Arutelu:Bautakivi

message: Dateering on vastuoluline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. oktoober 2006, kell 10:22 (UTC)

message: Bautakivideks nimetatakse Skandinaavias lihtsalt vanaaegseid püstiseid mälestuskive, olgu nad siis pronksi- või viikingiajast. Millistel allikatel artikkel põhineb? Tiina357 18. oktoober 2006, kell 11:00 (UTC)
replies: text: Saksa vikist. Kui on vale, siis paranda. Andres 18. oktoober 2006, kell 11:29 (UTC)

text: Mis vahekord on menhiri ja bautakivi mõistel? Andres 18. oktoober 2006, kell 11:29 (UTC)
Menhir on nähtavasti euroopa mõiste ja ma ei tea, mida see täpselt katab, kas on nt mingi ajaline piirang. Bautakivi on Skandinaavia mõiste. Nime päritolu palju loogilisem seletus on toodud siin:   ehk siis sõnast braut, tee - teekivi, ka kividel endil seisab vahel brautarkuml. Ehk siis olid nad vähemasti viikingiajal enamasti teede äärde (või mujale nähtavasse kohta) püstitatud mälestuskivid. Varem ka hauatähised, kõik võimalikud otstarbed ei ole teada. Need Sinu dateeringud pärinevad arvatavasti mingite kindlate hauatüüpidega seostamisest. Kuigi bautakivideks nimetatakse enamasti ilma piltide ja kirjadeta kive, siis on vahel on bautakividel ka kirjad, nt on varem püstitatud bautakivile ruunikiri peale kirjutatud.

text: Nime päritolu jm kohta palun täienda artiklit.

text: Inglise vikis artiklis :en:Menhir on bautakivid (muide, selle sõna ma mõtlesin ise välja) arvatud menhirite alla. ENE 1. väljaandes on menhir "esiajal kultusliku tähendusega püstine kivirahn, megaliitehitiste lihtsaim vorm". Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
replies: text: : Bautakivi – kirjata, harilikult sambataoline mälestus- ja hauakivi Skandinaavias.  Tiina357 18. oktoober 2006, kell 13:50 (UTC)
replies: text: :: Noh, seda parem. Andres 18. oktoober 2006, kell 14:13 (UTC)
Kausikivi - see on skålsten? ;) Need on sellised väiksed lohud, mida leidub ka Eesti ohvri?kividel.

text: Jah, õige tõlge oleks vist "lohukivi". Jah, ilmselt on, vaata . Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
Bautakivid on enamasti töötlemata - ülemine ots on teravaks tehtud. vastuolu.

text: Jah, on tõesti vastuolu. Võib-olla on mõeldud seda, et kivi tervikuna pole tavaliselt töödeldud. Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
30-cm kivi vaevalt küll üksinda bautakiviks nimetatakse. Tiina357 18. oktoober 2006, kell 12:40 (UTC)

text: Jah, võib-olla teiste kivide naabruses. 
Kui Sa tead kindlalt, et mõni asi on valesti, siis paranda ja täienda. Mina ju lihtsalt tõlkisin saksa vikist, kaugemale pole jõudnud. Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
Neid on Eestis ka (vähemalt 1 bautakivikalmistu). --Metskass 19. oktoober 2006, kell 12:07 (UTC)

text: Kus see (need) on? Andres 19. oktoober 2006, kell 12:09 (UTC)
replies: text: :Valklas Harjumaal (kaevanud O. Saadre 1937). Vello Lõugas, Jüri Selirand, Arheoloogiga Eestimaa teedel, Tallinn "Valgus" 1989, lk 154. --Metskass 1. november 2006, kell 10:13 (UTC)
replies: text: :: Palun tsiteeri seda kohta. Andres 1. november 2006, kell 13:45 (UTC)
replies: text: ::: 30. Valkla. 1937. aastal satuti Salmistu külast lääne pool Valkla suvituskohas mererannal muistsele matusepaigale, mis kaevamisel (1937, O. Saadre) osutus skandinaaviapäraseks 3.–4. sajandi bautakivikalmistuks, nagu nimetatakse omapäraseid kivisammastega tähistatud kalmeid. Avastati neli maa-alust hauda. Üks neist oli ümbritsetud ringis kividega, kolme ülejäänut aga tähistasid 108–145 cm kõrgused kivisambad, mis ulatusid 30–38 cm maapinnale. Kuna hauapanused (ehtenõel, sõrmused, noad, naaskel) kujutasid endast tavalisi Baltimaade vanema rauaaja leide, siis on arvatud (A. Vassar), et kalmist kuulus Valkla ümbruse meresõitjatele, kes selle kalmevormi on üle võtnud Kesk-Rootsist. --Metskass 1. november 2006, kell 13:57 (UTC)
replies: text: :::: Aitäh! Andres 1. november 2006, kell 14:49 (UTC)

message: Siin on tarvis autoriteetseid allikaid. Kui satun raamatukogusse, siis püüan vaadata. Andres 21. oktoober 2006, kell 07:01 (UTC)
replies: text: Vaatasin pisut entsüklopeediaid, tõsi küll, mitte kõige uuemaid (selleks peaksin minema suuremasse raamatukokku). Püüan tekstiga edasi töötada, aga erialakirjandust ma vaevalt hakkan uurima.

text: Igatahes on 1962. aastal välja antud rootsikeelses entsüklopeedias sõna seostatud tegusõnaga bauta (rootsi vaste stöta). Ka fallilisust on mõnes entsüklopeedias mainitud. Andres 27. oktoober 2006, kell 08:40 (UTC)

message: Võibolla peaks olema Põhjamaade või Skandinaavia ajaloo kategooria? Tiina357 21. oktoober 2006, kell 16:02 (UTC)
----
Kas see on Norra teema? Andres 28. aprill 2009, kell 19:16 (UTC)
thread_title: Kategooria