lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Tšehhi kroon

message: 1 tšehhi kroon = 0,554939 Eesti krooni (seisuga 19. mai 2007).
Seisuga 19. mai 2007:
*1 EUR = 28.200 Kč
*1 USD = 20.921 Kč
*1 GBP = 41.232 Kč
*1 JPY = 0.173 Kč
Andres 5. veebruar 2008, kell 13:22 (UTC)
thread_title: Valuutakursid

message: 1 tšehhi kroon = 0,607533 Eesti krooni (seisuga 05. veebruar 2008).
Seisuga 5. veebruar 2008:
*1 EUR = 25.750 Kč
*1 USD = 17.364 Kč
*1 GBP = 34.331 Kč
*100 JPY = 16.249 Kč
JansaT 11. jaanuar 2010, kell 06:17 (UTC)
ma pole kindel, kas on parim võimalik säärane valuutakursside artiklisse märkimine nagu praegu. puhtalt võimaliku edasise arenduse mõttes ja uitmõtte korras: ehk saaks kuskilt võtta mingid pikemad aegread nendesamade tähtsamate valuutade suhtes, neist Excelis graafikud joonistada ja siis kirjutada iga aegrea kohta mingi korralike viidetega kommentaari, et kuidas kurss on liikunud ja milliste syndmustega see on seotud olnud.
lisaks jääb mulle praegu ebaselgeks kursside päritolu, seda võiks viidata. euro suhtes annab kursi igal pärastlõunal Euroopa Keskpank. ja põhimõtteliselt kehtib see aegrida ka Eesti krooni suhtes 1999. aastast alates. Ohpuu 9. august 2011, kell 10:30 (EEST)
replies: text: Jah, midagi sellist oleks tarvis. Andres 9. august 2011, kell 11:10 (EEST)

text: Tšehhi keskpanga lehelt leidsin esimese hooga tabeli, mida nad ainult kord kuus täiendavad. aga eestikeelse Vikipeedia jaoks oleks see algatuseks kah kyllalt.

text: siitkaudu saab varasemate aastate kursid kah, mis saab Excelisse tõmmata, et graafikuid joonistada.

text: näis, kas jõuan kunagi ise selleni. või ehk jõuab keegi teine ette :). -- Ohpuu 20. august 2011, kell 11:27 (EEST)
replies: text: : täpsustan: siit saab huvitavamate valuutade suhtes, sh Eesti krooni ja euro suhtes vanemaid kursse teada. salvestab otse Excelisse kah. eelmise lingi alt saab ainult kõiksugu eksootilisemaid kursse. Ohpuu 29. august 2011, kell 14:09 (EEST)
thread_title: Valuutakursid
Arutelu:Leida Loone

message: Puuduvad igasugused allikad.
replies: text: Osa andmeid on võetud ENE-st. Teistele andmetele, mis olid viideteta, on lisatud viitevajadusmärge. Kui neid viidetega ei varustata, võtame need välja. Andres 7. veebruar 2008, kell 08:16 (UTC)
replies: text: : Kuidas oleks, kui need viiteta andmed võtaks nüüd välja, kaks aastat on aega olnud nende allikatele osutamiseks. --Oudekki 31. august 2010, kell 15:15 (EEST)

text: : Tekitasin viiteid. --Kriku 3. aprill 2011, kell 19:19 (EEST)

message: "Liialt vulgaarmarksistlikud" on asendatud sõnadega "liialt marksistlikud". Andres 7. veebruar 2008, kell 10:10 (UTC)
Ta vangistati Nõukogude võimude poolt süüdistatuna riigikukutamise kavatsuses muuseumi relvakogu kasutades koos teiste muuseumitöötajatega ning sai 25+5 aastat[2]. Aastatel 1947–1948 oli ta Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi vanem teaduslik töötaja, 1947–1949 Tallinna õpetajate instituudi kateedrijuhataja, 1949–1955 Tartu õpetajate instituudi kateedrijuhataja.
Millal ta jõudis veel oma 25 aastat istuda? Või ta lasti 1947. aastal vabaks? --Kaali 30. oktoober 2010, kell 12:25 (EEST)
Pärast Nõukogude võimu  taastamist kõlab minu jaoks kallutatult. --Kaali 30. oktoober 2010, kell 12:31 (EEST)
replies: text: Asenda neutraalsema väljendiga, kui oskad. Andres 30. oktoober 2010, kell 12:33 (EEST)

text: "Eesti taasvallutamist" ei ole ju neutraalsem, pealegi on see ebamäärasem. Andres 30. oktoober 2010, kell 14:56 (EEST)

message: Vallandati Tallinna Õpetajate Instituudist kas hooletu suhtumise pärast õppetöösse, isikuomaduste tõttu või poliitilistel motiividel.
replies: text: See lause on ju sisutu, ma jätaksin selle ära või laiendaksin nii, et sel mingi sisu oleks. Andres 3. aprill 2011, kell 19:36 (EEST)
replies: text: : See lause ütleb, et ei ole võimalik kindlaks teha, miks ta just minema löödi. --Kriku 3. aprill 2011, kell 19:54 (EEST)
replies: text: :: Siis pole tarvis ka neid võimalusi mainida, kui kõik on ainult nõrgad oletused. Kui on teada, et ta ei lahkunud omal tahtel, siis võiks selle mainimisega piirduda. Andres 3. aprill 2011, kell 19:59 (EEST)
replies: text: ::: Kaasaegsed allikad mainivad kõiki neid põhjusi, aga sinugi jutus on iva. Panin, et seni selguseta põhjustel. --Kriku 3. aprill 2011, kell 20:05 (EEST)

message: Leida Loonest kirjutab ka Mihkel Mutt oma mälestustes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. aprill 2011, kell 19:36 (EEST)

message: Artiklis on väide, mille allika võtsin välja:
replies: text: Seejärel naasis ta Tartu Ülikooli ning sai 1966  professoriks (doktoritöö "Agraarküsimus Eestis feodaalse tootmisviisi vastuolude teravnemise ja kriisi perioodil (1760.–1820. aastad)" kaitses ta Moskva Riikliku Ülikooli juures 1965) (allikas:  Autoreferaadi kirje ESTER-is). 
Esiteks ei tohi niimoodi viidata ja kas ESTERis sellist allikat üldse on?--Bioneer1 (arutelu) 31. august 2014, kell 23:12 (EEST)
----
sai 1966 ajaloo-keeleteaduskonna parteiorganisaator[5] professoriks

text: Arusaamatu lause. --Andres (arutelu) 27. jaanuar 2024, kell 20:57 (EET)
thread_title: Väär viitamine, allikas?
Arutelu:Elijah Wood

message: Tõstsin järgneva siia, sest faktideks ei saa neid pidada.

message: *Tema lemmikfilm on Godzilla (1998).
*E! kanal valis Elijah'i "E's 50 cutest child stars all grown up" (2005) saates 16ndaks.
*Sai 75. koha Vh1 "100 Greatest Kid Stars".
*Lemmikbändid on Smashing Pumpkins, The Stone Roses, The Beatles, The Sundays, Black Sabbath.
*Lemmikraamatud on "Kääbik" ja "Jumalaema kirik Pariisis".
*Mängib klaverit.
*Õpib professionaalselt laulmist
*Hüüdnimed : Elwood, Lij ja Monkey
*Pikkus : Kõigest 1,66 meetrit.
replies: text: Lemmikutega on nagu on, aga muidu need ju on faktid? Andres 7. veebruar 2008, kell 11:05 (UTC)
----
Mallis on kirjas, et tegevust alustas 1981. Kas see ikka on nii? Ave Maria 22. veebruar 2011, kell 12:23 (EET)

text: Parandasin.--WooteleF 22. veebruar 2011, kell 12:26 (EET)
----
Lause Peale seda näitles ta filmides "Paradise" (1991), "Radio Flyer" (1992) ja "Forever Young" koos Mel Gibsoniga. ei kõlba. Mitte, et sedasi kirjutada ei saaks, vaid seepärast et ta on kahemõtteline ja arvata on, et 99,99% inimestest saavad sellest valesti aru. Mel Gibsoniga mängis ta koos üksnes filmis "Forever Young", filmides "Paradise" ja "Radio Flyer" aga Gibson kaasa ei teinud. -- Ahsoous 17. detsember 2011, kell 00:04 (EET)
thread_title:  Faktid
Arutelu:SMS-laen

message: Eelmine redaktsioon: 
SMS-laen on tavaliselt lühiajaline ning kõrge intressiga laen, mida saab tellida mobiiltelefoniga SMS-sõnumit saates. SMS-laenu korral ei kontrollita laenuvõtja maksejõulisust - oluline on, et tal oleks mingis pangas arveldusarve, kuhu laenusumma saaks üle kanda ning tal ei oleks Krediidiinfo andmetel aktiivseid võlgnevusi.
SMS-laenu intress on tavaliselt väga kõrge. Näiteks SMS laen OÜ pakutav laen näeb ette 15-päevase 1000-kroonise laenu korral intressi 200 krooniSMS laen OÜ: Mitte tundigi ilma rahata (so 20% või üle 480% aastas). 
SMS-laenude intressimäärade ülevaade www.intress.eeIntress.ee - Sõltumatu Finantsvaatleja
Sagedaste pettuste tõttu on asutud seadusandlikult laenuandmise tingimusi karmistamaUus seadus karmistab SMS-laenude andmist.
== Vaata ka ==
*Liigkasuvõtmine
Andres 7. veebruar 2008, kell 16:25 (UTC)

message: Tere, tundub et üks õigustamatult on artiklisse sisse toodud ühe firma reklaam.
replies: text: Kas jutt on sellest firmast, mille intressimäär on näiteks toodud? Andres 5. november 2008, kell 14:03 (UTC)

text: Kuidas saaks samaväärset infot teisiti edasi anda?

text: Muide, lauses puudub ka ajamäärang.

text: Võiks loetleda firmasid, mis seda teenust pakuvad. 
Siin on teisigi puudusi:
Et SMS-laen on lühiajaline, on intress tavaliselt pikaajalisest laenust kõrgem.

text: Miks lühiajalise laenu intress on kõrgem? Kas mitte kõrgem intress ei tule ka suuremast riskist? 
Aastaintress võib seega olla sõltuvalt laenupakkujast umbes 400–500 %.

text: See ei järeldu eelmisest lausest. 
Et alguses proovisid paljud petturid läbi erinevate petuskeemide teiste inimeste nimele laenu võtta, alustas riik laenuseaduse karmistamistUus seadus karmistab SMS-laenude andmist.

text: Kas see on ainus põhjus?  
Pangad ei anna SMS-laenuvõtjatele kodulaenu.

text: Kas seda nii ei saa teha, et pangad teada  ei saa? Andres 5. november 2008, kell 14:12 (UTC)
Teen ettepaneku jätta siit välja viited yksikutele laenupakkujatele ja nende vahendajatele. Esiteks annab konkreetsete firmade nimetamine vähe entsyklopeedilist infot (nt SMS-laenu mõistet määratleda see ei aita), teiseks tähendab nende esiletõstmine alati mõne eelistamist teistele (või vastupidi, halva näitena esiletoomist) ning kolmandaks on tegemist teemaga, mida tuleb käsitleda eriti vastutustundlikult. --Oop 18. detsember 2011, kell 21:16 (EET)
thread_title: Viited
Arutelu:Sinilill (perekond)

message: 
Artikkel esitati 31. jaanuaril 2008 hea artikli kandidaadiks, aga kandidatuur ei leidnud  toetust ja võeti 4. juunil 2010 maha. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada.Ivo 4. juuni 2010, kell 00:13 (EEST) 
replies: text: Siin peaks olema viide hääletusele. Andres 4. juuni 2010, kell 04:33 (EEST)

message: Miks tabelisse pildiallkiri ei ilmu? Andres 8. veebruar 2008, kell 12:25 (UTC)
replies: text: taolise konstruktsiooniga [[Pilt:Hepatica nobilis flowers.JPG|240px|Harilik sinilill]] ei tekigi pildiallkirja. Kui pildiallkirja tabelis tahta siis tuleb sellel eraldi kästa tekkida (thumbi ei saa tabelite puhul samuti kasutada) - Ahsoous 8. veebruar 2008, kell 12:39 (UTC)
replies: text: :vormistasin --Dj Capricorn 8. veebruar 2008, kell 15:18 (UTC)

message: Juurmised lehed on pika raoga. Siin lauses pole sõna "raag" õige, peaks olema vist rootsuga--Dj Capricorn 13. august 2009, kell 20:37 (UTC)
replies: text: Jah, lehel on roots. Andres 13. august 2009, kell 22:24 (UTC)
1. Mõiste "kõrvallehed" on küsitav, kas botaanilises kirjanduses üldse esineb. 2. ... pisut maksataolised, see on kohmakas väljend--Dj Capricorn 13. august 2009, kell 20:47 (UTC)
thread_title:  Märkusi 

message: Ilmselt tuleks sinilill reserveerida liigile harilik sinilill. Siis suunata märksõna sinililled hariliku sinilille alla ja tolle artikli päises mainida ka näidendit Sinililled (näidend)--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2016, kell 23:55 (EEST)
replies: text: Tee siis seda. Andres (arutelu) 9. mai 2016, kell 00:20 (EEST)
replies: text: :siin tuleb teha teisaldamine ilma ümbersuunamist tegemata. Adminnid saavad nõnda teisaldada--Estopedist1 (arutelu) 9. mai 2016, kell 19:07 (EEST)
replies: text: :: Tahtsin just sellest teisaldamisest rääkida. Kas keegi teeks seda? See nõuab värsket pead, et kõik jääks pärast õigesti. Ka Sinilill tuleb teisaldada ja kõik perekonna lingid muuta. Aga midagi väga katki ka pole, kui jääb, nagu on. Andres (arutelu) 17. märts 2019, kell 11:59 (EET)
replies: text: ::: Mul tuli uuesti see mõte. Reeglite järgi, mis me hiljem oleme omaks võtnud, tuleks muuta. Aga sellegipoolest pole midagi eriti katki, kui jääb, nagu on. --Andres (arutelu) 28. juuli 2023, kell 09:41 (EEST)
thread_title: Reserveerimine liigile + süsteem
Arutelu:Vihmauss

message: kas see valgsuse tajumine kogu kehaga on tõsi? Inglise vikis räägitakse intensiivsest valgusest seoses kuivamise ohuga, mis võib vabalt olla seoses soojuskiirgusega.--Hendrix 10. veebruar 2008, kell 19:02 (UTC)
replies: text: ma arvan, et nad võiksid tajuda --Dj Capricorn 10. veebruar 2008, kell 19:11 (UTC)
replies: text: :on neil siis kehapinnal fotoretseptorid?--Hendrix 10. veebruar 2008, kell 19:17 (UTC)
replies: text: ::Ei tea, huvitav, kust see fakt pärineb --Dj Capricorn 10. veebruar 2008, kell 19:21 (UTC)

message: See artikkel räägib vihmaussi perekonnast. Tõstan lisatud jutu siia:

message: Eestis leiduvad vihmaussid:
harilik vihmauss Lumbricus terrestris – kuni 30 cm pikk, kõige suurem, elab sügaval
punane vihmauss Lumbricus rubellus – kuni 15 cm, väga liikuv, elab kõdukihis ja mulla kõige ülemises kihis
tume vihmauss Lumbricus castaneus – kuni 85 mm, elab mullas ja maapinna lähedal kõdukihis, pole haritavates muldades
suur mullauss Aporrectodea longa – väga sarnane hariliku vihmaussiga, eristatakse tunnuste järgi, mida palja silmaga ei näe
harilik mullauss Aporrectodea caliginosa – kuni 17 cm, meie kõige tavalisem liik, elab nii looduslikes muldades kui põllumullas
roheline mullauss Allolobophora chlorotica – kuni 85 mm, eelistab niiskemaid looduslikke muldi, aga ka põllumuldades
roosa mullauss Aporrectodea rosea – kuni 15 cm, nii looduslikes kui põllumuldades, tavaline 
piimjas soouss Octolasion lacteum – kuni 18 cm, looduslikud niisked mullad, poolveelise eluviisiga 
sinakas soouss Octolasion cyaneum – kuni 18 cm, suhteliselt vähelevinud, Põhja- ja Lääne-Eestis
nelikant-kalduss Eiseniella tetraedra – kuni 67 mm, elab märjas mullas, veekogude kallastel, ka madalates mageveekogudes, poolveeline
kaheksakant-kõduuss Dendrobaena octaedra – kuni 6 cm, elab ainult metsa-, vahel ka niidukõdus. 
peen kõduuss Dendrodrilus rubidus – 6 cm, elab kõdus 
harilik sõnnikuuss Eisenia foetida – kuni 13 cm, elab ainult kõdunevas sõnnikus ja kompostis, ainuke liik, keda inimene on äri eesmärgil kultuuristanud, sobib linnu- ja kalasöödaks, kompostimiseks, bioväetiseks, laborite biotestideks jne.
Andres 20. aprill 2010, kell 08:59 (EEST)
See sobiks vist artiklisse Vihmauslased. Andres 20. aprill 2010, kell 09:00 (EEST)
thread_title:  Eesti vihmaussid
Arutelu:Kahekojaline taim

message: Kas kahekojalisus võiks siia suunata ? --Dj Capricorn 10. veebruar 2008, kell 21:12 (UTC)
replies: text: suunasin siia--Bioneer1 (arutelu) 1. detsember 2012, kell 22:57 (EET)

message: Tundub, et [[lahksugulisus]] käib ka loomade kohta--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 1. detsember 2012, kell 22:57 (EET)

message: kahekojalisus on vist ka poliitikamõiste--Estopedist1 (arutelu) 25. juuli 2016, kell 11:05 (EEST)
replies: text: Muidugi on, parlament võib olla kahekojaline. Andres (arutelu) 25. juuli 2016, kell 11:55 (EEST)
thread_title: Kahekojalisus, mitu tähendust?
Arutelu:Tuhkur

message: Seda süstemaatikat(Eesti imetajate süstemaatiline nimestik) siia küll mõtet pole panna ? --Dj Capricorn 12. veebruar 2008, kell 21:23 (UTC)
See ju pakub võimaluse näha ta kohta Eesti imetajafaunas. Muidu poleks mingit otseviita leida teavet teiste lähedaste liikide kohta meie loomastikus.  Kk 12. veebruar 2008, kell 21:33 (UTC)
replies: text: see on subjektiivne: Seega on tuhkur kasulik, kuna ta hävitab kahjureid. Võtsin välja --Dj Capricorn 7. märts 2008, kell 19:35 (UTC)

message: Miks katku lõik eemaldati?
replies: text: Sest see ei käi tuhkrute kohta. Nagu artiklist näha, ei ela tuhkrud Põhja-Ameerikas. See käib võib-olla mustjalg-tuhkrute kohta. Tõstsin selle lehele Arutelu:Mustjalg-tuhkur.

text: Kui Sa midagi kirjutad, siis märgi kindlasti ka allikas. Muidu ei saa üksikasju kontrollida. Andres (arutelu) 4. september 2016, kell 15:15 (EEST)
----
thread_title:  Katk 

message: Kas lisatud sünonüümid on õiged? --Andres (arutelu) 7. juuni 2022, kell 14:13 (EEST)
thread_title:  Sünonüümid
Arutelu:Juur

message: Mõned siiatulevad lingid on valed --Dj Capricorn 16. veebruar 2008, kell 20:21 (UTC)
Artiklist Harilik sibul:
 	 
	
Juure osad on juurekübar, epidermis, koor, vaskulaarne keskosa, endoderm ja eksoderm (hüpoderm). 
	 
Juurte ja varte pea- ja külgharude tippudes paikneb tipmine (e apikaalne) meristeem, see koosneb tihedalt paiknevatest rakkudest, mis on väga õhukese (esmase) kestaga. Rakkude õõs on täidetud tsütoplasmaga, suuri vakuoole ei ole. Raku keskel on suur tuum.
	 
 	
Vaskulaarne keskosa on spetsialiseerunud transpordile, ja selle osad on ksüleem, floeem ja pericycle ('peritsükkel').

message: Esikoore sisemine kiht on endoderm ja tema on vaskulaarse kesksilindri ja perifeersete juurekudede vahel.
	 
 	
Juure keskosas paikneva endodermi diferentseerumisel eristatakse IV järku: pro-endodermis (proendodermaalsed rakud meenutavad struktuurilt meristemaatilisi rakke), II, III, IV.
thread_title: Endoderm
Arutelu:Erast Parmasto

message: Ta ei ole praegu professor. Esimest lauset tuleks täpsustada. Andres 17. veebruar 2008, kell 15:44 (UTC)
EPLi tänase loo väitel sai ta 1980 "professori kutse", mida iganes see siis ka ei tähendaks. --Oop 11. september 2010, kell 15:04 (EEST)
replies: text: Nojah, sõnal "professor" on mitu tähendust: 1) professori ametikohal töötav inimene (selle tähendus võib omakorda olla erinev); 2) see, kellel on professori kutse (Nõukogude Liidus oli vastava komisjoni poolt antud kutse omamine vajalik professori ametikohal töötamiseks); 3) kõnetlustiitel, see kõlbab küllap ka emeriitprofessorile; 4) professori aunimetuse omanik (näiteks Soomes). Me peame kuidagi siin juuksekarva lõhki ajama. Andres 11. september 2010, kell 16:27 (EEST)
replies: text: : Ehk saab elulooraamatust vms täpse tähenduse teada. Praegu jääb segaseks, et kui ta oli professor alates 1980. aastast, kus ta sellena siis töötas? Tänapäeval sellist kutset Eestis minu teada ju pole. --Oop 12. september 2010, kell 13:43 (EEST)
replies: text: :: Vaata  (pdf). Siin on selgelt öeldud, et professori kutse. Aga õppetööst pole sõnagi  juttu. Arvan, et nii või teisiti tuleb teha artikkel professori kutse, või professor (kutse).  Andres 12. september 2010, kell 13:52 (EEST)

text: :: Aga meie artiklis on mainitud, et ta oli 1987–1995 Tartu ülikooli professor. Ma oletan, et ta võis varem kohakaasluse alusel õpetada. Andres 12. september 2010, kell 13:55 (EEST)

text: :: Ma ei leia kinnitust. Kuulo Kalamees oli 1992. aastast mükoloogia professor. Teisalt, TÜ botaanika instituudi publikatsioonide nimestikus on 1995. aasta all ka Parmasto tööd. Andres 12. september 2010, kell 14:13 (EEST)

message: Aga Delfi artikli järgi suri Parmasto eile, s.o. 24. aprillil. --Juhan121 (arutelu) 25. aprill 2012, kell 13:59 (EEST)
thread_title:  surma aeg
Arutelu:Suur rahvasterändamine

message: Sisu ei vasta pealkirjale. Andres 18. veebruar 2008, kell 18:20 (UTC)
Varasem versioon: 
Suur Rahvasterändamine.
algus: 375a. Hunnide jõudmine Musta mere Põhja rannikule
lõpp: 568a. Langobardide riigi rajamine Itaalias
sellest tekkisid: 
418a.Läänegootide riik Hispaanas, 
Vandalide riik Põhja-Aafrikas, 
Anglosakside riik Britannias, 
5.saj lõpp Frangi riik  Gallias, 
Idagootide riik itaalias, 
Langobardide riik Italias.
Andres 18. veebruar 2008, kell 18:21 (UTC)
Selles artiklis räägitakse germaanlastest, mitte suurest rahvasterändamisest. Varasem versioon on küll kehv, kuid vähemalt veidigi teemakohane. Andres 16. november 2008, kell 12:06 (UTC)
Minu ettepanek on integreerida see lehekülg artikliga Germaanlased või viia üle tolle artikli arutelulehele ning seejärel see siin kustutada. Arutelulehele jääb varasem versioon näha. Andres 16. november 2008, kell 12:08 (UTC)

message: Suur Rahvasterändamine
III-II a.tuh. I pool Põhja-Saksamaal, Taanis ja Lõuna-Skandinaavias kujuneb välja germaanlaste hõim II saj. lõpp e.Kr. Germaanlased ründavad Roomat - roomlaste ja germaanlaste vaenutsemise algus I saj. e.Kr. Julius Caesari teoses “Märkmeid Gallia sõjast” mainitakse esmakordselt germaanlasi 98.a.p.Kr. Rooma kirjanik Tacitus kirjeldab oma teoses “Germania” germaanlaste asukohta ja elu-olu II saj. Ptolemaiose “Geograafia” annab põhjaliku ülevaate Germaania kohta II-III saj. Germaanlased asuvad Ida- ja Kesk-Euroopas ümber - suurem oht Roomale, tekivad püsivamad hõimud: alemannid, frangid, burgundid, saksid, tüüringid, lääne- ja idagoodid, langobardid, vandaalid. 476.a. Germaanlasest väepealik Odoaker tapab viimase Lääne-Rooma riigi keisri Romulus Augustuluse - Lääne-Rooma riigi lõpp.
Germaanlased olid põhjamaalastele omaselt pikad ja heledajuukselised. Mehed kandsid kitsaid, liibuvaid pükse, mida kattis reiteni ulatuv särgitaoline kittel. 
Meeste ja naiste jalanõudeks olid ühest nahatükist lõigatud ja rihmadega jala külge seotud ummiskingad. Iga mehe ja naise garderoobi kuulus nahast või riidest valmistatud ja pronksist ehistega kaunistatud vöö. Juuksed ja habe olid mehelikkuse sümboliks, nii et germaanlasest mehe pea paremat külge kattis alati juuksekrunn (“sueebi juuksekrunn”). Juukseid blondeeriti lubjarikka veega. Germaanlaste otsustavaks sõjajõuks oli jalavägi. Kõige tavalisemaks relvaks oli viske- või torkeoda e. framea, tunti ka mõõku. Kaitsena kasutasid germaanlased puidust pronks- või raudäärisega kilpi. Germaani sõjaväeks oli alati võitlusvalmis rahvavägi, mille eesotsas seisis väljavalitud hertsog.
--WooteleF 30. detsember 2008, kell 17:56 (UTC)
-----
"umbes aastatel 400 kuni 800 pKr" Kas 400 sobib ikka Suure rahvasterändamise algusdaatumiks? Hunnid jõudsid Musta mere põhjakaldale juba 375 aastal ja läänegoodid põgenesid nende eest Rooma riigi territooriumile 376.aastal. 90.191.119.98 26. detsember 2013, kell 13:30 (EET)
replies: text: Siin on praegu "umbes", aga võib täpsustada küll. Lõpuks arvab saksa viki 568. Andres (arutelu) 27. detsember 2013, kell 00:31 (EET)
thread_title: Tõstsin välja
Arutelu:Kataba

message: universaaltöödeks
replies: text: Mis see tähendab? Andres 18. veebruar 2008, kell 23:51 (UTC)
replies: text: : Tähendab seda, et ei ole mingi kindla töö jaoks mõeldud, vaid kõlbab igasuguseks saagimiseks, on meie tavalise käsisae analoog. Kas "üldotstarbeline saag" oleks äkki parem?  --Epp 19. veebruar 2008, kell 00:53 (UTC)
replies: text: :: Jah. Peaks vist ka täpsustama, mille  saagimiseks. Kas mis tahes materjali?  Andres 19. veebruar 2008, kell 01:34 (UTC)
Arutelu:Vesinikeksponent

message: mis vahet on kahel kõige aluselisemal ühendil - naatriumhüdroksiidil ja Sooda-NaOH-l? pH väärtused on erinevad.--Hendrix 19. veebruar 2008, kell 15:22 (UTC)
replies: text: seal on tegu ilmselt veaga, võtsin välja:
|-
| Sooda - NaOH ||bgcolor=#000100|13,9 --Dj Capricorn 24. veebruar 2008, kell 21:29 (UTC)

message: Inglisviki artikkel algab lausega "It approximates but is not equal to p[H], the negative logarithm (base 10) of the molar concentration of dissolved hydronium ions (H3O+) /---/", mis on siinsega otseses vastuolus. Paraku on mu keemiaõpinguist hea jupp aega möödas, nii et ma jätaks selle parandamise hea meelega kellegi hooleks, kes on kindel, et uusi vigu sisse ei tee. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 11. september 2010, kell 09:37 (EEST)

message: "Vesinikeksponent ehk pH on negatiivne logaritm lahuse vesinikioonide kontsentratsioonist (mol/l)"
Tegemist on p[H] definitsiooniga, pH on negatiivne logaritm lahuse vesinikioonide aktiivsusest.
Artikkel vajaks kõvasti täiendust.
replies: text: : Mis vahe on tähistustel p[H] ja pH?
thread_title:  pH ja p[H]
Arutelu:Samblikud

message: Islandi käokõrva hüütakse tänapäeval küll rohkem põdrasamblikuks. Andres 19. veebruar 2008, kell 23:18 (UTC)
replies: text: Siin ongi antud mõista, et mitte sammal vaid samblik. See on nimelt nii. Põdrasamblik ei julge panna, sest neid on nii palju. Alpi põdrasamblik (Cladina stellaris), peen põdrasamblik (Cladina tenuis). Need algavad hoopis Cladinaga. Väga paljud kasutavad valesti.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 23:27 (UTC)

message: Allikas. -Mardus /arutelu 27. oktoober 2016, kell 08:38 (EEST)
thread_title:  Tuli välja, et samblikud koosnevad kolmest organismist