Arutelu:Peptiidid

message: Üldiseloomustus: 
Ülesehitus on hea ja loogiline. Artikkel annab hea ja põhjaliku ülevaate peptiididest üldiselt ja nende sünteesist. Lisaks on olemas põhiline informatsioon ka nende liigituse ja praktilise poole kohta. Küll aga võiks olla pilte või muid illustreerivaid materjale, mis peptiididest parema ettekujutuse looksid. 
Allikad ja viitamine: 
Allikaid tundub olevat piisavalt, kuid viidatud on ainult võõrkeelsele artiklile, millest artikkel tundub olevat tõlgitud. Tuleks viidata nendele allikatele, mida on kasutatud ka võõrkeelse artikli viitamises.
Keel: 
# Vead peatükkide kaupa: 1. jääki asemel peaks olema jäägi; "Kaks ja enam amiidsidega seotud jääki moodustavad dipeptiidi." - selle lause sisu jääb segaseks, kas enam viitab jääkidele või sidemetele? 4. Temperatuuri väljendades võiks kirjas olla ka ühik (nt C). 5. 2-side asemel võiks välja kirjutada kaksikside; võreldes asemel peaks olema võrreldes; peptiidsidene asemel peaks olema peptiidsideme. 8. või ette ei panda koma. 9.1. Teist lauset oleks vaja kohendada, pikemalt kirjutada.
# Tööd läbivad vead: Kirjavahemärgid peaksid olema vahetult sõna järel ilma tühikuta. Pärast kirjavahemärki peaks olema tühik.
Vikipeedia tavad:
Üldiselt on artikkel koostatud tavade järgi. Küll aga võiks mõnevõrra rohkem siselinke olla.
--Ott2707 11. november 2011, kell 13:26 (EET)
thread_title: Retsensioon

message: Kas pealkiri ei peaks ainsuses olema? --Vihelik 10. november 2011, kell 00:46 (EET)
replies: text: Minu meelest sobib mitmus paremini. Andres 10. november 2011, kell 06:06 (EET)
Definitsiooni kohta: kas me defineerime aineid või molekule? Igal ainel on molekulid. Andres 10. november 2011, kell 06:08 (EET)
Igal pool, sõltumata keelest, kasutatakse aineklassi kohta mitmust . Mingi konkreetse peptiidi kohta kasutatakse ainust.--Anton90 10. november 2011, kell 19:58 (EET)

text: Sellepärast küsisingi, et muukeelsetes vikides on pealkiri valdavalt ainsuses (vt. nt. saksa, inglise, soome, rootsi vikisid). Vaid vene keeles on pealkiri mitmuses. Definitsioon on küll rohkematel mitmuses, ent nt rootslastel ja sakslastel ainsuses. --Vihelik 10. november 2011, kell 21:01 (EET)

text: Olen sellega nõus. Kuid eesti keeles olen mitmuses varianti näinud.--Anton90 11. november 2011, kell 13:19 (EET)
----
Esimene pilt liigub liiga kiiresti ja on ingliskeelne. Inimeste nimed tuleb linkida, samuti muud mõisted, eriti võõrsõnalised terminid.
*Näpuvigu on lubamatult palju (tähevead, tühikud, mõttekriipsud jne).
*vahel nimetuses tuuakse ka jääkide hulk → vahel on nimetuses ära toodud ka jääkide hulk
*Selline liigitus on tinglik, näiteks glükagoon ... , kuid kuulub
*sakslase Fischeri sõna oli ikka peptid
*Tavaliselt on nad
*valdavat enamust → enamikku
*looduslike peptiidide analooge
*kuid erinevalt närvisüsteemist ei toimu nende puhul informatsiooni salvestamist
*adenülaattsüklaasi; adenosiinmonofosfaat
*Tuleb kasutada tekstisisest viitamist, mitte panna allikaid lihtsalt artikli lõppu kirja. Need pildid asuvad Commonsis ja nende kohta pole mingeid allikaviiteid vaja. Adeliine 26. november 2011, kell 13:17 (EET)
*vahel on nimetuses ära toodud
*Kuid Selline liigitus on tinglik, näiteks glükagoon
*Näiteks võivad aminohappe jäägid
Adeliine 2. detsember 2011, kell 19:47 (EET)
thread_title:  Pealkiri