lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Juura Kallari

message: Sündinud on 1941 aastal ja 1963 aastal tuli NSVL juunioride meistriks. See tähendab, et 22 aastaselt. Juunioride vanuseklass oli minu mälu järgi kuni 20 aasta vanuseni. Seda infot peaks kontrollima.

message: ESBL annab - 
KALLARI, Juura (2. I 1941 Mikitamäe v, Võrumaa – 9. XII 2005), maadleja. 183 cm, 107 kg. 
Wiki artiklis on pandud teine kaal ja ka pikkus. Kumb siis oli?
Pikkus	190 cm
Kaal	122 kg
Võistelnud on aga enamuses kuni 100 kg kehakaalus - http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=129369&#tulemusedlist
122 kg pealt oleks raske 100 kg peale võtta
thread_title:  Pikkus ja kehakaal
Arutelu:Visual kei

message: Kas pealkiri peaks olema kaldkirjas--Bioneer1 (arutelu) 27. august 2012, kell 11:14 (EEST)
replies: text: Jah. Üldse on tekstis palju tsitaatsõnu, mis peaks olema kursiivis, linkimata mõisteid ja keeleliselt vajavad kohendamist laused nagu "Inspireeritud punk, gläm metalist ja gooti liikumisest panid esimesed bändid rõhku..." - selles on vähemalt kolm õigekirjaviga.

message: Artiklis on öeldud, et Euroopas pole ühtegi VK-bändi, aga kas mitte Seremedy, Yohio, GaïdjinN, Pinku Jisatsu, DNR jne. ei peaks olema VK.
replies: text: Võid parandada. Andres (arutelu) 30. detsember 2013, kell 19:05 (EET)
thread_title:  Euroopa visual kei bändid
Arutelu:Sakala tänav

message: "Hävines näiteks Töölisteatri hoone Sakala tänav 6."
Artiklis tuleks kirjutada ka sellest, et 1938 (?) aastal ühendati Sakala tänavaga Väike-Tartu maantee (?) ja Sakala tänav ulatus siis kuni Maakri tänavani. Töölisteater asus muuseas kestet praegust Rävala puiesteed Radisoni hotelli vastas. 90.191.119.98 27. august 2012, kell 11:44 (EEST)
replies: text: Loomulikult tuleks kirjutada, kui on teadmisi valdkonnast ja ka allikaid millele viidata, siis  tere tulemast täiendama--NOSSER (arutelu) 27. august 2012, kell 13:08 (EEST)
replies: text: :Täpsustus "varem kandis Tallinnas Sakala tänava nime praegune Künni tänav" tuleks paremini sõnastada. Ei olnud nii, et Tallinnas oli Sakala tänav ühes kohas ja siis võeti sellelt tänavalt Sakala nimi ära ja pandi teise kohta. Oli hoopis nii, et Nõmme oli eraldi linn oma tänavanimedega ning 1950. aastate lõpus hakati Tallinnas ja Nõmmel korduvate nimedega tänavaid ümber nimetama, et iga nimi oleks vaid ühel pool. Sellega seoses nimetati osa tänavaid ümber Tallinnas ja osa Nõmmel. Ssgreporter (arutelu) 10. märts 2016, kell 23:29 (EET)

text: Tühistasin mitu parandust, mis puudutavad muuhulgas Eesti Panga hooneid. Olen saanud ise veenduda, et ehitisregistril pole andmeid vanemate majade ehitusaasta kohta ning omanike ja nende esindajate parandusi ei võeta arvesse, Päris hiljuti oli sellest ka ajakirjanduses juttu, et ehitisregistris näidatud hoonete ehitusaeg ei pea sageli paika ja seal pole probleemi isegi eksimises mitte ainult kümnete, vaid ka paarisaja aasta võrra. Seepärast ei saa nõustuda sellega, et ehitisregistri viitega kustutatakse varasemaid andmeid Vikipeedias.Ssgreporter (arutelu) 18. aprill 2022, kell 23:24 (EEST)

message: Suurte numbrimuutuste "Sakala 6 (algselt Sakala tn 32)" selgitamiseks vb peaks mainima, et ajalooliselt EW lõpuperioodil alates ~1936 oli tänav palju pikem ja ristus (Suur-)Tartu maanteega, tänava osaks muudeti ka varasem Väike-Tartu maantee--Bstard12 (arutelu) 7. mai 2022, kell 18:29 (EEST)
thread_title:  Suured numbrimuutused
Arutelu:Uku Suviste

message: Misasi on "dean's list"? --Oop (arutelu) 27. august 2012, kell 18:10 (EEST)
replies: text: vt inglise vikit  ja voilà!--Bioneer1 (arutelu) 28. august 2012, kell 19:36 (EEST)

message: Soovitan tulevastel muudatustel kriitiliselt silma peal hoida: keegi (ilmselt isikuga seotud) lubab tasu "atraktiivse" lehe loomise eest. https://goworkabit.ee/i/2319
KKalve (arutelu) 5. mai 2015, kell 00:20 (EEST)
replies: text: Kommentaar: Töö peaks olema tehtud neljapäeva õhtuks. --Tiia (arutelu) 5. mai 2015, kell 00:57 (EEST)
replies: text: :Eks siis pea vaatama, kes see on, keda 50 euro eest siia osta saab, ja kas ta töö ka kvaliteetne tuleb.Ssgreporter (arutelu) 5. mai 2015, kell 01:00 (EEST)
replies: text: ::Nonii, ongi atraktiivsus kohal. Adeliine 12. mai 2015, kell 20:36 (EEST)
replies: text: ::: Keegi võiks selle kirjutise kriitiliselt Vikipeedia: Neutraalne vaatepunkt kontekstis üle vaadata, minul tekkis lühidalt vaadates tunne, et loeks kui reklaamteksti a la "võlus tuhandeid televaatajaid", "tõestas vokaali mitmekülgsust ja pillimängimisoskusi" etc. KKalve (arutelu) 4. juuni 2015, kell 03:24 (EEST)
----
Pildid kustutati. --Tiia (arutelu) 20. mai 2015, kell 22:42 (EEST)
thread_title:  Makstakse "atraktiivse" lehe eest
Arutelu:Sake

message: Siia tuleb mitu vale linki. Palun aidake korda teha. Andres (arutelu) 29. august 2012, kell 12:24 (EEST)

message: I would add a photo to "Sake tarvitamine". Krkrkrkr7 (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 13:21 (EET)
thread_title:  Steps to improve
Arutelu:Otsustusvõime kriitika

message: "Otsustusvõime kriitikas" esitas Kant tänapäeva esteetika alused.
replies: text: See lause on ebamäärane või hinnanguline. Andres (arutelu) 30. august 2012, kell 08:51 (EEST)

message: Kuidas ma saaksin infokasti lisada pildi (nagu siin: http://no.wikipedia.org/wiki/Kritikk_av_d%C3%B8mmekraften)?
----
Misasi on "subsumeerimine" ja kas see äkki ei peaks olema eesti keeles "subsummeerimine"? ("Summeerimine"<"summa"; "Sumeerimine"<"Sumer".) --Oop (arutelu) 15. detsember 2012, kell 11:18 (EET)
replies: text: Ei. Ladina sõnast subsumo, subsumere.

text: Kõrgema liigitusüksuse alla paigutama. Andres (arutelu) 15. detsember 2012, kell 11:55 (EET)
----
Armas Aeg Nüüd Oota Sa....viivuke Kantiga ,  viki kaudu tundub avaldusin minus grafomaanidele omased võimed----linksusin lümfotsüüdile ja nüüd tuleb tsipa uuesti linksuda----jätan jälje kuniks lugema.......
Raamatu voogesitusi:
http://openlibrary.org/books/OL23306058M/Immanuel_Kant's_Kritik_der_Urtheilskraft
http://archive.org/stream/immanuelkantskrit00kant#page/n5/mode/2up
http://ia700407.us.archive.org/4/items/immanuelkantskrit00kant/immanuelkantskrit00kant.pdf
Kasti sisu küsimus: 
http://www.europeana.eu/portal/record/03486/D1BBBD3A3999B9C43C2C5E4EA6FEADCC1B52EF36.html
15.dets 2012 14:38, Mariina
thread_title:  Pilt 

message: See peaks olema ikka entsüklopeediaartikkel. Ma arvan, et tõlge ehk suurema osa artiklist peaks olema avaldatud kusagil mujal.--Raamaturott (arutelu) 29. mai 2022, kell 21:12 (EEST)
thread_title:  Täispikk tõlge
Arutelu:Sophie Blanchard

message: Mis mõttes sünnikoht muutunud? Puudub lehekülg Yves. Andres (arutelu) 30. august 2012, kell 23:48 (EEST)
replies: text: Peax kajastama tõdemust, et ENG Wiki alalõigu Varased eluaastad ja karjäär all lingile "Trois-Canons" klikkides jõuab artiklis märgitud sünnikohani, ehk siis "kolme kahuri" asemel lehele "Yves"; tõsi, sel lehel on loendis märgitud ära sõnaühend "Les Trois Canons", kuid koosluses SB-ga ei ole senini õnnestunud seda küll leida... ENG Wiki Redirect page-i tekkepõhjust ka ei tea...Yves on une commune française, située dans le département de la Charente-Maritime et la région Poitou-Charentes en bordure de l’océan Atlantique. Ses habitants sont appelés les Yvéens et les Yvéennes. — ja selle kohta lehekülge veel tõesti pole --Toivo (arutelu) 31. august 2012, kell 00:31 (EEST)
replies: text: : Nähtavasti on tegu valla osaga, võib-olla oli see kunagi eraldi vald. Andres (arutelu) 31. august 2012, kell 14:41 (EEST)
Kategooria arutelu:Eesti folkloristid

message: Keegi oskaja võiks sünnipäeva puhul ka selle asja siin üle vaadata.
Eesti folklorist on siiski Erna Normann, mitte KasutajaBotEerojneErna Normann. Samas on imelike nimedega artiklid kohati põhjalikumad kui normaalse nimega.
replies: text: "Imeliku nimega" on ETBLi põhjal tehtud artiklid, mis pole veel tavalisse nimeruumi tõstetud. Nendega tegeleb peamiselt Oop.--Morel (arutelu) 31. august 2012, kell 18:47 (EEST)
Tegeleb, tegeleb...

message: Võiks ehk olla "Eesti rahvaluuleteadlased". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. august 2022, kell 16:13 (EEST)
thread_title:  Pealkirjast
Arutelu:Beauraing

message: IPA võimaldab küll hääldust täpselt märkida, kuid pole ilma selgitusteta ja originaalkeelt oskamata arusaadav. Paraku pole ka eestikeelses vikipeedias veel IPA märkide üldist seletust ega prantsuse keele IPA märkimise põhimõtteid selgitatud. Eestikeelses vikipeedias peaks võõrnimede puhul tooma häälduse eesti keeles, st nii nagu eestlane peaks eestikeelset teksti lugedes ja eesti keeles võimalike häälikute piires nime hääldama. See ei tähenda, et täpset hääldust ei tohi märkida. Valju (arutelu) 4. september 2012, kell 13:02 (EEST)
replies: text: Eestikeelset (täpset ja adekvaatset) hääldamisjuhist mina küll tuua ei mõista, ilmselt oleks lihtsam seletada lahti prantsuskeelsete sõnade hääldamisjuhised (või IPA märkide üldine seletus); hetkel on kõrval keskkooliaegne õpik, millest hääldamist õppisin; ja selles on hääldamisjuhiseid ligi poolsada lehekülge, üks-ühele on seda eesti keelde küll väga keeruline panna, kui üldse võimalik, adekvaatselt.--Toivo (arutelu) 4. september 2012, kell 13:22 (EEST)
replies: text: :Jah, see IPA-märkide seletusleht keelte kaupa tuleb ükskord kirjutada. Aga mulle soovitati omal ajal, et IPA-hääldus võib olla, aga omakeelne peaks olema. Vaata :Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 22#Hääldused.--Morel (arutelu) 4. september 2012, kell 13:48 (EEST)
replies: text: :: Siin tuleb veel ka mitmekeelsete "ühikute" nüanss sisse (nt loen Antwerpeni kohta, et "Anvers (prononcé [ɑ̃vɛʁs] par les Belges francophones et [ɑ̃vɛʁ] ailleurs)..." ... või siis nt artikli "Antwerp" esimese lause algus: "Antwerp (English: /ˈæntwɜrp/ ( listen); Dutch: Antwerpen, [ˈɑnt.ˌwɛr.pə(n)] ( listen); French: Anvers, [ɑ̃vɛʁ] or [ɑ̃vɛʁs])..." ...--Toivo (arutelu) 4. september 2012, kell 17:59 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 9050 (2012) Velirand (arutelu) 28. september 2018, kell 20:55 (EEST)
thread_title:  Häälduse märkimisest
Arutelu:Prangli

message: Kas peaks olema Loo põõsastiku rahn? 193.40.239.25 7. september 2012, kell 14:44 (EEST)
replies: text: intuitsioon (vt ka seal teiste rahnude nimesid) ütleb, et peaks nii olema; parandasin. Veebist ei leidnud kinnitust--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2012, kell 14:11 (EEST)
Mis siit maha läks? 146.255.183.105 31. oktoober 2014, kell 01:04 (EET)

text: Need asjad, mis ajaloos näha: paar reklaamlauset ühe toitlustusasutuse kohta; laeva Eestirand artiklist kopeeritud jutt, mis ei käi otseselt saare kohta; välislinkide alt paar rekaalmlinki ja linki, mis on asjakohasemad mõnes teises artiklis. Pikne 31. oktoober 2014, kell 10:51 (EET)
replies: text: : Kui tehakse korraga palju parandusi ja lõigud pole enam kohakuti, siis ma ei saa enam aru. Andres (arutelu) 31. oktoober 2014, kell 20:33 (EET)
replies: text: ::selleks on juba ammu loodud vastav jubin wikEdDiff, vt :en:User:Cacycle/wikEdDiff--Bioneer1 (arutelu) 1. november 2014, kell 23:33 (EET)
replies: text: ::: Minu meelest see näitab samu asju teisel kujul, see ei aita. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 23:44 (EET)

message: EW õigusaktiga seonduvalt on link Pranglisaared (Prangli saared). Kas neid saari on kuskil üles ka loetletud? V-o väärib mainimist, et 1926 moodustati Pranglisaarte vald--Estopedist1 (arutelu) 28. aprill 2018, kell 18:38 (EEST)
thread_title: Pranglisaared

message: On arusaamatu, et ka seda kohanime pole varem seostatud Põhja-Eestis ja Vadjamaal eelviikingiajal suurelt tegutsenud varangidega, kellest on jäänud näiteks Bütsantsi kroonikatesse etnonüüm varangid (ja kelle nimeline üksus - varangide kaardivägi - toimetas seal kuni 4. ristisõjani), Eestisse palju teisigi kohanimesid ja slaavi keeltesse varjaagide mõiste (Läänemere kultuuripiirkonnast pärit meresõitja tähenduses). (Küsimust kommenteeris Mart Vabar).
thread_title: Toponüümi etümoloogia

message: Kas Nõiakivi (Prangli) on piisavalt tähelepanuväärne, et selle kohta eraldi artikkel teha? EKI kohanimekartoteegis on Gustav Vilbaste kirjutatud sedel selle kivi kohta ja laeva Sancte Marcus vrakk on selle lähedal. Kysimus tekkis puhtalt sama nimega kivide eristamisel Nõiakivi täpsustuslehe kaudu. Ma ei oska seisukohta võtta, sest neid tähelepanuväärseid ja -väärituid Nõiakive on Eestis kokku ilmselt mitu tosinat. -- Ohpuu (arutelu) 15. veebruar 2023, kell 12:11 (EET)
thread_title: Nõiakivi
Arutelu:Maleolümpia

message: 1926 oleks vaja näidata tolleaegset Ungari lippu, 1930 Weimari vabariigi aegset Saksamaa lippu, 1936 Natsi-Saksamaa lippu, 1960 Ida-Saksamaa lippu, 1963 tolleaegset Bulgaaria lippu, 1992 vanemat Filipiinide lippu. Inglise vikis on see lipumalliga võimalik, kas meil pole erisusi seni tehtud? --Morel (arutelu) 10. september 2012, kell 14:53 (EEST)

message: Kahtlen, kas korrektne nimetus on Maleolümpia. Olümpiamängudega seos puudub ning FIDE on kasutanud olümpiaadi, mitte olümpia nime (Chess Olympics vs Chess Olympiad). Seda eelkõige seetõttu, et male pole Olümpiamängude kavas ning olümpia nimi võib olla eksitav. Pea igas teises wikipedias leiduvas keeles kasutatakse samuti olümpiaadi nimetust. Ka Eesti maleringkondades kasutatakse enamasti ikka olümpiaadi nimetust. Olümpia nime kasutamine ei tundu õigustatud. Kas keegi oskab selgitada? --gara2021 (arutelu) 20. september 2013, kell 17:39 (EEST)
replies: text: Eestikeelne maleteemaline kirjandus on alati kasutanud "maleolümpia". Ebausutav on väide, et "Eesti maleringkondades kasutatakse enamasti ikka olümpiaadi nimetust". Kes viitsiks kasutada omaalgatuslikult pikemat terminit? --Hirvelaid (arutelu) 20. september 2013, kell 19:44 (EEST)
replies: text: :Küsimus pole viitsimises, vaid tehnilises korrektsuses: Olümpia ja olümpiaadi tähendus on erinev. Olümpia viitab eelkõige seotusele olümpiamängudega, mistõttu kasutab FIDE ametlikult nimetust maleolümpiaad. Eesti keelde juurdunud traditsioon kasutada maleolümpia terminit on sisuliselt eksitav, aga tundub et traditsiooni printsiibi alusel keeleliselt aktsepteeritav. Küll aga lisaks artiklisse selle, et seda tuntakse ka maleolümpiaadi nime all. --gara2021 (arutelu) 21. september 2013, kell 01:38 (EEST)
replies: text: ::"Viitsimisega" on niipalju asja, et minu meelest ei hakka malespetsialist eravestluses kasutama terminit "maleolümpiaad", kui juurdunud on suupärasem "maleolümpia". Tehniliselt korrektne on aga kasutada vastet, mida aktsepteerivad keelespetsid. Me saame toetuda EKSS-le või keeletoimkonna uuematele otsustele. Termin inglise keeles pakuks huvi kui eesti keeleks puuduks termin "maleolümpia".

text: ::Kuid internetist järele vaadates paistab tõepoolest, et "maleolümpiaadi" kasutatakse mitte ainult koolispordis, vaid ka maleolümpiate tähenduses. Seega alternatiivnimena artiklisse peaks sobima küll. --Hirvelaid (arutelu) 21. september 2013, kell 08:43 (EEST)
replies: text: :::Meie vaikiva asjatundja selgitus on minu jaoks küll veenev. Parem kui me maleolümpiat "olümpiaadiks" ei nimetaks. --Hirvelaid (arutelu) 22. september 2013, kell 18:07 (EEST)
Ahsoous, Sa pöörasid viimase muudatuse tagasi. Küllap siis õige, sest Sa oled asjatundja. Aga kena oleks sinust, kui siin arutelus seda toimingut ka kommenteeriksid. --Hirvelaid (arutelu) 22. september 2013, kell 08:14 (EEST)
thread_title:  Olümpia?
Arutelu:Tartu adventkirik

message: Kas see jääb juba Karlovasse või ikkagi kesklinna? Kas "adventkogudus" on adventistide kogudus? Milline lasteaed hoones tegutses? --Oop (arutelu) 15. september 2012, kell 18:21 (EEST)
Arutelu:Leonid Habarov

message: Masintõlge. Andres (arutelu) 17. september 2012, kell 17:59 (EEST)
replies: text: Ei, see ei ole masintõlge. -- 93.75.44.49 17. september 2012, kell 18:06 (EEST)
replies: text: :: Aga igal juhul jätab artikli autori eesti keele oskus pehmelt öeldes soovida... --Juhan121 (arutelu) 17. september 2012, kell 18:33 (EEST)
replies: text: ::: :-) Loomulikult, kuna eesti keel ei ole tema emakeel. -- 93.75.44.49 17. september 2012, kell 20:33 (EEST)

text: : "Minge minu järel!", ütles tema ja siirdus kutsuv-õõtsuvalt lõuna suunas; mis mul muud üle jäi, kui järele minna...--Toivo (arutelu) 17. september 2012, kell 18:29 (EEST)
replies: text: ::Mis selle viimasega öelda sooviti eelnenuga seoses? Ave Maria (arutelu) 17. september 2012, kell 18:55 (EEST)
replies: text: ::: Ikka seda, et nt «Идите со мной!» ei tõlgita sugugi mitte nii, nagu mulle osaks langes, vaid ikka "tulge minu järel!"; lihtsalt tuli meelde, artiklit lahti mõistatada pyydes. --Toivo (arutelu) 17. september 2012, kell 19:35 (EEST)
replies: text: :::: . -- 93.75.44.49 17. september 2012, kell 20:19 (EEST)
replies: text: :::::Ei, see artikkel on ikka täielik saast. Ma tõmban ta varsti maha. Taivo 17. september 2012, kell 22:29 (EEST)
replies: text: ::::::Pole hullu, hakkab looma.--Morel (arutelu) 17. september 2012, kell 23:05 (EEST)

text: :::::* Ma pole selgeltnägija... kui on midagi, mis ei meeldi? -- 93.75.44.49 17. september 2012, kell 23:25 (EEST)
replies: text: ::::::: "2011. aasta  19. juulil Habarov arreteeriti, kahtlustatuna... " — selgusetuks jääb, minule vähemalt, kauaks arreteeriti (eeldan, et vangistuses olles keerukas com laiendiga saidile materjale üles panna), st, milline on praegune olukord? --Toivo (arutelu) 17. september 2012, kell 23:32 (EEST)
replies: text: :::::::: Ta on vanglas. Järgmine kohtuistung on planeeritud 24.IX.2012 (järgmisel nädalal) -- 93.75.44.49 18. september 2012, kell 09:12 (EEST)
Arutelu:Valaste tulepaak

message: Kui tulepaak kui selline siiani funktsioneerib, siis ilmselt ei saa öelda oli. Oli ta siis tulepaak või päevamärk (nagu pildi kirjelduses öeldud)? 88.196.241.249 18. september 2012, kell 18:09 (EEST)
Torn, kui ehitis ja selle asukoht muutusid aastal 2006.
Funktsionaalsuse koha pealt oli kasutusel 1993-2006 päevamärgina.
replies: text: Ehk siis laternat ei viidud 2006. aastal radaritorni üle, vaid see navigatsioonimärk sai alles siis tule? Seega saaks öelda, et ta oli päevamärk (tulepaak on nüüd). Kui tahta tulepaagist ja päevamärgist eraldi artiklites kirjutada (selleks oli?), siis see artikkel oleks siin sisu poolest pigem varasemast päevamärgist. Aga arvan, et praegusest ja varasemast kaldamärgist võib kirjutada samas artiklis ja sõnastada võib nii, et tegu on sama navigatsioonimärgiga, mida nihutati (50 meetri jagu), mis tehti ümber ja mis sai tule. Veeteedeameti andmebaasi piltide juures olevate aastaarvude järgi võiks arvata, et ka seal käsitletakse varasemat ja praegust rajatist põhimõtteliselt sama navigatsioonimärgina.

text: Alla saad kirjutada nelja tildega (~~~~). 88.196.241.249 19. september 2012, kell 22:00 (EEST)

message: Rajati 1928:
* https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:305232/271084/page/9
* https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:305232/271084/page/10
4,6m maapinnast (70m merepinnast) - Punane rauast püramiid
* https://www.digar.ee/arhiiv/et/download/271083 - eesti_tuletornide_nimekiri_1932.pdf
* https://www.digar.ee/viewer/download/75472/full?c=download_1_271084_full&json=true&format=full - nlib-digar_305232.pdf
Nr. 27. Narva laht. Valaste tulepaak. Narva lahe kõrgel mäekaldal (laius 59° 26' 38" N; pikkus 27° 22' 22" O-st) on üles seatud rauast punane
püramiid) automaat laternaga. Tule karakter: valge kolmeblingiline: blink 0,3 s; pime 1,2 s; blink 0,3 s; pime 1,2 s; blink 0,3 s; pime 10,0 s. Kordub iga 13,3 sek. Valgustab O-st üle S kuni W-ni. Tule kõrgus maapinnast 4,6 m, merepinnast 70 m. Kaugelepaistvus 10,5 ml. Eesti kaart nr. 16. E. v. tuletornide nimekiri 1928, nr. 5-a.
* https://www.digar.ee/arhiiv/et/download/132475 - kaubandus_toostuskoja_teataja_1928_19.pdf
* https://scontent-hel3-1.xx.fbcdn.net/v/t1.6435-9/168898802_10224111809373679_1725772717799908447_n.jpg?_nc_cat=107&ccb=1-3&_nc_sid=dbeb18&_nc_ohc=FiD8Tsh7nrUAX_PPDVH&_nc_ht=scontent-hel3-1.xx&oh=f3f10f9f04dd479460d63ad02ed84046&oe=608F11A9
* https://scontent-hel3-1.xx.fbcdn.net/v/t1.6435-9/p843x403/168964786_10159036633139920_4537534738939291029_n.jpg?_nc_cat=106&ccb=1-3&_nc_sid=825194&_nc_ohc=ULxg3kfFUCcAX8V7yAA&_nc_ht=scontent-hel3-1.xx&tp=6&oh=9c657feabacc275238918d876f292269&oe=609023AD
* https://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/view?id=272991
thread_title:  Enne 1958 oli seal ka tulepaak:
Arutelu:Tartu jesuiitide seminar

message: Kas Academia Gustavianal oli tõesti jesuiitidest professoreid? --Õli (arutelu) 21. september 2012, kell 17:08 (EEST)
replies: text: Selle juurde loodud gümnaasiumi on peetud Tartu Ülikooli eelkäijaks, mitu ülikooli professorit töötasid algselt gümnaasiumis. Gümnaasiumis. Mitte seminaris. Gümnaasium algab g-tähega, seminar s-iga; on muidki erinevusi. --Oop (arutelu) 21. september 2012, kell 17:42 (EEST)
replies: text: :Rootsi- ja Poola-aegsel gümnaasiumil on põhimõtteline vahe, ma ei usu, et mõnel katoliiklasel lasti Rootsi-aegses gümnaasiumis professor olla. --Õli (arutelu) 22. september 2012, kell 11:21 (EEST)

message: EE 12. köites (2003) on märksõna: [[Tartu jesuiitide gümnaasium ja tõlkide seminar]]. Ma suunasin selle siinsesse artiklisse--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 8. jaanuar 2013, kell 22:27 (EET)
Nüüd on siia suunatud [[Tartu tõlkide seminar‎]]. Sellest peab siis artiklis rääkima ka. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 17. aprill 2016, kell 13:58 (EEST)

message: meil on märksõna Tartu kolleegium (Tartu Kolleegium), mis peab silmas arvatavasti Tartu jesuiitide seminari (ladina Collegium Derpatense)--Estopedist1 (arutelu) 9. mai 2019, kell 11:15 (EEST)
thread_title: Tartu kolleegium
Arutelu:Melle (Belgia)

message: Ma ei jõua Pietadele järele. Belgia valdade ja asulate artiklitega on segadus. Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 09:35 (EEST)
replies: text: Mellesid (sõpruslinnu) siia panes tõdesin, et ei ole liiga pädev tegema ümbersuunamislehte, sest et kõigil neil kolmel (mine sa tea, ehk on rohkemgi) on omad rekvisiidid; siin tekib segadus tekib küll, Aalst oli vist ainus, kus eksplitsiitselt alareal kirjas "Kokku:  Suur-Aalst"
vallad versus asulad, linnad, hiidlinnad jms – viimaste nädalate jooksul mõlgub meel küsimus: kui eesti keeles poleks sõna kaamel või dromedar, kas siis peaksime seniajani kasutama nt väljendeid "kaheüüruline isahobune" ja "üheküüruline emasveis"
"Valdade" siiatarimisel olen lihtsalt lähtunud sellest, et oleksid põhiandmed (asukoht, pindala, elanikud, UNESCO loendite osalised), juurde saab alati kirjutada, kui "karkass" olemas
"segadus artiklitega" ehk võtab "alustule" nt sellest, et FRA B l-de loend annab 133 ühikut, NL oma 134 ühikut, mis pole üks ühele prantsuusidega ühilduv... --Toivo (arutelu) 22. september 2012, kell 13:17 (EEST)
See ei tähenda segadust, kui keskasulast pole eraldi artiklit. Eraldi artikkel võib olla, aga ei pea olema. Nii nagu, kui mainida asula artiklis mõnd asulas olevat objekti, ilma et sellest objektist oleks eraldi artikkel, pole sellepärast tegu segadusega. Kõigest, mis käib keskasula kohta, sobib kirjutada ka valla artiklis. Oletan, et kuna valdav osa sellest, mis valla kohta öelda on, puudutab keskasulat, siis ei peeta keskasulast eraldi artikli tegemist teistes keeltes mõistlikuks, ka hollandi vikis. Minu meelest pigem pole ka siin tarvis midagi oluliselt erinevat leiutada, eriti sellist, millega kaasneb suuresti kattuva materjali häiriv killustatus. 88.196.241.249 22. september 2012, kell 16:20 (EEST)

text: Jah, selles asjas ei ole kõik minuga ühel meelel.

text: Aga kui pealkirjaks pannakse Melle (Belgia), siis peab olema ka lehekülg Melle. Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 16:23 (EEST)