Arutelu:Lühinägevus

message: Artikli sisu ei vasta hästi pealkirjale. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. oktoober 2008, kell 19:13 (UTC)

message: kuidas ei ole haigus, kui tal on [[RHK]]-s oma kood - H52.1--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. oktoober 2008, kell 06:33 (UTC)
Kui see ei ole haigus, miks seda siis korrigeerima peab? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2008, kell 20:13 (UTC)

message: ''Lühinägelikkus ei ole silmahaigus, nagu tihti arvatakse. Lühinägelikkus on lihtsalt inimese silma omapära. Et lühinägelikkuse tekkepõhjustest aru saada, tuleb kõigepealt mõista, kuidas töötab [[silm]]. Nimelt toimib silm paljuski samamoodi nagu foto­aparaadi lääts, mis koondab sisenevaid valguskiiri, et filmile kujutis luua. [[Sarvkest]] on osa silmast, mis aitab valguskiiri koondada, nii et võrk­kestal (silma tagaseinal) tekiks terav ning fokusseeritud kujutis. Valguse murdumist ja koon­damist nimetatakse refraktsiooniks.''	
''Normaalse nägemise puhul peaks valgus silmas murduma täpselt nii, et see koonduks silmavõrkkestale õigesse punkti. Sarvkesta ja silma kuju aga ei ole paljudel inimestel täiuslikud ja võrkkestale tekkiv kujutis on fookusest väljas (hägune) või moonutatud. Neid silma fookustamisvõime puuduseid nimeta­takse refraktsiooni­vigadeks.''
''Esmaseid refraktsioonivigasid on kolme tüüpi: müoopia ehk lühinägelikkus, [[kaugnägelikkus|hüperoopia]] ja [[astigmatism]].''
tõstsin välja, et pärast saaks kasutada artikli kohendamisel--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. oktoober 2008, kell 06:35 (UTC)

message: Tegemist on LÜHINÄGEVUSEGA, ainult. Lühinägelik võib olla suhtumine, vaated, jms.
Tekstis on kasutatud mõlemat varianti, selle peaks ära korrigeerima.
Haigus? Pigem diagnoos, et oleks teada, millise refraktsiooni veaga on tegemist.
replies: text: Millisele allikale Sa terminoloogia asjus toetud?

text: Kui see ei ole haigus, miks ta siis haiguste klassifikatsioonis sees on? Andres 25. veebruar 2009, kell 13:06 (UTC)
thread_title:  täpsustus keeleliselt. 

message: Lühinägelik pilk. Lühinägelik poliitika. Lühinägelikkus
Lühinägevad silmad. Lühinägevus füsiol. Lühinägija
replies: text: Palun anna link. Andres 25. veebruar 2009, kell 20:00 (UTC)
----
LÜHINÄGELIKKUSE PÕHJUS 
Lühinägelikkus, kaugnägelikkus, kõõrdsilmsus pole haigused vaid seisund, mis on tingitud meie silmamuna ümbritsevate lihaste nõrkusest - treenitusest 1 asendisse (nt nagu "õllekõht" näitab kõhulihaste lodevust).
LÜHINÄGELIKKUSEST VABANEMINE ILMA ABIVAHENDITETA
Selleks, et neid seisundeid muuta on vaja silmalihaseid igapäevaselt treenida (esimesed positiivsed tulemused ilmnevad juba mõne kuu möödudes).
Silmamuna on iseenesest vedel nagu kanamuna koore sees ning lihased muudavad selle kuju vastavalt vajadusele ehk fokuseerivad meile soovitava nägemisteravuse(geomeetriline optika).
(Herman Von Hermholtz)
Igasugused kirurgilised operatsioonid nägemise parandamiseks võivad olla ajutised ja kahjustada silma- kuni nägemise kaotamiseni.
Kuna "nägemiseäri" on väga tulus, siis silmaarstid ei soovita silmalihaste treeningut (mida võib iga inimene teha ilma järelevalveta)  vaid piirduvad prillide jm väljakirjutamisega. 
Samuti ei oma mingit efeki reklaamitavad silmanägemist parandada lubavad tilgad, tabletid jm.

text: Välja. Andres 7. mai 2010, kell 01:15 (EEST)
----
"on nägemissüsteemi omapära" Minu meelest on see siiski haiguslik seisund, mitte omapära. 90.191.119.98 3. jaanuar 2014, kell 18:45 (EET)

text: Noh, silmaarstid väidavad nii. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 21:12 (EET)
replies: text: : Dr Artur Klett, Silmakliiniku juhataja, Ida-Tallinna Keskhaigla nimetab paljusid silmaga seotud kaasasündinud omapärasid - IGA KONKREETSE PATSIENDI PUHUL ÜLE KONSULTEERIDA - just silma nägemissüsteemi omapäradeks kuigi mitmeid neist klassifitseeritakse RHK-10-s...

text: : Igasugused kirurgilised operatsioonid nägemise parandamiseks võivad olla ajutised ja kahjustada silma- kuni nägemise kaotamiseni. - seda võiks täpsustada artikli sees konkreetsete silmahaiguste ja aastatega - teatud tingimustel on vahel tõene

text: : aga inimese silm kasvab koos inimesega, seetõttu paljusid kirurgilisi operatsioone silmale ei tehta enne 18. eluaastat...

text: : nii näiteks võib  inimesel nägemise— 6 (miinus kuus) kirurgiline korrigeerimine (refraktiivkirurgia) vajada ülekorrigeermist kui normaalse elulemuse kaudu (40 ja 50 pluss) hakkab(vad) silma(d) oma nägemuses mõningaid muutusi läbima ja samuti võib vajada kordamist katarakti operatsioon, olenevalt katarakti tüübist ja patsiendi vanusest ja kaasuvatest haigustest (diabeet jpt), ilmselt teostatakse operatiivset ravi ka silmavähi korral jne... erilist hoolt vajavad enneaegselt sündinud laste silmad (nägemissüsteem) ja paljude inimeste kaasasündinud silma omapärasid ei saagi väliste vahenditega korrigeerida jne...

text: : leian, et artikkel võiks käsitleda mõlemat vaatepunkti, sest otsuse kas silmi lõigata või mitte teeb iga inimene individuaalselt ...

text: : jah, leidub ka neid allikaid, mis soovitavad loobuda, väiksemate omapärade korral, nägemisabivahenditest prillidest, sest need muudavad silma nõrgaks ... väidetavalt teeb sama ka päevade ja tundide kaupa arvutiekraani puurimine silmadega - palju oleneb patsiendist ja ka silmaarstist....

text: : Mariina 3. jaanuar 2014, kell 21:46 (EET) alias Простота
----
Lüginägevus on nägemishäire, mitte aga "nägemissüsteemi omapära". Velirand (arutelu) 9. märts 2021, kell 20:42 (EET)
thread_title:  Keeleveebist