lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kawe

message: Kas on ikka kindel, et see nimi peab antiikvas olema kirjutatud peene saksa w-ga? --IFrank (arutelu) 24. veebruar 2014, kell 21:36 (EET)
replies: text: Nii teda praegu kirjutatakse. Andres (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 06:06 (EET)
replies: text: : Näiteks tööstusregistris on ta A/S. "Kave", šokolaadi- ja kompvekitööstus, Pärnu 22/24 (Eesti Aadress-raamat 1938–1939, lk. 382). --IFrank (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 10:16 (EET)

message: "Aastal 1940 alanud ettevõtete riigistamisel ühinesid Kawega vabrikud Efekt, Eelis, Endla ja Soliid ning siirupitööstus Ermos."
Ühinesid? Sundliideti on selle kohta ainuõige väljend.
Natsionaliseerimisnimekirjad: https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1940/07/26/4 - lk 1121 osa 9. Kawe oli siis juba Kave (st enne 1938 oli juba ärinimi Kave).
Millal täpselt sundliideti polegi RT või RTL seest leidnud.
Ka muude sundliidetute nimedes vead - mitte Efekt vaid Effekt
thread_title:  Kogu artikli sõnastus?
Arutelu:2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis

message: Kas kandidaadid järjestataks või kandidaadid järjestatakse? Ja see koht tahab parandamist: nimekirja kinnitab nimekiri. Ave Maria (arutelu) 24. veebruar 2014, kell 23:32 (EET)
replies: text: Ilmselt näpuvead, parandasin. Andres (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 06:35 (EET)

message: Frwiki's ja plwiki's on tehtud loendartikkel Euroopa Parlamenti valitutest, nt  :pl:Estońscy posłowie do Parlamentu Europejskiego 2014-2019. Ma arvan, et meil pole mõtet teha igast riigist eraldi loendit, ent Eesti oma võiks kuidagi eelmainitud vikidega ühendada küll--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 15:52 (EEST)
thread_title: Interwiki
Arutelu:Immuunsüsteem

message: Tere!
Kui artikkel leiab toimetaja siis, ma usun, saab täpsemalt aga hetkel, et lugejaid mitte eksiitada siis lisasin täna: 
Immuunreaktsioonid molekulaartasandil leiavad harilikult aset lümfisüsteemi elundites ja seetõttu nimetatakse neid kahte vahel ka lümfoid(-immuun)süsteemiks.
Mariina 3. märts 2014, kell 18:21 (EET) alias Простота

message: Seneskents peaks olema vananemine. Imelik lugu, et seda sõna vahel immunoloogias pole tõlgitud. --Kk (arutelu) 22. august 2018, kell 10:22 (EEST)
thread_title:  seneskents
Arutelu:Gremmeniella abietina

message: Tere! 
*Täna jäi täpsuseta: 
*Andrew M.Q. King, Michael J. Adams, Elliot J. Lefkowitz, Eric B. Carstens
Virus Taxonomy: Classification and Nomenclature of Viruses : Ninth Report of...
Mariina 6. märts 2014, kell 19:40 (EET) alias Простота

message: Svarði2 (arutelu) 7. aprill 2019, kell 17:40 (EEST)
thread_title: [[Okaspuu-võrsevähk]]
Arutelu:Peamine koesobivuskompleks

message: Teises lõigus öeldu ei saa tõsi olla. Andres (arutelu) 9. märts 2014, kell 18:58 (EET)
replies: text: Tere Andres!

text: Kas see: MHC-geenid on glükoproteiinid...

text: hetkel ei leia peast allikat ja tõstan artikli tagaselga, kui kohtan siis püüan täpsustada...

text: Mariina 9. märts 2014, kell 19:05 (EET) alias Простота
replies: text: : MHC-geenid...

text: : MHC-valgud on glükoproteiinid...

text: : Mariina 9. märts 2014, kell 19:20 (EET) alias Простота
replies: text: :: Nojah, glükoproteiinid ei ole geenid. Andres (arutelu) 9. märts 2014, kell 19:24 (EET)
replies: text: ::: Geenidest ja nende põhjal tehtavatest valkudest sama termini all läbisegi rääkimine on väga levinud komme, ehkki tekitab segadust. - Bstard12 (arutelu) 28. mai 2021, kell 02:05 (EEST)

text: Ma ei näe mingit põhjust Vikipeedias sellist kommet järgida. Andres (arutelu) 29. mai 2021, kell 03:18 (EEST)

message: "Histokompatibiilne peakompleks" on märkimisväärne error nii sisulises kui keelelises mõttes. Sobivust kompatibiilsuseks nimetada on keeleliselt väga halb kadakasaksik kantseliit, ja kompleks ei ole ju koesobiv, vaid sai nime koesobivusega tegelemise järgi. Alguses tegelikult valearusaama järgi, aga see ei lähe vastuollu praeguse pildiga. - Bstard12 (arutelu) 28. mai 2021, kell 02:05 (EEST)
replies: text: Tõmbasin maha, suunamine siia jääb alles. Andres (arutelu) 29. mai 2021, kell 03:21 (EEST)
thread_title:  "Histokompatibiilse peakompleksi" võiks kustutada, või märkida kasutusel olevaks, aga vigaseks vormiks
Arutelu:Keila vald (Keila kihelkond)

message: Keila vallavolikogu 1934:

message: * Johan Poovel
* Eduard Malter
* Villem Einberg
* Gustav Anneljas
thread_title:  Asunikud, riigirentnikud ja väikekohapidajad 

message: * Aleksander Kutser
* August Alter
* Johannes Rondik
* Voldemar Paavel
* Eduard Peanberg
* Karl Paermann
* Karl Viikmann
* Kustas Pelleon
* August Tiirvelt
* Johannes Paalberg
* August Luutland
* Karl Saarfeldt
thread_title:  Põllumehed 

message: * Jüri Kurvits
* Eduard Iter
thread_title:  Väikekohapidajad 

message: * Elmar Kena
* Jakob Tager
thread_title:  Tegelikud põllumehed, asunikud ja rannarahvas 

message: * August Blank
* Kustas Kullerkann
* Johannes Kolts
thread_title:  Valingu-Kumna-Humalu põllupidajad 

message: * Johannes Luurmees
* August Krims
= Keila uue vallavolikogu koosseis. Vaba Maa, 4. veebruar 1934, nr. 29, lk. 6. --IFrank (arutelu) 9. märts 2014, kell 22:14 (EET)
thread_title:  Mitteerakondlased
Arutelu:Pasun

message: Pasun on puhkpill.Ta teeb ilusalt madalata häält.Tema värvused on kuldne või pronks.

message: Saksa keelne Posaune on tromboon. Seega tekkib küsimus, kas pasun on seotud trombooni või pigem trompetiga, või on teine ja/või ülendav mõiste. Stefan.Groote (arutelu) 13. aprill 2023, kell 12:18 (EEST)
thread_title:  pasun - trompet/tromboon
Arutelu:Patendiamet

message: Siin tuleks mainida ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Eesti Patendiraamatukogu. Andres (arutelu) 16. märts 2014, kell 01:52 (EET)

message: Meil on üks link märksõnale Registriamet. Veebist leiab nime Registri- ja Patendiamet, ehkki enamasti välismaa asjadega seoses. Kas Eestis on selline amet olnud?--Estopedist1 (arutelu) 4. august 2018, kell 09:31 (EEST)
replies: text: ma leidsin kuugeldades sellise 30.märtsist 1990.a. nr.32 TLN LV määruse, https://oigusaktid.tallinn.ee/?id=3001&aktid=23620&toprint=1
 II. Ettevõtte registreerimine
 6. Ettevõte registreeritakse Linnavalitsuse juures olevas registriametis.

text: suwa 4. august 2018, kell 14:23 (EEST)
thread_title: Registriamet?
Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Looduspärand/Tartu maakonna loodusmälestised

message: {{KKR rida
| kood= KLO4000191
| nimi= Harilik tamm
| tüüp= üksikobjekt
| asukoht= [[Tartu linn]]
| NS= 58.37228
| EW= 26.71968
| pilt= 
}}
thread_title:  hävinud objektid
Arutelu:Põltsamaa keskaegne kirik

message: Sisulise (mitte üksnes keelelise) poole pealt vist ei saa öelda oli kirik praeguses Põltsamaal Jõgeva maakonnas. Ja seda ka, et kas selle kiriku nimi ikka üldse oli Niguliste või on see oletus?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. märts 2014, kell 09:36 (EET)
replies: text: Allikates on "Põltsamaa vana kirik" ja "Põltsamaa Nigula kirik". Andres (arutelu) 18. märts 2014, kell 17:20 (EET)
replies: text: : Ma leidsin ka veel Nikolai nime.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. märts 2014, kell 19:34 (EET)
Palun tehke siia ümbersuunamised ja lisage Eesti kirikute loendisse. Andres (arutelu) 19. märts 2014, kell 12:44 (EET)

message: Tegelikult ei ole mingit tõsikindlat alust väita, et tegemist oli Niguliste kirikuga. Kiriku kohta ei ole teada kirjalikke allikaid. Niguliste või Nikolai kiriku nimi on tulnud Villem Raami kõhklustest (nt mälestise passist) ja sealgi on Nikolai nime juurde märgitud küsimärk. Nigula nime kohtasin ühes lehes 1920ndatel. Võiks olla neutraalsem "Põltsamaa keskaegne kirik" ja sulgudes see Niguliste nimega variant. Oberpahlen (arutelu) 23. aprill 2024, kell 17:29 (EEST)
replies: text: Jah, "Põltsamaa keskaegne kirik" tundub mõistlik. See oleks ka ühemõttelisem kui "Põltsamaa vana kirik". Kui "Nigulistet" üheski allikas ei esine, siis poleks seda ka sulgudesse vaja. Pikne 23. aprill 2024, kell 22:00 (EEST)
replies: text: :Kas Teie saate administraatorina selle nime ära korrastada? Oberpahlen (arutelu) 24. aprill 2024, kell 00:50 (EEST)
replies: text: :: Andres teisaldas. Saad ka ise teisaldada (menüü "Tööriisaad" > "Teisalda"). Pikne 24. aprill 2024, kell 19:07 (EEST)
thread_title:  Väga vaieldav nimi
Arutelu:Dmitri Peskov

message: Siit ei selgu, miks teda diplomaadiks nimetatakse. --Epp 22. märts 2014, kell 05:08 (EET)
replies: text: Lisasin, töötas kokku u 8 aastat Türgi saatkonnas. ~ Pietadè 22. märts 2014, kell 08:40 (EET)
replies: text: : Ikka pole ju selge, et töötas diplomaadina. Diplomaat ei tööta tavaliselt samas saatkonnas eri ametikohtadel. --Epp 22. märts 2014, kell 14:43 (EET)
replies: text: :: fr ja ru wikides on ta avalõigus tituleeritud diplomaadiks...ka diplomaatidel on "ametiredel"; ru wi lehel olevad ametikohad — valvereferent, atašee, III sekretär, II sekretär, I sekretär — vajaksid lisamise korral ehk ka lahtikirjutamist, minul ei ole praegu aega;samuti sümpaatia Žirinovski vastu, sellepärast et too on samuti türkoloog jne, +2010. aasta tuludeklaratsiooni järgi ületas aastatulu 3 milj rublaLenta.ru: : Песков, Дмитрий, jneLisaks ehk see, et 18. märtsil oskas ta Simferopoli intsidendi kohta öelda, et tegemist oli provokaatoriga (sattusin vaatama-kuulama ja sellest ka artikkel) ~ Pietadè 22. märts 2014, kell 15:14 (EET)

message: ----
*Дмитрий Песков заразился коронавирусом // 15:26 12.05.2020 (обновлено: 15:52 12.05.2020), RIA Novosti
thread_title: Viited
Arutelu:Riigikogu esimene aseesimees

message: Kas siin peaksid olema ka Eesti-aegsed aseesimehed? Mida teha kahekojalise Riigikogu kodade aseesimeestega? --IFrank (arutelu) 22. märts 2014, kell 15:05 (EET)
Järk	Nimi          	Ametiaeg                            	Erakond	
1.  	Karl Virma    	4. jaanuar 1921–27. november 1924   	       	
2.  	Jaan Soots    	27. november 1924–16. detsember 1924	       	
3.  	August Jürmann	16. detsember 1924–22. juuni 1926   	       	
4.  	Mihkel Martna 	22. juuni 1926–20. juuni 1932       	       	
5.  	Tõnis Kalbus  	20. juuni 1932–19. juuli 1933       	       	
6.  	Jaan Soots    	19. juuli 1932–1. detsember 1933    	       	
7.  	Rudolf Penno  	1. detsember 1933–28. september 1934	       	
--IFrank (arutelu) 22. märts 2014, kell 15:59 (EET)

message: Mida teha märksõnaga Riigikogu aseesimees. Kas suunata I aseesimehe alla? Või on see üldmõiste? Täpsustuslehte ei tahaks vaid kahele asjale teha--Estopedist1 (arutelu) 30. juuli 2016, kell 19:18 (EEST)
replies: text: Kui aseesimehe all on mõeldud teist aseesimeest, siis siia suunata ei saa. Aseesimehe all võidakse jah mõelda määratlematult esimest või teist aseesimeest. Pigem siis juba võiksid mõlemad ühes artiklis koos olla. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 19:45 (EEST)
replies: text: :jah, koondartikkel oleks vast nutikaim--Estopedist1 (arutelu) 1. august 2016, kell 16:39 (EEST)
thread_title: Riigikogu aseesimees
Arutelu:Riina Gerretz

message: Riina Põder-Mikiver-Gerretz-Viljanen on olnud ka Mikk Mikiveri esimene abikaasa ja tema vanema poja ema

message: Siit eluloost tuleb justkui välja et Jüri Gerretz on Riina viimane abikaasa (pärast 2002).
Samas poeg Gert Gerretz on sündinud 05.06.1971 - Äriregistri B kaardi andmed. Sel ajal vist just toimus Mikiveriga lahutus. Palun selgitage välja õige partnerite järjestus.
thread_title:  Gerretz ei klapi
Arutelu:Religioonipsühholoogia

message: Sotsiaalteaduste uurimismeetodina intrespektsiooni välja toomine on minu arust eksitav, kuna tema reaalne uurimustes kasutamine on jäänud ajalukku. Tkivisik (arutelu) 29. märts 2014, kell 12:51 (EET)
replies: text: Sotsiaalteaduste mainimine niisugusel kujul pole minu arvates vajalik. Andres (arutelu) 30. märts 2014, kell 01:42 (EET)
replies: text: : Praegune tekst on                : Religioonipsühholoogia meetodid on samad, mis sotsiaalteadustel: ankeedid, küsitlused, vestlus, introspektsioon jne. Saab uurida isiklikul ja sotsiaalsel tasemel, ühe- ja mitmedimensiooniliselt.

text: : Asendada näiteks järgneva lausega? Religioonipsühholoogia meetodid on ankeedid, küsitlused, vestlus, introspektsioon jne. Saab uurida isiklikul ja sotsiaalsel tasemel, ühe- ja mitmedimensiooniliselt.
replies: text: :: Jah. Andres (arutelu) 31. märts 2014, kell 17:30 (EEST)
replies: text: ::: Muudetud. Tkivisik (arutelu) 31. märts 2014, kell 18:01 (EEST)

message: Artikkel on põhjendamatult üle kirjutatud. Varasem redaktsioon:
'''Religioonipsühholoogia''' ehk '''usundipsühholoogia''' on [[religioosne kogemus|religioossete kogemuste]], [[uskumus]]te ja [[käitumine|käitumise]] uurimine. Religioonipsühholoogia uurib, mis on inimese jaoks [[religioon]], kuidas see avaldub, jpm. 
Religioonipsühholoogia uurimisobjektiks on sisemine ja välimine usuline käitumine.  
Religioonipsühholoogia meetodid on [[ankeet|ankeedid]], [[küsitlus]]ed, [[vestlus]], [[introspektsioon]] jne. Saab uurida isiklikul ja sotsiaalsel tasemel, ühe- ja mitmedimensiooniliselt.
Eestis tegeleb religioonipsühholoogiaga näiteks [[Tõnu Lehtsaar]].

message: *Usundisotsioloogia
*Usundifenomenoloogia
*Usundifilosoofia
thread_title: Vaata ka

message: * Eduard Tennmann, "Üldine usundipsühholoogia". Akadeemiline Kooperatiiv, Tartu 1936, 224 lk.
Andres (arutelu) 13. jaanuar 2019, kell 23:12 (EET)
thread_title:  Kirjandust
Arutelu:Martin Seligman

message: Minu arust võiks positiivse psühholoogia osa tõsta lisaks veel eraldi artiklisse Positiivne psühholoogia. Siin artiklis võiks kasutada ingliskeelses Wikis levinud stiili:

message: Tkivisik (arutelu) 31. märts 2014, kell 11:44 (EEST)
replies: text: Kindlasti peaks selle kohta olema eraldi artikkel, kuid ma ei teagi, kas see siinne Seligmanist lähtuv paarilausene tekst sobib eraldi artikliks?--Njosnavelin (arutelu) 31. märts 2014, kell 17:59 (EEST)
replies: text: : Hääletan selle poolt, et alustuseks sobib. Võib panna malli, et artikli tegemine on pooleli jäänud... Tkivisik (arutelu) 31. märts 2014, kell 18:03 (EEST)
replies: text: :: No kena, võtan selle lähipäevil ette ja teen artiklile mingisugusegi alguse ära. --Njosnavelin (arutelu) 31. märts 2014, kell 18:19 (EEST)
replies: text: :::Sain sissejuhatuse valmis (ei tahtnud ainult olemasolevaga piirduda, lisasin veidi rohkem teksti inglisekeelsest vikist) - Positiivne psühholoogia. --Njosnavelin (arutelu) 31. märts 2014, kell 21:18 (EEST)
replies: text: :::: Väga rõõmustav ! :) Kahju, et selle artikli tegemine veel märtsi kuusse jäi (homme saad aru) Tkivisik (arutelu) 1. aprill 2014, kell 01:08 (EEST)
replies: text: ::::: Jah, nüüd sain aru, miks see oleks võinud jääda aprilli :) Aga mis siis ikka - keskendun küll tõlketalgutele, kuid neid kahte üritust ju annab ka kombineerida. --Njosnavelin (arutelu) 2. aprill 2014, kell 09:19 (EEST)
replies: text: :::::: Jah, annab ühendada. Head talgumeeleolu jätku. Tkivisik (arutelu) 2. aprill 2014, kell 16:45 (EEST)
thread_title: Positiivne psühholoogia
Arutelu:Retroviirus

message: Tere!
Täpsustuspalve: kas retroviirus on viiruste sugukond, perekond ja/või liik? 
Professor Mart Ustavit küsitlenud Toomas Kukk,HI-viirust on võimalik ja hädavajalik ohjata, intervjuu EL 12/2002
"HI-viirus kuulub retroviiruste perekonda."

message: *Retroviridae
Mariina 31. märts 2014, kell 18:22 (EEST) alias Простота
thread_title:  Vaata ka
Arutelu:Burrhus Frederic Skinner

message: tegevused olid tagajärgede tulemuseks samadele tegevustele? jm --Epp 1. aprill 2014, kell 14:51 (EEST)
replies: text: Ivo, kui arvad, et märkust ei tohi panna, siis palun kirjuta see ise ümber. --Epp 1. aprill 2014, kell 15:13 (EEST)

message: Kas võiks ümber suunata ka näiteks Skinner ja B.F. Skinner lehtedelt? Ümbersuunamise juhis on siin: Vikipeedia:ümbersuunamine Tkivisik (arutelu) 2. aprill 2014, kell 18:33 (EEST)
"Reinforcement" vastena kasutatakse ka "kinnistamine" või "kinnitamine". "Sarrustus" mõjub väga ehituslikult (reinforced concrete, sarrustusega ) --.Toon (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 21:07 (EET)
thread_title: ümbersuunamised
Arutelu:Eesti Looduseuurijate Selts

message: Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis andis 1957–1963 välja 3 aastaraamatut. Ma ei tea, kuhu see informatsioon paigutada. --217.71.47.156 1. aprill 2014, kell 21:32 (EEST)
replies: text: ilmselt tuleb eraldi artikkel teha Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis, kuhu eelmainitud info saaks panna--Bioneer1 (arutelu) 2. aprill 2014, kell 15:20 (EEST)
replies: text: : Selle saab panna ka siia. Küsimus on selles, millise peatüki alla. 193.40.10.181 2. aprill 2014, kell 16:51 (EEST)

message: Seltsi juures tegutsev botaanika terminoloogia komisjon haldab Eestikeelsete taimenimede andmebaasi. Üldjuhul andmebaasid pole eraldi artiklit väärt. Kas see andmebaas on? Linke on üksjagu--Estopedist1 (arutelu) 3. mai 2019, kell 15:18 (EEST)
thread_title: Eestikeelsete taimenimede andmebaas
Arutelu:Tallinna trammiliiklus

message: Siin artiklis võiks olla pilt trammist, mitte ekskavaatorist. --IFrank (arutelu) 11. aprill 2014, kell 00:02 (EEST)
replies: text: panin teemakohasema pildi--Bioneer1 (arutelu) 11. aprill 2014, kell 16:07 (EEST)
replies: text: :  Vana pilt võiks ju ka sisse jääda, kuhu see siis paremini sobiks? Andres (arutelu) 12. aprill 2014, kell 22:24 (EEST)
Minu meelest Kreutzwaldi trammipeatust ei kaotatud, vaid see nimetati 21. sajandil ümber Tallinna Ülikooli peatuseks. Andres (arutelu) 11. august 2015, kell 02:13 (EEST)

message: thumb|Trammi täidetavus piirkonnas, kus puuduvad korrusmajad
Artiklis praegu puudub selline sektsioon:
* Mõigu, Jüri, Maardu... Tallinn uurib trammiliikluse laiendamist oma lähiümbrusse
* IDEE: Uude Tallinna haiglasse võiks tulevikus viia tramm 
Kõikidel uuedel plaanidel on suur puudutus: 90% nendest marsruutidest läbivad asumid ja vallad, kus puuduvad korrusmajad, mistõttu seal pole võimalik leidma >10000 reisijad tunnis ning trammid hakkavad sõitma tühjana nagu tänapäeval lennujaama. 
Teine suur puudutus on trammiliiklus Tammsaare teel: Tallinna KOV planeerib rajada seal eritasandilised ristmikud, kuid aga juba praegu rampide ehitamiseks seal pole ruumi (ainuke võimalus on seal single point interchange ehitada, mis lahendab liiklusummikute probleemid ainult pealiskaudselt) - tramm Tammsaare teele kindlasti ei mahu. Dmitry G (arutelu) 4. november 2018, kell 10:33 (EET)
-------
"Trammitee rööpmelaius on 1067 mm ehk pool sülda ..." – kui juba süllad mängus, siis peaks lauses sisalduma ka ajamäärus: mis aastal see aeg oli, kui rööpmelaius oli 1067 mm ja kehtisid süllad. Või miks süllad? Kuriuss (arutelu) 19. aprill 2023, kell 21:17 (EEST)
thread_title:  Tuleviku plaanid
Arutelu:Herpesviirused

message: Puudub Herpesviridae
 
Mariina 13. aprill 2014, kell 17:14 (EEST) alias Простота

message: The Finnish version lists all 8 Human herpes viruses. https://fi.wikipedia.org/wiki/Herpesvirukset 91.155.24.127 25. juuli 2017, kell 13:29 (EEST)
thread_title:  You should look at Finnish version of this article, it is currently very clear
Arutelu:Palkmaja

message: Segane jutt. See tuleks vist pigem eestikeelsete allikate põhjal kirjutada, mitte inglise või saksa keelest ükshaaval sõnu tõlkida. --Epp 16. aprill 2014, kell 21:19 (EEST)
replies: text: Arvan samuti. Ja eksootilised pildid on toredad vaadata küll, aga on täiesti ebaproportsionaalne, et Eesti palkmajatüüpidest pole ühtki pilti. Ssgreporter (arutelu) 21. aprill 2014, kell 00:50 (EEST)

message: on ka keelelinkide komplekt :wikidata:Q695207. Kui eeldada, et on olemas eraldi lähismõisteid, siis kas eesti keeles on olemas ka eraldi terminid?--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2017, kell 21:33 (EEST)
Tegelikult jutt on okei, tõlget tuleb lihtsalt pisut kohendada ja kindlasti Eesti eripärasid lisada. Kirjutasin ka rahvusliku ehituse seltsile, et ehk täiendaksid artiklit, aga seni pole vedu võtnud.--Sillerkiil (arutelu) 30. märts 2021, kell 09:16 (EEST)
thread_title: Log cabin vs Log house
Arutelu:Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee

message: Tundub, et pealkiri ei läinud paremaks. Allikas on juhuslikus sõnastuses kirjeldus. Võiks ehk olla Eesti NSV Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee. 90.190.114.172 18. aprill 2014, kell 21:52 (EEST)
replies: text: Isegi "Riiklik" võiks mu arust ära jääda. --Epp 18. aprill 2014, kell 22:08 (EEST)

text: Arvan, et "Riiklik" on õige, aga "juures asuv" mitte. Nimi võis aja jooksul muutuda, see peaks ENE-s kirjas olema. Andres (arutelu) 18. aprill 2014, kell 22:12 (EEST)

text: See ei ole usaldatav allikas. Seda saab ENE-st järele vaadata.
replies: text: : EKP Keskkomiteele "allumist" pole siin mõtet mainida, see polnud ametlik, ja üleliidulise komitee nimi pole õige. Andres (arutelu) 18. aprill 2014, kell 22:12 (EEST)

message: Praegune pealkiri on pärit mälust, ja allosundatud allikast ~ [[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 19. aprill 2014, kell 11:35 (EEST):

message: * Eesti spordiliikumise arengu kronoloogia - organisatsioonid, sündmused, isikud
thread_title: Välislingid
Arutelu:Uurdekivi

message: See artikkel ootas mul pikka aega pealkirja, nüüd mõtlesin selle ise välja. Kas keegi äkki teab, kuidas neid on kutsutud ja kas tehakse vahet põhjamaade ja muude kohtade kividel? --Epp 21. aprill 2014, kell 04:18 (EEST)

message: :Vastasin su arutelulehel. Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:39 (EEST)
thread_title:  Gotland või Ojamaa? 

message: Esitan selle B-klaasi artikliks. Kui keegi vastu pole, siis nädala pärast võib vastava märke lisada.--Raamaturott (arutelu) 25. aprill 2022, kell 11:24 (EEST)
Kategooria:B-klassi artikli kandidaadid
replies: text: Muidu paistab kobe artikkel, ainult paaris kohas on viide puudu ja sissejuhatus peaks olema artikli sisu kokkuvõtteks, st seal viiteid pole vaja. Või kui sinna ka ikkagi viiteid lisada, siis järjekindlalt kõigi väidete kohta - muidu tekib küsimus, kust need ülejäänud viiteta laused pärinevad. --Minnekon (arutelu) 25. aprill 2022, kell 15:04 (EEST)
replies: text: :B-klassi artiklite puhul võivadki mõned väiksemad puudused olla. Mul on veel artikkel üle vaatamata, plaanis on seda hiljem teha. Soome Vikis on eeskujulik artikkel, sealt on tõlgitud ja ilmselt leiab sealt ka viiteid lisaks.--Raamaturott (arutelu) 25. aprill 2022, kell 15:10 (EEST)
Nii, lugesin läbi ja tekkisid järgnevad tähelepanekud/küsimused:
1) Laused "Ojamaalt on leitud üle kahe tuhande mõõgaterituskivi" ja "umbes 700 on uuristatud lubjakivikaljudesse ja ülejäänud on umbes 800 kivis" on omavahel vastuolus.
2) Kui teema alla loetakse ka kaljuuurdeid, siis peab definitsioon seda märkima.
3) Kas väljaspool Põhjamaid leitud uuretega kivid on ka uurdekivid? Artikkel annab kivide üldkirjelduse Põhjamaade keskselt, ehkki alaosast "Kiviuurded väljaspool Põhjamaid" selgub, et neid on mujalgi palju ja rohkemgi kui nt Soomes ja nad näevad välja teistsugused ja pärinevad teisest ajastust. Kui need pole uurdekivid, siis tuleks seda selgemalt väljendada, kui on, siis esitada Põhjamaade omad lihtsalt omaette alamtüübina. --Minnekon (arutelu) 27. aprill 2022, kell 12:01 (EEST)
4) See lõik tuleks loogilisemalt sõnastada: "Uurete loomise kohta on mitu teooriat. Üks võimalus on see, et need tekkisid mingi eseme hõõrumisel vastu kivi. Sören Gannholm oletab, et Ojamaa kivide süvendid võidi tekitada pendlilaadse eseme abil, Skåne uurded aga umbes meetrise läbimõõduga ratta abil.[8] Arheoloogid on arvanud, et uurded on tehtud kiviga hõõrudes." Kas pendel ja/või ratas käivad hõõrumise teooria või muu teooria alla? Kui arheoloogidel on vaid 1 teooria, siis kes teistest teooriatest räägivad - ainult Gannholm? Mis eriala esindaja ta on? Kui arheoloogide arvamus on levinum, siis tuleks seda esimesena mainida. Võiks olla umbes nii: "arheoloogid arvavad nii, Gannholm arvab, et võis ka olla naa"? --Minnekon (arutelu) 27. aprill 2022, kell 12:21 (EEST)

text: 1. punkti kohta: 1. lause on hilisem kui 2. lause. Vastuolu saab lahendada 2. lausele aja lisamisega. - Melilac (arutelu) 4. jaanuar 2023, kell 18:24 (EET)
thread_title:  B-klassi artikli kandidaat
Arutelu:Pärnu kihelkond

message: Valdade all mõeldakse vist endisaegseid; neid ei osanud lingistada--Bioneer1 (arutelu) 21. aprill 2014, kell 13:14 (EEST)

message: V-o mõnda järgnevat variantnime peaks ka artikli esimeses lõigus mainima, ent v-o on need variantnimed vigased: Pärnu Elisabethi kihelkond, Pärnu Eliisabethi kihelkond, Pärnu-Elisabethi kihelkond--Estopedist1 (arutelu) 20. märts 2016, kell 11:26 (EET)
thread_title: Kihelkonna variantnimed