lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kilpisjärvi küla

message: Mida tähendab: "Norra duo Röyksopp singli "Poor Helo" videol on Helo pärit Kilpisjärvilt"? iffcool 14. juuli 2008, kell 17:50 (UTC)
replies: text: : Mis siin arusaamatut on? Andres 14. juuli 2008, kell 18:12 (UTC)
replies: text: : Vaata seda ja sõnasta arusaadavamalt, kui tarvis. Andres 14. juuli 2008, kell 18:33 (UTC)
Arutelu:Mullateadus

message: Mullateadus kuulub ka ökoloogia alla, sest muld on ökosüsteemides tavaliselt kõige elurikkam osa. Kk 16. juuli 2008, kell 04:58 (UTC)
replies: text: Pole nõus, sest ökoloogia uurib nimelt organismide omavaheliseid suhteid või keskkonna mõju organismide elu, aga mullateadust seda ei huvita. Geonarva 16. juuli 2008, kell 05:01 (UTC)
replies: text: :Ökoloogia piiritleb end tavaliselt üldisemalt - ta uurib ökosüsteemide protsesse, sealhulgas aineringet. Kk 16. juuli 2008, kell 05:05 (UTC)
replies: text: ::Jah, ökoloogia võib uurida mulda magu keskkonda ja toimuvaid mulla sees protsesse (sh aineringe), aga mullateadus tegeleb rohkem muldade uurimisega (koostis, mullahorisondid, omadused, klassifikatsioomi, levikut jms). Ka aineringet uurib rohkem biogeokeemia, mitte ökoloogia. Geonarva 16. juuli 2008, kell 06:00 (UTC)
replies: text: :::Jah. Ning ökoloogia ja mullateaduse suhe tuleneb sellest, et muld on ökosüsteemi osa ning ühtlasi eluprotsessi produkt. Ent ökosüsteemi terviklikkus tuleneb just tema aineringetest. Kk 16. juuli 2008, kell 06:48 (UTC)
replies: text: ::::Aga on ökosüsteemid, kus muld täiesti puudub (polaarkõrbed, veekogud jt). Kas see tähendab, et nad ei ole terviklikud? -Geonarva 16. juuli 2008, kell 06:58 (UTC)
replies: text: :::::Aineringed on seal ikka olemas. Kk 16. juuli 2008, kell 07:01 (UTC)

message: sünonüüm peaks olema [[edafoloogia]] --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 2. oktoober 2008, kell 16:05 (UTC)

message: Minu meelest on imelik öelda "uurib küsimusi". Kas võiks olla "tegeleb küsimustega"? Andres 4. jaanuar 2009, kell 16:55 (UTC)
replies: text: Kus kohal on "uurib küsimusi"? Siim 4. jaanuar 2009, kell 17:00 (UTC)
replies: text: : Ei ole tõesti, lugesin valesti. Jah, "käsitleb küsimusi" on vastuvõetav. Andres 4. jaanuar 2009, kell 17:09 (UTC)

message: Muideks pedoloogia oli ka üks L.Võgotski poolt rajatud pedagoogiline suund Venemaal. Kus eesliide Pedo tähendas lapsi. Mullateadusega ei kattu kuidagi. --Poodu 4. märts 2010, kell 17:31 (UTC)
replies: text: Kui tolle asja kohta tuleb artikkel, siis tuleb teha täpsustusmärkus mullateadusele. Andres 4. märts 2010, kell 20:06 (UTC)

message: Võtsin välja.

message: *1987 Mullateadus (Rein Kask ja Herman Tõnisson)
*1962 Mullateadus (E. Kitse, A.Piho, Loit Reintam, I. Rooma ja Kaarel Tarandi)
*1953 Mullateadus (Ivan Garkuša)
*1976 Mullateaduse õpik (Õie Lepind ja Herman Tõnisson)
*1971 Vene-eesti mullateaduse sõnastik
*1996 Eesti mullad (Rein Kask)
Geonarva 18. mai 2010, kell 16:17 (EEST)
thread_title:  Edasist lugemist
Arutelu:Martin Harnik

message: Austria ja Saksamaa jalgpallur
replies: text: Kas nii ikka võib öelda? Andres 16. juuli 2008, kell 16:55 (UTC)
Arutelu:Parvoviirus B19

message: Artikli nimi vale. Parvoviiruse arikkel on arvatavasti :en: Parvoviridae. See peaks olema "Parvoviirus B19". --Tiuks 17. juuli 2008, kell 12:25 (UTC)
replies: text: Parvoviirus on ka perekond. Andres 17. juuli 2008, kell 16:05 (UTC)
Parvoviirusi on leitud ka paljudel loomadel: lehm, kana, hiir, kass, koer, naarits, samuti erinevad putukad. Kokku on teada umbes viiskümmend erinevat parvoviiruse liiki. 
See ei kuulu siia. Andres 17. juuli 2008, kell 16:05 (UTC)
Arutelu:Burkina Faso

message: Burkina Faso on jaotatud 13. regiooniks. Need regioonid on:
*Boucle du Mouhoun
*Cascades
*Centre
*Centre-Est
*Centre-Nord
*Centre-Ouest
*Centre-Sud
*Est
*Hauts-Bassins
*Nord
*Plateau-Central
*Sahel
*Sud-Ouest
replies: text: Välja tõstetud. See tuleb eesti keelde tõlkida. Andres 17. juuli 2008, kell 15:37 (UTC)
Jätsin siin varem olnud info veidi muudetuna sisse, aga ega ma kuskilt kinnitust sellele praegu ei leidnud. --Epp 24. aprill 2015, kell 22:42 (EEST)
thread_title:  Haldusjaotus
Arutelu:Toompea Väike linnus

message: Kas väike linnus ei peaks väikeste tähtedega olema ? --Epp 17. juuli 2008, kell 20:43 (UTC)
replies: text: EE 12. köites on "Suur linnus" ja "Väike linnus". Arvan, et see on õige. Andres 17. juuli 2008, kell 21:44 (UTC)
replies: text: : väikesi linnuseid on ka mujal, aga Väike Linnus (konkreetne mõiste) on ainult Toompeal.
replies: text: :: Kui juba pealkiri on Toompea Väike linnus, siis eksida ei saa. Igal juhul ei kirjutata "Linnus" suure tähega. Andres 18. juuli 2008, kell 14:05 (UTC)

message: Ka see tuleb paigutada [[Eesti linnuste loend]]isse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuli 2008, kell 21:44 (UTC)

message: Osaliselt kattuv jutt on ka artiklis Toompea loss, kuhu on muide ümber suunatud ka Väike linnus. --Epp 17. juuli 2008, kell 23:26 (UTC)
replies: text: Kas Toompea loss on sama mis Väike linnus? Niimoodi tolles artiklis väidetakse. Andres 17. juuli 2008, kell 23:53 (UTC)

message: Võtsin välja fraas "eeslinnus ladina keeles cingele)", sest seal oli lingitud hoopis Toompea eeslinnusele, ent üldmõistest tuleb v-o teha eraldi artikkel eeslinnus--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2015, kell 10:42 (EEST)
thread_title: Eeslinnus
Arutelu:Religioonigeograafia

message: Kas sellist terminit on eesti keeles varem kasutatud? Andres 17. juuli 2008, kell 21:37 (UTC)

message: Ariklis seisab: "Neli maailmausundit on kristlus, islam ja budism" -siin peaks nagu mingi kala sees olema. Iseasi, kas taoline lause peaks siin üldse olema, sest kust algab maailmausundi mõiste - kui laialt ja mitmes riigis see peab olema levinud? Kui võtta pelgalt riikide arvu järgi, kus kogudusi või ka üksikuid usklikke on, on maailmausundid ka nt Bahai usk ja Saientoloogia. Mõlema tunnistajaid on rahvaloenduste andmetel Eestiski. Metzziga (arutelu) 22. juuli 2022, kell 12:20 (EEST)
Artikkel Maailmareligioon loetleb nt hoopis 7 maailmausundit. Metzziga (arutelu) 22. juuli 2022, kell 12:27 (EEST)
replies: text: See ongi tolle artikli teema. --Andres (arutelu) 22. juuli 2022, kell 12:51 (EEST)
thread_title: Artiklis vigane väide
Arutelu:Vabaduse väljak

message: See artikkel vajab ajakohastamist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuli 2008, kell 22:14 (UTC)
Siin oleks hädasti tarvis ajakohastamist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. august 2009, kell 05:59 (UTC)
vb sõnastus ei ole 1966. aasta ümbernimetamise juures parim, aga ma ei viitsind pikalt mõtlema hakata -- <small><span style="border:1px solid Green; padding:1px;">[[Kasutaja:Ahsoous|<b><font style="color:White;background:Green;">Ahsoo</font></b>]][[Kasutaja_arutelu:Ahsoous|<font style="color:Green;">us</font>]]</span></small> 13. jaanuar 2010, kell 18:23 (UTC)

message: Mitmes kohas on kirjas, et Peetri platsiks nimetati 1910, kui pandi püsti Peeter I kuju. Miks siin on 1875? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 6. juuni 2011, kell 22:34 (EEST)

message: Artiklis kasutusel olev fail :File:Voidusammas590.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Voidusammas590.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot 23. veebruar 2012, kell 00:59 (EET)
----
Viljandis on Vabaduse plats (väljak ja tänavanimi). Adeliine 12. mai 2012, kell 00:07 (EEST)
Koristage see pilt siit!
replies: text: Kaitseministeerium on kinnitanud:  "Vabadussõja võidusamba kujundi kasutamine on kõikidele ettevõtetele, organisatsioonidele ja eraisikutele tasuta. Kujundi kasutamiseks ei pea taotlema sellekohast luba."1
thread_title:  Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Voidusammas590.jpg]] 

message: AHHAA Tallinna filiaal suleti vist 2013. Ivo (arutelu) 28. detsember 2014, kell 13:40 (EET)
replies: text: Ruumid nähti ette Rahvarinde muuseumile. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 11:25 (EET)
replies: text: : Artiklis ei ole sulgemist mainitud. Andres (arutelu) 6. mai 2015, kell 01:21 (EEST)
thread_title:  AHHAA 

message: Siin muudeti EEKS-maja arhitekti, kusjuures viited jäid samaks. Andres (arutelu) 6. mai 2015, kell 01:21 (EEST)
replies: text: See ei ole EEKS-maja. See "Esimese Eesti Kindlustuse Seltsi Maja (EEKS-Maja) hoone," millega wikiartikkel algab ja "Väljaku ääres asuvad asutused" jätkab, oli Majaomanikkude panga maja. Küll aga oli katusel "EEKS Maja" reklaam, ja nii sai majast rahvasuus omajagu "EEKS-maja" Ja siin wikis sai majast "EEKS-Maja maja". Paljud väär-teavadki seda nii ja kindlasti ka otsivad selle fraasi järgi seda maja, st wikis võiks olla nii õige teave kui ka linnalegendi mainimine. Bstard12 (arutelu) 14. märts 2022, kell 06:06 (EET)
thread_title: EEKS-maja

message: Pildi https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Harju_värav,_19sajI.jpg võiks vast asendada pildiga https://commons.wikimedia.org/wiki/File:TLA_1465_1_155_repro_Johannes_Hau_maalist_harju_värav.jpg
thread_title:  "19. saj I poole" pildist on wikis palju parem koopia
Arutelu:Ukko usk

message: Vast oleks kõige parem pealkiri ikkagi Ukonusko.  Andres 19. juuli 2008, kell 12:59 (UTC)
vaadates teiskeelseid Vikipeediaid (lisasin lingid asjassepuutuvatele artiklitele), tundub siinse artikli sisu olevat veidi aegunud. see soome omausuliste ryhmade dynaamika on 1990. aastate teisest poolest saati kõvasti muutunud, ryhmi on tekkinud, lagunenud ja nad on oma identiteedikirjeldust muutnud. tahaks paremat läbikirjutamist, aga see eeldab korralikku ylevaadet. 
ei suuda ise kah kuskilt kinni hakata. siit saab mingi otsa ehk kätte. artikkel iga ryhma kohta eraldi, vahest yldmõisteks soomeusk, mis paistab sealpool Viru merd juurdunud. Ohpuu 26. veebruar 2010, kell 08:21 (UTC)
Arutelu:Viivikonna

message: sellisel kujul mall:linn on mõtet?--Hendrix 20. juuli 2008, kell 10:50 (UTC)
replies: text: malli ei kasutata enam artiklis--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 12:39 (EEST)

message: Esimene ja kolmas link viivad valesse kohta. --Epp 7. juuli 2014, kell 05:17 (EEST)
replies: text: lisasin arhiveerimislingi, kust seda katkist linki saab näha, ja seega ka fakti kontrollida--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 12:39 (EEST)

message: Kohtla-Järve koosseisust arvatakse välja Viivikonna linnaosa:--Ivar (arutelu) 24. oktoober 2017, kell 11:02 (EEST)
Narva-Jõesuu linna koosseisu lisatakse kaks uut küla: Viivikonna küla ja Sirgala küla. Viivikonna küla moodustatakse endise Viivikonna linnaosa läänepoolse lahustüki piires ja Sirgala küla moodustatakse idapoolse lahustüki piires. Seni oli nimetatud territooriumiosa Kohtla-Järve linna koosseisus.
thread_title: Haldusreform
Arutelu:Päriskonnalised

message: Tegin ümbersuunamise konn siia --Dj Capricorn 20. juuli 2008, kell 19:57 (UTC)
replies: text: Konna all mõistetakse ka perekonda, kuid täpsustuslehte pole ilmselt mõtet teha --Dj Capricorn 20. juuli 2008, kell 19:57 (UTC)
Kas poleks taxoboxis parem kasutada retsentse asemel mõnd eestikeelset sõna. Kaasaeg, tänapäev, praeguseni vms?--WooteleF 20. juuli 2008, kell 19:59 (UTC)
replies: text: :retsentne liik on tunnustatud mõiste, kasutada võiks näiteks eestipärast praeguseni või tänapäevani, kuid nende sõnade tähendus ei pruugi olla üheselt arusaadav --Dj Capricorn 20. juuli 2008, kell 20:04 (UTC)
Saksa vikipeedia järgi on taksoni autriks Gotthelf Fischer von Waldheim. --Metsavend 2. veebruar 2010, kell 15:13 (UTC)
Arutelu:SMART Technologies

message: Pildid on Commonsist kustutatud, sest on luba, kuid pole litsentsi. Parem juba need pildid eesti vikisse üles laadida. Andres 21. juuli 2008, kell 20:17 (UTC)
Hangime litsentsi hetkelKasutaja 22. juuli 2008, kell 11:56 (UTC)
Arutelu:Isomeerid

message: Mis on strukturaalsed isomeerid? Andres 21. juuli 2008, kell 20:41 (UTC)

message: Selline tähelepanek, et isomeeria ei esine ainult orgaaniliste ühendite hulgas vaid hõlmab ka anorgaanilisi ühendeid. Näiteks võib tuua cis-trans isomeeria kompleksides, kus esineb metall nelja või kuue ligandiga ([Pt(NH3)2]Cl2 jne...). Samuti esineb kuue ligandiga metallidel vähemtuntud fac-mer  isomeeria. Ja veel on võimalik bidentaalsete ligandidega optiline isomeeria.
replies: text: Tegin paranduse. Võid artiklit täiendada. Andres 29. juuli 2010, kell 23:13 (EEST)
Kas näiteks D-glükoos ja L-glükoos on isomeerid ja enantiomeerid? Loen enwikist lehelt L-Glucose, et:  As the l-isomer of glucose, it is the enantiomer of the more common d-glucose. --Nimelik (arutelu) 26. juuli 2022, kell 19:25 (EEST)
Glükoos on küllalt levinud, oluline molekul, äkki võiks sellest ka siin artiklis näitena juttu olla? --Nimelik (arutelu) 26. juuli 2022, kell 21:11 (EEST)
thread_title:  Keemias on isomeerid ... erinevad orgaanilised ühendid.
Arutelu:Oru (Kose)

message: Asub Tartu mnt ääres 34 kilomeetril. Paremale näitab viit Oru 3 Tammiku 4 ja Polli loomaaed ka.
replies: text: Välja. Andres 22. juuli 2008, kell 17:50 (UTC)

message: Külas olevast elamurajoonist võiks esialgu rääkida küla enda artiklis. Elamurajoonile link on ette nähtud Männimäe (Oru)--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2016, kell 11:58 (EEST)
thread_title: Männimäe-nimeline elamurajoon
Arutelu:Aleksander Jaakson

message: Aleksander Jaakson - http://www.hm.ee/index.php?03308 - Kas samanimeline või sama isiki ? suwa 23. juuli 2008, kell 05:27 (UTC)

message: RTL 1936, 40.
1. Vabastan ametist Haridusministri Nikolai Kann'u omal palvel 10. maist 1936 arvates.
2. Nimetan Aleksander Jaakson'i Haridusministriks 11. maist 1936 arvates.
K. Päts<BR>
Peaminister<BR>
Riigivanema ülesannetes.
thread_title:  Riigivanema käsukiri nr. 7.
Arutelu:Rooma Klubi

message: Siin märgitud isik oli president septembrini 2007. Tollest ajast saadik on klubil kaks kaaspresidenti (või -eesistujat?). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2008, kell 14:05 (UTC)

message: Jällegi, siin ei ole tarvis rääkida [[Eesti Rooma Klubi]]st üle ühe lause. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 31. detsember 2022, kell 15:53 (EET)
Arutelu:Urmas Nemvalts

message: tal on kolm poega ja tütar esimesest abielust
replies: text: See on kahemõtteline. Andres 23. juuli 2008, kell 18:02 (UTC)

message: Miks "mürakarud" väikse tähega peavad olema? Andres 27. detsember 2008, kell 18:14 (UTC)
replies: text: Nagu sa hästi tead, ei ole ma õigekeele alal just spetsialist. Seega võin ma eksida aga siin kirjutaksin mina suure tähe, kui viitaksin koomiksi nimele ("Mürakarud") ja kui räägiksin nendest endist, siis säärane üldnimi oleks väikeste tähtedega (mürakarud; nagu Eesti, kui riiginimi, ja eestlased, kui ühe rahvuse esindajad, kes selles riigis ringi müttavad). iffcool 27. detsember 2008, kell 18:22 (UTC)
replies: text: : Jah, nõus. Aga minu meelest tulekski viidata koomiksi nimele. Andres 28. detsember 2008, kell 07:14 (UTC)

message: "Peres kasvab" on ebamäärane väljend. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. oktoober 2009, kell 18:21 (UTC)
Arutelu:Elron

message: Puudub lehekülg Elektriraudtee. Andres 23. juuli 2008, kell 20:08 (UTC)
replies: text: Praeguseks on see olemas. --Jaan513 (arutelu) 3. juuli 2013, kell 13:53 (EEST)
Kaubamärk on Elron, "e" seal ees on logo. Mujal peale koduka avalehe päise seda nime ees ei ole. --Ehitaja (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 12:55 (EET)

text: Lisasin viite. --WikedKentaur (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 13:09 (EET)
Ei ole päris täpne öelda, et Edelaraudtee lõpetas tegevuse, sest ettevõtet ei likvideeritud. Majandustegevus on küll lõpetatud, aga ilmselt loodavad omanikud, et selle saab kunagi (pärast avalikku konkurssi) taastada. Pressiteade 31. detsembrist 2013: "Edelaraudtee AS on sunnitud majandustegevuse lõpetama seoses 2012. aastal suvel riigi tehtud otsusega anda uued rongid konkurssi korraldamata opereerida riigiettevõttele Elron. Sõlmitud otselepingu seadusvastasust on tänaseks kinnitanud nii riigihangete vaidlustuskomisjon kui kaks kohtuastet. Ringkonnakohus jättis lepingu jõusse ajutiseks perioodiks üksnes reisirongiliikluse katkematuse huvides, kuid riik peab uute rongide operaatori leidma kahe aasta jooksul avaliku konkursi kaudu. / Edelaraudtee kontserni kuuluv Edelaraudtee AS on diiselrongidega reisijaid teenindanud Tallinna-Narva, Tallinna-Pärnu, Tallinna-Valga, Tallinna-Rapla, Tallinna-Türi-Viljandi, Tallinna-Tartu-Valga ja Tartu-Koidula rongiliinidel aastast 1996. Edelaraudtee lõpetab reisijate teenindamise 31.12.2013. Lisaks kuuluvad Edelaraudtee kontserni raudteetaristu-ettevõtja Edelaraudtee Infrastruktuuri AS, jaamahoonete haldust korraldav Edelaraudtee Halduse AS ja rongide hooldust ning remonti teostav AS Ühinenud Depood, mis jätkavad tegevust." http://www.edel.ee/uudised/1/readmore/711/ --Ehitaja (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 12:59 (EET)

message: * Toivo Promm (-2014), Andres Vainola (-2014)
* Kalev Kaljuste (2014-2015)
* Annikky Lamp (-2015)
Ettevõtte nõukogusse kuuluvad 2014. aasta seisuga Remo Holsmer, Annikky Lamp, Kalev Kaljuste (2014-2015) ja Siiri Odrats-Koni (2014-).MKM: Riigi osalusega äriühingud
Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 11:04 (EET)
thread_title:  endised nõukogu liikmed
Arutelu:Parkimine

message: Kild Eesti nahatöötlemise ajaloost:<br />
[http://www.parnupostimees.ee/120406/esileht/artiklid/10063774.php Olaf Esna, 12.aprill 2006 ''&bdquo;Kui Vana-Pärnus nahka pargiti&rdquo;'' @ parnupostimees.ee] [[Kasutaja:Suwa|suwa]] 25. juuli 2008, kell 11:24

message: Siia viitab kaks lehekülge, mis mõlemad peavad silmas naha parkimist. Siinses tähenduses ei viita siia midagi. See asi tuleb kuidagi korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. veebruar 2009, kell 13:18 (UTC)

message: Nüüd on siin juttu sõiduki parkimisest aga lingid siia on naha parkimisest. --Tiuks 3. veebruar 2009, kell 13:25 (UTC)
Tuleb korda teha. Andres 13. veebruar 2009, kell 14:20 (UTC)
replies: text: kumba mõistet siis eelistada tuleks, kas toornaha parkimist?--Dj Capricorn 25. veebruar 2009, kell 07:52 (UTC)
replies: text: : Arvan, et auto parkimine on tuntum. Andres 25. veebruar 2009, kell 10:19 (UTC)

message: Ma eeldan, et naha parkimist võib lugeda tekstiilitööstuse mõisteks, või on ka olemas sõna tekstiilindus--Dj Capricorn 25. veebruar 2009, kell 19:37 (UTC)
replies: text: Minu meelest ei ole nahal tekstiiliga üldse pistmist. Andres 25. veebruar 2009, kell 20:37 (UTC)
Portaali arutelu:Ajalugu

message: Minu meelest ei ole siia vähemalt esialgu alamportaale tarvis. Andres 25. juuli 2008, kell 15:29 (UTC)

message: Uuendasin portaali. Kui eelmine lahendus oli parem, öelge mulle (Kasutaja_arutelu:Postituvi) ning ma taastan eelmise lahenduse. Kui soovite ise taastada, palun tühistage uuendused ka portaalides  .--Postituvi (arutelu) 5. aprill 2015, kell 21:31 (EEST)
Ei tea, mitte et ma seda portaali juures väga olulisels pean, aga minu meelest oli üldmulje enne pisut viisakam. Praegu on siin kohati üsna suured värvikontrastid. Ümmargused nurgad meenutavad natuke väikelastele mõeldud raamatut, mille nurgad on sellised, et laps endale raamatuga viga ei teeks, või siis võib ümaraid nurki pidada kokkusobivaks kirjatüübiga Comic Sans. :) Ümaraid nurki võib muidugi seostada ka modernsusega, aga võib-olla ajalugu ei pea olema modernne. Pikne 12. aprill 2015, kell 11:45 (EEST)
replies: text: Ajalugu iseenesest ei ole modernne, kuid viis, kuidas seda teisteni viia, võiks olla. Proovin kõiki portaale uuendada, seepärast viin nad samasugusele kujundusele. Postituvi (arutelu) 12. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)

text: Minu jaoks on ka värvi liiga palju. --Epp 12. aprill 2015, kell 11:54 (EEST)
replies: text: : Vasakpoolne ehk veel sobib, kuid parempoolne veerg küll mitte. Eelmine värvivalik oli parem.--Raamaturott (arutelu) 12. aprill 2015, kell 14:07 (EEST)
replies: text: ::Mida sa mõtled eelmise värvivaliku all? Kas algset (aastast 2008) või minu eelmist värvivalikut, kus vasak tulp oli valge ning parem heledat värvi? Postituvi (arutelu) 12. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)

text: ::Nõus, et asi jääb silmale liiga kirjuks. Ivo (arutelu) 12. aprill 2015, kell 15:26 (EEST)
replies: text: :::Kas selline värvilahendus on parem (mõtlen, et vasak tulp on valge taustaga; paremal on teemavärv (hele, millelt teksti näeb lugeda))? Postituvi (arutelu) 12. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)
replies: text: ::::Minu poolest sobib. Ivo (arutelu) 12. aprill 2015, kell 22:42 (EEST)
Kursiivis olevad portaalid on osaliselt kaasajastatud!

text: Minu meelest see märkus on üleliigne, sest sel pole lugeja jaoks tähtsust. Andres (arutelu) 12. aprill 2015, kell 13:42 (EEST)
replies: text: :Ehk ongi see hetkel rohkem kasutajale endale, kes portaale kaasajastab? Hiljemalt siis, kui sellega valmis saab, peaks selle eemaldama küll. Ivo (arutelu) 12. aprill 2015, kell 15:26 (EEST)
thread_title:  Portaali uuendus
Arutelu:Bernhard Schmidt

message: Kirjandus: Jaan Koross, VASTATUULE LAEV, Romaan, Kirjastus Eesti Raamat 1987; Soomeks VASTATUULEN LAIVA, WSOY Helsinki 1990 ISBN 951-0-15313-3 (pjr)
not born 30april?  or is this old-style date?
replies: text: April 11 New Style, March 30 Old Style. Andres 27. juuli 2008, kell 23:22 (UTC)

message: http://www.tarbija24.ee/?id=122416 "1935. aastal surnud Schmidt säilitas elu lõpuni Eesti kodakondsuse." --kanakukk 23. mai 2009, kell 04:12 (UTC).
replies: text: Märkasin, et see on siiski artiklis mainitud. --kanakukk 23. mai 2009, kell 06:41 (UTC).
Mul tekkis küsimus, kellega ta kodus (Bergedorfis?) eesti keelt rääkis. --IFrank (arutelu) 22. august 2013, kell 19:51 (EEST)
------------
Infokastis peaks amet (astronoom) olema väikse algustähega, sest see pole pärisnimi. Kuriuss (arutelu) 20. august 2020, kell 20:35 (EEST)

text: Esimene sõna igas infokasti lahtris on suure algustähega, nagu iseseisev lause. -- intgr (#%@!) 30. august 2020, kell 17:11 (EEST)
replies: text: : Ei, seal tuleb kasutada tabeli veergude grammatikat: ainult pärisnimed suure algustähega. Kuriuss (arutelu) 30. august 2020, kell 17:14 (EEST)
thread_title:  Eesti kodakondsus
Arutelu:NaisteMaailm.ee

message: Kõvasti reklaamiks kisub see tekst ja samuti on vaid käeoleva hetke vaatevinklist kirjutatud.
Alustus lause oleks vist ka parem muuta, nagu portaal ise end defineerib: 
AS Ajakirjade Kirjastuse netiportaal (et siis mitte ainult ajakirju ühendav portaal) allikas: http://uudisvoog.postimees.ee/?DATE=20080724&ID=182633 --TarmoK 25. juuli 2008, kell 23:19 (UTC)
replies: text: Kohendasin pisut asjalikumaks, aga vajab veel putitamist. Andres 25. juuli 2008, kell 23:40 (UTC)
----
Siia ei viita midagi. Andres 25. juuli 2008, kell 23:41 (UTC)
----
Novembris 2008 on Emori andmetel nädalane külastajate arv ligi 80 000.

text: Välja. Andres 24. mai 2010, kell 18:02 (EEST)
thread_title:  reklaamiks kisub 

message: Link ei avane, portaali ei ole enam? 2016 oli vist veel olemas. Kas see on seotud sellega, et 2018 korraldati Ajakirjade Kirjastus ümber? Adeliine (arutelu) 5. aprill 2022, kell 11:10 (EEST)
thread_title:  Tegevuse lõpetanud?
Arutelu:Maa-asula

message: Kas talu on asula? Kas alevik on maa-asula? Linnalise asula artiklis nimetatakse alevikku linnaliseks asulaks, maa-asula artiklis aga hoopis maa-asulaks. Minu arvates on ka selline tegevusala põhjal asulate jaotamine linnalisteks ja maa-asulateks meelevaldne. Jah nõukogude ajal nii jaotati ja seepärast olid Põlva ja Rapla maa-asulad, kuid elanike arvult mitu korda väiksemad Antsla ja Otepää linnad. Valju 27. juuli 2008, kell 16:46 (UTC)
replies: text: Vaata
Mitmekeelne demograafia sõnastik 306 (pdf). Seal öeldakse, et majarühma või hoonerühma (ehk üksikõue, mille moodustavad ühe talu hooned) võib mõista asula algosisena. Ma ei tea, kas ta siis on asula. Samuti on seal öeldud, et suuremat, tihedama tuumikuga maa-asulat nimetatakse Eestis alevikuks. See oli kirjutatud 1994, nüüd aga loetakse alevikku linnaliseks asulaks. . Andres 27. juuli 2008, kell 22:58 (UTC)

message: me oleme maa-asula ühendanud enwiki :en:rural area'ga. Maapiirkond on arvatavasti laiem mõiste kui maa-asula, ent kas maapiirkond on üldse defineeritav?--Estopedist1 (arutelu) 13. juuni 2018, kell 10:17 (EEST)
thread_title: Maapiirkond?