakata käänama sõna, mis nimetavas on 'süvendi', tekib soovimatu homonüümia. Näiteks isegi mitmuse nimetavas võib tunduda, et jutt on pigem 'aukudest'. Seetõttu arutas merekeele nõukoda seda sõna ja leidis, et esikohal peab olema arusaadavus. Kui tekib mitmeti mõistmise oht, pole patt kasutada ka sõna 'süvendaja'. On õige, et see on kohe artikli alguses nimetatud. Ssgreporter (arutelu) 21. märts 2021, kell 01:33 (EET)
replies: text: :Siia lisaks veel, et "süvendit" ei taha kasutada isegi merenduslikuma taustaga ajakirjanik. Massimeedias vaatab üldjuhul ka keelekorrektor uudised enne avaldamist kiirelt üle. https://majandus24.postimees.ee/7211004/suessi-kanalisse-joudis-suure-joudlusega-suvendaja-laevade-arv-ootealadel-kasvab --Hummel15 (arutelu) 26. märts 2021, kell 18:33 (EET)

text: :Tahaks veel täpsustada. Merekeele nõukoda võiks asja veelkord rahulikult üle vaadata ja aru saada, et sõna "süvendi" kasutamine antud tähenduses on otseselt segadust tekitav, arusaamatu ja Eesti merekeeles lihtsalt ebakorrektne ning ka ebavajalik. Milleks oli vaja selle lihtsa täiesti eestikeelse sõna kallale üldse minna või keda ja miks see segas, jääb selgusetuks. Siin tuleks see uuesti kõigest hoolimata tagasi muuta. --Hummel15 (arutelu) 28. jaanuar 2024, kell 20:18 (EET)
thread_title:  Süvendi
Arutelu:Valged roosid (album)

message: "Valged roosid" on 1995. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi MC.
Selle andis välja Valindo.
1 helikassett (ca 60)
Produtsent: Aarne Valmis
Kassetiümbrise kujundaja: Mare Koha
Foto: Tiit Koha
Laulud
# "Ma ei tea miks aeg kaob käest" / Tarmo Pihlap & Juhan Sütt. 
# "Valged roosid" / P. Fiegel & Valli Ojavere. 
# "Öö langemas alla" / F. Pfeil & Jüri Remmelgas. 
# "Kaugel sinust ja kodumaast" / Aimur Murd. 
# "Kiigelaul" / Rahvalik viis. 
# "Meremehe tervitus kallimale" / Emil Palm & Sergius Lipp. 
# "One day when we were young" / Dimitri Tiomkin & F. Strause & Oscar Hammerstein. 
# "Vana frakk" / Domenico Modugno & Otto Roots. 
# "Rooma kitarr" / Eldo Di Lazzarro. 
# "Ema sünnipäev" / Toivo Kärki & Erich Kumari. 
# "La Paloma" / Kuuba viis & Kustas Kikerpuu. 
# "Kesk õitsvaid lilli" / F.S. Zamecnik & rahvalik tekst. 
# "Kaua ei mõelnud ma sulle" / Lee Hazlewood & Kustas Kikerpuu. 
# "Järve keskel" / T. Warnic. 
# "Toomemäel" / Rahvalik viis & E.Remmelgas
# "Miks vaatad täis igatsust teele" / Vene rahvaviis & Tõlge Heldur Karmo
*
thread_title: Täpsustuslehelt
Arutelu:Biarmia

message: Minu meelest tuleks see pealkiri jätta piirkonnale. Andres (arutelu) 31. august 2017, kell 11:15 (EEST)
replies: text: :  Olen teisaldanud. --Ian Christian Mill (arutelu) 31. august 2017, kell 15:50 (EEST)
Siia tuleb viis linki, palun need korda teha. Andres (arutelu) 31. august 2017, kell 11:16 (EEST)
replies: text: : Changed link to etwiki, "Biarmia (ajalooline piirkond)" → "Biarmia", "Biarmia" → "Biarmia (poeem)". --Ian Christian Mill (arutelu) 31. august 2017, kell 16:06 (EEST)
replies: text: ::Aitäh! Andres (arutelu) 31. august 2017, kell 16:40 (EEST)

message: Inglise viki artikkel algab nii:
Bjarmaland (also spelled Bjarmland and Bjarmia; Latin Biarmia or Byarmia; Old English Beormaland)
Adeliine 4. jaanuar 2018, kell 16:46 (EET)
thread_title: Nimest
Arutelu:Riia piiskopilinnus

message: täpselt lokaliseerimata suurusega
replies: text: Mis see tähendab? Andres (arutelu) 3. september 2017, kell 17:02 (EEST)
replies: text: :Sõnastus oli natuke vigane. lokaliseerimata asukoha ja suurusega. Kuna piiskopihoov on ilmselt vundamendimüürideni maha lammutatud, ei ole siiani kindlaks tehtud linnusekrundi suurust, pea- ja abihoonete hulka ja paigutust. Ilmselt kuulus krundi sisse algselt ka ehitama hakatud Maarja e. Toomkirik. I linnuse puhul on tõenäolisest paiknemisest ja hoonete asendist ja ajaloost rohkem teada. II linnuse puhul on oletuste % suurem. Marrx

message: Meil on ka artikkel Riia ordulinnus. Mõlema artikli päisesse tuleks teha selgitavad märkused. Mainin ka, et märksõna Riia linnus viib Riia ordulinnuse juurde ja see omakorda on ümbersuunatud Riia lossi juurde--Estopedist1 (arutelu) 5. september 2017, kell 09:35 (EEST)
replies: text: Korrektne oleks tegelikult Riia ordulinnus. Loss on tunduvalt laiatähenduslikum hiliskeskaegne ja uusaegne nimetus suurele võimsale ja pidulikule kiviehitisele, näiteks ka suurelt väljaehitatud mõisa kivist härrastemaja ja samas võib nimetada ka uusaegset bastionkindlust lossiks. Tänapäeval nimetatakse enamusi vanu varemetes kiviehitisi lossideks. Riia linnus märksõnana tuleks vist üldse ära kustutada, kuna see ei tähenda konkreetselt midagi. Kui ehk rääkida ainult muinaslinnusest, mida ei liivlastel, ega ka viikingitel seal minu teada ei olnud. Märksõnad, mis räägivad Riia ordulinnusest tuleks ümber suunata Riia ordulinnuse juurde. Marrx (arutelu)
----
on mainitud väikseid väravaid II piiskopilinnuse ja toomkiriku surnuaia vahel

text: On see kindlasti mitmuses? Ursus scribens (arutelu) 5. november 2018, kell 07:30 (EET)
replies: text: :Jah, on antud küll mitmuses, aga ilmselt võib kirjutada ka "on mainitud väikest väravat". Oleneb milline see värav välja võis näha - kas ühe ukseavaga, või suurem kahe sissekäiguga ja näiteks mingi torniga. Nagu Tallinna Viru eesväravad.Marrx
thread_title: Riia ordulinnus
Arutelu:Sergei Zenjov

message: ===Statistika===
Hooaeg 	Klubi             	Riik	Tase	Mänge	Väravaid
2011/12	Lvivi Karpatõ     	    	I   	14   	1
2010/11	Lvivi Karpatõ     	    	I   	18   	4
2009/10	Lvivi Karpatõ     	    	I   	25   	3
2008/09	Lvivi Karpatõ     	    	I   	28   	1
2007/08	Lvivi Karpatõ     	    	I   	11   	0
2007   	Tallinna FC TVMK  	    	I   	22   	14
2006   	Pärnu JK Vaprus   	    	I   	29   	11
2005   	Pärnu Pataljoni JK	    	III 	19   	27
thread_title:  Välja võetud 

message: Hooaeg 	Klubi             	Riik	Tase	Mänge	Väravaid
2011/12	Lvivi Karpatõ     	    	I   	14   	1
2010/11	Lvivi Karpatõ     	    	I   	18   	4
2009/10	Lvivi Karpatõ     	    	I   	25   	3
2008/09	Lvivi Karpatõ     	    	I   	28   	1
2007/08	Lvivi Karpatõ     	    	I   	11   	0
2007   	Tallinna FC TVMK  	    	I   	22   	14
2006   	Pärnu JK Vaprus   	    	I   	29   	11
2005   	Pärnu Pataljoni JK	    	III 	19   	27
thread_title: Statistika
Arutelu:Jaan Riet

message: Ateljeemaja osa võiks tõsta artiklisse Jaan Rieti ateljeemaja -- Umbisik (arutelu) 14. september 2017, kell 10:12 (EEST)

message: Tütre nimi oli Hilja (mõnes allikas Hilda) ja ka tema oli fotograaf (vääriks eraldi artiklit): * https://kulturnav.org/8cd730df-966a-49fb-8c7b-96b3749d9b83 * https://sakala.postimees.ee/2158097/viljandi-fotograaf-hilja-riet-peab-oma-sajandaid-joule * https://naine.postimees.ee/6861705/ajaloonaine-uks-esimesi-naisfotograafe-hilja-riet-jai-peaaegu-tundmatuks-kuigi-tema-toid-oli-tuhandetes-eesti-kodudes LauriKreen (arutelu) 26. november 2023, kell 22:58 (EET)
thread_title:  Tütar
Arutelu:Kliiniline depressioon

message: Kas suunata #suunadepressioon?--Juhan121 (arutelu) 14. september 2017, kell 17:43 (EEST)
replies: text: Too artikkel tuleb võib-olla jagada kaheks, "kliiniline depressioon" või selle sünonüüm peaks olema ühe pealkiri. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 18:56 (EEST)

text: Panin pealkirjale vastavad intervikid, aga võib-olla tuleb pealkirja muuta ja ka sisu ei vasta hästi pealkirjale. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 19:03 (EEST)
replies: text: :Praegune sisu on siia kopeeritud artiklist "depressioon". Sellise tõsist toimetamist vajava teksti kopeerimisel ei ole mingit mõtet, sest tekst võib minna nö kahvlisse: toimetatakse kahes kohas, teadmata teise olemasolust. Panen ette siinne praegu kustutada. Adeliine 22. september 2017, kell 19:44 (EEST)
replies: text: ::Võiks jätta kas või ühe lause toimetatud kujul. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 18:22 (EEST)

message: Depressioon on emotsionaalne reaktsioon kaotusele ja pettumusele. Reaktsiooni võivad vallandada mitmesugused sündmused.
Depressioon tekitab organismis sageli füüsilisi (füsioloogilisi) muutusi. Haigusena on depressioon kiire kuluga ning tekitab sageli inimestes segadust: "Ma ei saa aru, miks ma ennast nii halvasti tunnen... Kõik on ju korras..." Psüühiliste sümptomitega kaasnevad füüsilised sümptomid, mida põhjustab keemiline väärtalitlus närvi- ja hormonaalsüsteemis.
Sesoonse depressiooni kutsub esile päikesevalguse vähenemine. Päikesevalguse mõjul toimuvad hüpofüüsis muutused, mis muudavad mõne inimese aju keemilist tasakaalu, nii et neid tabab päikesevalguse vähenedes ränk bioloogiline depressioon. Sügismasenduse vähendamiseks on hakatud määrama valgusravi: patsient istub talvisel ajal iga päev 1-2 tundi eredas valguses. Lisaks soovitatakse sügismasenduse all vaevlejatel iga päev vähemalt tund aega õues olla. Ka uuem farmakoteraapia sisaldab spetsiaalseid vahendeid sesoonse depressiooni raviks.
Segatüüpi depressiooni vallandab mingi kindel sündmus, kuid sel juhul ilmnevad inimesel nii emotsionaalsed kui ka füüsilised sümptomid.
Düstüümia on pidevalt kergelt alanenud meeleolu, mis ei vasta kerge depressiooni kirjeldusele.
thread_title:  Sisu enne ümbersuunamist
Arutelu:Bolzano provints

message: Autonoomia viib nähtavasti valesse kohta. 
Valdade puhul tuleks minu meelest välja kirjutada "... vald". Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 21:48 (EEST)
replies: text: Kas siis edaspidi peaks nt olema "Tallinna linn" jne, "Tallinn" jne asemel, kui teised meist kirjutavad???Et alul raha/piirid, siis keel, "euroteadlikult" 1 000 poolt ehk 555 %, mis nyyd euronormeesti keele grammatika reeglid dokumentide tõlkel
replies: text: : Minu meelest on selline täpsustus pealkirjas samuti ebavajalik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. oktoober 2017, kell 14:24 (EET)
replies: text: :: Eesti puhul me ju kirjutame "... vald", kui tegu on vallaga, ja asula (näiteks linna või küla) puhul tavaliselt ei lisa midagi. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 00:17 (EET)

message: "ettearvamatuks" loetuna, esmajärjekorras wikipeedia mitte-administraatori (mina ei ole valinud, teda, keegi meist ei ole, ka mitte "Willy") poolt kuulekuse kontrollina antud esi"hääletaja" juhtnöörina "...", järgin siiski,nt küsimust: kui mitusada artiklit läheb selleks, et keegi vaevuks parandama nt seda, et 222km ei kirjutata kokku, km ja arv, jne, sh, suveräänse riigi (Itaalia Vabariik) haldusüksused asuvad riigi territooriumil (vrd nt Ukraina) jne— Pietadè 6. oktoober 2017, kell 22:05 (EEST)
replies: text: Asjatu vaev, tuleb lihtsalt parandada. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 11:51 (EEST)
replies: text: :enne kui neid masintõlkeid (ilmselt find-replace-iga inglisest v saksast tehtud) tuhandeid koguneb, võiks ehk siiski tegijale ta leheküljel teada anda, et kirjavead ei ole aktsepteeritavad.— Pietadè 7. oktoober 2017, kell 12:13 (EEST)
----
Siin olid vallanimed alul itaaliakeelsed, aga keegi parandas need inglise viki järgi ära ehk siis nii, et nähtavasti inglise keele kasutamissageduse järgi on enamik artiklipealkirju nüüd saksakeelsed. Kuna KNAB-i järgi on eelistatud itaaliakeelset provintsinimi, siis arvatavasti võiks eelistada ka ühtviisi itaaliakeelseid vallanimesid. KNAB-is on sellest provintsist kaks kohta (Alto Adige, Ortles), mõlema juures on samuti eelistatud itaaliakeelset nime. Pikne 6. mai 2020, kell 15:01 (EEST)

text: "Suures maailma atlases" on ka itaaliakeelsed nimed eespool ja suurema kirjaga. Pikne 6. mai 2020, kell 15:39 (EEST)
thread_title:  km ja muu
Arutelu:Argentina karikas

message: Esimene lause on liiga keerulise lauseehitusega. Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 22:22 (EEST)

message: allikas LK 49 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/112508
suwa 12. mai 2018, kell 01:43 (EEST)
thread_title:  ehk huvitab
Arutelu:Filosoofiline küsimus

message: Filosoofiline küsimus on ratsionaalne küsimus lõpliku või teaduslikult tõestamata vastuseta, mis on avatud edasisele diskussioonile.
replies: text: Mis tähendab "ratsionaalne küsimus"?

text: Teaduslikult tõestamata vastuse võib anda mis tahes küsimusele.

text: Mille kohta viimane kõrvallause käib?

text: Mis tähendab "lõplik vastus"? Minu meelest ka teaduse teoreetilistele küsimustele ei ole lõplikku vastust.    
Kas filosoofilist küsimust saab defineerida sõltumata filosoofia defineerimisest? 
Kui tavakeeles mõistetakse filosoofilise küsimuse all midagi muud, milleks sellest siis siin rääkida? 
Minu meelest on esitus ebapädev ja võib-olla oleks parem kustutada. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 10:21 (EEST)
On veel mõiste 'filosoofiline probleem'. Kuidas filosoofiline küsimus ja filosoofiline probleem omavahel suhestuvad? Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 10:25 (EEST)

message: Religiooni käsitlevad - Hakati jumala eksistentsis kahtlema ja selle kohta küsimusi esitama.
Kui jumal on olemas siis miks on maailmas nii palju kurjust?
Eetika ehk väärtusfilosoofia - inimeste või inimgruppide poolt pooldatavad või taunitavad väärtused.
Kas rass on bioloogiline või sotsiaalne liigitus?
Kas loomadel on õigused?
Esteetika
Füüsika
Metafüüsika
thread_title:  Küsimused filosoofia valdkondade kaupa
Arutelu:Eremiit

message: Seda sõna ei ole ju eesti keeles nii loodud, et on võetud osa kreekakeelsest sõnast ja pandud "-iit" lõppu. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 20:32 (EEST)
Tegin suunamise eraku peale. Vana sisu on siin:
_____________________
Eremiit (vanakreekakeelsest sõnast ἔρημος erēmos 'kõrb') on erak, kes mõtisklemiseks või usuliste veendumuste tõttu (Jumala teenimiseks) eemaldub välismaailmast.
(Kõrb ei tähenda siin tingimata kõrbe, vaid inimtühja paika.)

message: *Munklus
*Erak
______________________________--Lulu (arutelu) 5. juuli 2019, kell 12:37 (EEST)
thread_title:  Vaata ka
Arutelu:Alraun

message: *Mandragora autumnalis Bertol.
*Mandragora caulescens C. B. Clarke
*Mandragora officinarum L. – harilik alraun
*Mandragora turcomanica Mizg.
*Mandragora vernalis Bertol..Sissekanne GRIN-is, veebiversioon (vaadatud 19. septembril 2017) inglise keeles
Mariina 21. september 2017, kell 05:55 (EEST) alias Простота
replies: text: GRIN-i järgi on viis liiki, teiste allikate järgi kolm. Sellest saaks siin pikemalt rääkida, millised liike enam eraldi ei vaadata. Andres (arutelu) 24. september 2017, kell 11:17 (EEST)
thread_title: Liigid (osaline)
Arutelu:Vähktõvekorpus

message: Välja võetud: Andres (arutelu) 22. september 2017, kell 08:45 (EEST)

message: −	
Andres Soosaar, Vangikongist ja palatist lähtunud meditsiinieetika MEDITSIINIEETIKA: "Kostoglotov jõuab 13. korpusesse väga raskes, kui mitte lootusetus olukorras ja lahkub romaani lõpulehekülgedel sealt nii füüsiliselt ning ka vaimselt tervenemise teele asununa, st oma senistest vaevadest vabaks saanuna, oma igavese asumise paika kuskil kaugel Kasahstani stepis, et alustada uut ja seekord tõeliselt inimlikku elu." 
 
−		 
−	
"Vähikoprus", lk 67: raviarst Kostoglotovile: "Teil pole mingit paranemist loota! Teie.... surete! Teie kasvaja on üks ohtlikumaid vähktõveliike! Eelkõige seetõttu, et selline väärmoodustis areneb väga kiiresti ja on eriti halvaloomuline, see tähendab, annab väga kiiresti metastaase. Haigete suremus oli alles hiljuti üheksakümmend viis protsenti."
 
−	
Vähikorpusest väljakirjutamiseks oli mitmeid põhjuseid (neist mitmed olid romaanis ka nimetatud), üheks neist oli vähisurmade statistiliste näitajate parendamine. Otsest kirjalikku tõendusmaterjali, selle kohta, et Kostoglotov vabastati tervenemise tõttu teoses ei kohta. Vabanemisjärgsed loomaaia-ja kaubamaja külastused, kus ostetud triikraud mehe väsimuseni ära kurnas ei indikeeri ei füüsilist ega vaimset tervenemist.
thread_title: Märkused
Arutelu:Erika Sawajiri

message: Mismõttes kõige ilusam, kui meeste arvamust pole üldse küsitud. --WikedKentaur (arutelu) 23. september 2017, kell 16:23 (EEST)
replies: text: Muidugi ei saa seda järeldada. Et aga ta tollel küsitlusel sai esikoha, siis võib-olla tasub seda asja mainida. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 17:50 (EEST)
thread_title:  vaidlustatud
Arutelu:1939. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

message: After the Anschluss in 1938, Austria was a part of Germany (Ostmark), therefore Wilhelm Walch, Josef Jennewein and Helga Gödl (who were Austrians) did win their medals for the Deutsches Reich (and those medals do still count for Germany). Another Austrian, Hellmuth Lantschner, did change to Germany in 1935 and was a German citizen. A few years after the Second World War he returned to Austria and did become an Austrian citizen once more. --Skiscout (arutelu) 25. september 2017, kell 20:09 (EEST).
thread_title:  The ''Anschluss''
Arutelu:Jaanika Anderson

message: Võib-olla Tartu Ülikooli kunstimuuseum peakski väikese tähega olema, see on ju allasutus, eks ole? Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 20:27 (EEST)

message: Siia peaks hakkama sisse tooma COOP Anderson´i tegevust taRTUS ning teenusepakkujate toitlustusvõimalusi.
thread_title:  COOP=
Arutelu:Ürituskorraldus

message: Kuidas "ürituskorraldus" inglise keeles on? Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 20:49 (EEST)
Produktsioon on täpsustus.
Millisesse valdkonda see mõiste kuulub? Ma ei oska seda kuskile paigutada. Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 20:50 (EEST)
replies: text: Kohmakas kantseliidis veidravõitu tekst vajaks korralikku läbikirjutamist, pelgast keeletoimetamisest ei piisa. --Oop (arutelu) 8. november 2018, kell 14:47 (EET)

message: võrreldes algtekstikg on kaotatud mitmed viited. Vt artikli ajalugu. Need viited olid:
<ref name="Qk7pg">{{Raamatuviide|autor=Ramsborg, G.C; B Miller, D Breiter, BJ Reed & A Rushing (eds)|pealkiri=Professional meeting management: Comprehensive strategies for meetings, conventions and events|aasta=2008|koht=Dubuque, Iowa|kirjastus=Kendall/Hunt Publishing|lehekülg=}}</ref>
<ref name="33OEj">{{Netiviide|Autor=|URL=http://www.rahvakultuur.ee/Isikud_147?v=264&o=all|Pealkiri=Kultuurikorraldus|Väljaanne=|Aeg=|Kasutatud=26.09.17}}</ref>
--Estopedist1 (arutelu) 8. juuli 2019, kell 11:05 (EEST)
---------------
Minu arvates on "ürituskorraldus" tähenduses 'ürituste korraldamine' märksa laiem tegevusala kui vaid kitsalt projektijuhtimise kontekstis. Elu Eestis toimus ka enne projektijuhtimist ning üritusi võib tänapäevalgi vabalt ka ilma projektiks vormistamata korraldada. Kuriuss (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 18:43 (EET)
thread_title: Kahtlased muudatused
Arutelu:Felix Kersten

message: "Eesti päritolu massöör." Võiks olla: saksa rahvusest Eestist pärit massöör. Velirand (arutelu) 28. september 2017, kell 09:26 (EEST)
replies: text: Minu meelest on tema rahvust raske määratleda. Andres (arutelu) 28. september 2017, kell 14:09 (EEST)
replies: text: : Eile "Pealtnägijas" ta poeg ütles, et ta vanemad olid sakslased. Velirand (arutelu) 28. september 2017, kell 14:17 (EEST)

message: Artikli toon ei ole neutraalne, eriti Rootsi tõrvamise osas. Faktiväited põhinevad vist Heldur Jõgioja (kes ei ole ajaloolane) raamatul, mis omakorda vist toetub Felix Kersteni enda memuaaridele, mida liiga tõsiselt võtta ei saa. Nt ingliskeelne artikkel refereerib ajaloolast, kes ütleb, et hollandlaste küüditamise plaani ei eksisteerinud ja paljud Kersteni dokumendid olid võltsingud. On ka liiga palju Himmleri kohta käivat juttu, mis ei puutu Kerstenisse. --Minnekon (arutelu) 6. detsember 2022, kell 23:17 (EET)
thread_title: Mitteneutraalsus ja kahtlased väited
Arutelu:Tsiviilelanik

message: Kas jutt on tsiviilelanikust või tsiviilisikust? Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 11:03 (EEST)
replies: text: Kas need on erinevad? Adeliine 24. aprill 2019, kell 16:34 (EEST)

message: Viited tuleb teksti sisse viia. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. oktoober 2017, kell 21:09 (EEST)
thread_title:  Vormistus
Arutelu:Sundränne

message: Ma ei ütleks, et sisutu, aga tundub, et selline mõiste on olemas ja oleks vaja lihtsalt täiendada. Adeliine 8. oktoober 2017, kell 19:41 (EEST)
replies: text: Mõiste on muidugi olemas, aga praegune ei ütle midagi niisugust, mida see sõna juba ise ei ütleks. Minu meelest ei tohiks selliseid artikleid olla. Andres (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 10:06 (EEST)
See artikkel tuleb kiiremas korras taastada, sest seda oli oluliselt täiendatud pärast seda, kui see kustutamiseks esitati. Vikipeedias tegutsedes võiks siiski vähemalt kustutuskummi käsitsedes aju sisse lülitada, kuigi ma saan aru, et vastavat nuppu on keeruline üles leida.--62.65.239.37 19. aprill 2018, kell 18:18 (EEST)

text: Pole mõtet siin ülemäära haukuda, sest kustutamishääletus on tehtud pärast täiendamist. Taastasin praeguseks, sest vaid ühe poolthäälega kustutamisi ei tohiks minu meelest üldse olla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. aprill 2018, kell 18:23 (EEST)
replies: text: : Palun ära õigusta enda ja selle artikli hääletusele panija robotlikku käitumist, vaid järgi mu ülalpool esitatud soovitust.--62.65.239.37 19. aprill 2018, kell 18:30 (EEST)
Malli  on mõtet lisada, kui on tõepoolest teadaolevat materjali, mis artiklist puudub. --Andrus Kallastu (arutelu) 21. aprill 2018, kell 11:35 (EEST)

message: päises peaks vist olema, et mitte segi ajada mõistega küüditamine?--Estopedist1 (arutelu) 6. märts 2019, kell 16:27 (EET)
thread_title: Vs küüditamine
Arutelu:Die Moorsoldaten

message: Kõik ju ei oska saksa keelt, artiklis võiks mainida, et Die Moorsoldaten tähendab eesti keeles 'rabasõdurid'. Velirand (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 11:05 (EEST)
replies: text: Palun ära tee sellises sõnastuses märkusi. Seda võidakse kergest tajuda näägutusena või muud laadi iskliku rünnakuna (ma ei väida, et see Sul nii mõeldud on).  Tee lihtsalt ettepanek või tee see ise teoks. Andres (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 11:54 (EEST)
replies: text: : Enda meelest kirjutasin täiesti konstruktiivse neutraalses toonis märkuse. Mingi näägutusena või isikliku rünnakuna see küll mõeldud ei olnud. Ma ei taha mõningatel juhtudel teiste artikleid nii väga täiendada. Velirand (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 13:08 (EEST)

message: Teemast mööda küll, aga see tuleks kuskile panna.

message: Emslandi rajati ajavahemikus 1933 kuni 1945 kokku 15 erinevat natsionaalsotsialismiaegset laagrit, need olid on koonduslaagrid Konzentrationslager Esterwegen ja Konzentrationslager Börgermoor (1933-1936), karistuslaager (1934-1945), militärstrafgefanenenlager (1939-1945), sõjavangilaager (1939-1945) ja 1944. aastast ka välilaager Neuengamme koonduslaager.Christoph Kreutzmüller, Emslandlager – Dokumentations- und Informationszentrum in Papenburg, veebiversioon (vaadatud 9. oktoobril 2017) saksa keeles
Börgermoor'i K-s hoiti vangistuses natsionaalsotsialistliku Saksamaa poliitilisi vastaseid.  Labidatega pidid nad seal sood harima.
Andres (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 23:55 (EEST)
thread_title: Emslandi laagrid