lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Joseph Haydn

message: ''Oma elu lõpul kirjutas Haydn: "Minu noorusaeg oli väga raske. See möödus ainult töös..." Ilus lauluhääl ja silmapaistev muusikuanne viisid ta lapsepõlves kirikukoori laulma. Nii sai ta tasuta ülalpidamise ja algteadmised muusikast ning õppis mängima mitut pilli. Häälemurde ajal Haydn vallandati. Ta oli mõnda aega Viini tänava-ja tantsumuusik, teenis leiba tunniandjana, klaverisaatjana ja isegi teenrina. Heliloojaks õppis ta suurte meistrite teoseid uurides. Lõpuks sai temast õukonna komponist. Ligi 30 aastat teenis ta Ungari vürsti Esterhazy õukonnas. Juba 60-ndail aastail esitati Haydni teoseid ka välismaal. Kahel korral viibis muusik ka Londonis. Ta juhatas kontserte ja kirjutas vastava lepingu täitmiseks 12 sümfooniat. (Neid sümfooniaid nimetatakse Londoni sümfooniateks.)
Londonis tundis seni peaaegu teenri seisundis elanud Haydn end esmakordselt vaba inimesena. Tema kontserdid olid harukordselt edukad. Oxfordi ülikool andis talle muusikadoktori aunimetuse.
Viimased eluaastad veetis Haydn Viinis, kus suri 1809.a.päeval, mil Napoleoni väed linna ründasid.''
''Raamatust "Muusikaajalugu"''

message: ma ei ole kindel, et Eszterhazi valitsejaid nimetatakse vürstideks, aga siin artiklis niimoodi oli. Inglise artiklis öeldakse ''prince''.[[Kasutaja:ML|ML]] 24. juuli 2007, kell 20:21 (UTC)
Jah, Esterházyd olid vürstid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. juuli 2007, kell 07:19 (UTC)
miks austria hümn on kirjas ja kas saksa hümn ei ole olegi märkimist vääriv? - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 5. august 2007, kell 10:42 (UTC)

message: Sõna "muusikakeskus" kasutatakse tavaliselt teises tähenduses, aga "muusikaline keskus" ei ole ka muidugi hea. "Muusikaelu keskus"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. aprill 2014, kell 09:44 (EEST)
Kas "majaohvitseri" asemel ei peaks olema näiteks "õukonnaametnik"?

message: honnête homme ei ole eesti keeles "aus mees", vaid austatud, väärika käitumisviisiga härrasmees Anu Kõlar (arutelu) 24. veebruar 2024, kell 07:34 (EET)
thread_title:  honnête homme '​ist ("ausast mehest").
Arutelu:Maldiivid

message: kas dhivehi (keelena) ikka on eesti keeles maldiivi keel? - Ahsoous 2. november 2005, kell 21.11 (UTC)
replies: text: On küll. Andres 2. november 2005, kell 21.34 (UTC)
replies: text: : vaatsin knabist (http://www.eki.ee/knab/kd.htm) - seal on selline rida dv = divehi, maldiivi, Maldivian ... ja kujutan ette, et põhivorm on ikka esimene või ma eksin? - Ahsoous 3. november 2005, kell 07.43 (UTC)
replies: text: :: Ma ei oska seda kommenteerida. Vikipeedias on aluseks võetud nimekiri, kus "maldiivi keel" on esikohal (vt Maailma keelte loend). Võib-olla tuleb seda korrigeerida. Ehk Urmas teab paremini. Andres 3. november 2005, kell 08.13 (UTC)
replies: text: :::See nimekiri, mida Andres viitas, põhineb Peeter Pälli artiklil "Rahvaste ja keelte nimetuste õigekiri" (Keel ja Kirjandus nr 4, lk. 262-272, 1998). Minuteada uuemat materjali sel teemal pole. KNAB annab Maldiivid all keeleks 'maldiivi'. - Urmas 3. november 2005, kell 10.30 (UTC)
replies: text: :::: too nimekiri millele ma viitan hakkab peale ju uusim seis 2004-3-20... kusjuures ISO tabelis on selle keele juures lahtris Date added or changed aastaarv 1999... - Ahsoous 3. november 2005, kell 10.50 (UTC)
replies: text: :::::Siiski on õige 'maldiivi keel'. 'Divehi' on selle kohalik nimetus. Kreeka keelel on samal lehel kirjas "ellinika, kreeka, Greek" - kohalik, eesti ja inglise. - Urmas 5. november 2005, kell 11.30 (UTC)

message: KNAB-is on esikohal nimekuju "Male". Muidugi ei saa "Male" olla vastava artikli pealkiri. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2006, kell 20.24 (UTC)

message: Kas ei peaks olema "Maldiivide lipp" ja "Maldiivide vapp"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. märts 2008, kell 11:49 (UTC)
Tahtsin seda praegu jälle küsida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. november 2008, kell 09:27 (UTC)

message: Riikide mallid on täiesti erinevad, vrdl Maldiivid ja Paapua Uus-Guinea. Lõppeks on riigid on yks esimesi asju, mida Vikipeediast otsima oskaks hakata. --Oop 27. september 2008, kell 22:51 (UTC)
replies: text: Maldiivide puhul kasutatakse malli... Paapua Uus-Guineal on siiani aga veel tabelina tehtud infobox, mis vajaks lihtsalt koodimuutust ja malli kasutuselevõtmist - Ahsoous 27. september 2008, kell 23:07 (UTC)

message: Freddie Mercury sündis ju Sansibaril. Kus see info tulnud on, et ta Maldiividel sündis?--Raamaturott (arutelu) 5. aprill 2017, kell 20:11 (EEST)
thread_title:  Freddie Mercury
Arutelu:Rula

message: Tuleks kirjutada ka sõna rula päritolust. Kas rula tuleb sõnast '''Ru'''ll'''La'''ud?--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 3. november 2005, kell 22.37 (UTC)

message: : jah rula = RUll + LAud
replies: text: ja rulle (rularattaid) ja laudu valmistati Eestis

text: eelmise sajandi seitsmekümnendatel-kaheksakümnendatel.

text: Kui mälu ei peta, siis Võrus, Desintegraatori tsehhis.

text: Kas trukile ei leidu maakelse tüvega vastet?

text: nt pöördtelg või väändtelg, plastpuksi kasutamist vist ei pea nimes kajastama.
replies: text: : suwa 23. jaanuar 2006. a. kl. 02:25.

message: Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. november 2005, kell 13.26 (UTC)

message: Jätsin välja järgmised osad, mis minu meelest siia ei sobi:
===Meedia===
Tänapäevase üleilmastumise juures lähevad rulavideod ja rulaajakirjad nagu soojad saiad. Rulafirmad maksavad  raha operaatoritele ja fotograafidele, et nemad saaksid tolle firma tiimi sõitjatest võimalikult palju head materjali.
Eriti populaarne on operaatorite/fotograafide juures objektiiv kalasilm. Kalasilm suudab pilti moonutada, luues 180° vaaatenurga.
Kuna hea pilt või hea videomaterjal on hinnatud, kasutatakse oma ala kõige kallemaid tooteid.
===Rulakultuur Eestis===
Aktiivseid rulakultuuri esindajaid on Eestis üsna palju. On inimesi, kes on ise sõitja rollis, ning
on ka nö. fännid. 
--Morel (arutelu) 23. aprill 2012, kell 15:04 (EEST)
----
"Ajalugu" kõneleb mitte rulast, vaid rulasõidust, millest puudub artikkel. Tekst yle viia, lisada definitsioon ja hädapärane artikkel on olemas. Toimetamine läheb siin muidugi nagu soojad saiad. --Oop (arutelu) 24. juuli 2012, kell 01:28 (EEST)
replies: text: Sai on juba jahtunud :) Andres (arutelu) 24. juuli 2012, kell 05:16 (EEST)
thread_title:  Väljajätted 

message: Tänapäevase üleilmastumise juures lähevad rulavideod ja rulaajakirjad nagu soojad saiad. Rulafirmad maksavad  raha operaatoritele ja fotograafidele, et nemad saaksid tolle firma tiimi sõitjatest võimalikult palju head materjali.
Eriti populaarne on operaatorite/fotograafide juures objektiiv kalasilm. Kalasilm suudab pilti moonutada, luues 180° vaaatenurga.
Kuna hea pilt või hea videomaterjal on hinnatud, kasutatakse oma ala kõige kallemaid tooteid.
thread_title: Meedia

message: Aktiivseid rulakultuuri esindajaid on Eestis üsna palju. On inimesi, kes on ise sõitja rollis, ning
on ka nö. fännid. 
--Morel (arutelu) 23. aprill 2012, kell 15:04 (EEST)
----
"Ajalugu" kõneleb mitte rulast, vaid rulasõidust, millest puudub artikkel. Tekst yle viia, lisada definitsioon ja hädapärane artikkel on olemas. Toimetamine läheb siin muidugi nagu soojad saiad. --Oop (arutelu) 24. juuli 2012, kell 01:28 (EEST)
replies: text: Sai on juba jahtunud :) Andres (arutelu) 24. juuli 2012, kell 05:16 (EEST)
thread_title: Rulakultuur Eestis
Arutelu:DVD

message: lõpuks ju otsustati et see polegi lühend mitte kummastki variandist... iseasi, et seda on vist päris raske artiklisse sisse kirjutada... teine asi on see et DVD juures ei tohiks olla pilt DVD-R-ist need nagu erinevad asjad. - Ahsoous 5. november 2005, kell 02.43 (UTC)
replies: text: : rodu viiteid ingliskeelsele wikipediale:
replies: text: : http://en.wikipedia.org/wiki/Optical_media

text: : mis suunatakse: -> http://en.wikipedia.org/wiki/Optical_disc

text: : http://en.wikipedia.org/wiki/CD

text: : mis suunatakse: -> http://en.wikipedia.org/wiki/Compact_disc

text: : http://en.wikipedia.org/wiki/DVD

text: : milles on vist kõik DVD derivaadid, vt

text: : - There are a variety of application types for DVD: 8

text: : - The disc medium can be: 8 koos viidetega eraldi artiklile

text: : http://en.wikipedia.org/wiki/Blu-ray_Disc

text: : viimane on siis juba tootmises ja selle nime

text: : eesti keelseks tegemise arutelu käis ee.keel UG-s 2004 kevadel:

text: : http://groups.google.com/group/ee.keel/browse_thread/thread/8e984bfe91e8c8e8/71e4209dfadda5c1

text: : siis veel BRD konkurent HD-DVD

text: : http://en.wikipedia.org/wiki/HD-DVD

text: : seega oleks vaja eesti keeles:

text: : Optiline salv, CD, DVD, BRD/HD-DVD

text: : milledest osa on andmekandjana loetletud:

text: : http://et.wikipedia.org/wiki/Andmekandja

text: : suwa 01. veebruar 2006. a. 22:30.

message: Kuidagi tuleb "gigabaidi" kahel tähendusel vahet teha, ma ei ütle, et tingimata nii, nagu siin. Andres 11. jaanuar 2007, kell 07:53 (UTC)
replies: text: kõige lihtsam on ingliswikist mall tõlkida? http://en.wikipedia.org/wiki/Template:Quantities_of_bytes

text: suwa 1. september 2012, kell 02:21 (EEST)
Millal ilmusid Eestis DVD mängijad müügile? 90.191.119.98 20. juuli 2013, kell 20:45 (EEST)
thread_title:  ühikud
Arutelu:Kihnu

message: Kas "Munalaiust" või "Munalaiult"? Lisaks selgitus, et Munalaid, kui ta nime sai oli tõesti laid, kuid sadama rajamisega "kasvatati" ta mandri külge ja nüüd enam sellist geograafilist paika sisuliselt ei eksisteeri, vähemalt ei ole ta enam laid. On sadam, millel nimeks "Munalaid". Viimasest lähtuvalt peaks siis kasutama hoopis "Munalaiu sadamast"? Peremees 6. november 2005, kell 18.00 (UTC)

message: Kas tuletorn asub Pitkänä neemel või Pikanina otsal? Andres 25. juuni 2008, kell 18:39 (UTC)
replies: text: Pitkana ots, kui otsida KNAB-ist koordinaatide järgi ja Pitkänä neem kui kuugeldada Kihnu enda veebis. Seega nagu maaninade, poolsaarte, neemede, tippude jms kohta on mitu nime samaaegselt kasutusel. suwa 3. september 2010, kell 09:41 (EEST)
thread_title:  Pitkäna vs Pikanina 

message: Kas on kellelgi teada, kus täpselt olevat Kihnu kõrgeim punkt, ja kas on sellel mingi nimi? --Mmh 27. august 2009, kell 14:17 (UTC)
----
Virve Köster ongi Kihnu Virve. Andres 2. september 2010, kell 14:21 (EEST)
thread_title:  Kõrgeim koht? 

message: Kategooria:UNESCO maailmapärand? Või peaks vaimse kultuuri objektidele eraldi kategooria tegema ja Kihnu koos laulupeoga sinna alla panema? - Melilac (arutelu) 9. aprill 2015, kell 09:21 (EEST)
thread_title:  Kategooriad
Arutelu:7. november

thread_title:  Arutelu 

message: * 1934 – Riigivanem nimetas Rudolf Freudensteini passiivse õhukaitse inspektoriks.
 * 1935 – Läti saadik Edgar Krievinsch esitas oma volitused Riigivanem Konstantin Pätsile.
--WikedKentaur (arutelu) 5. november 2016, kell 08:43 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:6. november

message: ----
"Tallinnas kanti ette esimene sõjajärgne mängufilm ("Elu tsitadellis"), kus osales eesti näitleja" Kuidagi imelik lause. Film on eestikeelne ja seal mängivad eesti näitlejad (mitte eesti näitleja). Samuti ei öelda filmi kohta "kanti ette". Velirand (arutelu) 6. november 2014, kell 13:22 (EET)
replies: text: Filmi kohta öeldakse "linastus", tõenäoliselt mõeldakse siin esilinastust. Mõeldud on küllap seda, et ükski eesti näitleja üheski varasemas sõjajärgses filmis ei osalenud. Palun sõnasta ümber. Andres (arutelu) 8. november 2014, kell 09:43 (EET) 
Viited on vigased. Andres (arutelu) 8. november 2014, kell 09:43 (EET)
thread_title:  Arutelu 

message: Kleebin siia veel kord EKI keelekorraldaja Maire Raadiku artikli, kus ta selgitab, kuidas on eesti keeles õige kirjutada presidendi ametinimetust ja institutsiooni.
Kes on meie riigipea?
Oleme ära õppinud, et kui mõtleme presidendi institutsiooni, võime kirjutada asutusenimetuste reegli järgi ehk suurte tähtedega: Vabariigi President. Nii on kirjas ka seadustes: Vabariigi President on Eesti riigipea; Vabariigi Presidendi valimise korra sätestab Vabariigi Presidendi valimise seadus; Vabariigi President kuulutab välja Riigikogu korralised valimised jne.
Tavaliselt on meil siiski sagedamini vaja rääkida ja kirjutada konkreetsest inimesest, kes on parasjagu sellesse ametisse valitud. Sel juhul järgime reeglit, mille kohaselt käivad mis tahes ametimehed väiketähega: president (nagu peaminister). Kui Toomas Hendrik Ilves peab nt Tartu ülikooli juubeliaktusel kõne, ei tule kavva kirjutada mitte Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves, vaid president Toomas Hendrik Ilves, ning kui kellelgi meist on vaja Toomas Hendrik Ilvese poole pöörduda, sobib kirjutada või öelda austatud president või austatud härra president, austatud president Ilves või austatud president Toomas Hendrik Ilves, samuti härra president või härra president Ilves.
Seega, vaikimisi on president meie riigipea (nagu peaminister on meie valitsusjuht). Kui räägime muudest, alles siis peame hakkama täpsustama: kohtusid Eesti ja Soome president (väga ametlikult: Eesti Vabariigi ja Soome Vabariigi president); Eesti Panga presidendiks valiti Andres Lipstok.
Kui kõrvutame oma riigipead ja muude institutsioonide juhte, võiks esimene neist jääda ikkagi lihtsalt presidendiks: president Toomas Hendrik Ilves kohtus Eesti Teaduste Akadeemia (vähem ametlikult: Eesti teaduste akadeemia) presidendi Richard Villemsiga. Kui siiski soovitakse lisada täiendit, sobib Eesti-siseses kontekstis kasutada riigi, nt riigi president ja teaduste akadeemia president.
Ametist lahkunud president säilitab oma tiitli. Kui pöördume Arnold Rüütli poole, saame jätkuvalt öelda president, temast rääkides või kirjutades võime vajaduse korral täpsustada, et ta on endine president, ekspresident.
Maire Raadik
Vahendas Kuriuss (arutelu) 25. september 2023, kell 14:24 (EEST)
thread_title: Presidendi ametinimetuse ja institutsiooni õigekiri
Arutelu:3. november

message: ...mul on sehuke kahtlus, et Venemaa mitte nii steriilsetes oludes võis mõni elajas (näiteks Heteroptera seltsi esindaja) juba varem kosmoses viibida... -- Ahsoous 16. november 2007, kell 17:32 (UTC)
replies: text: --WikedKentaur (arutelu) 29. september 2019, kell 13:17 (EEST)
thread_title:  Arutelu 

message: * 1938 – Läti saadik Vilis Šumans esitas oma volitused Vabariigi presidendile Konstantin Pätsile.
--WikedKentaur (arutelu) 2. november 2016, kell 15:58 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:2. november

message: * 1936 – Benito Mussolini kuulutas välja Rooma-Berliini telje.
sõlmimiskuupäeva all juba on mainitud. --WikedKentaur (arutelu) 1. november 2016, kell 16:08 (EET)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:1. november

message: *1896 – ajakirjas National Geographic  ilmus esimene paljastatud rindadega naise foto.
replies: text: Kas see oli esimene selline foto, mis ära trükiti? Andres 24. september 2007, kell 15:46 (UTC)
----
Alžeeria rahvuspüha kohta võiks olla omaette artikkel. Andres 13. detsember 2009, kell 09:03 (UTC)
Ka Itaalia-Türgi sõja kohta peaks olema artikkel. Siin on veel asju, mis tuleks korda teha. Lause, et Türguis seadustati ladina kiri, on päris naljakas. Andres 13. detsember 2009, kell 09:07 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: * 1932 – Tallinna linnasekretär Jüri Traurig läks pensionile.
 * 1995 – Soome Euroopa asjade riigiminister Ole Norrback külastas Tallinnahttp://my.tele2.ee/kaidoko/tabeleaj.htm (vaadatud 01.11.2013).
 * 1998 – Tallinna kesklinnas hotelli Central vastas olevas piljardiklubis toimus varahommikul plahvatus, milles inimesed kannatada ei saanudhttp://my.tele2.ee/kaidoko/tabeleaj.htm (vaadatud 01.11.2013).
--WikedKentaur (arutelu) 31. oktoober 2016, kell 16:17 (EET)
 * 1928 – Türgis seadustati ladina kiri.
seadus jõustus 1. jaanuaril 1929, seega tuleks pigem seal mainida. --WikedKentaur (arutelu) 31. oktoober 2016, kell 17:02 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:8. november

message: kas keegi tõlgiks eesti keelde katsetas putši? -- Ahsoous 22. november 2007, kell 19:31 (UTC)
Adolf Hitler katsetas Münchenis putši., Adolf Hitleri putš Münchenis ebaõnnestus (suruti maha), näiteks --Dj Capricorn 22. november 2007, kell 19:34 (UTC)
* odot... mul on nagu oma väheste saksa keele teadmiste järgi meelde jäänud, et putš tähendab riigipöördekatset (mäss on küll teine variant, ja katsetada mässu on üldse väga segane) seega siis tegu juba ise katsega ja katsetas katset ei ole just eriti hea variant, seega võiks nati sõnastust korrigeerida. Muidu sellele asjale on nimi ka pandud, aga kuidas see õigesti kõlab – "õlleputš"?
replies: text: Eesti keeles võib putš olla nii riigipööre kui ka riigipöördekatse. Seda sündmust nimetatakse tõesti õlleputšiks. Võiks ehk öelda "tegi riigipöördekatse". Andres 23. november 2007, kell 09:12 (UTC)
----
"Bílá Hora lahing Praha lähedal" Kas nii on õige? Eesti keeles on ka Valgemäe lahing. Velirand (arutelu) 30. detsember 2014, kell 21:05 (EET)
thread_title:  Arutelu 

message: * 392 – Theodosius I keelustas paganliku kultuse.
 WikedKentaur (arutelu) 7. november 2022, kell 20:04 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:12. november

message: Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viite nimega Kronoloogia.2C_2007 tekst puudub. --Tiia (arutelu) 12. veebruar 2014, kell 19:17 (EET)
thread_title:  Arutelu 

message: * 1933 – sel päeval olevat esimest korda pildistatud Loch Nessi koletist.
--WikedKentaur (arutelu) 11. november 2019, kell 21:31 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:13. november

thread_title:  Arutelu 

message: *1989 – Kentmanni tänav Tallinnas sai tagasi oma ajaloolise nime. Vahepeal oli aastatel 1940–1941 ja alates 1944. aastast tänava nimi olnud Jaan Kreuksi tänav.Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 272
--WikedKentaur (arutelu) 12. november 2016, kell 09:07 (EET)
replies: text: Ma ei leia, et väljatõstmine just ilmtingimata vajalik oli. Kentmanni tänav on siiski oluline tänav. Velirand (arutelu) 12. november 2016, kell 09:31 (EET)
replies: text: :see on midagi mida võiks aasta täpsusega mäletada. Magistraaltänavate nimede ennistamine oli liiga tavapärane selleks, et neid kõiki kuupäevaliselt meelde tuletada. Wkentaur (arutelu) 15. november 2023, kell 11:25 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Katarid

message: toimetan täiendan lisan jne vastavalt ajale ;-)  ''--makruss 12. november 2005, kell 08.36 (UTC)''

message: Mitmed kirikukogud mõistsid katarluse hukka, kuid neid toetas suur osa Lõuna-Prantsusmaa aadlist.
replies: text: Selles lauses on minu meelest "kuid" õigem kui "kuigi", sest kirikukogud lähtusid ju dogmaatilistest kaalutlustest.

text: Templirüütlite eestvedajate pärinemine ühest või teisest piirkonnast ei ole ju eriti problemaatiline. Problemaatiline on Templiordu ja katarite vaheline seos. Andres 20. november 2005, kell 20.23 (UTC)
replies: text: :siit võib tekkida vale seos - keda aadlid toetasid ? kas kirikukogusi või katareid ? õige on et toetasid katareid - lausest võib momendil välja lugeda vastupidist - võib-olla peaks lause ümbersõnastama ? --- üks olulistest süüdistustest mis Rüütlitele esitati oli just nimelt ketserluses ehk katarluse järjepidevuse kandmises - dokumente lugedes see välja ei tule kuid mitu inimest on teinud ja olen selle kohta lugenud et kui Templirüütlite kohtupidamise materjale kõrvutati kirikukogude materjalidega (mis tegelesid katarite asjaga) siis selgus, et religioossed jooned milles neid süüdistati olid liigagi sarnased - peale selle on fakt, et de Payens kes oli 1 asutajatest -Templirüütlid- oli kasvatatud kui katar ja astus ristiusku alles täiskavanud mehena - spekuleeriti et just selleks et saaks asutada kristliku ordu ja minna pühale maale aga see selleks ....  "paljud asjad mis siin maailmas on teineteisest tunduvas kauguses on tegelikult seotud" - "Kui poliitikas tunduvad mingid sündmused kui juhuslike sündmuste rida siis see oligi niimoodi planeeritud" - mõningate "suurte" riigimeeste arvamusi asjadest ...   --makruss 21. november 2005, kell 07.10 (UTC)

message: Pole ju mõtet öelda, et katarite likumine ''tekkis'' 10.–13. sajandil, kui katarid 13. sajandil juba enam-vähem hävitati. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. september 2006, kell 21:32 (UTC)
Arutelu:Eesti saksakeelsete kohanimede loend

message: Mõtlesin, et kas nimekiri ei peaks olema teistpidi...st siis, et indekseeritud saksakeelsete nimede alusel? Miskipärast tundub mulle, et peamisel otsitaks sellest loendist vastet just saksakeelsele kohanimele, mitte vastupidi.--Boy 13. november 2005, kell 11.13 (UTC)
replies: text: See võiks olla mõlematpidi. Nimekiri peaks olema muidugi palju pikem. Andres 13. november 2005, kell 11.15 (UTC)
siin on ka rootsi ja taani keelseid nimesi.
miks on siin Pastorat tõlgitud kirikuvallaks? Nii peaks ju iga mõisat vallaks nimetama? Minu teada on õige sõna kirikumõis. --Christopher Robin 7. juuli 2006, kell 12.36 (UTC)
Kas see nimekiri ei peaks pigem vikisõnaraamatu teema olema? Sellele viitaks ka vajadus mõlemapidise nimekirja järele. Pehlakas 9. oktoober 2006, kell 20:14 (UTC)

message: <strike>Millist Võnnust siin mainitakse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. oktoober 2006, kell 19:16 (UTC)</strike>

message: ([[:de:Liste deutscher Bezeichnungen lettischer Orte|de]], [[:lv:Latvijas vietvārdu vāciskie vēsturiskie nosaukumi|lv]], [[:en:List of German exonyms for places in Latvia|en]])
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. august 2010, kell 00:30 (EEST)

message: Võiks olla Eesti saksakeelsete kohanimede loend.--WooteleF 10. märts 2011, kell 21:02 (EET)
replies: text: : teisaldatud--Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 12:02 (EEST)

message: Allajöggi ja Allatzkiwwi on ju tegelikult eestikeelsed kohanimed.--WooteleF 25. märts 2011, kell 03:00 (EET)
replies: text: Kui täpne olla, siis artiklis leiduvad nimed pole niivõrd saksakeelsed kuivõrd haritud inimeste hulgas ja teaduskäibes kasutatud endiste nimekujudega. Euroopa teaduslikes raamatutes ja kaartidel oli kakssada ja sada aastat tagasi ikka Dorpat (ka kasvõi prantsuse ja inglise keeles), kedagi ei huvitanud, et kohalike talupoegade dialektis nimetatakse seda Tardo-Liin. Praegused Eesti kohanimed kehtestati ju alles 1935. aastal. --IFrank (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 13:12 (EEST)
replies: text: : Kui nii võtta, siis nii mõnigi nimi siit on rootslaste pärand.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. oktoober 2013, kell 13:42 (EEST)
Kas siia artiklisse peaksid kuuluma ka tänavanimed? --IFrank (arutelu) 1. november 2013, kell 17:05 (EET)

message: --C.rickach (arutelu) 11. august 2019, kell 22:56 (EEST)
replies: text: Kust allikast see info pärineb? / Where does this info come from?--Estopedist1 (arutelu) 12. august 2019, kell 08:06 (EEST)
thread_title: List with more german placenames
Arutelu:Tomat

message: Tuleb selgeks teha, kas see artikkel on perekonnast tomat (Lycopersicon) või liigist harilik tomat (Lycopersicon esculentum ehk Solanum lycopersicon' ehk Lycopersicon lycopersicum). 
replies: text: Need taimesüstemaatikud ikka muudavad oma jaotusi ja sageli on paralleelselt kasutusel mitmeid nimetusi-synonyyme. Traditsiooniline on olnud Solanum (perekond) ja Solanum lycopersicum (liik). Arvan, et võiksime kasutada traditsioonilist nime. --Lulu 13. november 2005, kell 14.02 (UTC)
replies: text: : Me ei saa ju võtta oma seisukohta asjas, mille ümber botaanikud vaidlevad. Tuleb ära tuua kõik sünonüümid ja kõik arvamused. Ja mis puutub traditsionilisusse, siis süstemaatikat muudetakse ju sellepärast, et teadmised täienevad. Lähtusin nendest nimedest, mis on [
http://www.ut.ee/taimenimed/ taimenimede leheküljel].

text: : Nimetuse ja süstemaatika kohta võib teha eraldi alajaotuse. Andres 13. november 2005, kell 14.34 (UTC)
üheaastaste rohttaimede ja mitmeaastaste puitunud varrega poolpõõsaste perekonda (Solanum)

text: See jutt peaks olema artiklis Maavits. 
Lõuna-Ameerikas kasvab looduses 7 tomatiliiki.

text: Ja see jutt peaks olema artiklis Tomat (perekond). Andres 13. november 2005, kell 14.14 (UTC)
Mul on ettepanek rääkida artiklis "Tomat" harilikust tomatist ja artiklis Tomat (perekond) perekonnast. Andres 13. november 2005, kell 13.32 (UTC)

message: Viljade kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2010, kell 20:58 (EEST)
Selle pealkiri võiks olla [[Tomatid]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. detsember 2010, kell 22:47 (EET)