Arutelu:E-riik

message: "E-riik (vt ka e-valitsus) ehk elektrooniline riik tähendab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) ulatuslikumat kasutamist riigi tasandil...". Ulatuslikumat millest? Kust jookseb piir, kust algab e-riik? Tegemist on puhta demagoogiaartikliga, mis ei suuda mõistetki defineerida! Mõiste ise omab vaid propagandistlikku tähendust. Selle Vikipeedias demagoogia abil mõtestamine kannab vaid propaganda huve. --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 17:31 (EET)
Mõiste "Elektrooniline riik" on defineeritud kaks korda, kumbki erineva sisuga. See ei ole entsüklopeediale kohane.--90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:34 (EET)
Mõiste "E-valitsus" on defineeritud kui valitsussüsteem, mis tugineb informatsiooni elektroonilise töötlemise ja teabe levitamise vahenditele. Tavaliselt demokraatlikes riikides tuginevad valitsussüsteemid rahva poolt esindusdemokraatia kaudu valitud parlamendi käest põhiseaduse alusel saadud mandaadiga täidesaatvale võimule. Valitsussüsteem võib demokraatliku (mis omakorda jaguneb parlamentaarseks ja presidentaalseks) asemel olla ka näiteks:
* otsedemokraatlik valitsussüsteem
* tsaarivõimu esindav valitsussüsteem
* teokraatiat ja absoluutset monarhiat kombineeriv valitsussüsteem 
* nüüd siis on siia loetellu lisandunud ka informatsiooni elektroonilise töötlemise ja teabe levitamise vahenditele tuginev valitsussüsteem. --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:34 (EET)
replies: text: Mh, see on õige küll, et see mõiste ise on propagandistlik. Siin tulebki rääkida mõistest. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:36 (EET)
"Eesti õigusruumis puuduvad mõisted e-valdus ja e-haldus". Eesti õigusruumis puuduvad ka mõisted kernizalumps ja etsunglarven. Miks aga neid siin artiklis loendama peaks? Selleks, et propagandaartikkel sisukam tunduks? --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:43 (EET)
Minu jutu mõte on selles, et kulla vikiadminnid, tegelege selge rämpsuga, selle asemel, et korraldate uute artiklite loojatele kambakaid!--90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:44 (EET)

text: Rämpsu toota on kahjuks lihtsam kui seda koristada, nii et me upume selle sisse ära, kui koristajaid on vähe. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 21:03 (EET)
replies: text: : Paraku on sisu luua veel raskem, kui seda kustutada, eriti sellistel keerulistel teemadel, nagu elektroonilise hääletamise kriitika, mis nüüd ikkagi kustutamisele läheb --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 21:13 (EET)
replies: text: ::Head sisu luua on raske. Ei lähe kustutamisele. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 00:09 (EET)
Pakun kõrvale välja neutraalse sisu, mis e-riik tegelikult on: E-riik on Eestile innovatiivse kuvandi loomiseks kasutusele võetud mõiste, mis peab rõhutama siinset infotehnoloogiavahendite kõrget kasutustaset avaliku halduse kõrgematel tasemetel ning riigi poolt kodanikele pakutavate infotehnoloogiliste teenuste rohkust ja kvaliteeti. E-riik (ja teised artiklis mainitud mõisted) võib olla ka vastava infotehnoloogilise ja/või administratiivse arendusprojekti ja/või infotehnoloogilise lahenduse/allsüsteemi nimetus. --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 19:01 (EET)

text: Jah, see on palju parem. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 21:03 (EET)
replies: text: :See, et E-riik on Eestile innovaatilise kuvandi loomiseks kasutusele võetud mõiste, võib olla tõsi, kuid see on nii tugev väide, et see peaks kindlasti olema viidatud.--Vihelik (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 20:21 (EET)
replies: text: :: Viide: "Riigi Infosüsteemi Ameti põhimäärus" --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 20:26 (EET)
See pisut kohendatud definitsioon on ju endiselt väär ja punnitatud (nt läbipaistvamaks ja tõhusamaks millest?). Sellest annab märku kas või see, et sellel mõistel puudub vaste inglise keeles. Püütakse paari panna E-Governmendiga, mis vastava ingliskeelse artikli järgi on siiski midagi muud. Inglisvikis on eraldi artikkel :en:E-Estonia, mille sisu vastab kõige enam e-riigi tegelikule tähendusele, ehk siis üks puhtalt Eesti põhine asi. --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 18:50 (EET)
Ma proovin probleemi olemust natuke teisiti seletada. Oletame, et ma vaatan portsu riike, Taanit, Prantsusmaad, Ukrainat, Põhja-Koread, Lõuna-Koread. Kui e-riigi definitsioon oleks sisukas, siis saaks selle definitsiooni põhjal liigitada riigid e-riikideks (või siis e-riiki kasutavateks) ja mitte e-riikideks. Paraku demagoogiadefinitsioon sellist liigitamist ei võimalda. --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 19:00 (EET)
Eesti õigusruumis pole mõistet "Elektrooniline riik" ega "E-valitsus". Mõiste e-riik esineb vaid viies kehtivas majandus- ja kommunikatsiooniministri määruses, neist üks kinnitab Riigi Infosüsteemi Ameti põhimääruse, ja selle ameti põhiülesandena (§8 punkt 10) "Eesti e-riigi maine ja innovaatilise imago edendamiseks vajalike tegevuste planeerimisel osalemine ja vastavate tegevuste elluviimine", ning ülejäänud neli (Infoühiskonna edendamise toetamise tingimused ja investeeringute kava koostamise kord, Infoühiskonna edendamise meetme tingimused avatud taotlemise alusel, Nutika teenuste taristu arendamise toetamise tingimused ja investeeringute kava koostamise kord ja Avalike teenuste pakkumise arendamiseks toetuse andmise tingimused ja kord) mainivad e-riiki kõik ühtmoodi infotehnoloogia arhitektuuri ja koosvõime raamistiku definitsioonis: "infotehnoloogia arhitektuuri ja koosvõime raamistik on kokkulepete kogum e-riigi raames kasutusele võetud standarditest ja juhenditest, mille järgimine tagab riigiasutuste, ettevõtjate ja kodanike teenindamise nii Eesti riigi kui ka üle-euroopalises kontekstis." Seega sisuliselt ei ole selle mõistega õiguskorras midagi olulist kehtestatud või ümber korraldatud. --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 20:05 (EET)

message: Iseenesest kena, et probleemseid väiteid kohendada püütakse, kuid kas loosunglike väidete lisamine on ikka mõistlik? Nt "... info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutusele võtmist riigi juhtimise protsessides, et saavutada ..., moraalsem, ... riiklik toimimine" - kas leidub mingi allikas, mis selgitaks viidatud seost, ehk siis kuidas arvutiseerimine suurendab moraalsust riigi toimimises? Kas arvuti on moraalsem kui inimene? --[[Kasutaja:90.191.1g6.98|90.191.1g6.98]] ([[Kasutaja arutelu:90.191.1g6.98|arutelu]]) 25. jaanuar 2018, kell 01:41 (EET)

message: See kernizalumps ja etsunglarven jätsivad mulle kustumatu mulje kogu eluks.
Well, teie probleem on hoopis mujal.
Esiteks, eestikeelsed sõnad "riik" ja "valitsus" ei ole teps mitte ingliskeelsed sõnad "nation State" ja "government". Nende paaride vahel puudub üks-ühene vastavus.
Edasi, see, mida eesti keeles riik tähendab, kirjeldab see artikkel siin: https://en.wiktionary.org/wiki/rike .
Tähendused on realm, rich, powerful, souvereignity. Eesti keeli - iseolemise viis. Mitte riik.
Teie diskussioon loksub kohe paika kui tunnistate, et "e-governance" on e-valitsus, ehk kommunist ansipi arvutituba, mitte aga ID-kaarti ja X-teed sisaldav Eesti e-riik, see sõna tähenduselt märgib pigem omaloodud digiühiskonda kui riiki.
Veel tuleb aru saada, et et e-riik EI OLE tegelt üldse määratletud riiklike teenustega, vaid:
a) kas kodanikul on riistad ja oskused
b) kas riik on loonud vahendi nagu ID-kaart mis sedasorti eluviisi enableerib
c) kas erasektoris ja riigisektoris kokku on üldse nõnnapalju teenuseid, et kodanik viitsiks jantida.
aga teenused ise võivad asuda välismaal ja sellele vaatamata on e-riik.
E-riik dislotseerub kasutajate, mitte teenuste asukoha järgi.
Definitsioon läbi riigiteenuse olemasolu on krdi kunstlik ja kasutu (nagu enamik Brüsseli asju).
Veel. Kui minna siia lehele: https://e-estonia.com/
siis mida siin e-Estonia'na reklaamitakse?. Ega ometi e-riiki? Loomulikult mitte. Ikka e-ühiskonda. Meie omanäolist iseolemise viisi. "Named ‘the most advanced digital society in the world’ by Wired, ingenious Estonians are pathfinders, who have built an efficient, secure and transparent ecosystem that saves time and money. e-Estonia invites you to follow the digital journey."
Sõnaga, alusprobleemiks on terminite täiesti erinev skoop Põhjamaades ja Brüsselis.
Lisaprobleemiks on jobudest kaasajooksikud, kes tulid Läänest stažeerimast ja lähtuvad anglo-ameerika terminitest.
Ja mdx nii ongi, ma olen välismaiste antropoloogidega seda värki pikalt diskuteerinud.
Eesti e-riigil pole tegelt viga miskit.Tuleb lihtsalt aru saada, mis see on, selmet propagandoone kiruda ja kernizalumpsu otsida.
(Tunne on, et ma siia lehele mitte päris õigest kohast ei sisenenud, aga no külma õpin. Tunguuz, esmaspäev 12. märts 2018 kl 16:39)
replies: text: See on kah üks neist artiklitest, mis igasuguseid veidraid mutukaid kivi alt välja meelitavad. Nii tullaksegi lagedale argumentidega nagu "Erinevalt theist, kas theate, dizkhutheerhizin mina Välismaalastega! Kas kujutate ette - muidugi ei kujuta -, mitte ühega, vaid mitmuses! Vä-lis-Maalastega! Nii et ärge üldse köhigegi, Mina Tean!" Ja ülejäänu on Lõplik Tõde mudas tuhnivatele Elboonia pärismaalastele. Ena-blin-eerib, tõepoolest. Mdx nii ongi. --193.40.13.173 12. märts 2018, kell 17:08 (EET)
thread_title:  Vaade täiesti kõrvalt