lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Finantsspekulatsioon

message: Suunasin "spekulatsiooni" praegu siia, aga pikemas perspektiivis tuleb sinna vist täpsustusleht teha. Spekuleerimine võib olla ka näiteks defitsiitse kaubaga äritsemine, mis ei käi finantsspekulatsiooni alla. Siim 22. veebruar 2009, kell 17:24 (UTC)
replies: text: Jah, see tähendus on sinna veel tarvis juurde panna. Andres 22. veebruar 2009, kell 18:33 (UTC)
"Spekulanti huvitab aga eelkõige väga raskesti ennustatav finantsinstrumendi hinna lühiajaline liikumine.". Ma arvan, et spekulanti huvitab raha, mitte sadomasohism teemal, et kas on raskesti ennustatav või mitte. Ettepanek see lause lühemaks lõigata: "Spekulanti huvitab eelkõige finantsinstrumendi hinna lühiajaline liikumine kiire kasumi teenimise huvides". Ma saan aru küll, mida silmas peeti aga sellises sõnastuses on see eksitav. Tõnu Samuel (arutelu) 21. november 2012, kell 06:26 (EET)

message: Kauplejaks ehk spekulandiks (ka: kaupmees) loetakse isikut, kes ostab ja müüb vaheltkasu teenimise eesmärgil. See tähendab, et spekulandil ostetud vara endal vaja pole. Tihti kirjeldatakse neid kui hõlptulu teenijaid, kes elavad tavakodanike higi ja vaeva arvel. Paljudes riikides, näiteks ka Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal, on selline tegevus lausa keelatud. Tänapäeval kuuleb spekulantide kohta negatiivseid kommentaare nii meediast kui ka poliitikutelt. Tavaliselt süüdistatakse neid hindade kõrgele ajamises, kuigi viimase finantskriisi ajal pandi neile pigem pahaks peamiselt pankade, kuid ka teiste firmade aktsiahindade allaviimist.
thread_title:  artiklist spekulant 

message: * Likviidsus: spekulandid loovad võimaluse tootjatel ja tarbijatel kaubelda võimalikult väikse kuluga vähendades pakkumise (Ask) ja ostmise (Bid) hinnavahet
* Risk: spekulandid võtavad riske mida teised turu osalised pole valmis selle raha eest võtma – ostes ja müües vara mida nad ise ei kasuta võtavad spekulandid riske kuna ostetud vara hind võib alati langeda sundides spekulanti seda ostmishinnast odavamalt müüma ning ka vastupidi – müüdud vara hind võib tõusta sundides spekulanti seda kõrgema hinnaga asendama (vaata ka lühikeseks müümine).
thread_title:  Panus majandusse 

message: Enamik kauplejaid alustab omal käel ning õpib katse ja eksituse meetodil. Tavaliselt sellist tegevust ei peeta ülikooli programmi vääriliseks, kuigi näiteks Eestis EBS-is (Estonian Business School) koolitati fondihaldureid, kuid praegu EBS sellist programmi enam ei paku. Paljud majandusteoreetikud hindavad seda kui tegevust, millega pole võimalik pikemas perspektiivis ja regulaarselt elatist teenida. Nad väidavad, et majanduskasvu ajal tõusevad ka finantsturud ja ainuke, mida saab järjepidevalt ennustada, on majanduskasv.
thread_title:  Kuidas saada kauplejaks
Arutelu:Mart Raukas

message: Filosoofiakandidaadi juures on kindlasti vale aastaarv. Kas 1988? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuni 2009, kell 20:26 (UTC)
Teil on õigus! Kuidas te suudate selliseid asju märgata?

message: Miks need Tuulisti tehtud suured kustutused, ja selle arutelu kustutused siin? --Kk 15. juuli 2009, kell 08:06 (UTC)
replies: text: Ei tea. Taastasin endise teksti. See vajab küll pisut keeletoimetamist, ja osa fakte on arvatavasti raskesti tõendatavad.

text: Arutelu võib ju ka kustutada, kui see enam aktuaalne pole. Andres 15. juuli 2009, kell 17:37 (UTC)

message: # Φιλοσοφική Σχολή - kas see oleks "saksa tähtedega"  Filosofiki sholi? Kuidagi tuleks see ümber panna.
# "1984 lõpetas Tartu ülikooli teoreetilise matemaatika erialal spetsialiseerumisega loogikale ja filosoofiale" - kas see on optimaalne sõnastus, ma saan aru, et sel ajal sai eriprogrammi alusel niiviisi muud asja õppida, nt nagu Kaplinski kohta on kirjas: "prantsuse filoloogiat, eriplaani järgi ka strukturaal- ja rakenduslingvistikat.". Miacek (arutelu) 4. august 2018, kell 18:39 (EEST)
replies: text: Jah, seda nimetati eriprogrammiks. Osa aineid asendati teistega. Muide ka "teoreetilise matemaatika" on vale, sest tollal oli matemaatika eriala.  Andres (arutelu) 4. august 2018, kell 20:48 (EEST)

text: Filosofikí scholí. Aga mis see on ja mis sellega on? Andres (arutelu) 4. august 2018, kell 21:08 (EEST)
replies: text: :"2014. aastast Φιλοσοφική Σχολή" Ma saan aru, et see tähendab filosoofia kooli, aga väljaspool WP-d ja selle kloone ei tule vasteid selle kohta, see tuleb ilmselt lihtsalt välja jätta. "2014 Aristarchos Documentary" ei sobi ka töökohtade alla. Miacek (arutelu) 4. august 2018, kell 21:15 (EEST)
Arutelu:Tallinna Nõmme Gümnaasium

message: Arutaks nüüd seda rate.ee lendude asja? --kanakukk 24. veebruar 2009, kell 10:21 (UTC).
replies: text: Ratesse võib igaüks lisada ennast suvalisse lendu ja seepärast pole usaldusväärne allikas. --Tiuks 24. veebruar 2009, kell 10:46 (UTC)

text: Minu meelest pole siin midagi arutada. Muidugi pealkirjaks võib ju panna "Mõnede väidetavalt Nõmme Gümnaasiumis õppinud ja õppivad anonüümsete inimeste rate.ee kasutajanimede loend" vms. --Epp 24. veebruar 2009, kell 10:50 (UTC)
Siiski Saksa okupatsiooni ajal oli ta gümnaasium, mitte keskkool, äkki keegi oskab korrastada.  -- Ahsoous 16. detsember 2010, kell 11:19 (EET)

text: Tõepoolest, mul on üks väljaanne kooli ajaloost, seal on öeldud, et nimeks sai Tallinna X Gümnaasium, aga pole kirjas, millal. Kas Sinu allikas seda pole? --Epp 17. detsember 2010, kell 03:13 (EET)
replies: text: : Ei ole. Vaatasin samuti ka kooli kodukalt, seal on see küll ka märgitud, aga aega pole samuti. Võimalik, et nad isegi ei tea täpset aega. -- Ahsoous 17. detsember 2010, kell 10:54 (EET)

message: Edaspidi üritan koolitöö raames seda lehekülge näitena pisut täiendada ning kaasajastada. Kõik ettepanekud on teretulnud. Jaan --Mistersun (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 22:54 (EET)
----
Varem:
Tallinna Nõmme Gümnaasiumis saab omandada põhi- ja gümnaasiumiharidust. TNG 1.–6. klass töötab Hiiu majas aadressil Raudtee tänav 55 ja 7.–12. klass Nõmme majas Raudtee tänav 73. Töötatakse ühes vahetuses.
--Andres (arutelu) 1. aprill 2024, kell 01:26 (EEST)
thread_title:  Arendus
Arutelu:Eesti jalgpallikoondislaste loend

message: EJL-i lehel on Voldemar Peterson 21/0, siin on 20/0 ja Ernst Joll 23/4, siin 22/5. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 12. august 2010, kell 20:06 (EEST)

message: Kas keegi neid kolme küsimärki oskab õigeks parandada? [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 1. märts 2011, kell 17:25 (EET)
Kunagi võiks siia lisada ka debüüdi ja viimase kohtumise. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 1. märts 2011, kell 17:25 (EET)
Ott Reinumäe - http://www.fcflora.ee/index.php?lang=est&main_id=7&id=94 - 2003-2004
Friedrich Karm mängu aastad 1920-1927 ei saa õige olla, kuna ta tegi oma debüüdi Läti vastu 27. juuni 1930 - allikas: http://www.jalgpallihaigla.ee/?id=387&keel=ee   --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] ([[Kasutaja arutelu:Leedomargus|arutelu]]) 27. juuni 2012, kell 15:34 (EEST)
Avastasin sellise huvitava veebilehe: http://eu-football.info/_team.php?id=123 Seal on olemas kõikide koondislaste kõik mängud! :) --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] ([[Kasutaja arutelu:Leedomargus|arutelu]]) 27. juuni 2012, kell 17:55 (EEST)

message: Minu meelest peaks debüüdi ja viimase kohtumise kuupäeva panema nii, et järjestades õigesti läheks. Ja jalgpallurid, kes on ainult 1 mängu mänginud, märkima viimase kohtumise samaks, mis esimene, et poleks tühi. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] ([[Kasutaja arutelu:Pelmeen10|arutelu]]) 19. september 2012, kell 06:24 (EEST)

message: Rahvusvaheline maavõistlus 9. veebruaril 2011 Türgis Belekis 
kell 21:00 EESTI – BULGAARIA 2:2 (1:1) LÕPPSEIS 
Väravad: 20. pen., 80. pen. Konstantin Vassiljev - 40. pen., 83. pen. Ivelin Popov 
Hoiatused: - 
Eesti: 1 Pavel Londak (46. 22 Artur Kotenko), 3 Taavi Rähn, 5 Dmitri Kruglov (90+1. 2 Tihhon Šišov), 6 Aleksandr Dmitrijev, 8 Andres Oper (63. 11 Ats Purje), 9 Tarmo Kink (39. 7 Sander Puri), 13 Martin Vunk, 14 Konstantin Vassiljev (kapten), 15 Ragnar Klavan, 16 Igor Morozov, 17 Enar Jääger. 
Varus: 2 Tihhon Šišov, 4 Raio Piiroja, 7 Sander Puri, 11 Ats Purje, 20 Kaimar Saag, 22 Artur Kotenko.
----
Viimane kohtumine on siiski jäänud uuendamata. Pelmeen10 (arutelu) 20. november 2012, kell 17:50 (EET)
----
Kuidas tekitada link Karl Fischer (jalgpallur)? Andres (arutelu) 27. oktoober 2014, kell 19:30 (EET)
replies: text: Tegin. Pelmeen10 (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 01:52 (EET)
https://et.wikipedia.org/wiki/Feliks-Juhan_Kull
Felix Kull saa linkida juba olemasoleva artikliga Feliks-Juhan Kull (1903-1942) - ohvitser, jääpallur ja jalgpallur
thread_title:  Eesti-Bulgaaria
Arutelu:Turkish Airlines

message: Pealkiri ei vasta sisule. Tegu on uudisega. Andres 25. veebruar 2009, kell 13:47 (UTC)
Sellest õnnetusest võib ju teise pealkirja all artikli teha. Andres 25. veebruar 2009, kell 13:48 (UTC)
Kuidas oleks 25. veebruar 2009 Amsterdami Schipholi lennuõnnetus. alts 5. mai 2009, kell 19:29 (UTC)
replies: text: Inglise vikis on lennuõnnetused nimetatud lendude järgi "Turkish Airlines'i lend 1951" vms.--WooteleF 5. mai 2009, kell 19:39 (UTC)
replies: text: : Mitte et sellised pealkirjad head oleksid, aga kui muud nime pole, tuleb neid kasutada. Päris ise välja mõelda pole mõtet. Andres 5. mai 2009, kell 21:34 (UTC)

message: 25. veebruar 2009 Hollandi pealinna Amsterdami suurele Schipholi lennuväljale maandumisel kukkunud lennukist pääses vigastusteta enamik inimestest. Hukkus 9 inimest, varem teatati viiest hukkunust - vigastada sai 20 inimest. Kokku viibis infoagentuuri Agence France-Presse teatel ebaõnnestunult Schipholis maandunud Türgi lennukompaniile Turkish Airlines kuulunud lennuki pardal 135 reisijat ja kaheksa meeskonnaliiget.Lennuk, mis oli Sky Newsi teatel Boeing 737-800, purunes avarii tagajärjel kokku kolmeks tükiks. Hollandi televisioon NOS teatab üheksast hukkunust ja 20 vigastatust. Kuus hukkunut on reisijad ja kolm meeskonnaliikmed.Türgi transpordiminister Binali Yildirim kinnitas, et õnnetuses oli hukkunuid. Kuigi varem oli ta öelnud ajakirjanikele, et hukkunuid ei ole.Lennuk kukkus alla vahetult enne maandumisrada. Osadeks purunenud lennuk põlema ei süttinud ja sellest hakkasid välja ronima inimesed. Lennuki rusud asuvad Schipholi ühe (kokku neli) lennuraja ees umbes 150 meetri kaugusel elava liiklusega maanteest A-9.Hollandi ajalehe De Telegraafi teatel on lennujaama töö ajutiselt peatatud. Türgi ajaleht Hurriyet märgib, et katastroofi sattus Istanbulist kell 8.22 väljunud lend TK 1951.Üks pilootidest teatas ajakirjanikele hiljem, et lennuk mitte ie kukkunud alla, vaid sooritas "kontrolli all olevat hädamaandumist", mille põhjuseks oli mootorite rike, vahendab infoagentuur RIA Novosti.
- Ilmselt on see kopipeist, mille allikat ma ei suutnud leida.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 20:54 (UTC)
thread_title: Artikli kunagine sisu
Arutelu:Kobarlõime

message: Juhtimisel laiade teemade liitmine ja sidumine lõimedeks/klastriteks on kasutusel ka mujal.
Vt nt Ettevõtted saavad koostööprojektide... @mkm.ee.
Sellest siis kolmas lõik: Klastrite ehk koostöövõrgustike arendamise eesmärk on ....
Otseselt on jaotatud kobarateks nt hetke kujundamisel olev merenduspoliitika, vt Merenduspoliitika
suwa 26. veebruar 2009, kell 07:05 (UTC)
thread_title:  Laiemalt
Arutelu:Laste suremus

message: Inglise viki järgi algab laste suremus sünnist mitte 1. eluaastast. avjoska 26. veebruar 2009, kell 08:56 (UTC)
replies: text: Jah. Laste suremus hõlmab ka Imikute suremuse.--WooteleF 26. veebruar 2009, kell 09:14 (UTC)

message: Milline suurepäranne definitsioon: Laste suremus on laste suremus.... Fransvannes 8. juuli 2009, kell 12:21 (UTC)
replies: text: Kas Sul on ettepanekuid, kuidas tautoloogiat vältida? Andres 8. juuli 2009, kell 12:24 (UTC)
replies: text: : Vaata Laste suremuskordaja: Laste suremuskordaja on kuni viie aasta vanuste laste (teise kontseptsiooni järgi ühe kuni viie aastaste laste) suremus. Minu meelest on see sama kui laste suremus ja polegi vaja kaht artiklit. Fransvannes 8. juuli 2009, kell 17:53 (UTC)
replies: text: :: Suremus ja suremuskordaja on demograafias erinevad mõisted, kuigi kõnekeeles nimetatatakse suremuskordajat suremuseks. Andres 9. juuli 2009, kell 06:52 (UTC)

text: :: Tollel lehel oli ebakorrektne esitus. Tegin paranduse. Andres 9. juuli 2009, kell 07:05 (UTC)
Kui sõnaühendi taga ei ole kindlat mõistet, siis on selle sõnaühendi koht Vikisõnaraamatus, mitte siin. Vikipeedias peab kirjutama mõistetest, mitte sõnadest. --Metsavend 8. juuli 2009, kell 20:41 (UTC)

text: "Laste suremus" on termin, mille tähendus ei ole tuletatav sõnade "laps" ja "suremus" tähendusest. Küll aga on see selline termin, millel on mitu kokkuleppelist tähendust. Tegemist on kindlate mõistete kogumiga, kusjuures neid väljendatakse sama terminiga. Minu meelest on entsüklopeediliselt oluline tuua siin välja erinevad tähendused. Andres 9. juuli 2009, kell 06:52 (UTC)
thread_title:  X on X 
Arutelu:Tšau-tšau

message: ehk saaks siit lisainfot, siis saaks kopipeisti malli kaotada. avjoska 27. veebruar 2009, kell 14:11 (UTC)

message: Kas koeratõu nimi on tšau-tšau või chow chow? Minu teada kasutavad mitmed tõuühingud kirjapilti chow chow. --kanakukk 27. veebruar 2009, kell 15:30 (UTC).
replies: text: Need koerainimesed tunduvad olevat üldse kõvad anglofiilid.--WooteleF 27. veebruar 2009, kell 16:11 (UTC)
replies: text: : ÕS-is on tšau-tšau. Andres 28. veebruar 2009, kell 07:22 (UTC)
Arvatakse, et koeratõug on pärit arktilisest piirkonnast.  - kes seda arvab? Arvatakse, et oma praeguse oleku sai tõug Mongoolias.--WooteleF 28. veebruar 2009, kell 09:57 (UTC)
Arvatakse, et koeratõug on pärit arktilisest piirkonnast. Euroopasse jõudis ta Hiinast, kus seda koera kasvatati juba 3000 aastat tagasi.

text: Võtsin selle välja. Paistab, et andmed on vastuolulised. Saksa viki ütleb, et arvatavasti jõudis ta Mongooliasse Siberist. Andres 28. veebruar 2009, kell 16:53 (UTC)
thread_title:  Nimetus
Arutelu:Vanemuise park

message: Park piirneb muu hulgas Tartu Ülikooli ühiselamuga Tiigi 14 ja Vanemuise väikese majaga, teisel pool Vanemuise tänavat on Tartu Ülikooli Vanemuise tänava õppehoone. Andres 28. veebruar 2009, kell 12:05 (UTC)
replies: text: Miks on see lause siin, mitte artiklis? --Oop (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 10:09 (EET)
Tühistasin IP muudatuse, kuna see päris nii siiski ei ole. Näiteks: https://www.tartu.ee/et/2013-aastal-esitatud-ideed https://tartu.postimees.ee/138780/piltuudis-hurda-pargi-tiigis-ujuvad-partide-asemel-pingid http://roheline.ee/projektid/keskkonnasobralikud-avalikud-uritused/nuputamist/ http://www.vvvs.ee/90/?view&143 jne nimetavad seda parki Hurda pargiks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. november 2017, kell 14:13 (EET)

message: Elades seal naabruses kutsuti seda pigem Tiigi pargiks. Seal on Tiigi tänav ja vana looduslik tiik. Tegu on ajaloolise pargiga, botaanikaaed ja mis seal on olnud juba 19. sajandil. Vanemuise teatri hoone on seal oluliselt uuem (1914), tänava nimi on minuteada veel uuem, 19. sajandil oli tegemist Aia tänavaga. Seos Hurdaga ja Hurda kuju on suisa alles 1990ndatel sinna lisatud. Seega võib eri kohtades eri nimesid kohata, teatavasti Tartu linnavalitsuses ametlikke parkide nimesid registreeritud ei ole ja igaüks kutsugu neid nagu ise tahab. Vanemuise tänaval on veel parke - ka tänava alguses on üks, seega minumeelest see nimi on rohkem eksitav.
thread_title:  Nimi
Arutelu:Plasku

message: Väitluste käigus on seda nimetatud silotorniks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2009, kell 15:11 (UTC)

message: Kodulehe viide ei tööta.--[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 6. november 2012, kell 16:15 (EET)

message: Tundub, et samanimelisi on vähemalt kaks persooni. Antud persooni sünnist ja ärikeskuse valmimise aastarvude kõrvutamine lubab kõhklusi.
thread_title:  Arhitekt Indrek Vainu
Arutelu:Mihkel Usai

message: *USAI, Alfred, Joosep, 1912 Tartumaa Lohusuu v., eluk. sõjaväes, keskharidus, ametnik. Trib. 27.02.43 §58-1b surmaotsus. Langes vangi ja jäi Saksa sõjaväkke. [5069E]
**USAI, Alfred, Joosep, s. 1912 Tartumaa Lohusuu v., keskh., ametnik, eluk. Tallinn, Laulupeo 5-2, arr. 30.01.43 Punaarmees, trib. 27.02.43 §58-1b; surmaotsus. Läks üle Veliki Luki all. [5069-E, 27134]
*Usai, Ernst, Joosep, vend, 1909 Lohusuu v., eluk. Tallinn, Kevade 8-1, kõrgharidus, ametnik. Otsus 20.06.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*Usai, Mihkel, Joosep, vend, 1901 Lohusuu v., eluk. Tallinn, Kevade 8-1, kõrgharidus. Otsus 20.06.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*Usai, Paul, Joosep, vend, 1898 Lohusuu v., eluk. sama, algharidus, kalur. Otsus 20.06.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*Usai, Karl, Joosep, vend, 1895 Lohusuu v., eluk. sama, algharidus, kalur. Otsus 27.05.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*USAI, Karl, August, s. 1923 Tartumaa Avinurme v. Elas illegaalselt. Tapetud 29.04.47 kinnipidamisel. Omakaitse. [2567N]
**USAI, Kata-Maria, Karl s. 1883, eluk. Tartumaa Avi-nurme v. Karusoo k., asum. erin. 06.07.49; Novo-sibirski obl. Vengerovo raj., vab. 01.03.56. [2567N]
*Usai, Aino, Oskar, abikaasa, 1920 Harjumaa Saku v. Otsus 27.05.46 kuulutati tagaotsitavaks.
*Usai, Julius, Joosep, vend, 1907 Tartumaa Lohusuu v. Otsus 27.05.46 ei kuulu väljasaat-misele. Põhjendust pole.
** USAI, Julius, Joosep, ka Usin, Johannes, s. 1905 Tartumaa Lohusuu v., arr. 14.08.52 Harjumaa Saku v., trib. 30.09.52 §58-1a, 58-10, 58-11, 25+5; Komi ANSV Retšlag, vab. 14.07.56. [ar 15481]
*Usai, Bernhard, Joosep, vend, 1906 Lohusuu v. Otsus 27.05.46 ei kuulu väljasaatmisele. Põhjen-dust pole.
*Usai, Richard, Joosep, vend, 1900 Lohusuu v. Otsus 27.05.46 ei kuulu väljasaatmisele. Põhjen-dust pole.Sugulased, küüditamisest --kanakukk 28. veebruar 2009, kell 17:52 (UTC).

message: Eesti kooli biograafilises leksikonis on viga. Nimelt on Mihkli ja Augusti isa tõepoolest Joosep ja nood mõlemad Joosepid on ka juhtumisi mõlemad Kareli pojad, siis sünnidaatumid erinevad neil 20 aastat:
# USAI, Joosep Kareli p on sündinud Ninasil Lohusuu vallas 18. mai 1870
# USAI, Joosep Kareli p on sündinud Lohusuul Lohusuu vallas 14. detsembril 1851
Tekkinud viga ei saa muidugi väga pahaks panna, sest kui mõlema puhul klapib nii isa kui ka isaisanimi ja kant ka sama (kusjuures, unikaalne nimi - pandi ainult ühes kohas Eestimaal), siis eks vigu ikka tekib. Mis veel hämmastav mõlemas peres on üle kaheteist lapse!
Leksikoni koostajatel võinuks muidugi kahtlust tekitada see, et Augusti ja Mihkel Usai vanusevahe on 20 aastat (täpselt nagu nende isadel Joosepitel). --kanakukk 11. veebruar 2010, kell 19:13 (UTC).
replies: text: Ja et ikka i-le täpp peale panna, siis mõlema Joosepi abikaasad on Lovisad (üks küll Lowisa Emilie). Noh mõni ka ime siis, et Nõukogude võim on kõigi Usaide kohta toimiku avanud ja seejärel nad vabadusse tagasi saatnud. --kanakukk 11. veebruar 2010, kell 19:22 (UTC).
thread_title:  Usaidest
Arutelu:Tehnofiilia

message: Tere,
kell on palju ja ma ei raatsinud kontot looma hakata. vabandust.
järjekordselt, enda vajadustest tulenevalt tegin kande.
kui on tagasisidet, palun.
A.
Siia ei viita midagi. Andres 28. veebruar 2009, kell 23:54 (UTC)
Arutelu:3-bensülideenftaliid

message: Mis keelne on nimetus "3-Benzylidenephthalide", või on tegu sünonüümiga?--Dj Capricorn 1. märts 2009, kell 09:51 (UTC)
replies: text: See on ingliskeelne nimi. See ei pea siin olema. Andres 1. märts 2009, kell 10:20 (UTC)
replies: text: :Ma panin inglise keelse nime sellepärast, et inglise vikis vastavat artiklit ei ole ja kui keegi soovib internetist seda nime leida, siis oleks ingliskeelne kirjaviis võtta.--Rünno 16. märts 2009, kell 12:50 (UTC)
Arutelu:Xfce

message: Viidetes on mitte-eestikeelsed kuupäevad, ja veel lingitud. Andres 1. märts 2009, kell 09:57 (UTC)
Kuidas hääldatakse seda eesti keeles? See tuleks eesti tähtedega kirjutada. Andres 1. märts 2009, kell 09:58 (UTC)
Kas peaks need kuupäevad üldse välja jätma äkki? Ingliskeelsel lähel on toodud selline hääldus:[,ɛks ɛf siː'iː]. Neil see seondub veel mingi malliga ka, mis etwikis ei tööta. --Kyng 2. märts 2009, kell 09:29 (UTC)
replies: text: Noh, need kuupäevad on sellepärast, et veebilehte võidakse vahepeal muuta. Ma ei oska öelda, kui tähtis see on, aga igatahes sellisel kujul nad meile ei sobi.

text: See on hääldus inglise keeles, aga meil on tarvis teada, kuidas seda eesti keeles hääldatakse. Inglise keeles on lihtsalt tähtede nimed loomulikkude rõhkudega. Mina küll ei usu, et seda eesti keeles ei tohi hääldada ['ikseftse-'ee] või kuidagi nii. Panen ette hääldus üldse ära jätta. Andres 2. märts 2009, kell 17:23 (UTC)
replies: text: :Xfce on nimi ja kas ei ole mitte mingit reeglit, et võõrapärased nimed jäätakse samas st. neid ei tõlgita jne. (hääldus on ka siin ära toodud). Samas, ma ise hääldan seda ikka ['ikseftse-'ee] :). Aga kui see ingliskeelne häädus siin häirib, siis ma kustutamisele vastu ei ole. --Kyng 3. märts 2009, kell 07:25 (UTC)
replies: text: :: Võib vast siis juurde lisada, et nii hääldatakse seda inglise keeles. Ma pole kindel, kas see on seda laadi nimi, mida peab originaalilähedaselt hääldama. Andres 3. märts 2009, kell 23:26 (UTC)
Mis keeles ja sõnastuses täpsemalt ei sobi?--Kyng 1. detsember 2009, kell 08:06 (UTC)

text: Vaatasin praegu ainult algust. 
Kasutajal saab komponente eraldi valida

text: See on arusaamatu. Andres 1. detsember 2009, kell 08:34 (UTC)

message: Distributsioonid, kus Xfce on vaikimisi töölauakeskkond:
* [[ALTLinux]] [http://altlinux.ru/home_and_office/altlinux40lite.html 4.0 Lite (CD)]
* [[Debian]] [http://cdimage.debian.org/debian-cd/4.0_r3/i386/iso-cd/debian-40r3-i386-xfce-CD-1.iso Xfce CD]
* [[sidux]] Xfce versioon või valik käivitamisel
* [[Dreamlinux]]
* [[dyne:bolic]]
* [[Fedora]] Xfce Spin
* [[FreeSBIE]] ([[FreeBSD]] Live CD)
* [[Gentoo Linux]] 2008.0 installation
* [[Gentoo Linux]] [[PlayStation 3]]-le
* [[Granular Linux]]
* [http://www.grumpylinux.org GrumpyLinux]
* [[KateOS]]
* [[Kuki Linux]]
* [[Linpus]] Lite Edition
* [[Linux From Scratch]] Live CD, kui kasutaja valib [[Graafiline kasutajaliides|graafilise kasutajaliidese]]
* [[Linux Mint]] Xfce Community Edition
* [[Mandriva Linux]] Xfce Edition
* [[Myah OS]]
* [[Mythbuntu]]
* [[PC/OS]]
* [[SAM Linux]]
* [[Slackware]]
* [[SLAX]] ''Popcorn Edition''
* [[VectorLinux]] Standard Edition
* Wolvix
* [[Xubuntu]]
* [[Zenwalk Linux]]
</div>
Arutelu:Kokora

message: Vana valla kohta tuleks eraldi artikkel teha. Andres 1. märts 2009, kell 11:10 (UTC)

message: Kokora (saksa keel Kockora) eravald asus Tartumaal Kodavere kihelkonnas. 1891. aastal liideti Kokora vald Alatskivi vallagaKokora vallakohus.
Palun kontrollige oma andmeid sest Kokora vald liideti Alatskivi vallaga aastal 1939. aastal Allikas Kiili Kaljo Kokora kandi lugu ja ENE kd. 4. Tallinn 1972.
replies: text: Võtsin praegu kõik välja. 1939. aasta vallareformiga jaotati senine Kokora vald uue Alatskivi valla ja uue Pala valla vahel. Kui on tõsi see, et 1891 Kokora eravald kaotati, siis pidi hiljem moodustatama uus Kokora vald. Viidatud allikas ütleb otseselt ainult seda, et 1891 Kokora vallakohus liideti Alatskivi vallakohtuga. Andres 3. august 2009, kell 11:03 (UTC)
replies: text: :Just. Ka EHA valdade register ei ütle, et vald kaotati 1891. Seal on vaid kirjas, et vallakohtud liideti.--WooteleF 3. august 2009, kell 11:04 (UTC)
replies: text: :: Noh, siis on mõistlik sellest lähtudagi. Andres 3. august 2009, kell 11:18 (UTC)
thread_title:  Ajalugu 

thread_title: Viited