lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kõrgõzstan

message: Olen selle vastu, et "Kõrgõzskaja Respublika" kirjutataks tabeli päises ilma sulgudeta. Asi on selles, et tegemist ei ole venekeelse kirjakujuga ega isegi mitte transliteratsiooniga, vaid eesti transkriptsiooniga. Teine asi on kirgiisikeelne ladinatäheline nimetus: Kõrgõzstanis on ametlikul kasutuselevõtmisel ladinatäheline kirjaviis. Võrdle ka näiteks inglise viki tabeli päist. Andres 15:11, 5 May 2005 (UTC)
replies: text: Mis vahet on sulgudesse puututvalt sellel, millise latinisatsiooniga on tegu? Lihtsalt eesti keeles on levinud eesti transkriptsioon. Kui ei ole ka vene keeles kasutatav kirjakuju, siis venekeelne ja ainult venekeelne on selle venekeelse nime latinisatsioon ju sellegipoolest. Pikne 14. september 2019, kell 15:27 (EEST)
replies: text: :Eesti transkriptsioon peaks olema igal juhul sulgudes. Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 14:33 (EEST)
replies: text: :: Mina ei näe sulgude järele vajadust. Tavaliselt on latinisatsioon selles kohas ilma sulgudeta. Pikne 15. september 2019, kell 14:47 (EEST)
replies: text: ::: See pandi omal ajal niimoodi paika, sellest ma lähtusingi. Sina oled vahepeal nende asjadega tegelnud, võib-olla oled selle ümber teinud. Minu meelest on sulgude kasutamine hädavajalik, kui just ei ole märget, et see on eesti transkriptsioon. Jah, tõesti, tähtis on see, et tegu on transkriptsiooniga, mida me kasutame. Kui on ladinakirjaline rööpkirjaviis, siis pole sulge tarvis.  Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 15:37 (EEST)
replies: text: :::: Mõnes artiklis on sulud. Võib-olla küll, et need on pigem kõige vanemad artiklid. Aga et neid järejekindlalt kasutataks, seda ma täheldanud pole. Mina seda süstemaatiliselt ringi teinud pole, kui üldse.

text: :::: Seda ma küsingi, et miks on tähtis, et tegu on transkriptsiooniga. Mida ja kuidas saab lugeja sulgude kasutamisest või ärajätmisest siin eeldada? Mina ei näe vahet, millise latinisatsiooniga (või ka kirjaviisiga) on tegu. Praegusel kujul ei ole malli päis hea koht, kus täpsustada, millise latinisatsiooniga on tegu (kirjutasin enne sellest siia).  Kui ühtlustada, siis lihtsuse huvides ma jätaks sulud ära.

text: :::: Nüüd pandi need latinisatsioonid veel kaldkirja. Selline vormistus on veel haruldasem. See ei ole ka otseselt vajalik, eriti arvestades, et tekst on niigi eraldi real ja praegu ka sulgudes ning taolisi endonüüme saab muu teksti sees kasutada nii nagu võõrnimesid ikka (tavalises kirjas). Pikne 16. september 2019, kell 16:55 (EEST)

message: Mida see tähendab, et ametlik nimi on Kirgiisia või Kirgizstan, mitte Kõrgõzstan? Kasutaja:Idapoolne 13:47, 14 Mar 2009 (UTC)
replies: text: Mitte Kirgiisia ega Kirgizstan, vaid Kirgiisi Vabariik. Seda kasutatakse diplomaatias, tavaliselt kasutatakse nime Kõrgõzstan. Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 14:43 (EEST) 
----
Nime kohta vt ka , . Adeliine 14. september 2019, kell 13:01 (EEST)
thread_title: Kõrgõzstani nimi veel kord
Arutelu:Muistend

message: Kardan, et kunstmuinasjutt hästi ei sobi muistendi liikide hulka: muinasjutt ja muistend on siiski erinevad zhanrid. Usundilised muistendid on muidugi eri liik muistendeid, kuid kuskil alguses võiks olla nimetatud, et kõik muistendid on (kunagi olnud) usundilised. --Lulu 08:18, 7 May 2005 (UTC)
Mulle muistendi praegune definitsioon eriti ei meeldi. Rahvas rääkis ju konkreetsetest mõisnikest ja kirikuõpetajatest enam-vähem tõesti sündinud lugusid, mis sarnanevad rohkem tänapäevasele anekdoodile. Praeguse definitsiooni järgi on need ka muistendid. Kui lisada muistendi juurde tinginmus, et pärast muistendi sündmusi ei olnud maailm päris selline nagu enne. See välistaks anekdoodisarnased lood reaalsetest isikutest, aga siis kukuks ka Orjakivi muistend ära. Mida teha? Taivo 14:54, 8 May 2005 (UTC)
Jah, tõsi... Pyydsin täiendada, et täpsem oleks, aga peaks veel... --Lulu 15:23, 8 May 2005 (UTC)
Kunstmuinasjutt ei ole muistendi liik, sest kunstmuinasjutu autor on teada, muistendil teadmata. Ja väljend "kõigist neist on käibel muistend" on pisut üle pakutud. Taivo 14:54, 8 May 2005 (UTC)
Võtsin kunstmuinasjutu välja. Lisasin "seletusmuistendi" liigi, mis seni veel puudus. --Lulu 15:23, 8 May 2005 (UTC)

message: mis võiks olla ltwikis :lt:sakmė vaste meil?--Estopedist1 (arutelu) 18. juuli 2018, kell 12:41 (EEST)
thread_title: Leedu viki (ltwiki) sakmė
Arutelu:Pärnu jõgi

message: Siin oli juttu Devoni liivakivist, ma ei teadnud linki täpselt panna. Andres 20:01, 8 May 2005 (UTC)
replies: text: Ma arvan, et Devon ja liivakivi peavadki eraldi lingid olema. Devonis on ju väga erinevaid liivakive. Näiteks valkjas liivakivi Piusal ja punakas liivakivi Tartus. Siim 20:34, 8 May 2005 (UTC)
replies: text: : Nii praegu ongi. Jutt on Tori põrgust. Andres 23:10, 8 May 2005 (UTC)

message: Aivar, kas ei peaks praegust Pulli küla ja kiviaegset asulakohta kuidagi eristama? Andres 26. august 2005, kell 11.57 (UTC)
replies: text: on tehtud eraldi lingid Pulli külale ja Pulli asulakohale--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 19:13 (EEST)

message: Mõlema jõe puhul on viide teineteisele, kuid ei ole kirjas põhjust
s.t minuteada voolas vesi maapinna tõusmiseni Peipsi-Emajõgi-Pärnu, st oligi üks jõgi?
Kas mõni geoloog kommenteeriks ja integreeriks?
suwa 2. juuni 2007, kell 13:37 (UTC)
replies: text: artiklis Pärnu jõgi polnud voolu suunda mainitud ei tollases versioonis ega ka praeguses versioonis. Artiklis Emajõgi artiklis mainitakse voolusuunda, ent teineteisele viidet küll pole--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 22:01 (EEST)
----
Pildi allkiri tähendab "Pärnu jõe valgla", aga see pilt vajaks veel mingit selgitust. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2016, kell 22:13 (EET)

text: Tahtsin seda jälle öelda. Andres (arutelu) 29. august 2016, kell 16:43 (EEST)

text: Võtsin pildi välja. Sellel on Pärnu jõe valglasse arvatud märgatav osa ümbritsevast rannikuvalglast. Pigem võiks tegu olla Pärnu alamvesikonnaga, aga ka mitte päriselt, kuna see ala ulatub selgelt Lätisse. 90.190.58.243 29. august 2016, kell 17:30 (EEST)
thread_title:  Voolu suund ja tänased Emajõgi ning Pärnu jõgi 

message: Paistab nii, et Pärnu jõe (samuti ka Navesti ja Halliste jõe) valgla ei peaks piirduma vaid Eestiga, kuna osa valglat jääb lisajõgede kaudu ka Läti alale. Näiteks Hendrikhansu oja, mis Halliste ja Navesti jõe kaudu Pärnu jõkke suubub, saab alguse Läti piiri ligidalt ja toitub kraavide kaudu Läti alalt (vaata kaarti). Samuti Neitsi oja, mis Tõlla jõe kaudu Halliste jõkke suubub, lähtub Läti piiri tagant (vaata kaarti).
Umbisik (arutelu) 2. aprill 2017, kell 01:27 (EEST)
replies: text: Kahtlus osutus õigeks. Selge tõend on, et Pärnu jõe lisajõgi Reiu jõgi lähtub Lätist. Umbisik (arutelu) 2. aprill 2017, kell 01:43 (EEST)
thread_title:  Pärnu jõe valgla riigid
Arutelu:Deemon

message: Deemonite päritolu kohta võib piiblist leida erinevaid teooriaid.  See ei ole korrektne: piiblis selliseid teooriaid ei ole. --Lulu 07:53, 11 May 2005 (UTC)
replies: text: : Ok, tegelikult on muidugi ka üsna lahtine, mida ikkagi piibliks lugeda. Õigeusk, luterlus ja katoliiklus loevad piibliks erinevaid "raamatuid". Kuigi tunnistan, et refereerisin piibli teooriate osa võrdlemisi vabalt. --Boy 09:44, 11 May 2005 (UTC)
replies: text: :: kas piibel on suure või väikese tähega? - Ahsoous 09:48, 11 May 2005 (UTC)
replies: text: ::: Erinevate Piiblite all pidasin silmas seda, et õigeusu ja katoliku kiriku piiblid sisaldavad nn. apokrüüfseid raamatuid. Demonoloogia konkekstis sisaldavad just need rohkem (ja ka teistsugust) informatsiooni (seisukoht põhine Ü.Valgu raamatul).--Boy 13:21, 11 mai 2005 (UTC)

message: deemon on saatana käsiline,kuri vaim
replies: text: Välja. Andres 20. veebruar 2006, kell 18.09 (UTC)
Deemonid on koos Lutsiferiga, ehk saatanaga  tegutsevad kurjad langenud inglid, rüvedad vaimud. Kurjad inglid, ehk deemonid samastati ka "Jumala poegade" või "üliloomulike olenditega", keda on mainitud 1.Moosese 6:1-4.--Jyriorel 21. jaanuar 2009, kell 16:57 (UTC)

message: Kuna mõiste ei ole üheselt kurjusega seotud, pean selle liitmist "Kurja vaimuga" põhjendamatuks. Sillerkiil (arutelu) 22. jaanuar 2023, kell 09:52 (EET)
thread_title:  Ei nõustu liitmisega
Arutelu:Santa Maria (täpsustus)

message: Vulkaani nimi peaks olema Santamaria. Siim 13:36, 11 mai 2005 (UTC)
replies: text: Ja vulkaanile ei ole linki. Andres 25. juuni 2007, kell 06:24 (UTC)

message: * 30. detsembril 2015 leidsin allolevalt viitelt 52 Santa Maria nimelist alust, suvalised 10 on siin
** IMO: - ENI: 06002457    MMSI: 211482270
** IMO: 7423732 ENI: -     MMSI: 256128000
** IMO: - ENI: -           MMSI: 211627530
** IMO: 5312628 ENI: -     MMSI: 263759000
** IMO: - ENI: -           MMSI: 209232000
** IMO: -ENI: -            MMSI: 211103030 
** IMO: - ENI: -           MMSI: 367617230 
** IMO: 7523910 ENI: -     MMSI: 477032000 
** IMO: 9194957 ENI: -     MMSI: 636091004
**  IMO: - ENI: -          MMSI: 248000893 
allikas: http://www.marinetraffic.com/en/ais/index/ships/all/shipname:Santa%20Maria/page:1/per_page:50 
suwa 31. detsember 2015, kell 01:35 (EET)
thread_title:  Laevad
Malli arutelu:Keeled

message: See mall on ju mall ühe keele jaoks, mitte mitme keele loetelu. Teeks ettepaneku muuta see näiteks "KeeleAndmed" või "Keeleinfo" nimeliseks. --TarmoK 14:11, 11 mai 2005 (UTC)
replies: text: Nõus. Adeliine 24. mai 2010, kell 23:47 (EEST)
thread_title:  Malli nimi 

message: Kus need värvid on loetletud? 
Üldiselt soovitaksin selle asemel et keele artiklis kirjutatada värvi nimi, kasutada abimalli, sarnaselt nagu keemiliste elementide mallidega sai tehtud: Malli arutelu:KeemElem --TarmoK 14:11, 11 mai 2005 (UTC)
replies: text: :Seda saab kasutada kõigile keeltele ja see on võetud inglise vikist. Värvide koha pealt on mul ükstaspuha, aga mugav on inglise vikist kopeerida koos värviga.  Kinks 14:19, 11 mai 2005 (UTC)
replies: text: ::Tegin abimalli Mall:Keeled/Keelkonnavarv. Palun aidake seda selle malliga siduda. Ma ei saa hakkama. --Metsavend 2. november 2006, kell 09:43 (UTC)
----
Teen ettepaneku jätta lahter "piirkonnad" ära ning märkida piirkonnad vajaduse korral esimeses lahtris. Andres 6. juuni 2006, kell 07.25 (UTC)

text: Nõus. Taivo 6. juuni 2006, kell 13.52 (UTC)
----
Mind häirib see, kuidas keelkonnad jne kirjutatakse trepikujuliselt. Andres 2. november 2006, kell 12:33 (UTC)
----
praeguse malli juures aitaks see, et saaks kasutusala kohta kaardi panna kohe malli, näide vene keele artiklis. avjoska 7. aprill 2007, kell 19:42 (UTC)

text: Üritan teha malli  :en:Template:Infobox Language järgi, siis saab ka kaardi lisada. --Tiuks 23. veebruar 2009, kell 13:13 (UTC)
replies: text: : Mul on see mall pooleli aga kuidas sellesse malli lisada if käsklus kood 3 kohta. Artiklis eesti keel puudub see väli ja infokastis on nüüd looksulgudes koodi nimi. --Tiuks 23. juuli 2009, kell 17:18 (UTC)
replies: text: ::  --23. juuli 2009, kell 19:03 (UTC)
replies: text: ::: Tänan sind anonüümne kasutaja. Nüüd saab sellesse malli ka kaardi lisada ja ei olegi enam vaja malli . --Tiuks 25. juuli 2009, kell 13:36 (UTC)
thread_title:  Keelerühma värv 

message: Malli tuleks täiendada, et saaks kasutada ka tehiskeelte jaoks (lisada näiteks rida "looja"). Adeliine 24. mai 2010, kell 23:47 (EEST)
replies: text: Järelikult ka programmeerimiskeelte jaoks, eks? Needki jagunevad keelkondadesse. Taivo 25. mai 2010, kell 13:20 (EEST)
Lisasin read looja ja loodud ning kasutasin neid oktsidentaali juures. Iseasi, kui informatiivne see mall seal nüüd jäi. Programmikeeltel on oma mall. Pikne 25. mai 2010, kell 15:57 (EEST)
thread_title:  Tehiskeeled 

message: Kui me ei taha teha eraldi malli väljasurnud keeltele, siis võiks vaadata malli neile sobivuse seisukohast üle, nt mõelda "Kõneldakse" asendamisele mingi teise väljendiga. --Ehitaja (arutelu) 7. detsember 2019, kell 20:39 (EET)
thread_title:  Sobivus väljasurnud keeltele
Arutelu:Tjeldsund

message: Näide sellest, kuidas ei tohi artiklit teha. Selle järgi ei saa aru, kus kirjeldatav objekt asub. Andres 07:53, 12 mai 2005 (UTC)
Tjeldsund on ka vald Norras. --Metsavend 15. mai 2006, kell 10.35 (UTC)
replies: text: Väina nimi peaks olema Tjeldsundet (vt :en:Tjeldsundet) ja valla nimi on Tjeldsund (vt :en:Tjeldsund ) --TarmoK 10. juuli 2006, kell 07.49 (UTC)
replies: text: : KNAB-is on Tjeldsund. Võimalik, et see on viga, sest teiste Norra väinade puhul on "-sundet". Andres 10. juuli 2006, kell 08.16 (UTC)
replies: text: ::Saksa vikis on :de:Tjeldsund (Meerenge). Adeliine 5. mai 2013, kell 12:53 (EEST)

message: Kas Hinnøya pole Euroopas?  Kas Euroopa asemel ei peaks olema kontinent vms? Ott 15. mai 2006, kell 12.48 (UTC)
replies: text: Praeguse teksti järgi pole võimalik üldse otsustada, kus need geograafilised objektid asuvad. Kui mõlemad on Euroopas, siis loomulikult ei saa niiviisi öelda. Andres 15. mai 2006, kell 12.53 (UTC)
thread_title:  Kas Hinnøya pole Euroopas?
Arutelu:Poola keel

message: Balti-slaavi keeleühtsuse olemasolu on vaieldav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:38, 13 mai 2005 (UTC)

message: Arvan, et poolakeelse fraasi häälduse võiks ära jätta. Ligikaudne (eestipärane) hääldus tuleks anda märksõnadel, sest need on eesti keele väljendid, võõrkeelsete väljendite (võimalikult täpne) hääldus tuleks aga saata vikisõnaraamatusse. Muidu jääb eksitav mulje, et ligikaudne hääldus ongi täpne hääldus. Kui hääldus tuua, tuleks kasutada audiofaili. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. jaanuar 2006, kell 07.46 (UTC)

message: Mitme keele juurde on tehtud säärane grammatika alaosa, kus on toodud ase- ja küsisõnu. Täiendavate selgitusteta pole minu meelest tegu grammatikaga, vaid osaga sõnastikust või keelenäidetega. 193.40.10.180 20. september 2011, kell 08:50 (EEST)
replies: text: Jah, see võiks olla näiteks keelenäidete all. Andres 20. september 2011, kell 08:55 (EEST)
thread_title:  Grammatika
Arutelu:Charles Darwin

message: Siin on mõned pildid puudu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:20, 14 mai 2005 (UTC)

message: Anonüümne kasutaja lisas faktid ja hiljem kustutas need: 12.02.1809- sündis Shrewsburys. 1817- suri tema ema kui ta oli 8-aastane. 1825- 16-aastaselt alustas Edinburghis meditsiiniõpinguid kuid teda ei köitnud need. 1827- isa ettepanekul asus õppima teoloogiat. Vahepeal abiellus oma nõoga ning nad kolisid Londonist Kenti. 1859- ilmus Darwini raamat “Liikide tekkimine”. 1877-1881- tegeles süvendatult botaanikaga. 1882- suri ning ta maeti Westminster Abbey’sse. --Dj Capricorn 3. mai 2009, kell 17:46 (UTC)
replies: text: Tere kasutaja Maareti!

text: Ma püüan pisut Teie tõlkimisele kaasa aidata, aga vaadake palun ka ise üle soomekeelses Vikipeedias on palju uut soome keelt ja/või pole neil toimetamiseni jõutud, näit: ‎Lokakuussa 1833 häneen sai kuumetaudin Argentiinassa.

text: Mariina 20. aprill 2014, kell 16:18 (EEST) alias Простота

message: Toimetada on veel palju. Märkuste äravõtmine oli enneaegne. Sellele, kes need kaldkirjad tagasi jõudis parandada: sõidukite nimed (Beagle) ei ole eesti keeles kaldkirjas ning pealkirjad, ka võõrkeelsed, käivad jutumärkidesse (kaldkiri võõrkeelses pealkirjas pole seejuures otseselt vajalik). 90.190.114.172 25. aprill 2014, kell 22:30 (EEST)
replies: text: Tere 90.190.114.172!

text: mall-märgiseid mina ära ei võtnud ja Darwin ei tundu minu jaoks just kõige huvitavam inimene olevat aga kuidagi ma teda mäletasin...

text: püüdsin teha algust artikli vaatlemisega ja sidumisega olemasolevate asjaoludega... raamatus Charles Darwin, "Autobiograafia" (Eesti Loodusuurijate Selts, Loodusteaduste klassikud 1, Tartu 2006) on Beagle kaldkirjas ja V.Korsunskaja raamatus "Charles Darwin" veel ka jutumärkides.

text: Mariina 26. aprill 2014, kell 09:43 (EEST) alias Простота
replies: text: : Praeguste õigekirjareeglite järgi ta ei käi jutumärkides ega kaldkirjas, sest tegu on nimega. Andres (arutelu) 26. aprill 2014, kell 10:39 (EEST)
replies: text: :: Tere Andres!

text: :: ma püüan siis muuta (mina mõtlen eesti keeli küll teisiti aga see ei loe)...

text: :: Mariina 26. aprill 2014, kell 15:17 (EEST) alias Простота

message: Olete ikka laeva nimes kindel? - https://www.apollo.ee/charles-darwin.html 
replies: text: Selles raamatus on nimi eesti keelde tõlgitud. Mina olen ainult inglisekeelset originaali Beagle kuulnud kasutatavat, aga kui selline eestindamine on piisavalt levinud, võib ka Urukora artiklisse lisada. --Minnekon (arutelu) 3. detsember 2021, kell 00:05 (EET)
replies: text: : Kui kasutus piirdub selle ilukirjandusliku lasteraamatuga, siis ma ei lisaks. Pikne 3. detsember 2021, kell 16:14 (EET)
thread_title:  Merereisi laeva nimi?
Arutelu:Vihik (ajakiri)

message: Paistab, et ilmub küll, 2005. aasta alguses ilmus 9. number. Andres 04:16, 15 mai 2005 (UTC)
2006. a. juunis ilmus ka ajakirja 11. number... 16:45, 16. juuni 2006
Eks ta on kvartaliajakirja asemel pigem irregulaarne. Mingis vormis tuleks vist sedagi mainida, et Vihik avaldab kyll teoreetilisi tekste ja proosat (koos nende vahevormidega), ent pyyab hoiduda luulest. --Oop 27. veebruar 2009, kell 21:18 (UTC)
replies: text: kas see ajakiri ilmub veel? Kui mitte, siis tuleb nende koduleht eemaldada (praegu katkine välislink). Väljaandeid saab lugeda DIGARist--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 13:16 (EEST)

message: Kas see, et "Püsiautoriteks on Erkki Luuk, Priit Kruus, Jaak Tomberg, Andreas Walden, Kiwa, Andres Keil" määrab kuidagi ajakirja spetsiifikat, iseloomu, palet? Sirvides nii küll ei paista.
replies: text: Võib-olla ei määra, aga see nimekiri võiks minu meelest jääda. Ajakirja võib ju püüda ka kuidagi teisiti iseloomustada. Andres 8. aprill 2009, kell 05:40 (UTC)
Berk Vaheri tsitaat vajab allikaviidet. Kk 23. aprill 2009, kell 07:28 (UTC)

text: vt katkise lingiga seotud küsimust selle arutelu eestpoolt--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 13:16 (EEST)
thread_title:  Kas püsiautorite loend väljendab ajakirja eripära?
Arutelu:Taarausk

message: Taarausk on 1930. aastatel Eestis levinud uuspaganlik rahvuslik usuline liikumine. Rahvusliku usundi juurutamise katseid tehti enne Teist maailmasõda mitmel pool Euroopas; Lätis oli (ja on) samalaadseks liikumiseks Dievturība, Leedus Romuva. Taarausu nimetus (Taara) pärineb pooleldi hüpoteetiliselt eesti muinasusundi jumaluselt.
replies: text: Siin on probleeme kompositsiooniga, ja üldse...

text: Arvan, et esimene lause on mõnevõrra eksitav, sest taarausk eksisteerib ka tänapäeva Eestis. Teine lause on täiesti vale koha peal. Andres 08:24, 16 mai 2005 (UTC)

message: Tundub, et selles artiklis on maausust liiga palju räägitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:36, 16 mai 2005 (UTC)
Anonüümse kasutaja sõnul on maausust kirjutatu kahtlane tekst. Olen nõus, sest seal on põhiliselt hinnangud. Võtan selle alajaotuse siit üldse välja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2006, kell 17.44 (UTC)
''

message: :Taarausuga mõnesti sarnast, kuid paljus erinevat nähtust kujutab Eestis maausk, mis aga püüab jääda lähemale sellele, mida on teada maarahva muinasusundist. Ka on maausus vähem sõjakat rahvuslikkust, see sarnaneb rohkem Euroopas ja Ameerika Ühendriikides 1960. aastatest peale levinud pehmeid ja ökoloogilisi väärtusi esindavatele New Age'i-mõjulistele uuspaganlikele liikumistele.
Andres 28. veebruar 2006, kell 17.45 (UTC)
Taaralastega olid mingil määral seotud kirjanikud Hugo Raudsepp, Hendrik Visnapuu, Juhan Jaik ja Aino Kallas, publitsist Eduard Laaman, kunstikriitik Hanno Kompus, näitlejad Ants Lauter ja Toomas Tondu ning helilooja Juhan Aavik. Kas see "mingil määral seotud" tähendab ka tegelikku kuuluvust? Ma võiksin teha palju pikema loendi inimestest, kes on "mingil määral seotud" näiteks luterlusega. --Improvisaator 21. november 2009, kell 10:33 (UTC)
----
"ja tema kommunistist abikaasa Marta Utuste." Minu meelest ei ole õige teda kommunistiks nimetada. 193.40.142.254 3. jaanuar 2014, kell 13:59 (EET)
replies: text: Kelleks siis? Igatahes ühendas ta oma isikus edukalt punasuse ja uuspaganluse. --IFrank (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 17:52 (EET)
replies: text: : Aga siin ei puutu see asjasse, tema artiklis tuleb sellest üksikasjalikumalt rääkida. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 20:53 (EET)
thread_title: Maausk
Arutelu:NTFS

message: Kui meil tingimata peavad olema ingliskeelsed välislingid, siis tuleks vähemalt nende kommentaarid eesti keelde tõlkida. Andres 09:47, 16 mai 2005 (UTC)
replies: text: Ei oskagi hästi väljendit time stamp tõlkida. Pakkusin välja 'ajapitser'. Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 14.27 (UTC)

text: Ühtluse mõttes panin siiski sõna 'ajatempel', seda on ühes lõigus kasutatud. Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 14.49 (UTC)
replies: text: : Praegu on terve lõik ja veel mitu lauset inglise keeles. Andres 6. jaanuar 2006, kell 14.45 (UTC)
Tõstan need siia:
See võimaldab This elegant, albeit abstract approach allowed easy addition of filesystem features during the course of Windows NT's development - an interesting example is the addition of fields for indexing used by the Active Directory software.
Details on the implementation's internals are closed, so third-party vendors have a difficult time providing tools to handle NTFS. Currently, the Linux kernel includes a module which makes it possible to read NTFS partitions; however the general complexity of the filesystem and inadequate developer resources, both in time and persons, have delayed the addition of full write support. As a workaround, a project called Captive NTFS allows access to the NTFS by providing the operating system with an interface to the ntfs.sys driver which already exists on most NTFS partitions (and on all Windows NT installations). However, this provides slow read/write support and a few people have reported data loss. Captive NTFS also limits the maximum writable file size on an NTFS partition.
Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 14.47 (UTC)