lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Jana Toom

message: See on lihtsalt siit kopeeritud. Kui keegi korda ei tee, võiks minu arust kustutada. --Epp 20. september 2010, kell 15:47 (EEST)
replies: text: Kuidas nii lühikestest faktidest koosnevat artiklit peaks korda tegema? Seal ei anna eriti midagi muuta ega ümber kirjutada. A'la koolid, töökohad...ja ongi kõik.--85.253.60.84 20. september 2010, kell 16:21 (EEST)
Siit on kaks pilti välja võetud, ajakohastamist tahaks ka. Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 16:07 (EET)

message: Toomi esimene lapsehoidja oli Elfriede Morgenson, kes saatis talle postkasti eesti- ja venekeelseid lasteraamatuid.
replies: text: See jääb arusaamatuks. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 10:38 (EEST)

message: Miks Aleksei Toom ''oli'' Paul Toomi poeg? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. oktoober 2017, kell 10:39 (EEST)

message: "2017. aastal toetas Toom Eesti passi saamise aluse kaotamist." Tuleks täpsemalt lahti seletada. Kes ei ole probleemiga kursis, see ei saa aru, mida on mõeldud. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 12. jaanuar 2018, kell 10:21 (EET)

message: 2017. aastal lõi Yana valimisliidu loomises kaasa. Valimisliidu loomisel lubas oma emale Margarita Tšernogorovage Mustame linnaosa valimisnimekirjas esimest kohta. Tema ema pooldab Keskerakonda jäämist, kuna see säilitaks ühtsuse. Toom soovis Edgar Savisaarega kohtudes luua pärast valimisi Keskerakonnaga koalitsiooni. Yana sõnul võis tema ema mängida Keskerakonda jäämisel väikest rolli.
replies: text: See jääb segaseks. Andres (arutelu) 12. jaanuar 2018, kell 11:33 (EET)

message: "Yana pöördus Eesti kodakondsuse ja passi saamiseks Tallinna Vene saatkonda." Venemaa saatkond ei saanud talle Eesti kodakondsust ja passi anda. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 29. september 2023, kell 19:16 (EEST)
 Yana pooldab ise "Jana" kirjapilti, ent nimevahetus jäi 300 krooni puudumise tõttu ära.
Samas ei ütle see midagi selle kohta miks ta praegu ei vaheta. --[[Kasutaja:Wkentaur|Wkentaur]] ([[Kasutaja arutelu:Wkentaur|arutelu]]) 29. september 2023, kell 20:23 (EEST)

message: ERR-i uudisloole https://www.err.ee/1608710767/yana-toom-kaebas-brusselisse-et-eesti-rikub-schengeni-piirieeskirju on pealkirjade lisamisega lisatud hinnangud 'Venemaa eest võitlemine' ning 'Kremlimeelne tegevus'. Samas pole märgitud kelle hinnanguga on tegemist. Wkentaur (arutelu) 13. detsember 2023, kell 10:34 (EET)
thread_title:  hinnangud
Arutelu:Adramadrus

message: Ma ei ole kindel, et see on artilit väärt. Pigem kohta vikisõnastikus.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 20. september 2010, kell 21:56 (EEST)

message: puudub lk [[maamees]]. Sellel on mitu tähendust, vt nt EKSS--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 7. jaanuar 2015, kell 18:07 (EET)

message: Merevikis tuleb ilmselt ühendada eraldi artiklid adramadrus ja maarott--Estopedist1 (arutelu) 13. märts 2017, kell 10:55 (EET)
thread_title: Merevikis adramadrus ja maarott
Arutelu:Tartu veterinaariinstituut

message: Artikli pealkiri peaks olema "Tartu Veterinaarinstituut", nagu oli tema lõplik ametlik nimi. 1918. aastast hilisemad südmused ei kuulu siia. --Kaali 21. september 2010, kell 12:25 (EEST)
Nimi vigane - peaks olema ühe i-ga.--Dr Oldekop (arutelu) 1. juuli 2012, kell 19:04 (EEST)
replies: text: "1873 nimetati kool ümber Tartu Veterinaarinstituudiks (Kaiserliche Veterinair-Institut zu Dorpat)." Praegune pealkiri tekitab kahtluse, kas algne nimi peaks tõlkes olema "veterinaari-" või "veterinaaria-". Oleks vaja algkeelset nime (oli see saksa või vene?). --Oop (arutelu) 1. juuli 2012, kell 23:26 (EEST)
replies: text: : Minu meelest ka peaks olema ühe i-ga. Ja saksakeelne nimi on niisugusel kujul vale. Andres (arutelu) 2. juuli 2012, kell 09:30 (EEST)

message: Artiklit lugedes tuleks siia nagu suunata ka märksõna TÜ loomaarstiteaduskond (Tartu ülikooli loomaarstiteaduskond)--Bioneer1 (arutelu) 11. detsember 2014, kell 14:23 (EET)
replies: text: Instituudist tehti ülikooli teaduskond, see omakorda viidi EPA (praeguse maaülikooli) alla. Võib-olla siis tuleb kõik suunata maaülikooli teaduskonna alla? Andres (arutelu) 11. detsember 2014, kell 19:42 (EET)

text: teaduskond eksisteeris 2005. aastani, edasi enam samastada ei saa. Andres (arutelu) 11. detsember 2014, kell 19:47 (EET)
thread_title: TÜ loomaarstiteaduskond
Arutelu:Miilits

message: Sõna tähendab algselt irregulaarvägesid. --Kaali 25. september 2010, kell 13:07 (EEST)
replies: text: Nime päritolu ajaloo või artiklisse juurde kirjutada. --Oktav 25. september 2010, kell 13:09 (EEST)
replies: text: : Ma mõtlen, et põhiartikli peaks reserveerima algsele tähendusele. Paraku pole eesti keeles eri kirjapilte, nagu inglise keeles. --Kaali 25. september 2010, kell 13:15 (EEST)
Hetkel artiklis olevad kuupäevad on selgelt valed. Aga, et isegi Venemaal on soov neid ümbernimetada, siis arvaks ka mina, et mitte sellest ei peaks koheselt rääkima. -- Ahsoous 25. september 2010, kell 13:27 (EEST)

message: "Miilits (vene keeles милиция) oli politsei nimetus"
Äkki oleks õigem ikka öelda korrakaitseorgani nimetus?
replies: text: Võib-olla. Aga kas on sisulist erinevust miilitsa ja politsei vahel? Kui ei, siis peaks miilitsast rääkima artiklis Politsei. Nimetuse kohta ei peaks eraldi artiklit olema. Andres 25. september 2010, kell 16:40 (EEST)
replies: text: : Kui sisulist erinevust polnuks, polnuks vajadust ka nime vahetada. Politsei on kapitalistliku riigi korrakaitse, miilits tehti spetsiaalselt sotsialistliku riigi tarbeks :D  --Oktav 26. september 2010, kell 19:08 (EEST)
replies: text: :: Kindlasti oli "sotsialistliku riigi" "miilits" teistsugune, aga kõik muud asjad olid ju ka teistsugused. Ja kas Venemaal siis sisuliselt midagi muutub, kui miilits nimetatakse ümber politseiks? Andres 26. september 2010, kell 19:46 (EEST)
thread_title:  .. 

message: "Kõnekeeles nimetatakse miilitsaid mentideks. See tuleb asjaolust, et kunagi olid kõik miilitsaaautod sidrunkollast värvi. Mendid on sidruni seemned." Viimased kaks väidet on laest võetud. Ment on nimelt politseinik/miilits ka vene kõnekeeles. Amherst99 7. aprill 2011, kell 23:56 (EEST)
replies: text: See on ilmne, et sõna on vene keelest laenatud. Kas siin on tegu vene sõna etümoloogiaga?. Andres 8. aprill 2011, kell 01:38 (EEST)
replies: text: :See sõna on vene keeles vana, teda kasutati samas tähenduses kriminaalses argoos juba tsaariajal. Kindlasti ei ole tegu selle sõna etümoloogiaga ja need naiivsed laused tuleb kustutada. Amherst99 8. aprill 2011, kell 10:57 (EEST)
replies: text: ::Ma pole sellega nõus, et see väide on naiivne ja vale. Olen osalenud mälumängus, kus seda küsiti (õigeks vastuseks taheti saada sidrun, vastasin ära). Halb oli ainult see, et ma unustasin mainida, et mõeldud oli just vene keelt ja vene etümoloogiat, mis teistesse keeltesse, sealhulgas eesti keelde laenati. Ma pole ka kindel, et see väljaspool NSV Liitu kehtis, pigem mitte. Taivo 12. aprill 2011, kell 21:18 (EEST)
----
Miilits oli Venemaal juba Kerenski ajal ja Eesti politseid nimetati kuni 1920. aastani miilitsaks. --Numbriga kärumees 8. aprill 2011, kell 16:35 (EEST)
thread_title:  Mendid 

message: artiklis on mainitud märksõna Tööliste ja Talupoegade Miilits (rööpvariant: Tööliste-Talupoegade Miilits või tööliste-talupoegade miilits), kas see tuleks siia suunata?--Bioneer1 (arutelu) 3. september 2014, kell 17:55 (EEST)
thread_title: Suunamised
Arutelu:Beagle (laev)

message: Puudub lehekülg Beagle,  aga see artikkel võiks ehk tolle pealkirja all olla. Andres 26. september 2010, kell 15:26 (EEST)
replies: text: : Kahtlustan, et koeratõugu otsitaks vist selle pealkirja alt rohkem. --Epp 27. september 2010, kell 02:42 (EEST)
replies: text: :: Kas siis jääb see pealkiri või Beagle (laev). Sellenimelisi laevu oli veel üsna mitu, aga see on kõige tuntum. Igal juhul peab Beagle'i alla midagi kirjutama, muidu ei leia seda siit üles. Andres 27. september 2010, kell 03:02 (EEST)
replies: text: ::: Ma teen sinna siis koera. Mulle meeldiks Beagle (laev) rohkem; teistele laevadele võib ju siis muu täpsustuse panna. --Epp 27. september 2010, kell 03:16 (EEST)
replies: text: :::: Mulle ka. Muide, teised on ka HMS-id. Andres 27. september 2010, kell 03:22 (EEST)

text: Üks selline viide miskile skännitud raamatule ei ole veel terviklik kirjeldus.

text: Kui nüüd keski sellise üheviitelise artikli kustutab, on viide kadunud.

text: Samas on soovitatud mul neid enda nimevälja alla koguda,

text: kuid siis ei leia tavaliselt teised vikikirjutajaid neid ülesse,

text: seega oleks selline viidete oma kaukasse kogumine energia ja aja tühjakulutamine.

text: suwa 26. september 2010, kell 15:32 (EEST)

message: Olete ikka laeva nimes kindel? - https://www.apollo.ee/charles-darwin.html 
replies: text: Vt Arutelu:Charles Darwin#Merereisi laeva nimi?. Pikne 3. detsember 2021, kell 16:15 (EET)
thread_title:  Laeva nimi
Arutelu:Kiri (sõnum)

message: Kui #def ütleb selgelt ja üheslt, et tegu on sõnumiga,
siis võiks peale paberi ka teised kandjand,
nt savitahvlid kiilkirjaga jne olla mainitud ?
suwa 26. september 2010, kell 16:31 (EEST)
replies: text: See artikkel ei räägi kirjalikust tekstist üldse, vaid teatud tüüpi kirjalikust sõnumist, mis adressaadile kätte toimetatakse. Andres 26. september 2010, kell 16:36 (EEST)

text: Kui artiklit laiendada, võib ka kandjatest pikemalt rääkida, kuid sellised "vaata ka" lingid ei ole asjakohased. Andres 26. september 2010, kell 16:37 (EEST)
thread_title:  kandja
Arutelu:Hurtigruten

message: Kuidas seda nime eesti keeles tuleb hääldada? Andres 27. september 2010, kell 00:52 (EEST)
replies: text: Midagi ei juhtu, kui hääldada, nagu kirjutatakse. SSGreporter 27. september 2010, kell 01:13 (EEST)
replies: text: : Ma räägin sellepärast, et lugeja ei saa praegu aru, kuidas eesti keeles hääldada tuleb. Muidugi võib igaüks hääldada, kuidas tahab, aga peaks ju ikkagi mingi soovituslik hääldus olema. Andres 27. september 2010, kell 01:43 (EEST)

message: Minu meelest see artikkel ei räägi ettevõttest, kuigi on olemas samanimeline ettevõte (:no:Hurtigruten (selskap)). Andres 27. september 2010, kell 00:55 (EEST)
replies: text: Ka siis, kui artikkel räägib laevaliinist, on seal vähemasti ühine turundus- ja operaatorfirma, muidu ei oleks võimalik liiniliiklust korraldada. Ettevõte Hurtigruten ASA norra vikist (:no:Hurtigruten (selskap)) ongi selline operaatorfirma. Laevaomanikud on tänapäeval enamjaolt iga laeva jaoks eraldi moodustatud tütarfirmad ning ka Hurtigruten ASA on oma laevad mõni aasta tagasi tütarfirmale müünud. Oluline on kaubamärk ja liini nimi, mida võib selguse huvides käsitleda laevandusettevõttena. Pidasin õigeks, et see satuks laevndusettevõtete alamkategooriasse, kus teised samasugused, eeskätt liinide kaubamärgid, juba ees on. SSGreporter 27. september 2010, kell 01:13 (EEST)
replies: text: :Kui millalgi edaspidi tuleb artikkel Hurtigruten (ettevõte), siis võib selle artikli ümber nimetada Hurtigruten (laevaliin) ja osa artikli sisust ettevõtte juurde paigutada. Sellegipoolest võiksid need olla samas laevandusettevõtete alamkategoorias, mis ilmselt väga suureks ei paisu. SSGreporter 27. september 2010, kell 01:27 (EEST)

text: : On olnud just mitme firma käes.

text: : Minu meelest peab selle pealkirjaga artikkel rääkima ainult laevaliinist, mitte ettevõst, mis on alles mõne aasta vanune. Ettevõtte kohta võikski olla artikkel Hurtigruten ASA või  Hurtigruten (ettevõte).

text: : Miks siis mitte kohe teha artiklit ettevõttest? Andres 27. september 2010, kell 01:43 (EEST)
replies: text: :: #def ütleb ju, et tegemist on postiliiniga, seega võrdle parem ajaloolise kaubateeega,

text: :: viimase puhul sind ei huvita ju üldist kirjutist luues, kellele kuulusid kaamelid

text: :: karavanis ? ja nt Siiditee tervikuna ei saa kellelegi kuuluda, säherdusi ajaloolisi

text: :: laeva- jm kaubateid on maailmas ikka mitmeid. Ka Eestis on postipaadindust mitmes kohas.

text: :: suwa 27. september 2010, kell 12:43 (EEST)

message: Vaadates neid lehti:
* http://www.hurtigruten.no/Norge/tema/Tema/Svalbard/
* http://www.hurtigruten.co.uk/Hurtigruten-Spitsbergen/Spitsbergen-Voyages/Cruise-Spitsbergen/Svalbard-Explorer-2011/
* http://www.hurtigruten.co.uk/norway/Theme/Theme-pages/Svalbard/
Tekkis küsimus,kas suvel on turistidele mõni laevadest "kohapeal" ka pidevalt?
suwa 2. oktoober 2010, kell 00:27 (EEST)
replies: text: Näitavad, et ristluslaevad Fram ja Polar Star (see on vana ja väike): http://www.hurtigruten.no/Spitsbergen/Skip/Flaten-pa-Spitsbergen/  Muide, Fram käis mõni aasta tagasi suvel Tallinnas. Ssgreporter 2. oktoober 2010, kell 00:34 (EEST)
thread_title:  Teravmägedel ?
Arutelu:Tisler

message: Peaks interwikiviited üle vaatama, osad viitavad puusepale. suwa 28. september 2010, kell 20:16 (EEST)
----
Praegu jääb tisleri ja puusepa vahe häguseks. Kas vahe on selles, et tisler kasutab ka höövlit? EKSS-i järgi on tisler peenemate puutööde tegija. Aga pole selge, mis see tähendab, välja arvatud see, et mööbli tegemine on peenem töö. Andres 28. september 2010, kell 22:15 (EEST)
replies: text: Seda peab täpsustama küll, jah. Aga ma ka ei oska. Puusepp on traditsiooniliselt tegelenud rohkem puitkonstruktsioonidega, st pigem robustsema, nt ehitusliku puutööga. Tisleritöö on suure täpsusega ja kvaliteetne töö, mis nõuab erioskusi. Aga päris käsitöö ta vist pole pärast masinate leiutamist olnud. Ja kui lähtuda tänapäeva ametikirjeldustest, siis kindlasti pole see käsitöö. Ma usun, et pigem peab tisler oskama absoluutselt kõiki seadmeid kasutada.

text: Mulle tundub, et tänapäeval töötavad puusepa ametinimetusega inimesed enam-vähem ainult ehitusel. Lugesin kutsestandardeid, ja seal nimetatakse tisleriks ka akende, uste ja treppide tegijaid; mul on tunne, et need oleksid vanasti pigem  puusepad olnud. --Epp 28. september 2010, kell 23:13 (EEST)

text: TTÜ puidutöötlemise õppetooli terminiseletustes on tisleritöö – hästi töödeldud pinnaga ja täpselt ühendatud detailidega puittooted, erinevad puusepatöödest täpsema töötluse poolest. --Epp 28. september 2010, kell 23:15 (EEST)
thread_title:  iw
Arutelu:Kask

message: Võtsin need välja:

message: *Eliisa Kõiv
*Erich Kõiv
*Kauri Kõiv
*Kerli Kõiv
*Madis Kõiv
*Mait Kõiv
*Tõnis Kõiv
*Urmas Kõiv
*Voldemar Kõiv
replies: text: Neid võib loetleda lehel Kõiv. Andres 29. september 2010, kell 20:58 (EEST)
Kask nimena ei kuulu üldse siia. Need tuleb panna täpsustuslehele või ehk ka lehele Kask (perekonnanimi). Sama lugu Kõivuga. Andres 11. detsember 2010, kell 00:29 (EET)

text: Ma pole päris kindel, kas oskan seda täpsustuslehte teha.Ulrika 11. detsember 2010, kell 00:43 (EET)
thread_title:  Kõiv
Arutelu:Leideni Ülikool

message: vanim ülikool, mis on asutatud 1575. aastal
replies: text: Palun ärge kasutage niisugust sõnastust, kui tahate öelda, et see on vanim ülikool. Andres 1. oktoober 2010, kell 18:39 (EEST)
Arutelu:Pulmad

message: # aastapäev - vatt
# nahk
# nisu
# vaha
# puu
# küpress
# vill
# moon
# fajanss
# inglistina
# korall
# siid
# maikelluke
# seatina
# kristall
# safiir
# roos
# türkiis
# kretong
# portselan
# opaal
# pronks
# berüll
# atlas
# hõbe
# nefriit
# mahagonipuu
# nikkel
# samet
# pärl
# seemisnahk
# vask
# porfüür
# merevaik
# rubiin
# musliin
# paber
# elavhõbe
# krepp
# smaragd
# raud
# pärlmutter
# flanell
# topaas
# ülekullatud hõbe
# lavendel
# kasmiir
# ametüst
# seeder
# kuld
# kameelia
# turmaliin
# metskirsipuu
# soobel
# orhidee
# lapi lasuriit
# asalea
# vaher
# naarits
# teemant
Võtsin selle välja, sest see ei sobi niisugusel kujul, pealegi ei kuulu see siia, vaid artiklisse Pulma-aastapäev.   Andres 2. oktoober 2010, kell 14:58 (EEST)
----
Pulmateemalisi artikleid on päris palju, aga siit ei jõua nendeni. Andres (arutelu) 20. september 2018, kell 23:34 (EEST)
replies: text: Absoluutselt kõigini ei peagi siit ju jõudma. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. september 2018, kell 23:47 (EEST)
replies: text: :Mitte et tingimata peaks siit kõigile link minema, aga siit alustades peaks kõigini välja jõudma. Andres (arutelu) 21. september 2018, kell 00:36 (EEST)
thread_title: Pulma-aastapäevad
Arutelu:Hannes Rumm

message: Võtsin välja: "Nüüd esineb ta vahel "Keskpäevatunnis". Pole teada, millal oli nüüd ja see kunagi tõsi olnud asjaolu tõenäoliselt ei väärinud esile tõstmist juba tookord. --Ker 2. oktoober 2010, kell 19:25 (EEST)
replies: text: Arvan, et see väärib igal juhul esiletõstmist,  sest ka "Keskpäevatund" on tähtis saade. Ma ei tea, kas ta seal enam esineb, aga võib ju kasutada täisminevikku: hiljem on ta vahel esinenud  "Keskpäevatunnis". Andres 3. oktoober 2010, kell 00:23 (EEST)

message: Kas tütarde vanusevahe oli vale? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. november 2011, kell 21:10 (EET)

message: Nime käänamise kohta küsisin Rummult endalt, nii et viidet ma otsida ei kavatsegi. &nbsp;&bull;&nbsp;&bull;&nbsp;&bull;&nbsp;[[Kasutaja:Ahsoous]] &bull;&nbsp;[[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] &bull; 24. aprill 2015, kell 20:43 (EEST)

message: omastav kääne Rummu; 
--WikedKentaur (arutelu) 24. august 2018, kell 19:12 (EEST)
-----
"endine Eesti ajakirjanik" Endine ajakirjanik? Kas teda lihtsalt ajakirjanikuks ei saa nimetada? Velirand (arutelu) 30. november 2021, kell 10:51 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Hall (meteoroloogia)

message: Keskkonnasõnaraamat loeb öökülma ja halla sünonüümseks. EKSS mainib ainult sadet. Küll vist on öökülmakahjustus ja hallakahjustus sünonüümsed--Bioneer1 13. jaanuar 2011, kell 19:45 (EET)
replies: text: keeletunnetuslikult on tõesti "hall" justkui nagu mingi asi, mis maapinnal vm on, ja öökülm on protsess, mille kestel ja tagajärjel tekib hall. Ma ei tea, kas peab need eraldi artikliteks tegema--Bioneer1 27. oktoober 2011, kell 11:46 (EEST)
thread_title:  Hall ja öökülm
Arutelu:FC Eston Villa

message: Kas oleks võimalik taastada artikkel? Pelmeen10 4. oktoober 2010, kell 09:33 (EEST)
replies: text: Miks oli vaja taastada? Kas artiklis olev Jalka artikkel ei kuulu autorikaitse alla? --Metsavend 14. oktoober 2010, kell 21:56 (EEST)

message: 1	AAS, RANDEL
2	AASPERE ANDRE
3	AAVA, ALLAN
4	BERG, ALEKSANDR
5	EHANDI, ERMO
6	EKS, RAUL
7	ESTER, MÄRTEN
8	FILIPOZZI, FABIO
9	FRISCHER, JURI
10	GELENCSER, ANDRAS
11	KALAUS, TANEL
12	KONSA, PIRKO
13	LEINFELD AGU
14	LOKK, AIVO
15	LUUP, ANDRI
16	MAZUR, PAVEL
17	MÖLDER, TARMO
18	PALTS, TÕNU
19	PETERSON, ERIK
20	PLOOM, TRISTAN
21	RANDMA MAREK
22	TANG, TANEL
23	TIIVEL, TAAVI
24	TOMBU, EDGAR
25	VAHEMETS, AIVO
26	VAHER, RAIVAR
27	VAHER, RISTER
28	VARBOLA, ERKI
replies: text: Välja võetud. Pelmeen10 18. veebruar 2011, kell 20:28 (EET)
thread_title: 2007 meeskond
Arutelu:Ata-Džurt

message: ingisviki artikkel Ata-Jurt räägib mingist varasemast parteist. --Ker 7. oktoober 2010, kell 18:48 (EEST)
Arutelu:Hiiva

message: * KNAB-is Hiiva=Horezm  ? suwa 8. oktoober 2010, kell 21:12 (EEST)
replies: text: : Hiiva on ajalooline piirkond, millel mingil ajal moodustati Horezmi Nõukogude Rahvavabariik ja Horezmi NSV. Andres 8. oktoober 2010, kell 21:41 (EEST)
----
Pildiallkiri tuleb tõlkida. Andres 23. mai 2011, kell 20:29 (EEST)
thread_title:  [[:Horezm]] = [[:Hiiva]] ? 

message: Koordinaatidega on midagi korrast ära. Ursus scribens (arutelu) 23. juuli 2019, kell 14:10 (EEST)
replies: text: viskasin vana malliga koordinaadid välja, nimelt on linnamallis juba koordinaadid kasutusel ja sellest ka konflikt. suwa 23. juuli 2019, kell 15:30 (EEST)
thread_title: koord
Arutelu:Maidla mõis (Lüganuse)

message: Ma ei ole kindel, et kultuurimälestise kategooria on sobiv. Mõis ei ole mälestis, kunagise mõisa hooned on.--WooteleF 10. oktoober 2010, kell 16:47 (EEST)
replies: text: Kuidagi peaks sellele register.muinas.ee lehel paiknevale mõisa hoonete alasele infole ju linkima. Ivo 10. oktoober 2010, kell 17:03 (EEST)
replies: text: :Seda kindlasti. Lihtsalt kategooria ei tundu sobilik.--WooteleF 11. oktoober 2010, kell 19:20 (EEST)

message: Lüganuse Maidla mõisa veebilehel olid koordinaadid on  58°55'53.8"N 24°07'36.5"E  ehk  58.931600, 24.126800  Google mapsis. Need viitasid aga Kullamaal Maidla mõisale, kus hiljem tegutses algkool kuni 1972. aastani. Hoone on tänapäeval varemetes:
https://www.mois.ee/laane/maidla.shtml
Maidla Algkool (Raplamaa)
Parandasin õigeks - Lüganuse vallas, Kiviõli linna lähedal olev Maidla mõis - algkool on koordinaatidega:  59°20'10.9"N 27°00'49.9"E  2001:7D0:81B1:4A80:6933:AC21:7FBE:85E7 16. mai 2024, kell 19:59 (EEST)
thread_title:  koordinaadid  58°55'53.8"N 24°07'36.5"E  on valed.
Arutelu:Fogi

message: Tahtsin teha niisuguse artikli: 
Fogi on saar Indoneesias Maluku saarestikus Buru saare läänetipu lähedal. Geograafilised koordinaadid on 3°18′ S, 125°59′ E.
Saarel on Fogi tuletorn. Sellel on 40 m kõrgune valge karkasstorn. Tuletorni fokaaltasand on 153 m kaugusel. Iga 15 sekundi tagant saadab  see kaks sähvatust.Lighthouses of Maluku: Indonesia

message: Aga pole selge, kas tegu on ühe või mitme saarega. Geonamesis on öeldud "saared", aga kaardilt neid saati näha pole. "Pulau Fogi" viitab just nagu ühele saarele, sest Tomahu saared on Pulau-pulau Tomahu. 
Ei tea, kas tuletorn on sellel saarel, sest see pidi olema suur saar, tuletorn aga pidi olema väiksel saarel. Andres 10. oktoober 2010, kell 17:26 (EEST)
replies: text: Igal pool on sama satelliidipilt, kus saari pole näha. Google Earthis ka ei näe. Siin on vist küll vana haldusjaotus, aga tundub, et Fogit on siin üheks saareks nimetatud. Aga nojah, ka Tomahut on siin üheks saareks nimetatud. Siin ja siin on ka mitmuses. --Epp 11. oktoober 2010, kell 00:38 (EEST)
replies: text: : Jah, selle esimese peal on räägitud kokku kuuest saarest, mis on ka kaardilt näha, ja Fogi on üks nendest. Küllap see on usaldatav allikas. Ja samuti on mainitud vana Fogi regentkonda, aga see on nimetatud Fogi küla, mitte Fogi saare järgi. Sama nimega küla on kuskil maailmas veel. Nii et artikli pealkiri peaks olema Fogi saar. Andres 11. oktoober 2010, kell 09:01 (EEST)
thread_title: Viited
Arutelu:Jaapani lehis

message: Kas keeletoimeta märke võib nüüd maha võtta? Esialgne konarlik tekst oli saidilt maha kopeeritud. --[[Kasutaja:Iifar|Iifar]] 13. oktoober 2010, kell 16:16 (EEST)

message: Eurojaapani lehiste kohta peaks pigem olema eraldi artikkel. Andres 14. oktoober 2010, kell 09:29 (EEST)
replies: text: Eurojaapani lehis on küll tähelepanuväärne hübriid, aga erinevate lehiseliikide hübriide on üsna märkimisväärne hulk ja minu arvates pole mõtet igaühest artiklit kirjutada. --Iifar 14. oktoober 2010, kell 09:58 (EEST)
replies: text: : Noh, ma ei suru oma arvamust peale. Siis tuleb teha ümbersuunamine. 
Andres 14. oktoober 2010, kell 11:06 (EEST)
Siiski, info eurojaapani lehise kohta on praegu laialipillatult kolmes artiklis: Jaapani lehis, Euroopa lehis ning kirjandusviide artiklis Lehis. Sellepärast on minu meelest eraldi artikli tegemine vältimatu, sest ümbersuunamine ei asenda seda. 
See veel ei tähenda, et tingimata kõigi hübriidide kohta peaks artiklid tegema, kuigi miks ka mitte. Võiks teha vähemalt nende kohta, millel eestikeelne nimi on, samuti nende teisendite kohta. Näiteks poola lehise kohta on raske ümbersuunamise kaudu infot leida. Andres 14. oktoober 2010, kell 11:13 (EEST)
Arutelu:Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo

message: Kas ingliskeelset bureau'd ei tuleks mitte ametina tõlkida? (Välja arvatud kinnistunud nimetused, nagu nt Föderaalne Juurdlusbüroo.)--Vihelik 13. oktoober 2010, kell 20:51 (EEST)
thread_title:  Nimi