lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Hans

message: Arvan, et siin peaks rääkima eesnimest.--WooteleF 28. märts 2009, kell 19:17 (UTC)
replies: text: Üldiselt on eesnimede jaoks formaat Hans (eesnimi). Andres 28. märts 2009, kell 20:07 (UTC)
replies: text: :Minu jaoks on selline teguviis arusaamatu.--WooteleF 28. märts 2009, kell 20:11 (UTC)
replies: text: :: Mõte on selles, et pealkirja "Hans" all peaks rääkima Hansust, mitte Hansu nimest. Kui ei ole sellist Hansu, keda eelistada, võib teha täpsustuslehe. Kuni pole teist pretendenti, võib minu meelest vabalt nii jääda.  Andres 28. märts 2009, kell 20:15 (UTC)

message: Pilt vajab allkirja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. august 2010, kell 15:06 (EEST)

message: *February 9, 2016, Tamsyn Smith, The Loss of the Gribshunden (1495) and Preliminary Archaeological Investigations
*October 2020, (Received 14 March 2020, Revised 3 July 2020, Accepted 13 July 2020, Available online 30 July 2020.),  Stella Macheridisa, Maria C.Hanssonb, Brendan P.Foleya, Fish in a barrel: Atlantic sturgeon (Acipenser oxyrinchus) from the Baltic Sea wreck of the royal Danish flagship Gribshunden (1495)
* 20.9.2020 klo 19.17, Anniina Wallius, Tanskan kuninkaan lippulaivan hylystä löytynyt jättiläiskala on 1400-luvun propaganda-ase ja viesti Itämeren kadotetusta luonnontilasta
suwa 21. september 2020, kell 15:21 (EEST)
thread_title: Gribshunden vrakk (1495) ja tuur jne viited
Arutelu:Tim Berners-Lee

message: Albert Hofmann on surnud. Andres 30. märts 2009, kell 11:10 (UTC)

message: Parandasin ära. Või tegelikult peaks üldse eemaldama Albert Hofmanni nime, sest tegu on ju siisi 100 võimsama _elava_ geeniusega. 
Mis siis veel keelelist toimetamist vajab? Kas peab tõlkima ja mõndade organisatsioonide nimesid?
replies: text: Jäta keeleline toimetamine teiste hooleks.

text: Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 30. märts 2009, kell 17:31 (UTC)
replies: text: : Mis teiste hooleks? Kui teed artikli, aga pole tulemusega veel päris rahul või esineb vigu, siis korrasta julgelt. Neid "teiste hooleks" jäätud artikleid on meil siin küll ja üle, millega keegi pärast aastaid ei tegele. PS! Redigeerimisakna ülaservas on üks pastaka pildiga ikoon, sinna vajutades produtseerid 4 X ~ ja allkiri olemas.--Kyng 4. märts 2010, kell 06:54 (UTC)
replies: text: :: Kui inimene teeb artikli ja teised panevad sellele keeletoimetamismärkuse, siis pole ju mõtet nõuda, et inimene ise keeletoimetamise ära teeks. Kui ta oskaks, oleks ta juba teinud. See ei tähenda, et ei peaks artiklit viimistlema, nii palju kui oskad. Andres 4. märts 2010, kell 08:23 (UTC)
replies: text: ::: Ei pruugi nii olla. Kui inimene väga põhjalikult mingi tekstiga töötab, siis mingist hetkest ta ei loe sealt enam sõnu, vaid järgib lihtsalt oma mõtet ja mõtetes on õigekiri alati korrektne. Olen oma üles riputatud artiklitest leidnud peale mõnda kuud lausa näkku karjuvaid vigu, aga varem üles pannes ei pannud neid tähele.--Kyng (arutelu) 12. märts 2012, kell 10:49 (EET)
thread_title:  Albert Hofmann 
Arutelu:Punkentsefaliit

message: Välja võetud

message: * 16.04.2009 - Tallinn, U.K.Kekkonen
* 18.04.2009 - Märjamaa rahvamaja
Kurjami CD "Maailm on Lasnamäe" esitlustuur
* 30.04.2009 - Tallinn, Kinomaja
* 01.05.2009 - Tartu, Rock & Roll Heaven
* 02.05.2009 - Pärnu, Mai keskuse Rockiklubi
Kontserdid võib oma Myspace lehele panna. --Tiuks 30. märts 2009, kell 16:54 (UTC)
Osa infot on kustutatud. Andres 5. jaanuar 2011, kell 12:18 (EET)
----
Vikindada? Mitte et esitus üleliia hea oleks, aga määratlus on, alaosad on, isegi kategooria on. Võinuks jääda toimetamismall. 193.40.10.181 23. aprill 2014, kell 10:27 (EEST)
replies: text: toimetamismall on tõesti parem, sest linke on palju puudu--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2014, kell 10:09 (EEST)
----
Kogu "Ajalugu" võeti välja. Adeliine 26. mai 2015, kell 23:30 (EEST)
thread_title: Tulevased kontserdid
Arutelu:Konrad Rotschild

message: Pärast Vabadussõja lõppu 2. veebruaril 1920. kolm nädalat hiljem, 29. veebruaril suunati kogenud ohvitser Konrad Rotschild Tallinnas «Kindluse Raske Suurtüki Divisjoni batarei nooremaks ohvitseriks», mis oli selge tagandamine. 
replies: text: See jupp on segane. --Epp 30. märts 2009, kell 22:13 (UTC)

message: Kui isik sündis 19. märts 1892 VKJ siis 12 päeva kalendrierinevust annab sünniajaks 31.03.1892 UKJ. 
Vt ka: http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=24255 
ja sünnikande koopia (VKJ) vanemate juures personaalraamatus: http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=TLA.1358.2.17:258?194,580,1018,57,0
Palju muid allikaviiteid / uurimistöid siit: https://www.geni.com/people/Konrad-Rotschild/6000000020501336331
thread_title:  Sünniaeg
Arutelu:Siiami kass

message: Siiami kassi on kutsud ka kass-koeraks, kuna tihti võivad nad jalutada vabalt peremehe kõrval ilma, et nad oluliselt eemalduksid.
replies: text: Välja. Andres 1. aprill 2009, kell 22:07 (UTC)

message: ::Mind huvitab, kuidas saab automaatselt iga Vikipeediast copy-paste artikkel osutuda kohe plagiaadiks. – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas GrigoriPotjomkin (arutelu • kaastöö) . 
replies: text: :: See on vist õige tähelepanek. Vikipeediast on hoopis kopeeritud kiisu.ee lehele. Sellisel juhul tuleks mall eemaldada. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 22:55 (UTC)
replies: text: :: Küsimus ei ole mitte plagiaadis, vaid autoriõiguste rikkumises. Ja mall ei räägi mitte autoriõiguste rikkumisest, vaid selle kahtlusest. Kui kahtlus on kõrvaldatud, tuleb mall eemaldada või rikkumine kõrvaldada. Andres 8. juuli 2009, kell 06:55 (UTC
Ja palun ärge redigeerige artikleid, kui teie keeleoskus on puudulik (karvakate). Kes iganes selle redigeeris, ei kirjuta loodetavasti artiklit "karvakate" kohta.

text: Selle "karvakatte" kirjutas siia ju esimene autor ise. --Epp 12. juuli 2009, kell 00:54 (UTC)

message: Kas teadsite, et siiami kasside karva toon sõltub õhutemperatuurist? See kehtib tegelikult kõigi kassitõugude kohta, kellel on hele karv+tumedad käpaotsad. Kuigi aja jooksul muutub siiami karv üldse tumedamaks, on soojema õhutemperatuuri korral karvkatte värv heledam ja külmaga tumedam. Sobivaim õhusoojus siiami kassile olevat +26 kraadi. Seepärast siiamid ongi sündides lumivalged ja alles ajapikku hakkavad kehast eemal asetsevad kohad tumedamaks muutuma. Tumedus peaks siis ka ilmselt sõltuma sellest, kui soojas ruumis kassipoeg kasvab.
replies: text: Välja. Andres 21. aprill 2010, kell 19:50 (EEST)
thread_title:  Huvitav fakt
Arutelu:Elektronmuusika

message: Artiklis puudub definitsioon, ning sõnagi pole juttu elektroonilisest popmuusikast.--WooteleF 2. aprill 2009, kell 18:51 (UTC)
replies: text: Olen nõus, see artikkel on viletsas seisus.--Andrus Kallastu 3. aprill 2009, kell 07:40 (UTC)

message: Artikkel räägib süvamuusikast, välislink levimuusikast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. juuli 2010, kell 22:33 (EEST)

message: Soovitan seda välislinki rohkem uurida. Antud artikkel räägib ajaloost. Süvamuusika? Ise ka saad aru, mida sa räägid? Katrinni 3. juuli 2010, kell 22:44 (EEST)
replies: text: Miks nii agressiivne toon? Juhin lihtsalt tähelepanu sellele, et kogu artikli sisu räägib süvamuusikast, välislink viib aga saidile, kus räägitakse levimuusikast, vähemalt muud ma sealt ei leidnud.  Andres 3. juuli 2010, kell 22:47 (EEST)

message: Vabandan, kuid elektrooniline muusika on tohutult lai valdkond ja antud lingilt leiab päris hea sissejuhatuse - on näited, ajaline jaotus,žanrid. Kuid see arikkel ei anna elektroonilise muusika kohta peaaegu mitte midagi. Katrinni 3. juuli 2010, kell 22:51 (EEST)
replies: text: Kas pole siis tõsi, et artiklis on jutt ainult süvamuusikast ja lingi all ainult levimuusikast?

text: Olen nõus, et praegune esitus on puudulik. Ma ei ole kindel, kas süva- ja levimuusikast peaks rääkima ühes artiklis või tuleks teha eraldi artiklid. Andres 3. juuli 2010, kell 22:59 (EEST)
replies: text: : Artikkel ootab asjatundjat, kes oskaks seda täiendada. --Tiuks 4. juuli 2010, kell 10:13 (EEST)
Eelmine variant oli nii sisuliselt kui ka sõnastuslikult sedavõrd imelik, et lihtsam tundus see tervenisti asendada.--Andrus Kallastu 16. veebruar 2011, kell 17:21 (EET)

message: Kolm linki tuleb märksõnale elektro. Selle märksõna võiks vist siia suunata, ent kas seda tuleb ka esilauses mainida?--Estopedist1 (arutelu) 19. aprill 2016, kell 13:55 (EEST)
thread_title: Lühem termin "elektro"?
Arutelu:Jeesus Kristus superstaar

message: Julgen oletada, et superstaar on väikese tähega.--4. aprill 2009, kell 22:26
replies: text: Mulle tundub ka, et superstaar peaks olema väikese tähega. Taivo 10. veebruar 2013, kell 20:38 (EET)
replies: text: : Mina arvan, et see tuleks originaalpealkirja alla teisaldada -- Ahsoous (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:46 (EET)
replies: text: ::Mina arvan ka nii.--Morel (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:49 (EET)
replies: text: :::Ei, kui seda on Eestis niisuguse pealkirja all mängitud, siis on kohane eelistada eestikeelset pealkirja. Me ei kirjuta ju Shakespeare'i "Romeost ja Juliast" või Tolstoi "Sõjast ja rahust" originaalpealkirja all. Originaalpealkirja all kirjutame näiteks "Grease'ist", sest seda pealkirja Eestis esitades ei tõlgitud. Taivo 24. märts 2013, kell 17:48 (EET)
replies: text: :::: mul on küll kahtlane tunne, et vähemalt Vanemuise etenduse pealkiri oli "Jesus Christ Superstar" -- Ahsoous (arutelu) 24. märts 2013, kell 18:06 (EET)
replies: text: ::::: Oli--Pietadè (arutelu) 24. märts 2013, kell 18:18 (EET)
Juhin tähelepanu asjaolule, et eesti keeles pole seda teost kunagi esitatud, mistõttu ei saa sellel olla ka eestikeelset pealkirja. Sama käib ka käesoleva artikli kohta, mille korrektne pealkiri peaks olema Jesus Christ Superstar, ja see artikkel tuleks vastavalt teisaldada. --Lulu (arutelu) 28. mai 2020, kell 08:24 (EEST)

text: Eestikeelne pealkiri saab olla sõltumata sellest, kas teost on eesti keeles esitatud/avaldatud või mitte. Kui eestikeelset pealkirja on kasutatud, siis see ongi olemas. Loomulikult võib olla olemas ka arusaam, et võõrkeelseid pealkirju ei peaks tõlkima, aga kui seda on juba tehtud ja tõlgitud pealkiri on laialdaselt kasutuses (sellega teost tuntakse), siis nii on. Adeliine 28. mai 2020, kell 09:08 (EEST)

message: Teine välislink läheb valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 29. november 2013, kell 07:01 (EET)

message: Olen kõigil kolmel Eesti esitusel ise kohal viibinud. Julgen väita, et kontsertesitus toimus siiski Jaani, mitte Kaarli kirikus.
Mart Palmas (mart [ätt] nomad [punkt] ee)
thread_title:  1995 etendus
Arutelu:Tønsberg

message: Tønsbergi on samuti täheldatud kui Norra vanimat linna. - arusaamatu lause.--WooteleF 5. aprill 2009, kell 21:33 (UTC)
replies: text: Linnast ja vallast peaksid eraldi artiklid olema. --Epp 5. aprill 2009, kell 23:26 (UTC)

message: Elanike arvus on miski kala sees. Kas linna ja valla elanikkonna suurus on vahetusse läinud? Ivo (arutelu) 5. juuli 2012, kell 20:03 (EEST)
replies: text: Asi on selles, et osa linnast (asulast) paikneb naabervallas. Andres (arutelu) 10. juuli 2012, kell 13:38 (EEST)
replies: text: : 1. jaanuaril 2012 oli 40 558 elanikku, vt linna veebilehte Fakta om Tønsberg:

text: : http://www.tonsberg.kommune.no/cms/cms.nsf/$all/6219A0A92F77B5EDC125733F00373003

text: : suwa 4. jaanuar 2013, kell 12:54 (EET)
thread_title:  elanike arv
Arutelu:Hafrsfjordi lahing

message: Lahingust siin sisuliselt juttu ju pole.--WooteleF 7. aprill 2009, kell 10:30 (UTC)
Kroonid kolme mõõga otsas tähistavad kolme lahingupoolt - millised kroonid? Paistab olevat viga tõlkimisel.--WooteleF 5. mai 2009, kell 19:36 (UTC)
replies: text: The crowns on the top of the swords represent.. oli see lausekatke inglise keelsest wikipediast, mis tundub tõesti iseenesest vale olevat, kui pilti monumendist täpsemalt vaadelda - sealt paistab vaid üks, võitja kroon. Muudan lauset. Prt 6. mai 2009, kell 07:19 (UTC)
replies: text: :Millisest inglise viki artiklist see pärineb? Lahingu ega monumendi artiklites pole kroonidest juttu. Ja see üks krooni meenutav käepide ei ole ka kroon. Sellised mõõgakäepidemed olid viikingiajal levinud.--WooteleF 6. mai 2009, kell 07:22 (UTC)
replies: text: ::Leidsin artikli. en:Hafrsfjord. Sealne väide on ekslik. Uurisin eile suurel hulgal pilte monumendist ning ka ükski allikas ei väida seal kroone esinevat. Iga mõõk tähistab kuningat ning suurim neist võitjat.--WooteleF 6. mai 2009, kell 07:25 (UTC)
Lõik Heimskringlast tuleb korrektselt vormistada. Ma ei tea kuidas see täpselt käib.--WooteleF 6. mai 2009, kell 09:38 (UTC)

text: Et eraldada muust tekstist? ..tsitaadi või muu seesugusena? Prt 6. mai 2009, kell 10:08 (UTC)
replies: text: :Jah.--WooteleF 6. mai 2009, kell 10:14 (UTC)
replies: text: ::Tegin midagi. Kui saaks nüüd mõlemalt poolt joondada ka seda teksti oleks hea.. kas wikipedias saab joondada teksti?Prt 6. mai 2009, kell 10:21 (UTC)

message: *teistes allikates väidetakse - millistes?
*esimeseks seaduslikuks Norra kuningaks - milles seisnes tema seaduslikkus? Teadaolevalt kasutati väljendit "Norra kuningas" esmakordselt Harald Hallmantli kohta.
*kuningakrooni meenutava käepidemega - minu arust on see meelevaldne võrdlus
--WooteleF 6. mai 2009, kell 12:27 (UTC)
thread_title: Segaseid väiteid
Arutelu:Ludvig Jakobsen

message: See nimi on ka Diplomaatide loendis. Andres 8. aprill 2009, kell 07:59 (UTC)
on ka üks tuntud maamõõtja, kelle nimekuju v-o Ludvig Jakobsenn, vt --Estopedist1 (arutelu) 4. november 2015, kell 01:34 (EET)
----
Artikli järgi ei saa otsustada, kas ta ikka oli sõjaväelane. Andres 8. aprill 2009, kell 08:01 (UTC)
thread_title: Nimekaimud

message: Siin on tema nimi Jakobson mitte Jakobsen: Ludvig Karl (Louis Karl) Jakobson --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:43 (UTC).
Samas 1979. aasta ajalehes "Võitleja" on ta Jakobsen, mitte Jakobson (paremal): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1979   |   lk 1 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:43 (UTC).
Temast naise surm "Võitleja"-s (vasakul all): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1980   |   lk 5. --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 00:37 (UTC).
thread_title:  Tema(?) nime õigekirjast 

message: **Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3 mai 1993 lk 12. --kanakukk 17. märts 2010, kell 14:41 (EET).
----
Viimasel [käsundusohvitseri] ametikohal olles tellis ta enda nimekaardid PariisistKolonel Jakobsoni nimekaardid. Rahvaleht, 3. november 1932, nr. 130, lk. 1.. 
replies: text: Välja võetud kui mittevajalik. Andres (arutelu) 12. veebruar 2017, kell 23:56 (EET)
thread_title:  Temast "Võitlejas"
Arutelu:Saksa ordu

message: Siin oli enne "vallutanud 1288. aastaks Preisimaa". Kas mitte Preisimaa vallutamine ei toimunud vähehaaval? Andres 9. aprill 2009, kell 08:57 (UTC)
replies: text: Ma ei tea millist aastaarvu tuleb pidada lõplikuks Preisimaa vallutamise ajaks aga 1228 on igatahes vale.--WooteleF 9. aprill 2009, kell 09:26 (UTC)

message: tundub, et meil on puudu artikkel Saksa orduriik (Saksa Orduriik), Saksa ordu riik, Orduriik. Keelelinkide komplekt on siin: :wikidata:Q156020--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2018, kell 11:38 (EEST)
replies: text: Mina ei soovitaks sellist mõistet kasutada. Keskaegsed valdused ja territooriumid olid midagi hoopis muud kui hilisem, uusaegne riik. Eriti sellised vaimulike organisatsioonide valdused nagu Saksa Ordul need olid. Toona nimetati riikideks reeglina vaid kuningriike/Püha Rooma riiki. Tänapäeva ajalookirjutuses kasutatakse minu arust eelkõige sõnastust "Saksa Ordu valdused", millele võib vajadusel lisada: "Saksamaal/Preisimaal/Liivimaal". Athanasius Soter (arutelu) 22. juuli 2018, kell 12:14 (EEST)
thread_title: Saksa orduriik
Arutelu:Andebu vald

message: Andebu ['annebu]
keski võiks kontrollida, kohalikud võivad hääldada ka an'debüü. suwa 10. aprill 2009, kell 09:09 (UTC)
Norra vikis on Navnet uttales annebu. Ilmselt siis ['annebü] --Metsavend 10. aprill 2009, kell 09:30 (UTC)
thread_title:  Hääldus
Arutelu:Fred Jüssi

message: MITTE: nii üht kui teist . ÕIGE: nii üht kui ka teist.
MIS ASI ON "mõtisklev veste"?
replies: text: Võiks olla "mõtisklusi". Andres 11. aprill 2009, kell 10:13 (UTC)

message: Miks Kõrvemaa avastamine on hariduse ja ametite all? --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. veebruar 2023, kell 02:43 (EET)

message: Miks "bioloogiline isa" ei sobinud? Praegune variant, kus samas lõigus olev isa viitab kahele eri mehele, pole hea. Samuti on tal poolvend, mitte vend. Kasutatud allikas ei ole öeldud, et Jüssi mestiitsist isa isa oli tšerokii, aga selle leiab vist raamatust "Olemise mõnu". Kaniivel (arutelu) 7. veebruar 2023, kell 15:16 (EET)
replies: text: "Bioloogiline isa" ja "isa" on sama tähendusega. Kui jutt on kasuisast ja poolvennast, siis tulebki nii öelda. --Andres (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 16:25 (EET)

text: "minu bioloogiline isa oli mestiits ja neljandiku poolest olen tšerokii suguharust": kuidas seda siis teisiti mõista? --Andres (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 16:28 (EET)
replies: text: : Pidasin silmas, et kust võtsid, et just mestiitsi isa (ja mitte ema) oli tšerokii. Kaniivel (arutelu) 9. veebruar 2023, kell 16:14 (EET)
replies: text: :: Võib-olla ma tegin rutaka järelduse. --Andres (arutelu) 18. veebruar 2023, kell 11:16 (EET)

text: Mulle jääb asi segaseks. Kas ei või nii olla, et mestiits oli mõlema poisi isa, aga kasuisa oli Johannes? --Andres (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 16:31 (EET)
replies: text: : "Olemise mõnu" järgi oli Johannes Henry isa ja mestiits Jim Bluejacket Fredi isa. Kas siis, kui laps sünnib peres abieluvälise suhte tagajärjel, on pereisa lapsele kasuisa? Ja sõna vanemad ei saa enam kasutada, kui jutt on mõlemast lapsest? Kaniivel (arutelu) 9. veebruar 2023, kell 16:14 (EET)

text: :  esitasin sulle mõned küsimused, palun vasta. Kaniivel (arutelu) 16. veebruar 2023, kell 23:28 (EET)
replies: text: :: Jah, minu meelest küll. Igatahes ei ole esitus piisavalt arusaadav. Ma sain alles nüüd aru. Jutt peaks olema üksikasjalisem. Jah, sõnu võib erinevalt kasutada, aga jutt peaks olema üheselt mõistetav. --Andres (arutelu) 18. veebruar 2023, kell 11:13 (EET)
thread_title:  Isa
Arutelu:Norralased

message: Kas meil pole sellist infoboxi nagu on inglise en:Template:Ethnic group? See on väga praktiline infokast.--WooteleF 11. aprill 2009, kell 14:49 (UTC)
Arutelu:Norra eksiilvalitsus

message: Väga põhjalik artikkel aga vajab ka põhjalikku toimetamist, et vikikõlbuliseks teha.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 15:56 (UTC)
replies: text: :Teksti peaks jaotama, algusest osa peaks minema Norra ajaloo artikliga liitmiseks, eksiilvalitsuse teooria osa peaks olema artiklis eksiilvalitsus. avjoska 13. aprill 2009, kell 04:06 (UTC)
Arutelu:Martin Jervan

message: Vabadusssõjas teenis 1. jalaväepolgu vanemarst.teenis 1. Diviisi arstina.
replies: text: See on segane. --Epp 12. aprill 2009, kell 18:55 (UTC)

message: Täpsustasin surmakuupäeva, kuu oli ilmselt valesti, vt  http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=19478. --Amherst99 (arutelu) 3. august 2015, kell 16:01 (EEST)
------
"admin meditsiinikindralmajor" – kas tõesti oli toona selline ametinimetus? Kuriuss (arutelu) 27. mai 2024, kell 15:04 (EEST)
thread_title:  Surmaaeg
Arutelu:Sandefjord

message: * jotun.no - ajalugu vaalatööstus -> keemiatööstus -> Sandefjord, Tönsberg, Larvik
thread_title:  firmaviited 

message: * D/S Vestfold - Norwegian Merchant Fleet 1939-1945, ehitatud Built by Furness Shipbuilding Co., Middlesbrough in 1931. Whale factory.
thread_title:  II Ilmasõda 

message: * Nordic American Shipping AS -> Ugland Nordic Shipping ASA -> Teekay Norway AS
** Herbjorn Hansson
** Frithjof Bettum
thread_title:  inimesed 

message: * Viking Odyssey
thread_title:  viikingid
Arutelu:Pärnu Ühisgümnaasium

message: Tegemist on vikindamisalase esmaabiga. Tööd on vaja edasi teha. --Vikker 15. aprill 2009, kell 17:35 (UTC)
Võiks olla näiteks koolis varasemad asukohad Pärnus, näiteks Kooli 13, kus kool asus hulga aega.
Link artiklile "Aitäh, õpetaja Erm!" Pärnu Postimees, 26. aprill 2006 ei tööta. --Pedagor 8. detsember 2011, kell 14:20 (EET)
replies: text: See on võib-olla ajutine. Andres 11. detsember 2011, kell 22:25 (EET)
Miks ma panin ajakohastamismalli, on see et aastast 2014 peaks kool tegutsema taas vanas asukohas.
Kooli nimede kohta saab ilmselt trükitud raamatutest järgi vaadata, aga vähemalt esialgu suunasin siia Pärnu Meesgümnaasiumi ja Pärnu I Gümnaasiumi. Ilmselt tuleb ka Pärnu Poeglaste Gümnaasium siia suunata. Kuid neid nimesid on veelgi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. oktoober 2015, kell 20:37 (EEST)
Varem esimesest klassist. 146.255.183.232 18. jaanuar 2017, kell 00:22 (EET)
Arutelu:Urmas Roosimägi

message: Siit jäi nüüd välja, et ta oli 1999. aastast kolonel. Andres 17. aprill 2009, kell 04:35 (UTC)
Arutelu:Harri Jõgisalu

message: Harri Jõgisalu oli mälu järgi öeldes represseeritud ja on kirjutanud sellest ka raamatu. Tuleb üles leida. --Vikker 18. aprill 2009, kell 20:05 (UTC)
Lisasin raamatukogu lingi, seal on hulk teoseid, tuleb sealt hiljem välja noppida. --Vikker 18. aprill 2009, kell 20:10 (UTC)
Elulugu. Jääb mulje, nagu HJ oleks 1984. aastast siiani Kirjanike Liidu konsultant. Aga ei ole.--Vikker 18. aprill 2009, kell 20:22 (UTC)
replies: text: Muutsin sõnastust. Andres 19. aprill 2009, kell 05:30 (UTC)

message: Harri Jõgisalu on sündinud Paadrema vallas korjuse külas taluniku pojana Harri Jõgisalu kui rahuliku meelega, alati vaoshoitud mõnus mees ja on jäänud kogu oma loomingu vältel truuks suhteliselt kitsale ainevallale, milleks on kodulugu, loodus ja  koolielu. Need teemad on talle hingelähedased ning kogetuga põhjendatud. .  1984. aastal  kirjastuses Eesti Raamat ilmunud ja Harri Jõgisalule kõrget tunnustust toonud“Maaleib”. Nii põhjalikult ja sealjuures andeka, lapselähedase vaatenurga alt ei ole keegi uurinud ning raamatusse talletanud tänaseks UNESCO kaitse alla võetud Kihnu kultuuri. Jõgisalu oli algselt plaaninud pealkirjaks “Kaapekakk”. Pidas seda liiga kergekaaluliseks, kuigi sõna kõlab ilusti,sest tegu oli ju tõsise leivateoga.  Lisaks on ta kirjutanud filosoofilise põhjaga lühijutte loomadest, lindudest ja lastest ning etnograafilisi lühipalu ja õpikuid koolilastele.1947. aasta l. septembrist tuli Märjamaa Keskkooli. Märjamaale ta ongi jäänudki. Töötas ta Ants Lauteri nimelises Märjamaa Keskkoolis kolmkümmend üks aastat, nendest kakskümmend kuus õppealajuhatajana. Töö kõrval lõpetas 1950. aastal Tallinna õpetajate Instituudi ja 1955. aastal Herzeni-nimelise Pedagoogilise Instituudi Leningradis, omandades keskkooli bioloogia- ja keemiaüõpetaja kutse. 1957. aastal Harri abiellus õpetaja Elsa Milliga. Nende peres on tütar Miina 24.augustil 2007 tähistas ta oma 85. sünnipäeva , valides peopaigaks välja oma kauaegse töökoha – Märjamaa gümnaasiumi.... kasutatud allikad: Kristini ja Geidu tööd!!(Elulood)
''
replies: text: Kustutatud artiklist. --Epp 16. mai 2010, kell 16:39 (EEST)

message: Teoste loetelu ei ole täielik. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 16. august 2014, kell 11:22 (EEST)

message: Anonüümne kasutaja (217.71.46.181) tegi 3 redaktsiooni, eemaldades ühtlasi ka infot infot--Bioneer1 (arutelu) 17. august 2014, kell 21:17 (EEST)
----
Iseenesest muidugi oleks neile nimedele siin ja mujal viiteid tarvis, aga Geni põhjal paistab nii olevat. --Epp 27. mai 2016, kell 17:00 (EEST)
thread_title: Infot välja võetud
Arutelu:Scuderia Ferrari

message: Tehniline direktor pole enam Ross Brawn. 
replies: text: Muutsin ära. --Jaan513 19. aprill 2009, kell 13:21 (UTC)