Arutelu:Teaduslik meetod

message: Varem mõisteti teadusliku meetodi all induktsioonil põhinevat meetodit. Kui nüüd veel kaugemale minna, siis veel varem sai teaduslik meetod tähendada ainult deduktsioonil põhinevat meetodit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:15, 12 mai 2005 (UTC)

message: Äkki Sa pidasid silmas Francis Baconit? Andres 19:16, 12 mai 2005 (UTC)
Ma olen üsna kindel, et see oli siiski Roger Bacon. Aga eks see jutt vajab ikka toimetamist.
replies: text: Francis Bacon on teadusfilosoofia kontektis ehk rohkemgi tuntud, kui Roger.
replies: text: : Jah, see on õige, et mõlemad tegelesid teadusliku meetodiga, aga Francis Bacon on selles suhtes tuntum.

text: : Siin tuleb nähtavasti ka vahet teha, kas keegi lihtsalt arutles teadusliku meetodi üle või õnnestus tal selle abil ka midagi saavutada. Andres 08:01, 13 mai 2005 (UTC)

text: Praegusest artiklist on puudu ajalooline perspekiiv, seda oleks ehk vaja näitamaks, miks on arusaam teaduslikust meetodist tänapäeval just selline, nagu see on. Priitp 04:36, 13 mai 2005 (UTC)

message: Miks osad laused rasvases kirjas on? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 16:48, 13 mai 2005 (UTC)

message: 78. aasta ÕS annab falsifitseerima vasteks võltsima  -> hüpoteesid peavad olema falsifitseeritavad. Ilmselt on tegemist otsetõlkega inglise keelest: falsify = to prove false. Kas see on pädev tõlge??? Ja kas tõesti peavad olema hüpoteesid valeks tõestatavad? Pigem äkki õigeks tõestatavad?  --Boy 18:43, 6 Jun 2005 (UTC)
replies: text: : Aa...leidsin, falsifitseerimine on Popperi termin, mis erineb klassikalisest tõlkest. --Boy 18:46, 6 Jun 2005 (UTC)

message: Üldisemad teadusmeetodid on deduktsioon ja induktsioon. Vt: teadusmeetodite loend.
replies: text: See ei sobi siia. Andres 22. juuli 2007, kell 21:40 (UTC)
sobivad küll, iseasi kui pikemalt väljakirjutada.
replies: text: : Selles artiklis räägitakse teaduslikust meetodist teatud kindlas tähenduses. Viimasel lõigul ei ole artikli teemaga otsest seost. Andres 22. juuli 2007, kell 21:57 (UTC)

message: See on tõsi, et alustada tuleks teadusliku meetodi mõiste määratlusest. Aga mis tähendab "tõsikindel teadmine"?  Minu meelest isegi need, kes arvavad, et teaduslik meetod on olemas, ei pruugi nõustuda sellega, et selle meetodi abil saadakse tõsikindel teadmine. Andres 28. oktoober 2010, kell 08:28 (EEST)
replies: text: :  Lisasin-täiendasin teksti raamatu Urmas Tokko "Bioloogia koduõpetaja" 2009 , lk. 10 baasil. Praegune viki-tekst keskendub liigselt filosoofilistele arvamustele teadusliku meetodi kohta. Ja nõrk on teadusliku meetodi enese tutvustamine: 
1) probleemi püstitamine 2) taustainfo kogumine 3) hüpoteesi sõnastamine 4) hüpoteesi kontroll 5) tulemuste analüüs ja järeldus. 
Info peaks olema selge, arvamused tõsikindla teadmise kontseptsiooni, kui sellise üle ei tohiks varjutada erapooletu, põhjaliku info jagamist meetodi enese kohta. Teadusfilosoofia osa peaks olema eraldi alajaotusena.       
Nimelik 21. oktoober 2010, kell 13:37
replies: text: :: Nojah, teadlaste arvamusi ja filosoofilisi arvamusi võib ju eraldi käsitleda, aga teadusliku meetodi uurimine on ikkagi teadusfilosoofia pädevuses. "Bioloogia koduõpetaja" ei tundu olevat selles valdkonnas autoriteetne allikas. Minu meelest saab selles artiklis käsitleda ikkagi ainult arvamusi teadusliku meetodi kohta. Puudub konsensus, mis on teaduslik meetod ja kas ta üldse on olemas.
replies: text: :: Artikkel peaks muidugi olema palju põhjalikum. Andres (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 13:59 (EEST)
replies: text: ::: Imelik küll, see raamat tundub ju täitsa faktipõhine ja asjatundlik olevat.  U. Tokko kohta:  https://sites.google.com/site/urmastokko/cv  Nimelik 23. oktoober 2013, kell 23:55
replies: text: :::: Teaduslik meetod ei ole autori uurimisvaldkond. Seda, et teaduslik meetod on nii- ja niisugune, saab vaevalt faktiks nimetada. Andres (arutelu) 24. oktoober 2013, kell 01:46 (EEST)

message: Mida see tähendab, et teaduslikud meetodid on tunnustatud teaduses eneses? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. veebruar 2014, kell 15:40 (EET)

message: Kas teadusliku meetodi osaks on ka vastavalt saadud tulemuste kriitiline läbivaatus teadusliku kogukonna poolt? Uue teadmise vettpidav kaitsmine? 
Loen raamatust "Teine maailm. kahtleja käsiraamat" lk 43: Teaduslikud uurimismeetodid on teadusringkonnas heaks kiidetud viisid uue teadusinfo hankimiseks. Ja kas äkki võiks "Teadusliku meetodi" kohta olla 2 erinevat artiklit nagu skeptitsismi kohta? Üks oleks teaduse-keskne, teine teadusfilosoofia-keskne. Oleks mõlemalt poolt asi selgem.   
Nimelik 16. mai 2014, kell 19:52
replies: text: Teadusliku skeptitsismi (õigem oleks öelda "skepsis") mõiste on filosoofilisest skeptitsismi mõistest täiesti erinev. Teadusliku meetodi mõiste on ikkagi üks, kuigi arusaamad selle olemusest jne võivad lahkneda.

text: Aga "teaduslikud uurimismeetodid" ei ole päris sama mis "teaduslik meetod". Andres (arutelu) 19. mai 2014, kell 08:03 (EEST)

message: Artiklis võiks olla täpsustus, et jutt käib loodusteadustest, mitte humanitaarteadustest, mis teadupärast teaduslikku meetodit selle sõna täpses mõttes ei kasuta. Laenasin selle mõtte õpikust: http://xn--pik-nna.xn--fsika-kvaa.ee/index.php/book/view/17  [[Kasutaja:nimelik|Nimelik]] 2. oktoober 2015, kell 12:40
Eemaldus: "Teadus on sotsiaalne nähtus ja seda tehakse reeglina avalikult. Kõik teadusliku uurimistöö etapid peavad põhimõtteliselt olema jälgitavad ja korratavad; kasutatud allikatele tuleb ettenähtud viisil viidata. Tulemused avaldatakse teadusajakirjades ja neid hindavad nii ekspertidest toimetajad kui lai teadusüldsus. Teadlaskonna konsensuaalne otsus tunnustab teaduslikke teooriaid; samas võidakse neid vähemalt teoreetiliselt ka iga hetk vaidlustada või ümber lükata."--[[Kasutaja:Vaher|Vaher]] ([[Kasutaja arutelu:Vaher|arutelu]]) 28. veebruar 2021, kell 17:05 (EET)

message: Füüsik Piret Kuusk räägib siin videos mudelitest füüsikas, selles nö loodusteaduste lipulaevas.
https://www.youtube.com/watch?v=YJsiQxsvKNw&t=315s Nimelik 2. jaanuar 2019, kell 23:58
thread_title:  Mudelid füüsikas