Arutelu:Definitsioon

message: Siin Sa kasutad sõna "mõiste" teises tähenduses kui artiklis [[Mõiste]]. Mõiste mõiste on komplitseeritud ja see tuleb avada artiklis [[Mõiste]]. 
Definitsioon ei pea olema lühike, selleks et ta oleks definitsioon. Teiste sõnadega, lühidus ei ole definitsiooni olemuslik tunnus ega kuulu definitsiooni definitsiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23:45, 28 Aug 2004 (UTC)~

message: Väga hea, parandasid minu näpuvea ära.
Aga miks Sa ei tunnista sõna "määratlus" sõna "definitsioon" sünonüümiks? Tõsi küll, sõnal "määratlus" on ka teisi tähendusi. Ladina sõnal definitio on peale "määratluse" ka teisi tõlkevasteid. 
Ah jaa, "definitsioon" võib põhimõtteliselt tähendada ka defineerimist ehk määratlemist. Andres 00:12, 29 Aug 2004 (UTC)
replies: text: Kas ei oleks sel juhul mõttekas märkida sõnad 'defineerimine' ja 'määratlemine' kohe artikli alguses sõna 'definitsioon' rööpterminitena? Praegu ilmuvad nad kuidagi imelikult poolpaksuna teksti sees.--Andrus Kallastu (arutelu) 9. juuni 2019, kell 15:59 (EEST)  
Kas vigane ring on circulus vitiosus? Kas selle tõlkimiseks on mingi tava? Kas seda kuidagi viisakamalt ei ole võimalik tõlkida? Mina leiaks, et ring pole mitte niivõrd vigane (ringlus on sel puhul ju täiesti terve ega mitte katki), vaid pigem halb, paheline, soovimatu, puudulik, kõlvatu, alatu, häbiväärne, isegi ulakas vms. --Kamma 14. märts 2007, kell 14:13 (UTC)

text: Jah, "vigane ring" on traditsiooniline tõlge. Sõnal vitiosus on sõnaraamatu järgi mitu tähendust, aga esimene tõlkevaste on just "vigane". Artikli pealkiri võib muidugi olla ka circulus vitiosus või circulus in demonstrando või circulus in probando (väljendil circulus vitiosus on tähendus ka meditsiinis). Definitsiooni puhul aga sobib minu meelest pigem idem per idem, kuigi ka selle kohta kasutatakse väljendit circulus vitiosus. Andres 14. märts 2007, kell 14:25 (UTC)
replies: text: : Vaatan, et Karl Popperi arutelus on Oop avaldanud samuti "vigase ringi" osas kahtlust. Ma arvan, et selle võiks Vikipeedias tõlkida teisiti kui "vigasena". See on minu arvates vale tõlge, sõnaraamatu esimesest vastest ei piisa. Ka on tõlge saksa, vene ja inglise keelde just selline, milles on ringi pahelisusele või ekslikkusele viidatud -- aga mitte vigasusele. Kui see on eesti keeles traditsioon, siis on see võrdlemisi halb traditsioon. Loomulikult tuleb halb traditsioon dokumenteerida, aga võiks pakkuda esmase vastena, st terminina midagi muud. Mina pakuks kas saksa keele malli järgi "eksitav/ekslik" või inglise/vene järgi "paha" või sisulisemalt "puudulik" (viidates ringi kasutamise puudulikkusele mitte ringi enda olematule vigasusele). Saksa keeles on põhiterminiks aga nt "ringjäreldus". Ma arvan, et teen artikli paha ring ja vaatame, mis edasi saab... --Kamma 14. märts 2007, kell 14:54 (UTC)
replies: text: :: Ma ei tea täpselt, mis kaalutlustel on tõlgitud "vigane". Pole ju selge, et on lähtutud esimesest sõnaraamatuvastest. Igatahes esineb see tõlge eestikeelsetes teatmeteostes. See tõlge ei esine aga märksõnana. Märksõnaks on ikkagi circulus vitiosus. Seepärast soovitan viimast artiklipealkirjaks. Sobib ka "ringjäreldus", kuid see ei sobi idem per idem kohta. Minu meelest on neologismi "paha ring" sissetoomine pealkirjana vastuolus Vikipeedia vaimuga, sest Vikipeedia peaks pigem dokumenteerima olemasolevaid termineid, mitte uusi tarvitusele võtma. Andres 14. märts 2007, kell 15:04 (UTC)
replies: text: ::: Kui artikkel on circulus vitiosus, siis võib seda eesti keelde tõlkida küll paha ringina, tegemist on sisuliselt korrektse tõlke aga mitte neologismiga. --Kamma 14. märts 2007, kell 15:13 (UTC)
replies: text: :::: Praeguses sõnastuses ongi seda nimetatud võimalikuks tõlkeks (et ta on korrektne tõlge, selles ma pole kindel, sest on küsitav, kas "paha" on sõna vitiosus korrektne vaste). Kui "paha ring" oleks artikli pealkiri, siis ta oleks neologism. Andres 14. märts 2007, kell 15:21 (UTC)

message: Matemaatikas on defineerimine mõiste selgitamine laiema mõiste ja selle eri tunnuse abil.
Matemaatikas definitsioon koosneb defineeritavast mõistest, laiemast mõistest ja eritunnusest.
Näide: (defineeritav mõiste)Rööpkülikuks nimetatakse (laiem mõiste) nelinurka, mille (laiem mõiste)vastasküljed on (laiem mõiste) paraleelsed.
replies: text: Tõstsin selle välja, sest esiteks ei ole selline defineerimisviis matemaatikale spetsiifiline ning teiseks kasutatakse matemaatikas ka teisi defineerimisviise, näiteks aksiomaatiline defineerimine. Andres 11. veebruar 2010, kell 15:57 (UTC)
thread_title:  Definitsioon matemaatikas 

message: Selline definitsiooni definitsioon ei ole sobiv ebaselgete piiridega mõistete defineerimisel, vt en:Fuzzy concept ja Arutelu:Mõiste. Küsimus on siis selles, et kuidas saab avada või selgitada täpselt mõisteid, millele vastavad nähtused ei ole selgepiirilised. Lisaks ei selgu sellisest definitsiooni definitsioonist, et mis tähenduses on siin kasutatud sõna "täpsus". Paradoksaalselt ütleb mõõtetäpsuse kohta käiv artikkel täpsus meile üsna ebamääraselt, et tegemist on mõõdetud näidu lähedusega tõesele väärtusele. Ja midagi muud mõistlikku ei oska täpsuse kohta siin keegi öelda ...--VillaK (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 21:48 (EET)
replies: text: On küll vaieldav, kas definitsioon peab olema täpne. Arvan, et võivad olla ka ebatäpsed definitsioonid (kui ma õigesti mäletan, siis Kasaku loogikaõpiku järgi on see nii). Tõsi küll, sageli mõistetakse definitsiooni all täpset definitsiooni.

text: Siiski, minu meelest võib ka ebamäärase mõiste definitsioon olla täpne, kui see avab ebamääraste mõistete vahelise suhte. Näiteks kui me ütleme, et mees on täiskasvanud meessoost inimene, siis kuigi kõik kolm mõistet, mida definitsioon kasutab, on ebamäärased, on definitsioon minu meelest täpne.

text: Loomulikult mõistetakse täpsust eri kontekstides erinevalt ja siin ei mõisteta täpsust nii, nagu artiklis "täpsus", kus räägitakse metroloogia mõistest. Täpsuse mõiste kohta on kindlasti võimalik ka üldisemalt kirjutada. (Tuleb uurida filosoofilist kirjandust.) Peale selle, tundub, et täpsuse mõiste on siin ebamäärane.

text: Peab järele mõtlema, mida see tähendab, et nähtus ei ole selgepiiriline. Seni me ei rääkinud mitte nähtuste, vaid mõistete ebamäärasusest.

text: Muidugi on ka selle artikliga palju tööd ees. Algus on läbimõtlematult kirjutatud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 23:12 (EET)
thread_title: Fuzzy concepts