lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Hüdrovedelik

message: Kas ei võiks artikli pealkiri olla "töövedelik"? Võib ju teha alajaotused, vähemalt esialgu. Andres 26. mai 2006, kell 18.30 (UTC)
Vähemalt tuleks teha ka lehekülg Töövedelik, muidu võib ülevaade Vikipeedia sisust kaduma minna. Andres 26. mai 2006, kell 18.32 (UTC)
Selles asi ongi, et töövedelikke ei kasutata ju ainult hüdroajamites. Ka näiteks trafodes, reduktorites ja mujal kasutatakse töövedelikke. Seetõttu ka artikli pealkiri Töövedelikud hüdroajamites. Minugi poolest võiks teha eraldi artikli töövedelik. Probleem on ainult selles, et kes selle kirjutab?--Animagi 26. mai 2006, kell 18.43 (UTC)
replies: text: Loodetavasti keegi kirjutab. Andres 26. mai 2006, kell 18.50 (UTC)

message: Maksumus on ju sama mis hind?
replies: text: Ei ole. Hind on ühiku maksumus. Piltlikult öeldes hind on see, mis on poes hinnalipiku peale kirjutatud, aga maksumus on see, mis sa rahakotist välja võtad. Taivo 26. mai 2006, kell 19.14 (UTC)

text: Mina ütleks siis et ühiku hind ja hind.  Kuigi see pole nüüd mitte hüdraulikaga seotud... Ott 26. mai 2006, kell 19.17 (UTC)
replies: text: :Majandusteadlased teevad hinnal ja maksumusel vahet; tehkem meie ka. Taivo 26. mai 2006, kell 19.19 (UTC)
thread_title:  Hind 

message: Ehk on paremaks pealkirjaks Hüdrovedelik või Hüdrovedelikud?--Animagi 26. mai 2006, kell 19.58 (UTC)
thread_title:  Parem pealkiri
Arutelu:Partito della Rifondazione Comunista

message: Se tõlge on eesti keeles käibele läinud, kuid minu meelest on see halb tõlge. Võib-olla oleks parem tõlkimata jätta. Andres 29. mai 2006, kell 10.08 (UTC)
replies: text: Üldjuhul tõlgitakse parteide nimed ära kohalikku keelde. Ise ma küll seda nime kunagi nii ei kasuta, sest see tõesti kõlab totralt. Nii saksa kui hollandi variandis on artikkel itaaliakeelse partei nimega ja kohalik tõlge järgneb sellele. Ise-enesest võime ju artikli ka 
nime alla Partito della Rifondazione Comunista panna ja eestikeelsele teha ümbersuunamise. --Kinks 30. mai 2006, kell 08.03 (UTC)
Tõlkes: Kommunismi Taasasutamise Partei

text: See ei ole ju õige tõlge, seda ma ju räägingi. Sõna-sõnalt tähendaks see "Kommunistliku Taasasutamise (või: Taasrajamise) Partei". Andres 1. juuni 2006, kell 12.20 (UTC)
Arutelu:Ribosoom

message: Kas "eel- ja päristuumse" peaks linkima artiklitele Prokarüoodid ja Eukarüoodid või kuidagi teisiti? Andres 31. mai 2006, kell 17.34 (UTC)
replies: text: Jah, just nii. --Lulu 31. mai 2006, kell 17.37 (UTC)
replies: text: : Aga võib-olla "eeltuumne rakk" või "prokarüootne rakk" jne? Andres 31. mai 2006, kell 20.04 (UTC)

message: Võtsin selle organelli-väite välja. Ribosoome ei käsitleta üldiselt kuskil organellidena. Sellest väitest oleks pidanud küll too tudeng tuimalt üle sõitma, kes varasemast tekstikatkest artikli ehitas. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 24. august 2013, kell 22:24 (EEST)

message: Siiski ei läinud see vaste iialgi käibele ja erialaspetsialistid loevad ainuvõimalikuks tõlkevasteks tänini “ribosoomi”.
http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/17214/Kelve_Mari.pdf - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. september 2018, kell 13:19 (EEST)
thread_title:  Pihukeha 

message: Artiklis võiks olla kirjas selge sõnaga, et ribosoomides toimub valkude süntees. See on tema tähtsaim ülesanne rakus...(minu kui võhiku ja lihtsalt asjahuvilise lihtsustatud vaade :) või pole see valkude süntees nii lihtne midagi? See "ridamolekul", peptiidahel, millest valk koosneb nö. õmmeldakse kokku küll ribosoomis aga kokkupakkimine skulptuurseks valmisvalguks toimub eukarüootide rakkudes endoplasmaatiliseks võrgustikuks nimetatud rakuorganellis. Kas nii? nimelik 2. märts 2019, kell 13:15
thread_title:  [[Valgusüntees]]
Arutelu:Lõvi

message: Leviala kaardil ei ole Indiat. Andres 31. mai 2006, kell 18.06 (UTC)

message: paluks et te ka kirjutaksiide lõvi täht kujust midagi meil näiteks läheb vaja enda tähtkujust iseloomu
replies: text: Jah, see on plaanis. Vaata Lõvi (täpsustus), seal on muuhulgas näha punane link (see tähendab, veel kirjutamata, aga kavas olev artikkel) Lõvi (astroloogia). --Lulu 19. september 2006, kell 12:41 (UTC)
loomade kuninga kohta. Olen kuulnud, et grisli on tublisti üle 300 kg. Ja mu arust tavaline pruunkarugi on 300 ringis. Järelikult, kaal ei ole põhjuseks, miks peaks lõvi kutsutama loomade kuningaks. On ju lõvist veel hulganisti raskemaid loomi.
Hääl ei tule ka arvesse.
Et miks siis ikkagi lõvi peetakse loomade kuningaks? Ja kas ikka peetakse? Ja kes peab?--Haigestunu 4. mai 2007, kell 17:10 (UTC)
Võimalik, et olen irisemise tujus, kuid luid purustavaid hambaid omavad paljud kiskjad (kass, koer jne.) Ja peale prisket söömaaega mitte ainult lõvi ei pruugi vett, vaid isegi inimene kustutab janu. Ja meeldib ka inimesele peale head kõhutäit pikutada ning leiba luussse lasta. Jutu mõte see, et ei maksa lõvidest nii väga vaimustusse sattuda - üsna tavalised kiskjad nad... --Haigestunu 4. mai 2007, kell 17:29 (UTC)
Jah, huvitav kysimus. Vähemalt Euroopas olevat see lõvi pidamine loomade kuningaks alguse saanud yhest raamatust. See oli umbes 2. sajandil. Kreekakeelne illustreeritud käsikiri, tuntud nimega Physiologus. See tõlgiti ladina keelde umbes aastal 400 ning sealt hiljem ka teistesse keeltesse. Ja sealt see alguse sai. Läks mitmesugustesse muistenditesse, muinasjuttudesse jm. Kui huvitab, siis inglise keeles on selle raamatu kohta artikkel ingliskeelses Wikipeedias: http://en.wikipedia.org/wiki/Physiologus, aga tolles artiklis eriti midagi lõvi kohta ei ole, lihtsalt, sellele raamatule viidatakse, kui on jutt lõvist kui loomade kuningast. --Lulu 4. mai 2007, kell 17:39 (UTC)
---------------------------------------------------------------------------------------------
ma nüüd ei tea, kas on minu brauser lolliks läinud või mis, aga näen sellist teksti ekraanil. Kolme redigeeri järjestikku 
-----------------------------------------------------------------------------
--Hendrix 6. mai 2007, kell 15:43 (UTC)
Tundub, et see sõltub piltide paigutusest. Nüüd on enam-vähem korras. --Metsavend 11. mai 2007, kell 07:50 (UTC)
----
Välja:
Lõvi on ikka päris tugev, aga liiger on raskem
Andres 28. detsember 2007, kell 21:53 (UTC)
----
Lõvi on üks neljast kasside perekonda kuuluvast liikmest. Lõvi on śuuruselt teine kass peale tiigrit.

text: See on täiesti vale, võtsin välja. Ülejäänut ei vaadanud. Andres 12. märts 2010, kell 08:31 (UTC)
thread_title:  lõvi 

message: "Praidi kuulub tavaliselt 1-2 kuni umbes neli täisealist isalõvi, tosinajagu emalõvisid ja kutsikaid.[1] Tavaliselt on praidis 7 kuni 10 või rohkem isendit"
See on lollus. Parandusettepanek (lõvide elu tundmata): Praidi kuulub tavaliselt 1-2 (harvem kuni neli) täisealist isalõvi, tosinajagu emalõvisid ja kutsikaid.[1] Tavaliselt on praidis 7-10 isendit (vahel ka rohkem)
replies: text: Paranda julgelt. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2015, kell 22:27 (EET)
thread_title:  arvud
Arutelu:Imaginaarühik

message: Praegusel definitsioonil on see viga, et imaginaarühikut ei saa defineerida arvu mõiste kaudu. Peale selle ei ole selle definitsiooniga imaginaarühik ka kompleksarvude seas üheselt määratud, sest ka (–i)2=–1. Näiteks kvaternioonide seas on sellise omadusega arve veel rohkem. Andres 31. mai 2006, kell 18.42 (UTC)
Imaginaarühikut tuleks defineerida  kompleksarvu või imaginaararvu mõiste abil. Andres 31. mai 2006, kell 18.45 (UTC)

message: I don't speak your language, but hope you understand English. As far as I can see, your definition of the imaginary unit i is not correct. This should read: i is a special complex number with the property i2=-1. And definitely not as the (??) square root of -1!130.89.222.126 1. september 2006, kell 10:53 (UTC)
replies: text: Yes, the current definition is not correct.

text: On the other hand, your definition does not define the imaginary unit because it is not clear what is meant by 'special'. there are two complex numbersa with the property you cite. Besides, it depends on the definition of the complex number if the imaginary unit is defined from the concept of complex numbers or vice versa.  Andres 2. september 2006, kell 00:35 (UTC)
replies: text: :Yes, both i and -i have this property, so what. But only one of them is i, the imaginary unit. There is no conflict in the definition. We can only define a+bi after having defined i, as a special complex number. In fact does it mean that we extend the real numbers with the new number i; we automatically get all the complex numbers.130.89.222.126 3. september 2006, kell 15:48 (UTC)
replies: text: :: How can we define i as a complex number when the complex number are being got from i?

text: :: I don't know what you mean by special. Andres 3. september 2006, kell 16:14 (UTC)
replies: text: ::: It is special, because it is introduced first as a complex number with the property i2=-1. Then the other complex numbers are derived from i as real linear combinations a+bi of 1 and i.130.89.217.101 14. september 2006, kell 21:57 (UTC)
thread_title: i
Arutelu:Henrik (Taani prints)

message: "Joachim" ei ole hea link. Andres 2. juuni 2006, kell 06.56 (UTC)
H. nimi on Henrik, mitte Prints Henrik! Artikli pealkiri peaks olema Henrik (Taani prints).

message: Taani keeles on ta tiitle greve de Laborde de Monpezat.  Kas ta on siis kahe krahvi tiitliga või ühe tiitliga Laborde de Monpezat? Ott 2. juuni 2006, kell 07.09 (UTC)
replies: text: Niipalju kui mina aru saan perekonnanimi on (de) Laborde de Monpezat ja ta on Laborde de Monpezat' krahv.

text: Tema esivanemad on varem kandnud nime Laborde. Kuidas nimi on kahekordseks saanud, seda ei tea. Õigus krahvitiitlit kanda on kahtlane. Andres 2. juuni 2006, kell 07.16 (UTC)
replies: text: : La famille de Laborde est une famille bourgeoise d'origine béarnaise, qui depuis le XVIIe siècle porte le nom de Laborde de Monpezat, suite au mariage le 16 août 1648 de Jean de Laborde avec Catherine d'Arricau, dame de Monpezat. Ehk siis seda kirjutab prantsuskeelne Wikipedia perekonna kohta. Lühidalt, Monpezat nimi tuleneb 1648. aastast, mil Jean de Laborde abiellus Catherine d'Arricau'ga, kes kandis Monpezat lisatiitlit (ei oska dame paremini eesti keelde panna). Edaspidi see nimi lihtsalt lisati de Laborde'ile. Krahvitiitli kasutamise õigsuse kohta juba lisasin biograafiasse märkuse. Kystilla 28. juuni 2007, kell 05:38 (UTC)
thread_title:  tiitel 

message: Kuna Margrethe II lehel puudus õige link siia, lõin kogemata uue lehekülje prints Henrikust. Kustutan? Lisan? Mida teen? Kystilla 27. juuni 2007, kell 08:19 (UTC)
replies: text: Lisa uue lehekülje sisu siia ning seejärel tee ümbersuunamiseks. Andres 27. juuni 2007, kell 08:35 (UTC)

text: Lisasin sisu, aga ei saa ümbersuunamisega hakkama. Väidab, et sellise nimega lehekülg on juba olemas ja ma ei saa aru, mida ma valesti teen. Kystilla 27. juuni 2007, kell 09:27 (UTC)
replies: text: : Ma ei tea, mul õnnestus. Andres 27. juuni 2007, kell 10:08 (UTC)

text: : Ma lihtsalt ei oska ümber suunata. Aga aitäh :) Kystilla 27. juuni 2007, kell 17:29 (UTC)
thread_title:  topeltlehekülg
Arutelu:Karl Dönitz

message: Presidendina astus ta ametisse 1. mail. Andres 2. juuni 2006, kell 12.50 (UTC)
Nürnbergi protsessil mõisteti ta 11 aastaks ja 6 kuuks vangi. Sellest karistusest kandis ta reaalselt Spandau vanglas 10 aastat.
Pole hetkel täpsemat allikat käepärast, kuid en:Nuremberg Trials andmeil mõisteti ta just kümneks aastaks vangi.
replies: text: Paistab, et nii ongi. --Metsavend 2. juuni 2006, kell 23.39 (UTC)
replies: text: :Mulle tundub nii, et ta istus tegelikult 11 aastat ja 6 kuud (alates 23. maist 1945, koos enne protsessi istutud ajaga) ja mõisteti vangi 10 aastaks - mitte vastupidi!

message: Dönitzile määratud karistus oli kõige vastuolulisem. 
replies: text: See on hinnang. Andres 11. mai 2007, kell 09:37 (UTC)
replies: text: : Võtsin välja. Taivo 16. mai 2011, kell 21:10 (EEST)

message: Auastmed vajavad toimetamist. Eestikeelsetes on arvatavasti miski mäda, sellepärast panin igale poole saksakeelse kõrvale. Taivo 16. mai 2011, kell 21:10 (EEST)
replies: text: Eestikeelsed on ju maaväe auastmed. --Numbriga kärumees 17. mai 2011, kell 15:09 (EEST)
Selline lehekülg --Numbriga kärumees 20. september 2011, kell 17:31 (EEST)

message: Meie juht Adolf Hitler on langenud. Tema võitluse ja ta vankumatult sirge elutee lõpuks on ta kangelassurm riigi pealinnas. Kogu ta elu oli saksa rahva teenistuses. Ta võitlus bolshevistliku üleujutuse vastu oli kasuks mitte ainult Euroopale, vaid ka kogu maailmale. Juht on nimetanud minu oma järglaseks. Täiesti teadlikuna oma vastutusest võtan üle saksa rahva juhtimise sel saatuslikul hetkel. Mu esimene ülesanne on päästa saksa rahvas bolshevismi poolt hävitamisest ja ainult selle ülesande täitmiseks jatkatakse võitlust. Nii kaua kui inglased ja ameeriklased takistavad meid saavutamast seda eesmärki, võitleme ja kaitseme endid ka nende vastu. Inglased ja ameeriklased ei võitle siis oma rahvaste huvide eest, vaid bolshevismi levitamiseks.
Hitler langes Berliinis. Välis-Eesti, 6. mai 1945, nr. 18, lk. 3. --Numbriga kärumees 3. veebruar 2012, kell 14:39 (EET)
--------
"8. mail 1945 kirjutas ta alla Saksamaa allaandmisprotokollile ..." – teised kirjutasid umbes siis alla kapitulatsiooniaktile, aga tema allaandmisprotokollile? Kuriuss (arutelu) 16. juuli 2021, kell 21:42 (EEST)
thread_title:  Tsitaat
Arutelu:Üleminekuperiood (1990–1992)

message: Mis see Üleminekuperiood on? Miks algab 1.1.1990? Miks rahvaarv on sama? Miks muutub pindala? jne, jne...
--Metsavend 2. juuni 2006, kell 13.29 (UTC)
Pealkiri ei ole minu meelest sobiv. Üleminekuperiood kuulutati 1990. aastal välja. Andres 2. juuni 2006, kell 13.30 (UTC)
 
Esitage küsimused ja ma vastankui on 10 küsimust koos.Harri 4. juuni 2006, kell 13.03 (UTC)
replies: text: Siin ei ole midagi küsida. Artikkel tuleb korda teha. Andres 4. juuni 2006, kell 13.28 (UTC)
replies: text: :meil on ka link Üleminekuperiood Eesti Vabariigi taastamiseks. V-o annab see mõtteid, kui artikli pealkiri osutab halvaks--Estopedist1 (arutelu) 16. veebruar 2018, kell 11:16 (EET)

message: Puudub lehekülg [[Üleminekuperiood]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. mai 2007, kell 08:24 (UTC)

message: "Riigi nimi:Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik" ENSV ei olnud ju tegelikult mingi riik, vaid NSV Liidu haldusüksus. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 7. juuli 2014, kell 16:21 (EEST)

message: Meil on ka artikkel Eesti taasiseseisvumine. V-o peaks toda artiklit laiendama, mitte piirduma vaid 1991. aastaga, ja siis saaks praeguse artikli sisu sinna viia. Nt võimalik protsessi paremini näitav pealkiri Eesti iseseisvuse taastamine. Mõtteid saab ka nt fiwiki artiklist :fi:Baltian maiden itsenäistyminen 1986–1991--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2014, kell 14:36 (EEST)
thread_title: Sisu integreerimine?
Arutelu:Kyūdō

message: Muidugi tuleb siin üksjagu grammatilisi parandusi teha, ja võib olla ka rohkem detaile kyudo kohta. (Jah, mu Eesti keele grammatika ei ole see mis ennem.:)
Siiski, minu arvates ei peaks „Kyudo“ „Kyüdöga“ asendatama, mis puutub rubriiki. Nüüdne varjant on rõhkude väljenduseks hääldamise osas (romaji), kuid ei ole kasutatud tavalises textis.
Seda versiooni peaks nimetama teksti alguses, kuid mitte kasutama rubriigina.
Teine argument selle vastu on ka et kui inimesed otsivad sõna „kyudo“ siis ei kasuta keegi rõhumärke otsingus.
Sõna „kyudo“ ei ole mitte vähem kasutatud versioon, et sealt edasi peab „kyüdöni“ saatma.
Loodan et need argumendid on küllalt veenvad selleks et kyudo tagasi originaalkohale saata.
Kena päeva.
replies: text: Ei, need argumendid ei ole veenvad.

text: Nimekuju "Kyudo" alt läheb ümbersuunamine sellele leheküljele siin, nii et seda sõna otsides jõutakse siia.

text: Kriipsud tähtede kohal ei märgi mitte rõhku, vaid täishääliku pikkust. Pikkust märkivad märgid jäetakse näiteks inglise keeles ära, sest inglise keeles kiputakse diakriitilisi märke eirama. Eesti keeles ei ole õige seda jäljendada.

text: Sõna "kyudo" ei ole eesti keele sõna,  vaid toorlaen (selles esineb võõrtäht y ning seda ei hääldata nii, nagu kirjutatakse). Kui juba kasutada toorlaenu, siis on korrektne laenata otse jaapani keelest. Tõsi küll, oleks võimalik kasutada ka Jaapanis kasutatava rōmaji (rômaji) varianti kyûdô, kuid me kasutame Vikipeedias rahvusvahelist latinisatsiooni, mistõttu tuleb kirjutada vormi kyūdō.

text: Sõna peab olema kursiivis.

text: Eesti vikipeedias ei juhinduta mitte  kasutamise sagedusest, vaid õigekeelsusest.

text: Arutelulehel allakirjutamisel vajuta neli korda ~ . Andres 3. juuni 2006, kell 10.55 (UTC)
Arutelu:Anne, kuninglik printsess

message: 7. tiitli "kuninglik printsess" hoidja
replies: text: Mis see tähendab? Andres 4. juuni 2006, kell 18.19 (UTC)
replies: text: :Jajah, tuleb parandada. Taivo 4. juuni 2006, kell 18.26 (UTC)

text: Ikka ei saa aru. Kas ta on seitsmes inimene, kes selle tiitli on saanud? Andres 4. juuni 2006, kell 19.00 (UTC)
replies: text: : Tundub nii. Taivo 4. juuni 2006, kell 19.13 (UTC)

message: ''Kuninganna järel peetakse teda kuningakoja kõige väärtuslikumaks liikmeks.'' Võtsin selle lause välja, sest ei saanud aru, kuidas seda hinnatakse. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 4. juuni 2006, kell 18.26 (UTC)

message: Praegune pealkiri ei tundu õige. Kui õigesti aru saan, siis tiitli "kuninglik printsess" kasutus on umbes samasugune nagu muude aadlitiitlite kasutus. Nii et ülimussuurtäht ei tundu põhjendatud ja kui tiitlit pealkirjas kasutada, siis võiks see olla nime järel komaga: "Anne, kuninglik printsess". Võib-olla on lihtsam ikkagi tiitel ära jätta ja kasutada vajadusel mingit sulgudes täpsustust. Peale selle peaks veel arutama, kas lisada nime ette "printsess" (siin on sellest juttu olnud). Praegu on printside ja printsesside artiklipealkirjades see ebaühtlane. Pikne 21. oktoober 2018, kell 20:14 (EEST)
replies: text: Suurtäht parandatud, sulgude kasutamist ei toeta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. oktoober 2018, kell 20:31 (EEST)
replies: text: : Tiitel jäi ikka nime ette. Miks? Ma igaks juhuks täpsustan, et rääkisin nime ette lisatavast sõnast "printsess", mis ei ole tiitel. Võib-olla see tekitas segadust. Kui see koos tiitliga lisada, siis oleks "printsess Anne, kuninglik printsess" (rootsi vikis on nii).

text: : Ta on minu meelest tuntud lihtsalt printsess Anne'ina ja eks sellepärast oli pealkiri seni ilma tiitlita. Pikne 21. oktoober 2018, kell 20:46 (EEST)
thread_title:  Pealkiri
Arutelu:Ketserlus

message: Kas baptistid, adventistid ja nelipühilased on protestandid või ei ole? Andres 17:16, 31 Aug 2004 (UTC)
Üldiselt pannakse ühte patta aga kui lugeda meie (wiwki) protestantismi siis ei ole. Sobiv määratlus eesti k LAHKUSK! Leon 17:44, 31 Aug 2004 (UTC)
replies: text: Aga miks meie artikkel siis protestantismi teisiti defineerib, kui seda üldiselt tehakse?

text: Protestantism on katoliku kiriku seisukohast ju ka lahkusk, või kuidas? Andres 18:49, 31 Aug 2004 (UTC)
Jätsin järgneva originaaluurimuse artiklis toodud tsitaadile lisamata.
"Püüdes juutidest lahti saada otsustati, et Poeg on Isast erinev. Riiki sissepugevatele barbaritele oli aga tähtsam, et Poeg on Isa sarnane. Alles enesekindlam uue keisririigi rajav ja seega Isaks saav Frankide riik võis algusest peale öelda, et Isa on Pojast erinev. Hoogusattunud bütsantslastel tuli pähe esitada omavahel isegi Vanaisaduse küsimus...  See rõõmustas keisrit ning järgmiseks suureks ja otsustavaks sammuks sai pealinna üleviimine kaubandusliku ja majandusliku elu keskmeks kujunenud juutide ja kristlaste rohkesse jõukasse itta." --Ivo Vahur 16. detsember 2010, kell 13:48 (EET)
Võtsin järgneva välja, sest sellel pole nähtavat seost artikli teemaga ja tsitaadi päritolu on teadmata. Andres 19. detsember 2010, kell 21:14 (EET)

message: * “Constantinus II leidis ristiusu olevat lapselikult lihtsa ja otsekohese, ning hakkas seda segi sasima vananaiste ebausuga. Ta rõõm keerulisest teoloogilisest juuksekarva lõhkiajamisest oli suurem vastutustundest harmoonia säilitamise eest. Sestap provotseeris ta lugematuid lahkarvamusi ja korraldas tigedaid depatte lisades kütust jõudsalt edenevatele leekidele. Tulemuseks oli, et terved prelaatide (piiskopid) jõugud kasutasid riigi teid ja postihobuseid kihutamaks edasi-tagasi ühelt nn “sinodilt” teisele. Prelaatide sihiks oli viia kõik usulised talitused kooskõlla oma tujudega.”  (Vana-Rooma mittekristlik autor. Kes?)
Otsinud siis ülesse. A.Toynbee toob selle ära (kas raamatu nimi oli "Tsivilisatsioon", ei mäleta). Mul pole seda kuskilt võtta. --Ivo Vahur 19. detsember 2010, kell 21:53 (EET)
replies: text: Mis seos sellel on artikli teemaga? Andres 19. detsember 2010, kell 21:55 (EET)
thread_title:  Tsitaate
Arutelu:Visual Basic

message: Eemaldasin vahepeal lisatud teksti järgmistel põhjustel.
* Notepadiga VBS-faili loomise õpetus oli tore küll, kuid artiklisse selline juhuke ei sobi, sest Vikipeedia ei ole käsiraamat.
* VBS-failid on hoopis VBScript-keeles, mis ei ole päris Visual Basic, vaid hoopis lihtsam skriptikeel.
* Microsoft Office ei ole programm. See on terve tarkvarapakett, kuhu on koondatud mitu programmi (Word, Excel, Powerpoint, Access jt). Kust selline arusaam, et need on tehtud Visual Basicus? Palun viidet allikale. Minu teada on need kirjutatud hoopis C++ keeles.
* Office'is saab makrosid kirjutada küll, kuid keeleks on Visual Basic for Applications. Tõsi, see põhineb Visual Basicu versioonil 6, kuid ei ole päris sama asi.
Oranž tõru 27. oktoober 2011, kell 13:39 (EEST)
thread_title: VBScript, VBA, Office

message: Programmi on võimalik koostada kasutades olemasolevaid komponente, mida Visual Basic pakub
Aga neid komponente, mida pole olemas ei saagi kasutada. --Valju 5. juuni 2006, kell 12.31 (UTC)
thread_title: Varasem arutelu
Arutelu:Jumpstyle

message: puudub jumpstyle'is lööv bass, vaid see on pigem hüppavamat laadi
replies: text: See ei ole kuigi arusaadav. Andres 5. juuni 2006, kell 15.31 (UTC)

message: Millegipärast välja jäetud: 
Algul tantsiti jumpstyle'i saatel Gabber-stiilis tantsu "hakken".
Andres 7. juuni 2006, kell 13.41 (UTC)
Tekst on suhteliselt segane, ei ytle midagi ilma hardstyle'i jts kohta käivate artikliteta ning siiani pole ka eesti keeles tantsude nimetusi suure tähega kirjutatud. Kontekst praktiliselt puudub, praeguse kirjelduse järgi võib jutt käia krakovjaki või reinlendri alamliikidest. Kas keegi mõistab sellega midagi peale hakata? --Oop 30. juuli 2008, kell 17:49 (UTC)
replies: text: Ootame ja loodame, et tuleb pädev toimetaja. --Tiuks 30. juuli 2008, kell 17:51 (UTC)
Arutelu:California

message: Moi. Tämä kuva on todennäköisesti tekijänoikeusrikkomus, jonka johdosta se tullaan pian poistamaan Commonsista. Commons:User:Angr 7. juuni 2006, kell 20.56 (UTC)
replies: text: I think more people understand English here instead of Suomi, actually. :) Peep 7. juuni 2006, kell 21.57 (UTC)

text: | elanikke = 36 961 700 (2009) Andres 13. jaanuar 2011, kell 01:30 (EET)
thread_title: Image:California state seal.png
Arutelu:Ressursijaotus

message: viisin artikli küljenduses sisse moned parandused ning pyydsin seda pisut toimetada, kuid mida veel muuta voiks? Mulle endale tundub kuidagi väga palju linke tekstis olevat, kuid mis loogika järgi neid panna tuleks?m4rtin 7. juuni 2006, kell 23.50 (UTC)
replies: text: Me paneme vikilingid igasse kohta, kus võiks olla artikli pealkiri. Ühte linki korrata pole tarvis, kui artikkel väga pikk ei ole. Panin mõne lingi juurde ja võtsin mõne ära. Samuti toimetasin pisut.

text: Sõna "plaanur" võtsin e-teatmikust. Võimalik, et erialainimesed seda ei kasuta, aga ingliskeelse sõna kasutamine on igatahes tüütu. Konks on veel selles, et sõnal scheduler on (e-teatmiku järgi) kaks tähendust.

text: Lisasin vikilingid. Saad ideid teistest vikipeediatest. Praegu on artiklite pealkirjad mujal läbisegi "ressursijaotus" ja "plaanur". Arvan, et parem on teha eraldi artiklid. Andres 8. juuni 2006, kell 07.40 (UTC)