lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Rockhouse

message: Ansambli liikmed on Kait Lukka (basskitarr, laul), Madis Agur (kitarr), Madis Birnbaum (trummid) ja Maido Tsäro (soolokitarr, taust).
replies: text: Varasem. Andres 18. märts 2010, kell 09:05 (EET)
Arutelu:Kohvik Werner

message: Pealkiri võiks olla Werner või Werneri kohvik või Werner (kohvik) või ehk ka Kohvik Werner. Andres 18. märts 2010, kell 12:18 (EET)
Vähemalt peaksid olema ümbersuunamised. Andres 19. märts 2010, kell 11:52 (EET)
replies: text: Mina ootaksin selle nime alt artiklit eesnimest või täpsustuslehte.--WooteleF 22. märts 2010, kell 12:36 (EET)
replies: text: : Kui täpsustusleht tuleb, siis võib ümber nimetada. Andres 22. märts 2010, kell 13:17 (EET)

text: Werneri kohvik või Werner (kohvik) oleksid märksa sobivamad. 90.190.114.172 4. september 2011, kell 09:41 (EEST)
replies: text: : Kui, siis pigem teine. Kohviku sildil ja atribuutikal on kirjas "Werner", mitte "Werneri kohvik". Praeguseks on nime "Werner" põhitähenduseks muutunud kohvik, mitte inimene, kes selle kord rajas. Aga minu poolest võib ka nii olla, ma ei näe "märkimisväärse sobivuse" põhjust. --Oop 4. september 2011, kell 18:15 (EEST)
replies: text: ::Nõus, artikkel tuleks mainitud põhjusel ümber nimetada: Werner (kohvik). Täpsustuslehekülg Werner on olemas. 13. veebruar 2014, kell 20:11 (EET)
replies: text: ::: Jah. Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 22:21 (EET)
Aadressil http://www.hot.ee/luunjamns/werner2011.htm viidatud sisu puudub. Peidan ära ja kustutan katkise lingi märkuse siin. 88.196.28.229 13. veebruar 2014, kell 20:11 (EET)
Rubriigis Vaata ka lisatud artikkel Tartu Poola koridor ootab kirjutamist. 88.196.28.229 13. veebruar 2014, kell 20:11 (EET)

text: Noh, sellest pole hullu. Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 22:21 (EET)
replies: text: :Artikkel Poola koridor Tartus on nüüd olemas. Eemaldasin viite sellele Vaata ka alt ja kirjutasin artiklisse asjassepuutuva lause. 88.196.28.229 15. märts 2014, kell 17:27 (EET)
Tekstist ei saa aru, kes kohvikut tänapäeval peab. Tore oleks muidugi ka pilt interjöörist või koogiletist, omanikele võiks see isegi meeldida ning Werneri koogid on õigupoolest kuulsad. Muide, mainida võiks ka, et kondiiter tegutseb teise kaubamärgi all (ei tule kohe meelde) ning sellenimeline kohvik avati millalgi ka Tallinnas Solarises. --82.131.108.237 14. juuni 2015, kell 13:50 (EEST)

message: Tuleks täpsustada kuupäevad: artiklis on märgitud, et Werner põles 1983. 22. oktoobril.  Kui aga vaadata kuupäevade artiklit 12. veebruar, siis või leida, et Werner põles hoopis 12. veebruaril 2000. Minu mäletamise järgi oli see siiski 1983, sõitsin just siis sealt mööda, üks mu tuttav elas selles majas.
----
"jättis töö 1992. aastal, NSV Liidu lagunemise järel, pooleli" Võiks olla, et Eesti iseseisvuse taastamise järel. Velirand (arutelu) 23. aprill 2018, kell 10:06 (EEST)
replies: text: See polnud seotud Eesti iseseisvuse taastamisega, vaid just Nõukogude Liidu lagunemise ja rahastamise lõppemisega. 2001:7D0:87CA:9180:69E4:AA77:3E2D:D0C6 23. aprill 2018, kell 15:25 (EEST)
thread_title:  Werneri põlemise kuupäev.
Arutelu:Seansialustusprotokoll

message: e-Teatmikus on seansialustusprotokoll. --Epp 18. märts 2010, kell 12:50 (EET)
Arutelu:Microsoft Office

message: Microsoft Office (MSO) on Microsofti  poolt turundatav tasuline kontoritarkvarapakett.
Jääb mulje nagu MS oleks üksnes tarkvara hulgimüüja. --WikedKentaur 18. märts 2010, kell 13:25 (EET)
Viited ei tööta enam.--Morel 3. veebruar 2012, kell 02:13 (EET)
"Tasuline" on naljakas. Kas peaksime kõikide toodete puhul täpsustama, et nende eest tuleb raha maksta? --Epp 3. veebruar 2012, kell 04:16 (EET)
replies: text: Ära seda Linuxi juures kyll täpsusta. Tarkvara puhul ei ole tasulisus enam ammu enesestmõistetav. --Oop 3. veebruar 2012, kell 13:32 (EET)
replies: text: : Jajah. Ma arvan, et igas arutelus ei peaks sõna võtma, et lihtsalt oma häält nautida. --Epp 4. veebruar 2012, kell 00:30 (EET)
replies: text: ::Mina leian, et Oopil on õigus. Tarkvara puhul on selle mainimine oluline.--WooteleF 4. veebruar 2012, kell 01:20 (EET)
replies: text: ::: Mis mõttes õigus? Õigus eeldada, et ma lähen Linuxi artiklit täiendama? --Epp 4. veebruar 2012, kell 01:40 (EET)
replies: text: ::::Ma pidasin silmas toda teist lauset.--WooteleF 4. veebruar 2012, kell 01:47 (EET)
replies: text: :::::Jah, hämmastaval kombel on ikka veel inimesi, kelle meelest pole tasuta tarkvara olemas. Kas nad seda väites oma häält naudivad või ei, ei oska ytelda. --Oop 4. veebruar 2012, kell 13:02 (EET)
Epp küsis, kas me mitte ei peaks vaikimisi eeldama, et tarkvara (nagu ka tooted üldse) on tasuline. Mitte et see oleks iseenesestmõistetav. Andres 4. veebruar 2012, kell 21:36 (EET)

text: Ja mina vastasin, et tarkvara puhul ei peaks. "Toodete puhul yldse" ei ole see tegelikult oluline teema, näiteks leiva puhul ei mõjuta tasulisus ja kasutuslitsents (nt lähtekoodiks pöördkompileerimise keeld) oluliselt tootmist ja tarbimist. Võimalik, et on veel mõni mulle praegu mitte meenuv kaubagrupp, mille juures tasulisust siiski mainima peaks. --Oop 4. veebruar 2012, kell 22:55 (EET)
replies: text: : Kõigepealt peaks küll mainima, et ka minu arvates ei peaks tarkvara puhul kirjutada sisse tasuline ja vahet ei ole -- ka linuxeid on piisavalt palju tasulisi variante /kui soovid võid näiteks Mandriva Linuxi kasutamise eest ka 600 euri aastas välja käia/ ja päris paljud algselt tasulised programmid saavad hiljem ka vabavaraks. -- Ahsoous 4. veebruar 2012, kell 23:45 (EET)
Arutelu:Heidy Purga

message: Kas kooliõde oli Piret Simpson või Piret Simson? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 18. märts 2010, kell 18:58 (EET)

message: Ta läks DJ Critikalist juba 2008. aastal lahku. Tema uus elukaaslane on Jaanus Rohumaa. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 19:22 (EET)

message: "Ta on Raadio 2 peatoimetaja" Enam ei ole ju. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 7. september 2015, kell 14:46 (EEST)

message: Mis eesmärki kannab sünnikoha ülestähendamisel NSV? RadamesJabari (arutelu) 5. märts 2023, kell 21:56 (EET)
replies: text: Minu meelest võiks selle eemaldada. Velirand (arutelu) 11. aprill 2024, kell 00:38 (EEST)
thread_title:  Sünnikoht
Arutelu:Deltaplaan

message: Kas deltaplaan ja ülikerglennundus peaksid olema samas artiklis? Minu meelest peaks lennuvahend ja ala olema eraldi. Andres 19. märts 2010, kell 09:18 (EET)

message: Mis sõna see on, termikas? Praegu ei ole keeleliselt korrektne ega arusaadav. Mis on kahtluse all? Enne oli "termika abil". Andres (arutelu) 9. detsember 2016, kell 18:09 (EET)
replies: text: Äkki peabki olema termika? Soojusõpetus, termodünaamika või termofüüsika? Kahjuks ei tea mida algne kirjutaja mõtles.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. detsember 2016, kell 18:23 (EET)
replies: text: : arvan, s.t spekuleerin, et sarnaselt lindudega saavad kerglennukid kasutada tõusvaid soojaõhuvoole kõrguse kogumiseks. suwa 11. detsember 2016, kell 00:58 (EET)
replies: text: :: Mulle tundub, et ma olen sellest isegi kuulnud seoses purilennukitega. Mul tuli ka see pähe. Andres (arutelu) 11. detsember 2016, kell 09:36 (EET)
replies: text: ::: mhmh, tegemist on toortõlkega ingliskeelsest wikist, seega saab muuta

text: ::: https://en.wikipedia.org/wiki/Thermal

text: ::: sama pilt on ka siin kasutuses Purilend

text: ::: suwa 11. detsember 2016, kell 16:09 (EET)
Asendasin "termika" kerkivate soojade õhuvooludega. 2001:7D0:87FF:6480:ED8C:9274:422F:9799 11. detsember 2016, kell 17:05 (EET)
thread_title:  termikas
Arutelu:NSV Liidu Rahvasaadikute Kongress

message: "[[Eesti Vabaduse Eest!]]" võiks olla eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 14:08 (EET)

message: Kas vikindamismärkus on sellepärast, et artikli lõpuosas pole siselinke? Minu meelest pole see märkus vajalik. Andres 19. märts 2010, kell 14:08 (EET)
replies: text: Mu meelest ka pole vajalik. Mul on vikindamine pooleli. --Epp 19. märts 2010, kell 14:37 (EET)

message: Artiklis [[Molotovi-Ribbentropi pakt]] on selle organi nimi välja kirjutatud nähtavasti sellepärast, et tegu on Rahvasaadikute Kongressi otsuse ametliku tekstiga. Sellepärast ma seda seal ei muuda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 14:08 (EET)

message: Minu meelest oleks loomulik artikkel üles ehitada nii, et kõigepealt räägitakse sellest organist Nõukogude Liidu ajaloo kontekstis ja siis eraldi alajaotuses Eesti või Baltimaade kontekstis. Tema tähtsust Eesti ajaloos võib artikli sissejuhatuses muidugi lühidalt mainida. Artiklit tervikuna Eesti-kesksena üles ehitada ei ole minu meelest õige. Eraldi artiklid tuleks ette näha regioonidevahelise saadikutegrupi, samuti kongressi valimiste (Eesti kohta võib-olla veel eraldi) ning üksikute istungite kohta, samuti kongressi valitud ülemnõukogu kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 16:31 (EET)

message: Väita, et "Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) tegi tõsise poliitilise vea, kui otsustas neid valimisi boikoteerida ja omi kandidaate mitte esitada kutsudes rahvast üles mitte valimistel osalema." on juhtkirjalik ning kellegi täiesti subjektiivne arvamus. Vikipeedia on enstsüklopeedia, mitte arvamuslugude lehekülg. See lause tuleks kas kustutada või siis tuleks lisada täpsustus selgitades, kes nii arvab. Miks oleks Eesti RAHVUSLIKU SÕLTUMATUSE Partei pidanud osalema okupeeriva riigi ühe organi töös? Kujuta ette, et pranstsuse vastupanuliikumine oleks lasknud end valida II MS ajal mingisugusesse sakslaste-hitlerlaste esinduskokku!
replies: text: Nõus, et tegu on arvamusega, mis tuleb kustutada või atribueerida. Andres (arutelu) 19. november 2012, kell 07:51 (EET)

message: Kas Bronštein oli seotud Interliikumisega? EE kirjutab ta kohta hoopis: Kuulunud Eestimaa Rahvarindesse ja ühendusse Vaba Eesti; --Metsavend 8. jaanuar 2017, kell 19:51 (EET)
replies: text: Ei olnud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 19:55 (EET)
replies: text: :Siiski jääb siin ebaselgeks tema tegevus saadikuna. Igatahes ei kuulu ta ka MTÜsse Eesti Vabaduse Eest! --Metsavend 8. jaanuar 2017, kell 20:05 (EET)

message: Täisliikmete nimekiri: https://demokratizatsiya.pub/archives/18_2_L02V2052387231X6.pdf
See võiks vast siin kuskil kirjas olla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. märts 2023, kell 01:24 (EET)
thread_title:  MRP komisjonist
Arutelu:Tomboy

message: Puudub lehekülg Tomboy. Andres 21. märts 2010, kell 20:23 (EET)
replies: text: Teisaldasin Tomboy (tarkvara) → Tomboy. Rene 6. mai 2010, kell 17:09 (EEST)
thread_title: Tomboy (tarkvara)

message: Lisaks ei viita siia ükski teine artikkel. Rene 6. mai 2010, kell 17:14 (EEST)
thread_title: Lingid siia

message: Minu arusaamist mööda pole tegemist siiski tekstiredaktoriga. Vähemasti mitte selles mõttes nagu viidatud artikkel seda defineerib. Rene 6. mai 2010, kell 21:24 (EEST)
replies: text: Et keegi vastupidist ei väida, siis eemaldasin tolle kategooria. Rene 20. mai 2010, kell 22:11 (EEST)
thread_title: Kategooria: Tekstiredaktorid
Arutelu:Von Bocki maja

message: Äkki nimetaks selle lihtsalt Bocki majaks? Perekondade artiklipealkirjadel pole ju von'i ees. --Kontra 22. märts 2010, kell 13:37 (EET)
replies: text: Kasutatakse nimekuju "von Bocki maja". Isegi Tartu Ülikooli enda lehel--WooteleF 22. märts 2010, kell 13:40 (EET)
Panin selle lowercase-malli, sest mulle tundus, et "von Bocki maja" on nimi ja seega analoogne eBay ja iPodiga.--WooteleF 22. märts 2010, kell 13:42 (EET)

text: Lause alguses kirjutatakse see suure tähega. Andres 22. märts 2010, kell 13:44 (EET)
thread_title: Maja nimetus ja õigekiri

message: Mis oli Bocki täisnimi? Ma ei suutnud teda rüütelkonna käsiraamatust leida. Arvan, et ta ei olnud ooberst, vaid polkovnik.--WooteleF 22. märts 2010, kell 13:40 (EET)
replies: text: Arvan ka nii. Andres 22. märts 2010, kell 15:22 (EET)
replies: text: : Bocke oli mitu erinevat perekonda, nagu ka Berge. --Kontra 22. märts 2010, kell 15:25 (EET)
replies: text: ::Bock a.d.H Suddenbach ei ole Liivimaa käsiraamatusse kantud.--WooteleF 22. märts 2010, kell 15:33 (EET)
replies: text: :::Leidsin. Tegu oli Magnus Johann von Bockiga.--WooteleF 22. märts 2010, kell 15:46 (EET)
replies: text: ::::Kas õige nimekuju võib-olla hoopis "Johann Magnus von Bock" Vt. : . --Jaanusele 22. märts 2010, kell 18:23 (EET)
replies: text: :::::Pigem on see just vale. Ais.ra.ee annab hulga dokumente, kus on "Magnus Johann".--WooteleF 22. märts 2010, kell 18:31 (EET)
thread_title: Bocki täisnimi?

message: 1990. aastetel anti eelmainitud põhjustel hoonele hüüdnimeks Marksu maja. – Minu meelest oli see nimi tal palju varem. See ei ole ka loogiline, et see nimi pandi pärast Eesti taasvabanemist. --Amherst99 6. mai 2011, kell 11:45 (EEST)
replies: text: Nimetus Marksu maja (NB! Marksu, mitte Marksi) oli kasutusel juba 1970-ndatel aastatel (võis ka varem olla). --Juhan121 6. mai 2011, kell 13:00 (EEST)

text: see (katkine) välislink pole autoriteetne allikas--Bioneer1 (arutelu) 6. juuli 2014, kell 23:29 (EEST)
thread_title: Hüüdnimi
Arutelu:Õpetatud Eesti Selts

message: "1838 asutatud ... mittetulundusühing" kõlab totralt :-)) --[[Eri:Kaastöö/193.40.9.12|193.40.9.12]] 22. märts 2010, kell 15:20 (EET)

message: Selts taastati 10. oktoobril 1988. Selle võiks ikka ära mainida. 90.191.119.98 21. juuli 2012, kell 13:11 (EEST)
replies: text: Panen sisse, aga Sa võid julgelt täiendusi-parandusi teha. Andres (arutelu) 21. juuli 2012, kell 13:42 (EEST)
Arutelu:Kirsti Jahilo

message: Kui on nime nimetatud, siis ei ole vaja teist korda siselinki (sinisega) panna. --Insta 23. märts 2010, kell 20:16 (EET)

message: Peaks mainima, et ta on Valdo Jahilo abikaasa ning neil on ka vist ühine laps? --kanakukk 24. märts 2010, kell 00:03 (EET).
Jah, võiks küll. Nukitsa konkursi tulemusi sai kontrollitud:
http://www.neti.ee/cgi-bin/cache?query=kirsti+Jahilo&alates=0&url=http%3A%2F%2Fwww.eltk.ee%2Fkeskuse-tegevus%2Fnukitsa-konkurss%2Fix-nukitsa-konkurss-1%2Fix-nukitsa-konkursi-tulemused-kunstnike-edetabel
--Insta 24. märts 2010, kell 18:42 (EET)
Minu meelest ei saa kohta Nukitsa konkursil nimetada tunnustuseks. Andres 24. märts 2010, kell 22:43 (EET)
Õige küll, sai ära muudetud. Iseendast on 168 hulgas 15.-16 olla kõrge koht, aga sellega ei kaasnenud preemiat. --Insta 26. märts 2010, kell 10:12 (EET)
----
Kas mitte üleslaadijal ei ole nende piltide autoriõigused, mis siit välja võeti? Andres 23. juuli 2010, kell 11:49 (EEST)
thread_title:  Isiklikku
Arutelu:Kaarel Ird

message: Aga see oli ju õige. --Kontra 24. märts 2010, kell 12:14 (EET)
replies: text: Arutelulehel tuleb arutada artikli kirjutamist. Andres 24. märts 2010, kell 12:18 (EET)

message: Artiklit täiendati oluliselt, aga osalus küüditamisest jäeti välja. --kanakukk 23. juuni 2010, kell 19:07 (EEST).
----
Tekstis on keelevigu, struktuur on ebayhtlane. Kindlasti oleks kasu piltidest - kui mitte muud, siis teatrimajad saab ikka panna. --Oop (arutelu) 17. veebruar 2013, kell 14:40 (EET)
thread_title:  Artikli sisu
Arutelu:Friedrich-Karl Pinka

message: Valdadele (miks kaks tükki korraga?) peaks kihelkonnad ka juurde lisama. --Kontra 25. märts 2010, kell 13:27 (EET)
replies: text: lisan kohe. miks kaks tykki, on mulle ka hämarapärane, aga Jaak Pihlau napisõnaline ja ainult faktidest koosnev raamat ytleb nii. loodan edaspidi selgust saada. Ohpuu 25. märts 2010, kell 13:30 (EET)

message: Kas kuskil on täpsemalt olemas ka kirjeldus, mis asi see
*Сибирский 72-й стрелковый пехотный полк
*72-й Сибирский стрелковый пехотный полк
võis olla?
suwa 10. mai 2020, kell 12:59 (EEST)
thread_title: 72. siberi jalaväe kütipolk
Arutelu:Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond

message: Partei kodulehel on erakonna nimi Erakond Kristlikud Demokraadid ja lühendiks on EKD. --Brita 26. märts 2010, kell 13:01 (EET)
Vabandust! Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid (EKD). --Brita 26. märts 2010, kell 13:12 (EET)
replies: text: see on hoopis teine erakond. -- Ohpuu (arutelu) 21. mai 2012, kell 13:59 (EEST)

message: ma suunasin siia ilma sidekriipsuta märksõna Eesti Kristlik Demokraatlik Erakond (analoog Eesti Kristlik Demokraatlik Liit). V-o on see vigane link?--Estopedist1 (arutelu) 14. mai 2019, kell 10:41 (EEST)
thread_title: Eesti Kristlik Demokraatlik Erakond
Arutelu:Arenenud riik

message: Minu meelest arvatakse ka Eesti arenenud riikide hulka. Andres 27. märts 2010, kell 02:08 (EET)
Samas, arvan, et näiteks Moldova ja Albaania võib-olla pole arenenud riigid. Andres 27. märts 2010, kell 19:18 (EET)
Taastasin endise kuju. Vaatasin inglise artiklit. Seal on öeldud, et Eestit ja Venemaad peavad nii ÜRO kui ka IMF üleminekuriikideks, mitte arenenud riikideks. Andres 27. märts 2010, kell 19:23 (EET)
replies: text: Tegelikult on see väga tinglikult. Kui jaotatakse riike kaheks rühmaks, siis on kõik Euroopa riigid arenenud riigid Aafrika või Aasia riikidega võrreldes. Kui on meil ka üleminekuriigid, siis tuleb sellest põhjalikumalt kirjutada, nagu on see inglise artiklis tehtud. Geonarva 27. märts 2010, kell 19:33 (EET)
replies: text: : Jah. Tuleb detailsemalt kirjutada, muidu on eksitav. Andres 27. märts 2010, kell 21:56 (EET)

message: Tundub, et siin on üle kirjutatud. Toon siia varasema versiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. mai 2014, kell 16:53 (EEST)
{{keeletoimeta}}
{{allikad}}
[[Pilt:IMF advanced economies 2008.svg|thumb|Arenenud riigid (märgitud sinise värvusega) ([[Rahvusvaheline Valuutafond]]i järgi seisuga 2008)]]
'''Arenenud riik''' (ka '''arenenud maa''') on [[riik]], mis kuulub kõrgema [[arengutase]]me ja arenenud [[turumajandus]]ega [[tööstusriik]]ide hulka. 
Riigi arengutaset mõõdetakse mitme kriteeriumi järgi. Millised on need kriteeriumid ja millised riigid kuuluvad arenenud riikide hulka on vaieldav küsimus ja ägestatud debattide põhjus.
Ülekaalus diskussioonides on majanduslikud kriteeriumid. Üks nendest on [[sisemajanduse kogutoodang]] ühe inimese kohta; sellest seisukohast kuuluvad arenenud riikide hulka riigid kõrge SKT-ga ühe inimese kohta. 
Teine majanduslik kriteerium võib olla [[industrialiseerumine]]; arenenud riikide hulka siis kuuluvad riigid, mille majanduses on ülekaalus [[tertsiaarne sektor|tertsiaarne]] ja [[kvaternaarne sektor]]id. 
Veelgi objektiivsem on teine näitaja, [[inimarenguindeks]], mis arvestab elanike sissetulekuid, [[kirjaoskus]]t ja keskmist oodatavat eluiga. Selle kriteeriumi järgi kuuluvad arenenud riikide hulka riigid väga kõrge inimarenguindeksiga. Aga selle kriteeeriumi järgi on liiga palju ebakorrapärasusi.
Riigid, mis ei kuulu arenenud riikide hulka, kuuluvad [[arengumaad]]e hulka.
Enamasti arvatakse arenenud riikide hulka [[Põhja-Ameerika]] ([[USA]] ja [[Kanada]]) ja [[Lääne-Euroopa]] riigid, [[Austraalia]], [[Uus-Meremaa]] ning [[Jaapan]]<ref name="SEI"/>. 
<small>Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi</small>

message: *Esimene maailm
*Faktor 4
*Faktor 10
*Põhi-Lõuna
*Arengukoostöö
thread_title: Vaata ka

thread_title:  Viited
Kategooria arutelu:Kihelkondade navigeerimismallid

message: yks mõte või kysimus: praegu viitavad kihelkondade navigeerimismallid mõisate artiklitele ning samuti igayks yhele kirikule. samas on siginenud mõisaartiklitele lisaks vallaartikleid — nt Luke vald — nendest valdadest, mis mõisatele vastasid. navigeerimismall võiks viidata ka valdadele. mõis oli valla keskus, aga mitte päris vald ise, nii et mõisaartikli ja vallaartikli lahus hoidmine on mõistlik: mõisaartiklis on ootuspärasem jutt arhitektuurist ja seda valitsenud härradest; vallaartiklis on ootuspärasem jutt kyladest, mis valda kuulusid, ning rahvast, kes neis on elanud, koolidest-kõrtsidest jms. 
on kellelgi ehk mõni mõte, kuidas asja lahendada? 
(ja muinaskihelkonna navigeerimismall võiks viidata kesksele linnusele või kesksetele linnustele, aga see on eraldi teema, mis ei puutu nendesse kihelkondadesse, mille navigeerimismallid siia kategooriasse kuuluvad.) Ohpuu 28. märts 2010, kell 22:02 (EEST)

message: Peale kihelkondade on siin ka kubermangu malle ja asehaldurkonna malle--Bioneer1 (arutelu) 1. september 2013, kell 16:09 (EEST)
thread_title: Liigsed mallid

message: Mainin, et puudu on mall Kanepi kihelkonnale ()--Estopedist1 (arutelu) 16. mai 2015, kell 11:32 (EEST)
replies: text: samuti Viljandi kihelkonnale ()--Estopedist1 (arutelu) 13. november 2015, kell 20:48 (EET)

text: samuti Rannu kihelkonnale ()--Estopedist1 (arutelu) 17. november 2015, kell 01:16 (EET)
thread_title: Puuduolev(ad) kihelkond(-nad)
Arutelu:Kaater

message: Toetan liitmist. Sobiks Kaatrid sisejuhatuseks (sissejuhatus puudub seal hetkel)
replies: text: Neid ei oska liita. Andres 29. märts 2010, kell 11:37 (EEST)
replies: text: : Ühes artiklis on kaater defineeritud, teises artiklis on kirjas ainult erinevad kaatrite klassid. Tuleb a) tõsta definitsioon klassidega artiklitesse või b)klassid definitsiuooniga artiklisse.--Kyng 29. märts 2010, kell 11:57 (EEST)
replies: text: :: Artiklis Kaatrid jääb selgusetuks, kuidas see jutt on kaatri mõistega seotud. Jääb mulje, nagu räägitaks mingist väga spetsiifilisest asjast. Sellisel juhul teeb mehaaniline liitmine asja hullemaks. Andres 29. märts 2010, kell 12:39 (EEST)

message: Pealkiri ei ole sobiv. Andres 2. august 2008, kell 12:56 (UTC)
replies: text: Sõnal "kaater" on mitu tähendust; ma ei tea, kas need offshore-kaatrid on tüüpilised kaatrid, mida tavainimene mõistab --Dj Capricorn 8. august 2008, kell 15:45 (UTC)
replies: text: : Pole kursis, kuid osasid kiirusvõistluste mootorpaate/kaatreid jagatakse klassideks nagu vormeleid automaailmas, vaata või veemoto.ee, nt on seal F-125, JT-250, T-550, OSY-400, O-125, O-500, nüüd peaks uurima, mida need tähe-numbri kombinatsioonid tähistavad. Lihtloogika järgi võiks arvata, et Formula ja Open. suwa 9. august 2008, kell 06:08 (UTC)
thread_title:  See on artikli "Kaatrid" arutelu 

message: Keelelink (see ainus, mis praegu on) on vale. Taivo 23. aprill 2012, kell 23:36 (EEST)
thread_title:  Keeleviited 

message: Hetkel tundub mulle, et kõik interwiki vasted on väärad. suwa 5. mai 2013, kell 15:19 (EEST)
replies: text: Kaater kindlasti ei ole laev, nii ei saa seda defineerida. Ssgreporter (arutelu) 16. september 2015, kell 01:12 (EEST)
replies: text: : nojah, kui kaater on 25 m üldpikkusega, siis ei ole see enam ju väikelaev, seega on see seadusandja mõistes laev jne .... suwa 16. september 2015, kell 11:46 (EEST)
replies: text: ::Merekeele nõukojas oli jutuks, et "kaater" polegi nagu defineeritav, pigem piirkondlik või mõnes riigis kasutatav sõna. Näiteks siin on esimesel pildil mootorpaat, teisel aga reisilaev - pildi järgi otsustades on salong nii suur, et võtab pardale üle 12 reisija. Pikkus pole sel juhul oluline. Ssgreporter (arutelu) 16. september 2015, kell 23:36 (EEST)
thread_title:  IW 

message: Mootorjahti siia ümber suunata pole tänapäeval küll otstarbekas. Jaht on laev, mida ei kasutata raha teenimiseks, ja tänapäeva luksusjahid on sageli tõsised reisilaevad. Näiteks Steven Spielbergi oma on üle 150 m pikk, aga üle 100-meetriseid on rohkesti. Vanasadamaski käib igal suvel mitu 50-80 m pikkust jahti. Kaater on aga pigem väikelaev. Ssgreporter (arutelu) 8. detsember 2015, kell 00:36 (EET)
----
Just nagu vene laenud ja tõlkelaenud ei võiks eesti keeles juurduda, see on tavaline asi. Ja see on ka tavaline asi, et eesti ja inglise sõnade tähendusväljad ei kattu. --Andres (arutelu) 19. mai 2024, kell 11:16 (EEST)
----
Ja mis mõttes cutter on "kaatri" "otse-vaste"? --Andres (arutelu) 19. mai 2024, kell 11:17 (EEST)
thread_title:  Mootorjaht