lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Malli arutelu:Elektroonika

message: Millele kvarts peaks viitama?, hetkel viitab ainult mineraalile. suwa 29. mai 2009, kell 05:44 (UTC)
thread_title:  kvarts 

message: Ma pole küll spetsilist, kuid kas elektroonika ei tegelenud mitte elektronidega mittemetallilistes juhtides? Elektromagnetism, elektrostaatika ja elektrodünaamika ei ole elektroonika kasutusalad (pigem vastupidi). Ohmi seadus, Kirchhoffi seadused, Joule'i-Lenzi seadused elektroonikas ju üldjuhul ei kehti. Coulombi seadus, Ampère'i seadus ning laengu jäävus on aga palju üldisemad kui elektroonika. Antud mallis võiks piirduda mõistetega, mis vaid elektoonika alla kuuluvad. --Hardi 1. juuni 2009, kell 21:31 (UTC)
replies: text: Jah, minu meelest õige kriitika. Andres 1. juuni 2009, kell 21:50 (UTC)
thread_title:  Elektroonika mõistest 

message: Ainult elektroonikaga seotud artikleid on väga raske leida, niiet selle peaks ingliskeelse wiki eeskujul nimetama ümber Elektroonikakomponentide malliks.
Jaanus.kalde (arutelu) 10. detsember 2012, kell 00:24 (EET)
replies: text: Kasutusalade alapunkt ei anna konkreetsele mallile midagi juurde. On üpris ilmne, et elektroonikakomponente kasutatakse elektroonikas ja kõikvõimalikes elektrilistes seadmetes. Teisest küljest, kui otsida, siis leiab elektroonikakomponente ka üsna eksootilistes tehnilistes lahendustes, kuid lõppkokkuvõttes võiks ka neid klassifitseerida elektroonika lakendusteks.

text: "Vaata ka" punkti pole tarvis mallidele lisada. Selle võib lisada artiklitele kui tarvis.

text: Vormistasin antud malli puhtalt elektroonikakomponentide malliks (malli nime ma ei muuda). --Hardi (arutelu) 4. veebruar 2013, kell 22:16 (EET)
thread_title:  Komponendid
Arutelu:Christoph Adam von Stackelberg

message: Oli ta siis Christoph või Christian? avjoska 29. mai 2009, kell 08:06 (UTC)
replies: text: Christoph.--WooteleF 29. mai 2009, kell 08:59 (UTC)

message: Christoph Adam von Stackelbergi abikaasa Josephine, sündinud von Brunswik (1779–1821) oli koos oma õe Therese von Brunswikiga (1775–1861) Ludwig van Beethoveniga lähedased. Josephine oli tema sõbranna ja õpilane aastatel 1799 ja 1804–1807. Teda on peetud ka Beethoveni “surematuks armastatuks” ("Unsterbliche Geliebte"). On säilinud Beethoveni tundeid täis kirjad, kus ta nimetab Josephinet oma armastatuks. 1799. aastal abiellus Josephine von Brunswik krahv Joseph Deym´iga. Pulmadeks kingib Beethoven Josephinele „Variationen über Ich denke Dein". Joseph Deym suri 1804. aastal jättes maha Josephine kolme lapse ja rasedana. 1808. aastal lahkus Josephine von Brunswik Viinist ja abiellus 1810. aastal Christoph Adam von Stackelbergiga. Ei ole teada, et Josephine oleks külastanud Vääna mõisa, küll on siin elanud tema lapsed, kelledesse Christoph Adam hästi suhtus ja nad Eestisse tõi. Abielu ei olnud õnnelik ja kestis 1813. või 1814. aastani.  
--WooteleF 29. mai 2009, kell 09:38 (UTC)
Kas nad lahutasid 1813 või 1814, või lihtsalt ei elanud enam koos?--WooteleF 29. mai 2009, kell 09:38 (UTC)
Peaks siis tema kohta artikli kirjutama. Andres 7. juuni 2009, kell 17:04 (UTC)
----
Kas peaks olema Eestimaa alaline koolikorralduse komitee? Andres 7. juuni 2009, kell 17:04 (UTC)
thread_title: Välja

message: Kas eksisteeris selline asutus nagu Eestimaa kubermangukool? Veebis tundub, et pea kõik märksõna esinemised oleks nagu ühest algallikast pärit; ühele algallikale viitab sama sõnastus--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 22:45 (EET)
thread_title: Eestimaa kubermangukool
Arutelu:Mustrind

message: Kust pärineb eestikeelne nimetus?--Dj Capricorn 29. mai 2009, kell 19:31 (UTC)
replies: text: Ise leiutasin ingliskeelse nime põhjal. "Loomade elus" seda liiki polnud. On sul parem nimi? Taivo 29. mai 2009, kell 20:28 (UTC)
replies: text: :Selle järgi puudub linnul eestikeelne nimi. Ilmselt peaks teisaldama Erithacus komadoriks.--WooteleF 29. mai 2009, kell 20:35 (UTC)
replies: text: :: Jah, me ei tohi ise nime välja mõelda (muide, ingliskeelseid nimesid on mitu, nende põhjal võiks ta olla ka korea punarind või Temmincki punarind; kui arvata ta Luscinia perekonda, peaks ta olema hoopis ööbik.). Pole aga selge, kumba ladinakeelset nime tuleks eelistada. Linnunimede andmebaasis on Luscinia esikohal, kas see tähendab midagi? Võiks ehk kirjutada ja ornitoloogidelt järele küsida. Andres 30. mai 2009, kell 06:23 (UTC)
Arutelu:Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia

message: Kui palju on neid preemiaid seni antud ja kui tihti? --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 30. mai 2009, kell 11:31 (UTC)

message: Kui on kirjas 1988 ja 1998 preemia suurus, kas saaks 2008 preemia suuruse kirja panna? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 26. juuni 2010, kell 19:12 (EEST)

message: on link Ajakirjanduspreemia (Ajakirjanduspreemiad). Kas see on erinev asi, nt seda mainitud siin: --Estopedist1 (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 22:23 (EET)
thread_title: Samanimeline preemia?
Arutelu:Lahingpaar

message: Pooljagu on suunatud artiklile grupp (sõjandus) ja grupp viibki lihtsalt artiklile grupp.--WooteleF 31. mai 2009, kell 06:53 (UTC)

message: enwiki's on lahingpaarist Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Lahingpaar--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 17:40 (EEST)
replies: text: : Millel põhineb väide, et "lahingpaar" on keeleliselt õige (kirjakeelne siis, eks?) ja "lahingupaar" argikeelne? Tegelikult on ju vastupidi. Kuriuss 16. juuni 2017, kell 20:05 (EEST)
replies: text: :: miskipärast militermis puudub, vt ehk ka USA täpsuslaskurite mõistet sniper team ehk sniper cell? suwa 16. juuni 2017, kell 22:43 (EEST)
----
1998. aastal ilmunud raamatu "Valimik sõjandustermineid" järgi on ainuõige lahingupaar. See siis peakski artikli pealkirjaks panema.--Hirvelaid (arutelu) 16. juuni 2017, kell 23:08 (EEST)
thread_title: Enwiki artikkel

message: Sõnaveebi järgi on õige termin 'lahingpaar*, vt https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/lahingpaar/1 --Amherst99 (arutelu) 21. november 2019, kell 14:02 (EET)
replies: text: Ülal on öeldud, et teise allika järgi on õige "lahingupaar". Selmet hakata nüüd edasi-tagasi teisaldama, tuleks välja selgitada, milline sõna on tegelikult eelistatav või tuleks otsustada, millist allikat eelistada.

text: Sõnaveebi tutvustuses on öeldud, et seal on "ka kõnekeelseid või normatiivses keelekasutuses taunitud sõnu". Et sõnaraamatus on üks sõna sees ja teine mitte, ei tähenda ka ÕS-is iseenesest, et see üks sõna on ainuõige või õigem.

text: Erelti "Terminiõpetuses" (2007) on toodud mõned näited liitsõnadest täiendosaga "lahingu", muu hulgas "lahinguüksus". On öeldud, et neis sõnades on täiendosa küll nimetavalembeline, aga õige oleks siiski omastav. Küllap on siis nii ka sõnaga "lahingupaar", kus täiendosa on samas funktsioonis. Pikne 21. november 2019, kell 16:31 (EET)
thread_title:  Lahingpaar
Arutelu:Vardo Rumessen

message: 1973 Eesti NSV Heliloojate Liidu liige ja hiljem juhatuse liige, 
1998 Eesti Interpreetide Liiduasutajaliige 
Eesti Muusikakadeemia auliige 
Eesti Muusikanõukogu asutajaliige. 
Need on tunnustused küll, kuid tavaliselt siiski neid asju nii ei esitata - kui auliikmeks olemine välja arvata. Kas Rumessen siis ordeneid ei ole saanud?
Arutelu:Ōsumi saared

message: Kaart tuleb tõlkida.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:37 (UTC)

message: Omavalitsusüksuste osa on arusaamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:50 (UTC)

message: Mis on 60 km kaugusel? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:50 (UTC)

message: Kuidas saab saarenimede õigekirja kontrollida? Välislingi all on õigekiri osalt teistsugune. Peale selle on seal juttu, et saarestiku koosseis ei ole ühene. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:53 (UTC)
Ka selle artikli piires on saarte nimed erinevalt kirjutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:54 (UTC)

message: Puudub lehekülg [[Ōsumi]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:56 (UTC)
Arutelu:Big Ben

message: Esimene lause on kole imelik.--WooteleF 1. juuni 2009, kell 16:08 (UTC)
replies: text: Naljakas. Andres 1. juuni 2009, kell 16:12 (UTC)

text: Naljakas jah. Aga kuidasmoodi seda nimetada? Kell on ju üks, aga mida tal neli on? Parandage, ma ei tunne terminit! Taivo 2. juuni 2009, kell 12:35 (UTC)
replies: text: ::Minuarust on imelik see, et ühes lauses on kaks korda kasutatud sõna kellatorn.--WooteleF 2. juuni 2009, kell 12:43 (UTC)
replies: text: :::Ehk midagi sellist, et "Big Ben on Suurbritannia parlamendihoone kellatorn. Nelja sihverplaadiga kellatorn asub ....."--WooteleF 2. juuni 2009, kell 12:45 (UTC)
replies: text: :::: Allpool on öeldud, et Big Ben on tegelikult kell, mitte torn. Andres 2. juuni 2009, kell 13:13 (UTC)
replies: text: :::::Inglise vikis on öeldud, et The nickname is often also used to refer to the clock and the clock tower. Ma arvan, et tornist, kellast ja kellast (ajanäitajast) tuleks koos rääkida.--WooteleF 2. juuni 2009, kell 13:20 (UTC)
replies: text: :::::: Seda küll, aga millestki tuleb alustada. "Tornikell" on kahemõtteline. Andres 2. juuni 2009, kell 15:03 (UTC)
Esimene lause võiks olla: Big Ben on Londonis asuva tornikella hüüdnimi. Aitaks vähemalt vältida absurdi, mis praegu kahe esimese lause peale kokku tuleb. - Kalle
Arutelu:Adamson-Eric

message: 1943. aastal, sai ta Eesti NSV Kunstnike Liidu esimeheks, oli ka direktor jne. Kuidas võiks olla tema kuulumisega NLKP-sse? Või oli nn parteitu bolševik? --Asti 2. juuni 2009, kell 21:09 (UTC)
replies: text: ENE andmetel oli ta alates 1945. aastast NLKP liige. Andres 3. juuni 2009, kell 07:31 (UTC)

message: Lisasin teostele kuuluvused juurde, see on muuseumimaailmas päris oluline detail. Aga keegi tark inimene võiks siin kaasa mõelda: kuidas nimetatakse Valtion Taidemuseot eestikeeli? Tõlkisin ta oma tarkusest Soome Riiklikuks Kunstimuuseumiks, aga ei ole ma kindel ei selle tõlke täpsuses ega suurte tähtede kasutamises. Kiasma eestikeelsel vikilehel on kasutatud "Riigi Kunstimuuseumi", aga igasugustes erinevates riikides on ju oma riigi/riiklikud kunstimuuseumid, kardan, et see kasutus võib segadust tekitada. ele373 (arutelu) 11. detsember 2012, kell 12:26 (EET)
replies: text: Niisuguse kahtluse korral jäta soomekeelseks, ära ise tõlgi. Andres (arutelu) 11. detsember 2012, kell 14:27 (EET)
replies: text: : Ahaa, nii võib ju ka, muidugi. ele373 (arutelu) 11. detsember 2012, kell 14:34 (EET)
thread_title:  Teosed 

message: Selgitan oma viimast muudatust: autoriteetne allikas kinnitas, et Adamson-Ericu ema kunstnik ei olnud. ele373 (arutelu) 12. detsember 2012, kell 14:12 (EET)
replies: text: Tore. Nyyd paluks sellele "autoriteetsele allikale" viide ka. --Oop (arutelu) 12. detsember 2012, kell 15:28 (EET)
replies: text: :Kirjavahetus Adamson-Ericu muuseumi direktoriga? Kui sobib. Ses mõttes, et kui ema kunstnikuks olemisele on mõni viide, siis ma olen sellele mõttele ka absoluutselt avatud. Aga kuna seda viidet polnud ja ma kiire guugeldamise tulemusena ei suutnud ka mujalt kui sellestsamast vikiartiklist ja ühest annaabi referaadikatkest vastavasisulist märget leida, siis mõtlesin, et sõnastan lause nii ümber, et ema oma kunstnikustaatuse kaotab. Tegelikult hakkas see teema mind nüüd kangesti huvitama, nii et ma lähen kaevan natuke raamatutes, äkki saab ühele või teisele väitele tausta taha. ele373 (arutelu) 12. detsember 2012, kell 15:57 (EET)
replies: text: :: Kui varem kunstnikuks olemisele viidet polnud, siis ei pea ka selle väite eemaldamist viitama. --Epp 12. detsember 2012, kell 16:06 (EET)
replies: text: ::: Ma piilusin paari raamatusse sisse, ei Leo Soonpää (http://tallinn.ester.ee/record=b1349509~S1*est) ega Kaalu Kirme (http://tallinn.ester.ee/record=b1283544~S1*est) maini poole sõnagagi Adamson-Ericu ema kunstnikustaatust. Küll aga tuuakse esile, et ta isa oli riidekaupmees. Kui ei mainita, siis ei ole? (Iseenesest ju põnev ülesanne, kuidas viidata sellele, et keegi ei ole miski või keegi.) ele373 (arutelu) 12. detsember 2012, kell 16:37 (EET)
thread_title:  Elukäik
Arutelu:Rein Müllerson

message: Kust see näha on, et Anneli Rõigase artikkel ilmus Sõnumilehes? Andres 3. juuni 2009, kell 10:26 (UTC)
replies: text: Ma küll kindlalt ei tea öelda, aga küllap see oli nõnda, et see info oli veebis kirjas, nüüd aga enam pole. Igatahes Eesti artiklite andmebaas kinnitab, et artikkel on ilmunud Sõnumilehes. --kanakukk 4. jaanuar 2012, kell 08:50 (EET).
Endel Lippmaa tema kohta: "Kõige kurjem vaenlane oli nende seas Moskva Ülikooli õigusteadlane Rein Müllerson, kes figureerib praegugi Tallinnas. Tema oli tõeline vaenlane, veendunud ja tige vaenlane Eesti iseseisvusele, ja ma arvan, on praegugi." Tiit Kändler. Endel Lippmaa. 2012. Lk. 252. Artiklisse ma seda panema ei hakka, nagunii võetakse maha. --IFrank (arutelu) 27. juuni 2013, kell 14:33 (EEST)

text: Minu meelest küll tasub artiklisse panna. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 15:32 (EEST)
replies: text: :Lugesin lk. 252 sealt raamatust ja järgmisi lehekülgi. Tüüpiline lippmaalik "one-against-all-battle": Meri süüdistamine, Savisaare süüdistamine, veendumus, et Gorbatšov ise organiseeris augustiputši jms. Pigem sobiksid sellised vandenõuteooriad artiklisse Endel Lippmaa, mitte aga siia, seni kuni teisi sama teemat puudutavaid arvamusi pole.Paremäärmuslane (arutelu) 25. juuli 2021, kell 14:44 (EEST)

message: Tema vanematest on juttu artiklis [[Avo Laido]]. Seal on juttu ka temast. See tuleks siia üle tuua, kui seal midagi uut on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 19. märts 2014, kell 12:50 (EET)
Arutelu:Maimu Berg

message: Kui juba kandideerimisest on juttu, siis võiks minu meelest ka kirjutada, mitu häält ta sai ja kas ta osutus valituks. Andres 3. juuni 2009, kell 10:53 (UTC)
replies: text: Võiks küll. Kui keegi viitsib. Mul jäi pooleli, sest valimiskomisjoni lehel oli, et ta ei saanud ühelgi juhul mandaati, aga artiklis on, et ta kuulub linnavolikogusse. Seega peaks uurima, millal ja kuidas ta sinna sattus. --Epp 3. juuni 2009, kell 11:01 (UTC)
replies: text: : Kui ma õigesti aru saan, siis on ta seal 2005. aastast Riigikogu liikme Sven Mikseri asendusliikmena. Nähtavasti Sven Mikser loobus mandaadist, sest eelistas jääda Riigikokku. Vaata . Andres 3. juuni 2009, kell 11:52 (UTC)

text: : Kui ma õigesti aru saan, oli Maimu Berg ka Linnavolikogu eelmise koosseisu liige. Andres 5. juuni 2009, kell 07:59 (UTC)
Selle artikli kallal tuleb töötada, kuid andmete kustutamine artiklit paremaks ei tee. Andres 5. juuni 2009, kell 08:07 (UTC)

text: Pildistatu kirjutas mulle, ei ole pildiga rahul. Äkki saaks keegi uue teha? Mul pole praegu aparaatigi. - Lisan siia viited Sirje Oleski kirjutatud artiklist (Sirje Olesk; "Eesti kirjanike leksikon" Tallinn: Eesti Raamat, 2000 (koost. Oskar Kruus ja Heino Puhvel, toim. Heino Puhvel), lk 57-58): SV 3. VI 1988 (S. Kiin); Lng 1988, 6 (O. Kruus, M. Hint); Sirp 17. IV 1992 (P. Viires); Kl 17. VI 1994 (R. Hinrikus); KK 1994, 6 (A. Pervik); Lng 1994, 7 (M. Unt); KK 1994, 8 (P. Künstler); Sl 25. III 1996 (T. Kallas); Kl 31. V 1996 (A. Kivi); Lng 1996, 3 (B. Pilvre); KK 1996, 5 (Kauksi Ülle); VK 1996, 11/12 (E. Annuk); Pm 4. IX 1998 (A. Kull). Äkki keegi kasutab. --Oop (arutelu) 18. juuni 2012, kell 18:46 (EEST)
replies: text: : Kas pildistatu oleks nõus Vikipeedia fotokorrespondendi vastu võtma? Andres (arutelu) 18. juuni 2012, kell 22:30 (EEST)
Pildistatu andis uue pildi, õigused on tema enda käes. --Oop (arutelu) 22. juuni 2012, kell 17:50 (EEST)

text: Mis ajast pilt pärineb? Andres (arutelu) 29. juuni 2012, kell 03:08 (EEST)
replies: text: : Ei oska kahjuks ytelda. Jutt oli, et tehti mingi kandideerimise puhul (tõenäoliselt ei  mäleta keegi päris täpselt) mingis firmas, mis andis kõik õigused yle pildistatutele. --Oop (arutelu) 29. juuni 2012, kell 10:47 (EEST)
Arutelu:Punktihulk

message: On võimalik, et see artikkel tuleb ühendada artikliga kujund. Lahtine küsimus on, kas mõisteid "punktihulk" ja "kujund" alati samastada saab. --Hardi 3. juuni 2009, kell 13:47 (UTC)
replies: text: Minu meelest on parem, kui nad on eraldi, sest kujunditest räägitakse peamiselt elementaargeomeetrias. Andres 3. juuni 2009, kell 13:48 (UTC)

message: Jätsin "vaata ka" ära, sest punktile ja kujundile on tekstis juba viidatud. Andres 3. juuni 2009, kell 13:49 (UTC)
replies: text: Ma ei tekitaks kaht erinevat rida ning ei kasutaks boldi. --Hardi 3. juuni 2009, kell 13:52 (UTC)
replies: text: : Vikipeedias on üldine reegel, et märksõna sünonüümid kirjutatakse rasvase kirjaga. Andres 3. juuni 2009, kell 13:55 (UTC)
replies: text: :: Küsimus on selles, kas need mõisted on (igas matemaatilises kontekstis) sünonüümid. --Hardi 3. juuni 2009, kell 14:23 (UTC)
replies: text: ::: Saan aru, mida Sa mõtled: kas mingis kontekstis ühe asendamine teisega muudab mõtet. Arvan, et mõtet ei muuda, kuid võib arusaamist raskendada. Kui üldtopoloogias hakatakse kujundist rääkima, tekitab see arusaamatust, sest nii lihtsalt ei räägita. Teiste sõnadega: valesti aru saada tõenäoliselt ei saa, kuid võib üldse mitte aru saada. Andres 3. juuni 2009, kell 14:46 (UTC)

text: : Lõikudesse jaotamine võib olla nii ja naa. Mulle tundub selgem, kui definitsioon on eraldi real. Andres 3. juuni 2009, kell 13:56 (UTC)
replies: text: :: Ma ei näe, et vastupidine kuidagi selgust vähendaks. Tekst on selleks ju liialt lühike. Ühelauselised lõigud tekitavad lugemisel ebaloomuliku pausi. --Hardi 3. juuni 2009, kell 14:23 (UTC)
replies: text: ::: Minu meelest on niimoodi selgem lugeda, aga ma ei taha väita, et see ka teiste jaoks nii on. Mina ei näe pausis probleemi, vaid arvan, et siin peabki paus olema; aga kui teised selles probleemi näevad, siis ma ei eita selle olemasolu. Andres 3. juuni 2009, kell 14:46 (UTC)
thread_title:  Lühikeste artiklite kujundusest
Arutelu:Jüri Pihl

message: Rahandusministri puhul on järgmiseks märgitud kohusetäitja. Kas peaks siin samamoodi tegema? Andres 5. juuni 2009, kell 09:28 (UTC)
replies: text: Küsimus ongi minul ka selles, et kas neid kohusetäitjaid märkida või mitte. Valitsusjuhtide ja riigipeade puhul oleme märkinud, sama loogika sobiks ju rakendada ka muude ministrite puhul, aga võib-olla kõik ei pea seda õigustatuks või otstarbekaks. -- Toomas 5. juuni 2009, kell 09:31 (UTC)
replies: text: : Tavaliselt me pole neid märkinud, aga võib-olla antud juhul peaks märkima, sest nad täitsid vakantset ametikohta. Igal juhul aga peaks mõlemal juhul ühtmoodi toimima.

text: : Üldiselt minu arvates oleks hea, kui vakantsete ametikohtade kohusetäitmine andmete olemasolu kõrval välja toodaks, näiteks pärast valitsuse tagasiastumist (küll mitte eelnev-järgnev-tabelis). Juhtudel, kui minister on puhkusel või viibib lähetusel, pole see nii tähtis ja selle üle lihtsalt ei jõua arvet pidada, kuigi teatud juhtudel võib see oluline olla. Andres 5. juuni 2009, kell 10:57 (UTC)
replies: text: :: Ei, kindlasti mitte märkida kui asendatakse lähetuses või puhkusel olevat ministrit. Oluline on see ka minu meelest ikkagi juhul kui üks minister on ametist vabastatud ja uut ei ole määratud. Praeguses olukorras on rahandusministri isik olnud eriti oluline ja ma ei kujuta ette, et Seeder selles kontekstis mainimata jätta. Kas järgnevuskastis märkida või mitte, see on tõesti diskussiooni teema. -- Toomas 5. juuni 2009, kell 10:59 (UTC)

message: Kas on teada, mida ta praegu teeb? Midagi nagu oleks kuulnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2010, kell 16:11 (EET)
Arutelu:Mart Kalm

message: Ta ei ole enam instituudi juhataja, vt . Andres 5. juuni 2009, kell 14:18 (UTC)
Arutelu:Toll (aadlisuguvõsa)

message: Kas Senegali linnal on seos suguvõsaga?--WooteleF 5. juuni 2009, kell 18:13 (UTC)
replies: text: Ei ole. Senegali linn Richard Toll (tõlkes Richardi aed) on nime saanud Prantsuse botaaniku Jean Michel Claude Richardi järgi ja Toll tähendab Wolofi keeles aeda. Tundus lihtsalt huvitav.--Jaanusele 5. juuni 2009, kell 19:02 (UTC)
replies: text: :See ei kuulu siia artiklisse.--WooteleF 5. juuni 2009, kell 19:33 (UTC)
*Richard Toll – linn Senegalis (Inglise wiki: Richard Toll) - eemaldasin.--WooteleF 5. juuni 2009, kell 19:33 (UTC)

message: Voldemar Miller. Suur Tõll – Saaremaa vägimees. Saaremaa kalender 1991. Kuressaare 1990.
Lk 26:
M. Körber (kes oli Anseküla pastor) kirjutab (10 [Körber. Op. cit. = Oesel einst und jetzt. 2. Bd. Arensburg, 1899, lk. 145–164]), et kui Tõll oli Pühas oma maa ja maja kaotanud, tõmbus ta Sõrve tagasi ja ehitas omale maja sellele kõrgendikule, kus praegu asub Anseküla pastoraat. Dokumendid näitavad, et 28. VIII. 1537. aastal läänistati Johann Buxhövdenile Ansekülast Leppemkullest (Lepakülast) 1 adramaa, mida nimetati Hans Tolli maaks. See Hans Toll ja tema naine Leno olid aga hilisemate aadlikute parun Tollide esimesed kindlalt teadaolevad esivanemad Saaremaal. (11 [Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, lk. 361] )
Nende maa suurus oli 1 adramaa, nii võime arvata, et Hans Toll oli vabatalupoeg. See näitab, et Tõlluste Tõll, kelle eluaset on nii eesti- kui saksapoolsetes juttudes ikka nimetatud mõisaks, kaotas tõesti oma vasallilääni ning tõmbus tagasi Sõrve. Tollide perekonnakroonika võimaldab üsna täpselt kindlaks teha, millal see toimus. Nimelt räägitakse, et Hans Tolli poja Oswaldi naine pidi maal toimuvate sõdade ja võitluste pärast põgenema, sünnitas poja Wittenbergis ja see, Lucas Toll, tuli Taani kaudu, siis kui Saare-Lääne piiskopkond müüdi Taanile tagasi ja sai maasekretäriks (12[Geneologisch-historische Nachrichten der Familie Toll von Rober von Toll. Reval, April 1834. – Käsikiri Eesti Raamatukogus]) ning nõnda hilisema Saaremaa aadlisuguvõsa Tollide rajajaks.
--Kaali 30. oktoober 2010, kell 11:46 (EEST)
thread_title:  Väidetav seos Suure Tõlluga
Arutelu:Parv

message: Esimesed parved arvatakse olevat loodud nooremal kiviajal (4.–2. aastatuhat eKr).
Kustkohast see väide pärit on?
Millisel alal ja kultuuris on leitud parvede jäänuseid või kirjalikke ülestähendusi, joonistusi, jooniseid?
Näiteks Austraalia asustamiseks võidi märksa varem parvi kasutada.
suwa 5. juuni 2009, kell 19:26 (UTC)
----
Päästeparvest võiks ka juttu olla. Adeliine 15. november 2010, kell 12:46 (EET)
replies: text: Interviki lingid viitavad parvele, soomekeelne aga hoopis parvlaevale. Päästeparve kohta peaks ehk eraldi artikkel olema. Ssgreporter 6. detsember 2010, kell 01:31 (EET)
replies: text: : Soomekeelne tuleb parandada. Andres 6. detsember 2010, kell 03:19 (EET)
replies: text: ::Ei leidnud soome keeles õiget sõna: lautta on parvlaev, lossi on trossparv ja uitto on palgiparv. Ehk keegi teab, mis on selline parv nagu siin artiklis? Ssgreporter 7. detsember 2010, kell 00:51 (EET)
replies: text: ::: Minu meelest öeldakse ka selle asja kohta lautta. --Epp 7. detsember 2010, kell 01:21 (EET)
replies: text: ::::Võimalik, aga soome viki artiklis Lautta on selgelt öeldud, et lautta on laev, s.t mootoriga ja juhitav veesõiduk. Sellepärast arvasingi, et interviki link pole pole õige. Ssgreporter 7. detsember 2010, kell 01:34 (EET)
replies: text: ::::: Ei olegi õige. Andres 7. detsember 2010, kell 15:33 (EET)
----
Tea kas keegi selle kohta on ka statistikat teinud, kuid kaks kolmandikku parvedest, mida ma näinud olen, olid mootoriga ja liikusid risti jõge. Mitte allavoolu. Vanasti parved neis kohtades ilmselt mootoriga ei olnud, ent kohti, kus parv oli jõeületusvahendiks, oli muidugi tunduvalt rohkem.- Melilac (arutelu) 18. oktoober 2020, kell 09:53 (EEST)
thread_title:  ajaloolised väited ja viited