lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kolmemõõtmeline printimine

message: Minu meelest pole pealkiri korrektne. Andres 22. november 2011, kell 23:50 (EET)
Kas pealkiri peaks olema "3D-printer" või "Kolmemõõtmeline printimine"? Andres 26. november 2011, kell 11:02 (EET)
Kolmemõõtmeline printimine sobiks vast kõige paremini, 3d printer võiks juhatada siia lehele.
Minu meelest see praegune pealkiri ei ole korrekne. Kas keegi on kunagi näinud printereid, mis ei oleks kolmemõõtmelised. -- Ahsoous (arutelu) 13. märts 2013, kell 00:09 (EET)
replies: text: Nojah, v-o kolmemõõtmeliselt printiv printer? Aga 3D-printer oleks vist parem.--Morel (arutelu) 13. märts 2013, kell 00:23 (EET)
replies: text: : Pigem küll. Iseenesest peab ka artikkel hakkama peale selgituse või täpsustusega, mida täpselt mõeldakse. Et ei tekiks arusaamatusi näiteks, et prindime paberile kujutise ja siis prillide abil tundub see meile kolmemõõtmeline või et prindime näiteks kruusi peale logo ehk siis kolmemõõtmelisele asjale kahemõõtmelise kujutise. -- Ahsoous (arutelu) 13. märts 2013, kell 00:31 (EET)
Kogu see temaatika vajab ülevaatamist ja ühtustamist, nt :raaltootmine ehk :CAD/CAM, :Arvprogrammjuhtimine ehk :CNC (nt polüsteroolist 12m paadimudeli väljasaagimine jne) ja nüüd siis väikeseeriate-näidiste valmistamine suure täpsusega plastipritsiga. Kus lõppeb üks ja algab teine, siiamaani tundub, et CNC on liigmaterjali eemaldamine ja 3d-print on täitematerjalist ülesehitamine... suwa 13. märts 2013, kell 12:18 (EET)
Mina eelistan "mahtprinter" / "mahtprintimine"—Pietadè 12. aprill 2018, kell 19:09 (EEST)
Puuduvad artiklid ühemõõtmeline printer, kahemõõtmeline printer, neljamõõtmeline printer ja viiemõõtmeline printer.—Pietadè 4. mai 2018, kell 14:58 (EEST)
Arutelu:Nordic Yards Warnemünde

message: Endistelt nimedelt tuleb ümbersuunamised teha. Kas "veeskamine" on sõna? --Epp 25. november 2011, kell 03:40 (EET)
replies: text: "Veeskamine" on merenduses kasutusel vist juba üle 10 aasta, tähendab vettelaskmist. Siinkohal oli otstarbekas selleks, et saada pildiallkirjast üks rida vähemaks. Ssgreporter 25. november 2011, kell 23:47 (EET)
Arutelu:Ratatouille (film)

message: See vist ei kuulu "Disney joonisfilmide" alla, kuna see on ainult "Levitaja". On ju need Pixari joonisfilmid (Kalapoeg Nemo ka). --KungFuDuck 26. november 2011, kell 00:11 (EET)
replies: text: OK, sellist kategooriat vist piisab, pole mõtet keeruliseks asju tegema. --KungFuDuck 26. november 2011, kell 00:15 (EET)
replies: text: :Tsiteerin artiklit Pixar Animation Studios: "Aastal 2006 ostis Pixari Walt Disney kompanii." --Oop 26. november 2011, kell 00:17 (EET)
replies: text: :: Disneyle kuuluvad ka näiteks Touchstone Pictures ja Hollywood Pictures (kuigi need kumbki ei ole mitte ostetud), aga kokku mingi pea 150 tuhande töötajaga kompanii harude kokkulugemine võib raskeks kätte ära minna  -- Ahsoous 26. november 2011, kell 00:39 (EET)
Arutelu:I²C

message: Vaatasin õigekirja üle. cmc 26. november 2011, kell 11:08 (EET)
Arutelu:Sahharoos

message: Vene vikis on [[:ru:Сахар]] ja [[:ru:Сахароза]] eraldi artiklid. Kas meil on mõte lahutada keemilist ainet ja toiduainet. Arvan, et on. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 27. november 2011, kell 10:14 (EET)

message: Selle tihedus on 1,587 g/cm3
replies: text: Mille tihedus? Eelmisest versioonist sain nii aru, et karamelli, praegu ei saa aru. --Epp 2. mai 2014, kell 03:41 (EEST)
replies: text: : Tere!

text: : Siia artiklisse tuleb nüüd ilmselt sünonüüme, mis tavakeeles on kasutusel valge suhkru kaudu....
replies: text: :: Mariina 2. mai 2014, kell 16:22 (EEST) alias Простота
replies: text: ::: Igaks juhuks küsin üle, kas nii ongi, et indiaanlased avastasid suhkru, aga "Indialased panid rohkem kui 2400 aastat tagasi suhkrule sanskriti keeles nimeks 'sarkara'"? Kuriuss (arutelu) 24. veebruar 2015, kell 19:18 (EET)
replies: text: :::: Tere Kuriuss!

text: :::: See võib vajada täpsustamist...

text: :::: J. H. Galloway, The Sugar Cane Industry: An Historical Geography from Its Origins to 1914.

text: :::: Mariina 25. veebruar 2015, kell 06:56 (EET) alias Простота
Tere. Muutsin ära fakti, et suhkur põhjustab hüpoglükeemiat, see on vale. Suhkru tarbimine võib põhjustada hüperglükeemiat.--Karmenkaljula123 (arutelu) 6. mai 2016, kell 20:49 (EEST)

message: en:Sucrose väidab, et sahharoosi peaks hoopis sukroosiks nimetama? Adeliine 3. juuli 2016, kell 15:50 (EEST)
replies: text: Ei pea. Andres (arutelu) 3. juuli 2016, kell 16:46 (EEST)
thread_title:  Sukroos
Arutelu:Swanland (laev)

message: Puudub Swanland. --Epp 28. november 2011, kell 01:37 (EET)
Laeva nime järel kirjutatakse sulgudes eelmine nimi ja kui on, siis veel sellest eelmine nimi jne, s.t järjekord on nüüdisajast mineviku poole. Ssgreporter 29. november 2011, kell 01:46 (EET)
Vikipeedia arutelu:Tööriistad/Kriipsuskript

message: Kasutamisõpetus võiks sisukam olla. Mul on see asjandus sisse lülitatud, aga kasutada ikka ei oska. Adeliine 29. november 2011, kell 05:22 (EET)
replies: text: Ma kasutan monobooki kujundust ja sellega on üleval servas väga nähtaval kohal. Vektoriga on siis äkki seal peidetud valikus? Pead lihtsalt sellele klikkama ja siis salvestama. --Epp 29. november 2011, kell 05:31 (EET)
replies: text: :Ja kassa näed! Uongi! Kas ta teeb ainult neid sidekriipse mõttekriipsudeks, mis on aastaarvude vahel või mingit muud trikki ka? Adeliine 29. november 2011, kell 06:02 (EET)
replies: text: :: Ta kõiki trikke ei tee jah, aga peamised asjad ajab ära. Liigsete/puuduvate tühikutega ta ei tegele ja kui on tühik nt aint ühel pool kriipsu, siis ka ei paranda. Vist. --Epp 29. november 2011, kell 20:37 (EET)
replies: text: ::: ilma siinset teksti lugemata ei oleks ma seda leidnudki. Ehk siis ühinen arvamusega, et juhend peaks ütlema ka selle ära, kust seda otsida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. jaanuar 2017, kell 16:24 (EET)

message: Kas kriipsu parandamist juhul "15.-16." pole otstarbekas siia lisada? --Epp 28. oktoober 2014, kell 03:40 (EET)
replies: text: Minu teada on sellisel juhul, kus on järjestikused arvud, sidekriips lubatud? Adeliine 29. oktoober 2014, kell 13:12 (EET)
replies: text: : Mõtlesin üldse sellist punktidega juhtu, no siis nt 1.-30. --Epp 29. oktoober 2014, kell 13:24 (EET)

text: :Jah, see on see igavene peavalu. Et sidekriips tähendab enamvähem 'ja', seega 'lk 12-13' on lubatud ja loe: lehekülgedel 12 ja 13. Aga samuti võib mõelda, et 'see asi on lehekülgedel 12 kuni 13'? Ja mõttekriips (keskmine pikkus) tähendab 'kuni'. Seega on lubatud ka 12–13, ilmselt. Ja puht silmailu asjus, kui on vaateväljas nii juhtumeid 12-13 kui ka 12–15, võib mõlemal juhul lubada – kriipsu. Aga enne, kui ma selle kriipsuskripti sisse lülitan, kas on võimalik siin niimoodi lihtsate dumbjuuserile mõistetavate sõnadega seletada, mida ta teeb? Et ega ei tööta nagu wordi autocorrect mis lihtsalt topib tühiku järel mistahes kohta mõttekriipsu? Ja teda, kriipsuskripti, tähendab, saab sisse ja välja lülitada, kui vaja? BirgittaMTh (arutelu) 6. oktoober 2023, kell 08:44 (EEST)

message: Cumbril vist muutis seda skripti? Enne oli nii, et kui muutmiskastis oli mõningaid muudatusi tehtud ja muutmiskasti sulgemata valisin kriipsuskripti, siis säilitas skript juba tehtud tekstimuutused ja sai edasi redigeerida. Praegu lööb ette sõnumi, et kas soovid lehelt lahkuda. Jaatavalt klõpsates kaovad juba tehtud muudatused. Kas oleks võimalik endist olukorda taastada? Adeliine 25. detsember 2016, kell 20:12 (EET)
replies: text: Vabandust! Ma ei saanud aru, milleks toda kohta koodis vaja oli ja võtsin selle välja. Polnud ise kunagi skripti selliselt kasutanud. Nüüd teeb skript samamoodi nagu enne. Cumbril 25. detsember 2016, kell 21:20 (EET)

message: Kui on mingeid soovitusi, kuidas skript peaks mingis olukorras kriipsudega toimetama, siis võib need siia kirja panna, ja ma püüan need sisse viia. Konkreetsed näited on kõige paremad. Cumbril 27. detsember 2016, kell 00:51 (EET)
thread_title: Skripti paremaks tegemine
Arutelu:Elektrienergia ülekanne

message: Viskasin kaks suvalist fraasi kuuglisse, kohe tulid allikad välja, kust tekst on võetud. Nii ei tohi. Taivo 6. detsember 2011, kell 17:21 (EET)
replies: text: ka pildid on vist raamatust skaneeritud ja seega autoriõigusega kaitstud. Ma ei mõista, kuidas nad veel commonsis alles on--Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2012, kell 16:57 (EEST)
replies: text: :mis sellega siis ette võtta? Tekst on kopipeist, joonised ilmselt autoriõiguste rikkumine Samas suur töö on nt matemaatiliste valemite näol ära tehtud. Sisu ei vasta vist alati artikli pealkirjale ("elektrienergia ülekanne")--Bioneer1 (arutelu) 5. august 2014, kell 19:15 (EEST)

text: See tuleb ümber sõnastada, tegin kaks esimest lõiku ära.

text: Joonistel minu meelest sellist sisu ei ole, mis nõuaks autoriõiguste rakendamist, aga kui on, siis võib need ümber joonestada. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 19:44 (EEST)

text: Ühtlasi tuleb kompositsiooni kohendada ning teemasse mittepuutuv välja visata või mujale üle viia. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 19:45 (EEST)

text: üks allikas, millest maha on kirjutatud (http://petz.planet.ee/entek/2_Elektriahelad.pdf) pole ka Veebiarhiivist (https://web.archive.org) enam leitav--Estopedist1 (arutelu) 16. aprill 2019, kell 23:30 (EEST)
eemaldasin kopipeisti malli. Pea kõik lõigud on viidatud, näidates allikat. Palju infot on võetud allikast  pitsu.klaabu.pri.ee/fysa/Elektromagnetiline_induktsioon.ppt, ent seda vist veebist enam leida pole võimalik. Igaks juhuks tuleks ka kontrollida, kas paberkujul allikast (Jaotusvõrgud. (2007) pole ehk maha kirjutatud?--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 09:35 (EEST)
thread_title: Autoriõiguste rikkumine
Arutelu:MP3

message: 1)Vastavus teemale:
Artikkel vastab teemale. Teemast pole kõrvale kaldutud.
2)Sisukus
Artikkel on sisukas. Välja on toodud ajalugu ning tehnilised andmed. Teksti võiks natukene juurde kirjutada, siis saaks ilusti 2000 sõna täis.
3)Allikatele viitamine:
Viitamine on korrektne. Kui erinevatele lausetele viidata teksti sees, mis pärineb ühest ja samas allikat, võiks selle ühe viitenumbri alla panna.
4)Vikivormistus:
Vormistus on üsna hea. Lisama peaks vähemalt ühe tabeli. Artiklit võiks illustreerida piltidega. Lisada võiks rohkem siselinke.
5)Keeleline kvaliteet:
Üldiselt on artikkel kirjutatud hästi. Ei leidnud isegi trükivigu kuskilt. Teemade loogiline järjestus on samuti olemas. Meeldiv oli lugeda algusest lõpuni.
6) Arusaadavus:
Tekstist on hea aru saada, kuna laused on korrektsed ja lihtsas vormis kirja pandud.
7) Kokkuvõte:
Artikkel on sisuliselt väga hea. Teemat on põhjalikult kirjeldatud. Artiklist saab vajaliku informatsiooni kätte. Edu ! 
--HelinaZ 10. detsember 2011, kell 16:22 (EET)
thread_title:  Retsensioon 

message: Artikli sisuks on kõik MP3-ga seonduv, mis peakski eesmärk olema. Väga palju kasulikku infot, viitamine on selge, vormistus kah tipp-topp, mõni pilt võiks vast veel olla, keelelisi vigu ma ei leidnud, inglise keelest on kindlaid väljendeid ilmselt raske ümber tõlkida. Seega ma kiidaks autorit suure töö tegemise eest.
10. detsember 2011, kell 21:25 (EET)
Vastavus teemale:Artikkel vastab täielikult teemale.
Sisukus: Kirjutatud on väga sisukalt.Kõik mis puudutab mingilgi määral MP3 formaati on välja toodud.
Allikatele viitamine:Viidatud on nii nagu Vikipeedias peab. Ajaloo juures ei pea äkki iga rea taga viide olema, kui kõik võetakse samalt lehelt.
Vikivormistus:Vormistus on hea. Siselinke on väga palju, aga mõni pilt võiks juures olla veel. Tihendamise siselingi mõttest ma ei saa päris hästiaru, see on natukene teemast mööda.
Keeleline kvaliteet: Keeleliselt oli päris hea, võiks lahti seletada mõiste sämplimissagedus.
Arusaadavus:Tekstist on hea aru saada, kuna laused on korrektsed ja lihtsas vormis kirja pandud.
Kokkuvõte: Artikkel on väga hea. Väga palju tööd on tehtud ning tulemus on selle vääriline.Kiidan.
Tamme55 30. detsember 2011, kell 11:25 (EET)
----
*1990. aastate
*korrutusmärgiks kasuta ×
*kontsertidel
*ühekordsete võrdusmärkidega pealkirju tekstis ei kasutata
Artikli keskosas tundub siselinke vähe olevat. Loodan, et kirjutad/täiendad edaspidigi artikleid, Vikipeedia oleks sinu panuse üle väga õnnelik, sest suudad keeleliselt head teksti kirjutada :). Samuti olid sinu retsensioonid tasemel. Väga tubli! Adeliine 17. detsember 2011, kell 16:23 (EET)
thread_title:  Retsensioon
Arutelu:Must seatigu

message: Üks lause ei moodusta entsüklopeediaartiklit.--WooteleF 11. detsember 2011, kell 15:44 (EET)
Arutelu:Osara lagendikud

message: Kui see ykskord arhiivi jõuab, tuleks välislinkidesse lisada ETV saade "Osoon" 12. detsembrist 2011. --Oop 12. detsember 2011, kell 22:14 (EET)
Arutelu:Petserimaa

message: Järjekordne äärmiselt tugeva poliitilise ja ideoloogilise laenguga teema, kus on kerge neutraalsusest kõrvale kalduda. Õigupoolest pole Venemaa seisukohta siin korralikult refereeritudki. Omaette kysimus on, kas ei peaks artiklis vähemalt põgusalt kajastama ka piirkonna varasemat ajalugu, sh haldusajalugu. --Oop 20. detsember 2011, kell 14:53 (EET)
replies: text: Kas piirileping ikka jõustus 18. mail 2005 või kirjutati alla (minu teada pole jõustunud tänaseni)? Ja kas preambula lisati lepingule või ratfitseerimisotsusele? --Numbriga kärumees 20. detsember 2011, kell 16:57 (EET)
Lisaks: minu teada Petserimaad ei liidetud Eestiga mitte Tartu rahulepinguga, vaid juba 1918 (siis küll Liivimaaga) Saksa okupatsiooni ajal. Alexander von Tobien on sellest möödaminnes kirjutanud. --Numbriga kärumees 20. detsember 2011, kell 16:58 (EET)

message: 1918. aastal astus Petserimaa Balti hertsogiriigi koosseisu.
replies: text: Mis tähendab "astus koosseisu"? Ja kui maakond moodustati 1920, mis siis astus? Andres (arutelu) 3. november 2013, kell 09:34 (EET)

message: Ajalooliselt on Petserimaad mõeldud ka muuna kui 1920. aastal moodustatud maakonnana, vt nt linki artiklist Eesti ajalugu--Bioneer1 (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 12:04 (EEST)
----
Vallad tuleb kuidagi linkida. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 22:54 (EET)
replies: text: see koosnes Slobodka, Petshorõi ja Panikovitshi valdadest ja Isborski valla

text: Nimede õigekiri äratab kahtlust. 90.190.71.25 1. oktoober 2015, kell 10:07 (EEST)
replies: text: : Noh, küllap see on omaaegne õigekiri. Need vajavad artiklit, ning artikli koostamise käigus saab ka kirjapildis selgus. Andres (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 10:30 (EEST)
thread_title: Mitmetähenduslik "Petserimaa"
Arutelu:Euroopa Liidu kodakondsus

message: Eraldi mõistetena võib käsitleda nii seksuaalset, rassilist kui ka riigi ja isiku vahelist kodakondsust
replies: text: ? --Epp 21. detsember 2011, kell 10:29 (EET)
replies: text: : no kui keegi nii kirjutab, siis keegi kirjutab nii. iseasi, kuidas seda kirjakohta Vikipeedias kajastada. hulk tähelepanuväärseid intellektuaale on ennast viimaste aastasadade jooksul pidanud Kirjasõna Vabariigi kodanikeks. seda ei anna ka kuidagi vaidlustada, sest nende tahteavaldus on selline olnud. rassiline ja seksuaalne kodakondsus võib olla midagi samasugust. ma ei tea kuigi palju USA, Libeeria ega Lõuna-Aafrika Vabariigi ajaloost, kus rassilise kodakondsuse mõiste võib olla poliitilises diskussioonis tõsimeeli käibinud. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 11:13 (EET)
replies: text: :: Nojah, aga ma kahtlustan, et siin püütakse rääkida ikkagi kindlast "euromõistest". --Epp 21. detsember 2011, kell 13:02 (EET)

message: Eraldi mõistetena võib käsitleda nii seksuaalset, rassilist kui ka riigi ja isiku vahelist kodakondsustTommi Hoikkala (2009) „The diversity of youth citizenships in the European Union“, Young, Vol1(17), 7
--WikedKentaur (arutelu) 20. juuni 2016, kell 18:45 (EEST)
thread_title:  arusaamatu lause
Arutelu:Roman Kuklin

message: miks pole siis artiki pealkiri lätipäraselt? Ave Maria 25. detsember 2011, kell 10:27 (EET)
Arutelu:Samsung i5800

message: Miks pealkirjas ja esimeses lauses märksõna kokku ei lange? --Epp 25. detsember 2011, kell 19:51 (EET)

message: Mitu ümbersõnastust, võtsin ära reklaamimaigulised väljendid. Telefon on praeguseks aegunud, seega omadussõnad nagu 'mugav', 'kvaliteetne' jne. ei ole väga sobilikud ning neid on parim kaasata vaid siis, kui nad esinevad ajakirjandusväljannete tsitaatides konkreetse seadme kohta. Tingimata pole tarvis mainida puuduvaid funktsioone (on palju mobiile, millel on välguta ja autofookuseta kaamerad).
*Kaamera megapikseleid on ametlike spetsifikatsioonide järgi 3, isegi kui foto suurus tuleb 3,14–3,2 megapikselit.
*Mälu: Ametlik spetsifikatsioon on väga segane ja on võib-olla kopeeritud suuremate spetsifikatsioonidega seadme leheküljelt või peegeldab mälukiibi (või kiipide) kogumahtu, arvestamata tegelikku mahtu, mis kulub RAM ja kasutajamälu jaoks. Korea- ja ingliskeelsed infoboxid näitavad siiski, et RAM-mälu on 256 Mb ning välkmälu 512 Mb.
replies: text: Eemaldasin järgmise teksti:
replies: text: :Vertikaalses asendis on võimalik kasutada kõiki telefoni rakendusi, kuid mõni tegevus sujub mugavamalt hoides telefoni horisontaalselt. Internetilehitseja on asjalik ja mugav ning kerimine ühtlane ja kiire.

text: Põhimõtteliselt on selliste ümarate kirjelduste asemel kasulikum lisada seadme või selle funktsioone.
-Mardus (arutelu) 26. detsember 2013, kell 15:26 (EET)
thread_title:  Palju väikseid muudatusi
Arutelu:TeateTants

message: piltide hulgas esikohal peaks olema pilt, kus inimesed tantsivad. Kui need pildid on praegu ainukesed sellest üritusest, siis minu meelest need ei kirjelda sündmust. Muidugi teine asi on juhul, kui autod tantsisid seal sündmusel. Ave Maria 29. detsember 2011, kell 07:44 (EET)
Arutelu:Tihhi Don

message: Kas ei pea see olema täpsustuslehekülg nagu :ru:Тихий Дон? Geonarva 29. detsember 2011, kell 20:17 (EET)
replies: text: Nojah, seda nime kannavad veel kaks asulat, rong ja raadiojaam. Andres 29. detsember 2011, kell 20:21 (EET)
replies: text: :Siis oleks õige teisaldada nii, nagu muude laevanimede puhul Tihhi Don (laev). Ssgreporter 31. detsember 2011, kell 01:05 (EET)
replies: text: :: Jah, aga ainult juhul, kui kohe tehakse täpsustusleht. Andres 31. detsember 2011, kell 09:10 (EET)
replies: text: :::Loodan, et täpsustuslehe teeb keegi, kes neid ülejäänud Tihhi Done teab. Ssgreporter 1. jaanuar 2012, kell 00:42 (EET)
replies: text: :::: Need on täpsustuslehel :ru:Тихий Дон "vaata ka" all. Andres 1. jaanuar 2012, kell 05:55 (EET)
Arutelu:Karl von Sivers (1874–1935)

message: Kes oskab leida, kus Sievers sündis, kus õppis jms.? --Juhan121 1. jaanuar 2012, kell 18:24 (EET)
Need 53 mahalastud inimest tuleb lahti seletada. 1930. aastail oli Viljandi linnavolikogus vihane vaidlus nende üle. Väidetavasti oli tegemist vanglast toodud kurjategijatega, kelle mälestust poleks pidanud jäädvustama ega neist mingeid märtreid tegema. Viljandis olevat elu pärast mitu aastat rahulik ja julge olnud. --Numbriga kärumees 2. jaanuar 2012, kell 11:23 (EET)
Kas ta oli tõesti sõjakurjategija?--WooteleF 2. jaanuar 2012, kell 15:15 (EET)
replies: text: Ma just tahtsin küsida, missuguse sõja kurjategija ta oli. Taivo 2. jaanuar 2012, kell 20:55 (EET)

message: Miks on ikkagi nimetatud Sievers, ehhki Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Teil 1, 1: Livland, Bd.: 1, Görlitz, 1929, Lk. 303 annab perekonnanimeks Sivers?--NOSSER (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 17:10 (EEST)
replies: text: Neid variant kasutati läbisegi. Tuleb uurida, mis nime ta ise kasutas.--WooteleF (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 19:45 (EEST)

text: Saaga.ee, Valga praostkond, EELK Kambja kogudus (Personaalraamat XVIII (nimeregister); EAA.1255.1.535; 1900-1940) Helena von Siversi ja August von Siversi poeg Carl August Johann Maria von Sivers--NOSSER (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 21:45 (EEST)
replies: text: :Okei. Aga nüüd on eesnime kirjutamine ebaselge. C või K.--WooteleF (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 22:21 (EEST)
thread_title:  Sivers vs Sievers
Arutelu:Watson

message: Lisasin vikindamise märke: viited ei ole õigesti vormistatud. Viitest peab tulema välja lingi autor ja pealkiri, viimase kontrollimise aasta ja kui pole eest keeles, siis ka keel. Taivo 2. jaanuar 2012, kell 17:58 (EET)
replies: text: Lihtsalt märkusena: ma küll ei leia, et keele peaks eraldi välja tooma. Seda kahel põhjusel: 1) tavaliselt saab sellest niigi aru juba viite pealkirjast ja seega on selle eraldi väljatoomine mõttetu 2) keele mainimine seda viidet eestikeelseks ei tee ehk viite seisukohast pole mingit vahet, et mis keelsele allikale viidatakse. Ivo 2. jaanuar 2012, kell 18:12 (EET)
Ja Thomas Watsonit pole kohane nimetada legendaarseks tegelaseks. Ta oli täiesti reaalne isik ja ükski legend temast ei räägi. Taivo 3. jaanuar 2012, kell 00:58 (EET)
Arutelu:Tracker

message: sisendseade, mis informatsiooni sisseviimiseks edastab kasutaja pea liigutusi koordinaatide peale.
replies: text: Ma ei saa sellest lausest aru. Mis on koordinaatide pea? Kas koordinaatide pea hakkab liikuma samamoodi nagu kasutaja pea? Taivo 2. jaanuar 2012, kell 20:03 (EET)

message: * träkker https://akit.cyber.ee/term/10247
* jälgur https://akit.cyber.ee/term/6854
suwa 30. märts 2019, kell 12:36 (EET)
thread_title: termin
Arutelu:Järve raudteepeatus

message: :Pilt:Järve_raudteepeatus.jpg võeti välja. Taivo 2. jaanuar 2012, kell 23:04 (EET)

message: Järve raudteepeatus on egelikult Järve Raudteejaam. Seal on olemas pöörangus, mis ühendavad jaama EVR Elektrivõrkudega, olemas sisse ja väljasõidufoorid. Samuti, jaamana on JHärve kajastatud ka KÕIKIDES sõiduplaanides, sh Teenistuslikes plaanides! Artilkli pealkirja ja sisu on vaja KINDLASTI parandada!!!
thread_title:  Järve raudteepeatus
Arutelu:Kim Chŏng-un

message: Küsimus: "Kim Jong-un [hääld. Kim Džong-õn] " See džong kõlab väga inglise päraselt. Kas see nimi tõepoolest hääldatakse niimoodi või on võetud see kusagilt inglisekeelsest lehest kui absoluutne tõde siia üle?
Vist peaks olema Kim Chŏng-un, aga pead kindlalt ei anna, et see õige nimekuju on. Nii mulle siiski tundub. Hea kui Andres või keegi kinnitaks, et olen õigel teel. :) -- Toomas 3. jaanuar 2012, kell 21:50 (EET)
replies: text: Jah, kui jätkata praegust traditsiooni.--Metsavend 3. jaanuar 2012, kell 21:54 (EET)

message: Minu meelest ta pole riigipea. Andres (arutelu) 25. aprill 2012, kell 01:01 (EEST)
replies: text: Riigipoea on ka 19 aastar pärast oma surma Kim Il-sŏng.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •

message: * Choi Song Min. Whispers of dissent in North Korea suggest waning loyalty to Kim Jong-un, The Guardian, 04.06.2015 (vaadatud 04.06.2015, inglise keeles)
thread_title: Välislingid
Arutelu:Rakvere Ringkonnakohus

message: Kust on tulnud väljend "äkiline nagu Rakvere kohus"? --Numbriga kärumees 6. jaanuar 2012, kell 12:20 (EET)

message: Esimees U. Vahtrik, abiesimees Karl Eenmaa, liikmed N. Tenneberg, F. Puusepp, E. Thomson, J. Pallop, Aleksander Luik, Johannes Laugis, Ernst Grünreich, Mihkel Hurt.
*Rakvere 1. jaoskonnakohtunik 
*Rakvere 2. jaoskonnakohtunik A. Värava
*Narva 1. jaoskonnakohtunik Friedrich Must
*Narva 2. jaoskonnakohtunik K. Kallismaa
*Järva-Jaani jaoskonnakohtunik Friedrich Praggi
*Tapa jaoskonnakohtunik Oskar Linno
*Jõhvi jaoskonnakohtunik Heinrich Luiga
*Paide jaoskonnakohtunik Aadu Külaots
*Väike-Maarja jaoskonnakohtunik Leopold Luigas
*Lüganuse jaoskonnakohtunik Johannes Mõtte --Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:29 (EET)
thread_title:  Rakvere Ringkonnakohtu koosseis 1938. aastal