lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Pudisoo jõgi

message: KNAB-is on antud rööpnimedena Pärlijõgi ja Tõlde jõgi. Andres 19. september 2007, kell 18:25 (UTC)
thread_title: Nimi

message: Või on pildil ikkagi Pudisoo jõe lisajõgi? Andres 15. juuli 2009, kell 19:42 (UTC)
replies: text: Panin uue pildi, millel on kindlasti Pudisoo jõgi. --Mmh (arutelu) 16. juuli 2013, kell 16:57 (EEST)
thread_title: Pilt

message: Võtsin ebapärlikarbi lause maha: Pudisoo jões on Eestis ainsana säilinud ebapärlikarbi asurkond.--Dj Capricorn 15. juuli 2009, kell 20:00 (UTC)
replies: text: Et see on, ja et see on ainus, väidetakse ka siin. --Mmh (arutelu) 16. juuli 2013, kell 16:57 (EEST)
thread_title: Ebapärlikarp
Malli arutelu:Hea artikkel

message: {{Hea artikkel}}
{{Hea artikkel 
| versioon = 759664
}}
thread_title:  Malli kasutamine 

message: Minu meelest on see mall liiga massiivne. Arvan, et peaks piirduma ainult ikooniga, millele võib olla lisatud "hea artikkel" koos lingiga. Andres 20. september 2007, kell 01:36 (UTC)
replies: text: ja ikkagi jään ma selle juurde, et kui malli kasutada, siis see peab jääma arutelulehele, veelpaar argumenti a) siis ta ei häiri artikli lugejat b) oleks võimalik ka leheküljed ära kategoriseerida, nii et seda poleks artikli enda lehel aru saada - Ahsoous 20. september 2007, kell 07:29 (UTC)
replies: text: :See mall ongi mul mõeldud artikli arutelulehele. Kas ka artiklisse oleks väikest pilti (sama ikoon) ja veel väiksemat teksti "Hea artikkel", jätan ma juba teile otsustamiseks. iffcool 20. september 2007, kell 20:47 (UTC)
replies: text: :: Jah, arutelulehel võib selline mall olla küll, nagu praegu. Minu meelest peaks olema ka ikooniga mall artiklilehele paigutamiseks. Andres 21. september 2007, kell 11:48 (UTC)
----
Mida tähendab "Hea artikkel on arvatud heaks artikliks"? alts 25. juuni 2010, kell 17:12 (EEST)
Kui artikkel enam hea artikkel ei ole siis mallis olev link läheb vist ikka suht valesse kohta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. november 2013, kell 14:53 (EET)

text: See mall tuleks endise hea artikli arutelust ära võtta. Või tuleks siia lisada varasema hea artikli staatust märkiv parameeter või tuleks teha asendamiseks sobiv omaette mall, iseasi, kas see vajalik on. Pikne 13. november 2013, kell 16:35 (EET)
----
Selle kaudu oleks vaja ka valimisprotsessini jõuda.--Raamaturott (arutelu) 27. aprill 2017, kell 15:22 (EEST)
thread_title: Arutelu
Arutelu:Giuseppe Verdi

message: Verdi ei ole minu andmetel kunagi Piacenzas elanud. Roncole (Busseto n.ö. üks osa) oli Parma-Piacenza hertsogiriigi koosseisus ja Verdi vanemad olid Piacenza päritoluga. Tomas 20. september 2007, kell 08:16 (UTC)
replies: text: Nii on kirjas inglise vikis, kuid allikaid seal pole märgitud. Nii või teisiti on esitus segane, sest pole arusaadav, miks Verdi sündis Le Roncoles, kui ta vanemad Piacenzas elasid. Andres 21. september 2007, kell 07:58 (UTC)

text: Artiklis :en:Busseto on kirjas, et Verdi vanemad kolisid 1824 Bussetosse (Busseto valda). Andres 21. september 2007, kell 08:02 (UTC)
Konsulteerisin itaalia "Dizionario enciclopedico universale della musica e dei musicisti" (Universaalne muusika muusikute entsüklopeedia) (Välja andnud kirjastus UTET , Torino 1988) - see peaks olema kõige täpsem allikas ja seal on kirjas, et nii Giuseppe Verdi kui ka tema isa Carlo Verdi (1782-1867) olid sündinud Le Roncole's.  Ma ei saa aru kust on tulnud see Piacenzast Bussetosse kolimise jutt. Tõsi on see et Giuseppe Verdi "kolis" (ilma vanemateta) paar kilomeetrit kaugemasse Bussetosse 1823, et õppida ühe kohaliku maestro juures muusikat. Aga kuna Le Roncole ja Busseto on praktiliselt üks ja sama, siis ilmselt sealt segadus ongi tekkinud. Tomas 21. september 2007, kell 09:06 (UTC)

text: Täpsusta siis elulugu siin tolle allika põhjal. Andres 21. september 2007, kell 12:36 (UTC)
replies: text: : Mul on plaanis terve Verdi lehekülg põhjalikult täiendada. Loodan, et jõuan selleni peagi.Tomas 21. september 2007, kell 16:22 (UTC)

message: Siin artiklis on niisugune lause
replies: text: Ta tahtis astuda sealsesse konservatooriumi, kuid teda ei võetud vastu, olles vanuselt kaks aastat üle lubatud piiri.;
aga näiteks H. C. Schonberg ütleb oma raamatus "The Lives of the Great Composers", et teda ei võetud vastu, kuna tema senised muusikalised oskused polnud vastuvõtmiseks piisavad.ML 15. märts 2008, kell 18:52 (UTC)
replies: text: : Prantsuse viki järgi otsustades on mõlemad põhjused nähtavasti õiged. Ta oli neli aastat tavalisest vastuvõtuvõtueast vanem, peale selle tunnistati tema käteasend klaverimängul parandamatult halvaks. Lisapõhjused olid kohtade nappus ja Verdi välismaalasestaatus. Andres 16. märts 2008, kell 08:30 (UTC)
thread_title: Miks ei saanud konservatooriumisse
Arutelu:Mitmikraketiheitja

message: Nõuka ajal ja natukene hiljemgi nimetati selliseid riistapuid reaktiivmiinipildujateks aga ilmselgelt pole nõukaaegne terminoloogia enam moes, ei vasta nato/euro ja tont teab veel mis standarditele... --Wabariigi parm. (arutelu) 8. juuli 2014, kell 10:53 (EEST)

message: see bm-14 oli siin aastast 2007 ja hetkel on 2022, kas kõik vahepealsed seda artiklit täiendanud, ei näinud? suwa 27. mai 2022, kell 12:00 (EEST)
thread_title: pikaajaline parandamatus
Malli arutelu:Head artiklid

message: Nüüd, kus ma leidsin võimaluse mall artikli ülaossa (pealkirja vastu) paigutada ja kuna pilt on muudetud lingiks Vikipeedia:Heade artiklite juurde siis ma tahaksin küsida, kas teksti "Hea artikkel" on endiselt vaja? iffcool 21. september 2007, kell 16:01 (UTC)
replies: text: Mina isiklikult arvan, et teksti on tarvis. Andres 21. september 2007, kell 21:10 (UTC)
replies: text: :Siis tekst ka jäägu. Kas eeskujulike artiklite mall võiks sarnane olla, või praegune sobib? iffcool 22. september 2007, kell 06:41 (UTC)
replies: text: :: Aga milline see praegune on? Andres 22. september 2007, kell 07:08 (UTC)
replies: text: ::: Mall:Eeskujulikud artiklid.

text: ::: PS: Äkki kustutaksid Mall:Saarestik. Tegin selle kunagi, läks nahka ja ma ei näe mõte selle parandamiseks. iffcool 22. september 2007, kell 11:18 (UTC)
replies: text: :::: Tehtud. Andres 22. september 2007, kell 11:46 (UTC)

text: :::: Mulle tundub, et ka eeskujulike artiklite mallil võiks tekst juures olla, muidu ei pane seda hästi tähele. Andres 22. september 2007, kell 11:48 (UTC)
See peaks olema tunduvalt suurem. Andres 22. september 2007, kell 16:51 (UTC)
Juhin tähelepanu sellele, et malliga kategoriseerimise tõttu oleks väga kena kui isikuartiklites kasutataks ka malli DEFAULTSORT muidu lähvad valesse kohta - Ahsoous 21. detsember 2007, kell 22:28 (UTC)

message: Kas see märge ei peaks olema pealkirjaga sama kõrgel? alts 4. juuli 2010, kell 01:44 (EEST)
replies: text: Mul tekkis sama küsimus. Miskipärast paikneb malli tekitatav kirje nüüd malli juures aga enne oli see pealkirja vastas. Ivo 17. juuli 2010, kell 22:36 (EEST)
replies: text: : Nüüd peaks mall uut kujundust rahuldama. Pikne 18. juuli 2010, kell 21:25 (EEST)
replies: text: ::Muidu on ok, aga mul enam ei näita kategooriat artikli lõpus --Mona 18. juuli 2010, kell 21:27 (EEST)
replies: text: ::: Arvasin heaks selle kui Vikipeedia köögipoolele kuuluva ja nö süsteemivälise kategooria peita, nagu inglise vikis. Peidetud kategooriad näeb redigeerides või need saab eelistuste alt kogu aeg nähtavaks teha. Pikne 18. juuli 2010, kell 21:35 (EEST)
replies: text: :::: Selge, tänud --Mona 18. juuli 2010, kell 21:38 (EEST)
thread_title: Kõrgus

message: Kas ei tuleks kõne alla panna teine pilt. Mõni muukeelne vikipedist võib ajada segamini eeskujuliku artikliga. Esialgu arvasin isegi, et see näitab eeskujulikku. Pelmeen10 22. märts 2011, kell 11:41 (EET)
----
Vanas kujunduses on see nüüd paigast ära. Pikne 21. juuli 2014, kell 13:05 (EEST)
thread_title:  Pilt
Arutelu:Luidja laht

message: Ennist oli artiklis kirjutatud et Paope laht on sama mis Luidja laht, tegelikkuses see nii pole, vaata GeoNames:
--Dj Capricorn 21. september 2007, kell 20:43 (UTC)
Arutelu:Wojciech Żywny

message: {{Hea artikkel}}

message: Miks kogu artikli sisu näha ei ole? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2007, kell 09:38 (UTC)
Ikka veel ei ole artiklit lõpuni näha. Kas keegi saab aru, milles asi on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2007, kell 11:03 (UTC)
Sain aru, üks kriips oli vales kohas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2007, kell 11:11 (UTC)

message: Miks sellel artiklil lõikudevahelised vahed väiksemad on kui teistes artiklites? Jürka 30. september 2007, kell 10:28 (UTC)
replies: text: Mina ei märka vahet. Andres 30. september 2007, kell 10:37 (UTC)
replies: text: :Ei ole jah... Ei tea, kuidas nii vildakalt vaadata sain... Jürka 30. september 2007, kell 10:44 (UTC)

message: Sapiehade mõis peaks võib-olla valgevenepäraselt kirjas olema. 
Pole selge, millisest Sapiehast siin on jutt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. september 2007, kell 10:37 (UTC)

message: Kui kellelgi on juurdepääs Grove'ile, siis vaadake, kas seal leidub lisainfot. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. september 2008, kell 07:25 (UTC)

message: Kordusviide Nauczyciele Chopina tuleks panna ühe viite alla. --Tiuks 9. veebruar 2009, kell 13:58 (UTC)
replies: text: Pane siis, mul ei ole see käpas (süntaks ei seisa meeles). Andres 9. veebruar 2009, kell 16:25 (UTC)
replies: text: :Koondasin viited. --Jaan513 17. aprill 2009, kell 13:10 (UTC)
Arutelu:Autoexpress

message: Puudub lehekülg Autoexpress. Kas see on veel millegi nimi? Andres 22. september 2007, kell 12:46 (UTC)
Minu teada mitte--erik15 22. september 2007, kell 15:29 (UTC)
Kas "HSC" on tähenduseta laevanime osa, või märgib ta midagi,millel on tähendus ja millest peaks aru saama? Valju 23. september 2007, kell 14:44 (UTC)
HSC on ingliskeelne lühend high speed craft ja ma olen näinud ka seda artilites ja vanal Tallinki lehel. --erik15 24. september 2007, kell 16:34 (UTC)

message: Autoexpresse on/oli kolm või isegi neli et millisest siin nüüd jutt? link inglise wikisse on Autoexpress 2-le --TarmoK 20. oktoober 2007, kell 20:18 (UTC)
Tegemist on AE 2-ga, kuid kuna rohkem autoexpressi teemalisi artikleid ei ole, siis on artikli pealkiri Autoexpress.--erik15 27. oktoober 2007, kell 11:33 (UTC)
replies: text: : see et teisi artikleid *veel* ei ole, ei tähenda et artikli pealkiri ei peaks õieti kirjutama. Samuti peaks artikli tekstis selgesti aru saama et millisest laevast jutt käib --TarmoK 31. oktoober 2007, kell 23:30 (UTC)
replies: text: ::siin on vist mõttekas konkreetsetest laevadest eraldi artiklid teha--Bioneer1 (arutelu) 15. mai 2014, kell 12:36 (EEST)
replies: text: :::Võiks teha. Eks neil ole kõigil eri mõõtmed ja pärast Tallinki ka erinevad uued nimed. Ssgreporter (arutelu) 16. mai 2014, kell 00:57 (EEST)
thread_title:  mis laevast jutt?
Arutelu:Vestfaali rahu

message: Mitmekümneaastase sõja see rahu lõpetas? 80 või 30? - Urmas 22. september 2007, kell 14:01 (UTC)
replies: text: Ei saa sellest küsimusest aru. Tekstis räägitakse ju Kolmekümneaastasest sõjast. Aga esitus on segane ja kummaline. Andres 22. september 2007, kell 15:37 (UTC)
replies: text: : See on vaid sõja nimi. Koosnes reast üksiutest sõdadest ja palgasõdurite jõukude marodööritsemisest.

text: Vestfaali linnas? Suurejooneline sõda? Andres 22. september 2007, kell 15:39 (UTC)
replies: text: :Ajal, kui selle küsimuse kirjutasin, oli kirjas, et rahu lõpetas 80-aastase sõja. Hiljem on artiklit muudetud. - Urmas 22. september 2007, kell 17:00 (UTC)
replies: text: :: Rahu lõpetas ka 80 aastase Madalmaade iseseisvussõja Hispaaniaga. 
Oluline on et selle rahuga algas ka rahvusvaheline õigus ja selle areng. Seda on nimetatud ka Euroopa kontserti alguseks. (Kitsamalt oli see peale Viini rahu.) Sisuliselt käivitus sellega ka protsess mis viis Euroopa Liiduni.
'Vestfaali linnas' pole ilmselt õige. --Kk (arutelu) 7. mai 2015, kell 09:17 (EEST)

message: * Ülevaade Vestfaali rahu diplomaatilisest taustast
thread_title:  The Nearly Complete and Utter History of Everything
Arutelu:Atlantise maja

message: Vaevalt, et klubi nimes jutumärgid on... Ja kas klubi nimi on Klubi Atlantis või lihtsalt Atlantis? Jürka 23. september 2007, kell 17:15 (UTC)
replies: text: tundub, et firma nimede esitamisel eesti teabesüsteemides on täielik kaos. Klubi Atlantise erinevaid versioone on internetis lõpmatu hulk.--Hendrix 23. september 2007, kell 17:28 (UTC)

text: ja antud juhul pole üldsegi tähtis, milline firma hoones tegutseb. Tähtis on see, kuidas seda hoonet nimetada--Hendrix 23. september 2007, kell 17:36 (UTC)
replies: text: :Mjah... Aga nii- või teistpidi artikli pealkirjas ei tohiks ikka jutumärke olla... nagu ei ole jutumärke ka isegi mitte kõige tavalisemate pealkirjade puhul (filmid, raamatud, laulud jne)... 82.131.21.12 23. september 2007, kell 18:19 (UTC)
replies: text: ::: Teatud juhtudel võivad jutumärgid pealkirjas olla, näiteks kui jutumärgid on raamatu pealkirja sees. Andres 23. september 2007, kell 21:37 (UTC)
replies: text: ::::Ka käesolevas artiklis on jutumärke vaja, sest asutuse nimi ei olnud Restoran Kaunas, vaid see oli restoran (üldnimi), mille nimi oli "Kaunas" (nimi). Ssgreporter (arutelu) 4. aprill 2013, kell 00:21 (EEST)
replies: text: ::::: Siis kirjutati nii: restoran "Kaunas", praegu: restoran Kaunas. Jutumärgid muidugi aitavad aru saada, aga ei välista, et nimi oli Restoran "Kaunas", kui see on lause alguses. Andres (arutelu) 4. aprill 2013, kell 07:30 (EEST)

text: ::Tegelikult ma isiklikult arvan, et artikli pealkiri peaks olema Atlantis (klubi)... Jürka 23. september 2007, kell 20:07 (UTC)
replies: text: ::: Just seda tahtsin ka mina öelda. Andres 23. september 2007, kell 21:35 (UTC)
replies: text: ::::Aga ma arvan siis, et... võib ümber teisaldada? 82.131.21.12 23. september 2007, kell 21:58 (UTC) alias Jürka
replies: text: ::::: Tehtud. Andres 23. september 2007, kell 22:43 (UTC)

message: "mille käigus moonutati tundmatuseni..." - seda väidet peaks täpsustama--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 7. juuni 2008, kell 18:36 (UTC)

message: Kui see artikkel räägib hoonest, siis selles tegutsenud asutuste kohta peaks olema eraldi artiklid, sest ei ole mõistlik panna siia kokku kategooriaid ehitise, ööklubi, restorani, huvikooli jne kohta. Adeliine 7. august 2021, kell 14:27 (EEST)
thread_title:  Artikli teema, pealkiri ja kategooriad
Arutelu:Matti Martinson

message: kas siinne isik on Martti Martinsoni isa? avjoska 23. september 2007, kell 17:27 (UTC)
Arutelu:5. aprill

message: Vulkaanipurse ei toimunud tervikuna 5. aprillil. Andres 24. september 2007, kell 16:18 (UTC)

message: * 2005 – ajalehes Eesti Päevaleht ilmus Elo-Mall Toometi artikkel "Iga sisserändaja on Eestile kingitus".http://epl.delfi.ee/news/arvamus/elo-mall-toomet-iga-sisserandaja-on-eestile-kingitus?id=51007404
--WikedKentaur (arutelu) 5. aprill 2017, kell 19:24 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Aino Pervik

message: Neil on minu teada kolm last. Üks neist on Rein Raud. Andres 24. september 2007, kell 16:20 (UTC)
replies: text: Siit on jäetud välja infot.--Morel 4. veebruar 2012, kell 11:00 (EET)
Nagu ma aru saan, ei meeldi Aino Pervikule, et ainus viide on Õhtulehe artiklile tema eraelust, kirjanduslikule tegevusele on samas vähe tähelepanu pööratud. (Õhtulehe artikkel ise on minu arust igati kena ja sydantsoojendav lapsepõlvelugu.) Kui see õnnestuks proportsiooni viia, lõpeks ehk ka redigeerimissõda. Kes tahaks natuke aega A.P. loomingu ja kriitikaga tegelda? --Oop (arutelu) 15. juuni 2012, kell 13:49 (EEST)
Anonüümse kasutaja välja jäetud tekst: Kirjandusteadlane Villem Alttoa oli tema ema vendAino Pervik: "Ema oli väga armas. Ja mina olin väga hoitud laps!" Õhtuleht, 12. mai 2012. --Morel (arutelu) 15. juuni 2012, kell 17:06 (EEST)

message: Jätan siia yhe "mitte liialt peenetundelise" lõigu, mis ehk kuhugi mujale paremini sobiks (Olmekirjandus, "Kaetud lauad", ...?): "Kirjaniku loome-eetika juurde jõuab kompromissitus arvustuses A. Perviku "Kaetud laudadele" ka Mall Jõgi. Avades juba retsensiooni pealkirjas oma kaardid ("Naisteraamatu küsimärgid"), oletab arvustaja teosele küll suurt lugejaskonda, kuid keeldub ka ise niisugust maitset respekteerimast, säilitades sellega kriitiku hinnangu autonoomsuse." (Rein Veidemann "Arvustus 1979. Dialoogiaspekt" - Rmt: "Olla kriitik... Tekste aastaist 1975-1985" Tallinn: Eesti Raamat, 1986, lk 231; esmatrükk: rmt "Kirjanduse jaosmaa '79" Tallinn, 1981, lk 181-188) 
replies: text: "Kirjarahva leksikon" tahab lahtikirjutamist, seal on pikk ja tihe jutt. Kogumikus "Tuikav tekst" tunnistab Veidemann ise poolihääli, et kuna kriitika nõudis sygavust, võis ta äkisti ehk juhtumisi poolkogemata võib-olla just nagu mõneti"olmekirjanduseks" sõimatule liiga teha - sh Perviku "Kaetud laudadele" (lk 223, "Naistekad kui kohanev tekst"; esmatrükk rmt: "Kohanevad tekstid" Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2005). Pikalt vt Reet Krusten "Eesti lastekirjandus" (Trt: Elmatar, 1995), lyhidalt EKBL (Tln: ER, 1975), lk 270. Lastekirjanduse poole pealt on põhjalik Andres Jaaksoo "Kes on kes ja mis on mis eesti lastekirjanduses" (Tln: ER, 1987), lk 166-167, 386-387, ylevaatelugu 322, artikkel 335, tõlked 351, film 375. Vana, kuid abiks ikka: E. Orglaan ja H. Voogla "Aino Pervik. Kirjanduse nimestik" (1976). Vt ka: "Eesti kirjanike leksikon" Tallinn: Eesti Raamat, 2000 (koost. Oskar Kruus ja Heino Puhvel, toim. Heino Puhvel), lk 57-58; EE 14 "Eesti elulood" ja EE põhiköide. --Oop (arutelu) 18. juuni 2012, kell 19:30 (EEST)
thread_title: Materjali
Arutelu:Osahelid

message: Miks harmoonikud olid välja jäetud? Isegi inglise keeles on harmoonik. Sõna harmoonilised ma ei tea.--Tiuks 26. september 2007, kell 00:11 (UTC)
replies: text: Õpetus muusikahelidest on teinud jälle tõlkevea. Harmoonikute asemel kirjutab harmoonilistest.--Tiuks 30. september 2007, kell 22:30 (UTC)
replies: text: : Sõna harmooniline sõna osaheli tähenduses kasutab Ilmar Eiskop raamatus Akustika ja helitehnika lehel 31. Kus kasutakse sõna harmoonik? Palun anna viide. --Andrus Kallastu 1. oktoober 2007, kell 08:37 (UTC)
replies: text: :: ENE 1. väljaandes artiklis "ülemtoonid" põhitooni täisarvkordse sagedusega ülemtoonide kohta. Sõnad "harmoonik" ja "harmooniline" on sünonüümid, kuid tundub, et "harmoonik" on rohkem tarvitatav, pealegi ei tundu sõna "harmooniline" eesti keeles selles tähenduses loomulik (arvatavasti on siin eeskujuks vene keel). Sõna "harmoonik" võib tähendada ka Aristoxenost järgivat muusikateoreetikut. Andres 1. oktoober 2007, kell 08:54 (UTC)
replies: text: ::: Selge. Ühese mõistetavuse huvides ongi ilmselt parim termin osaheli. --Andrus Kallastu 1. oktoober 2007, kell 09:27 (UTC)

message: "just perfect fourth" pole mitte "täpselt puhas kvart" vaid loomulik puhas kvart (498.04 senti) vastandatud tempereeritud puhtale kvardile (500.00 senti) või suurendatud - vähendatud kvardile jne.
http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_musical_intervals
thread_title:  täpselt puhas? 

message: Tegu on erinevate mõistetega, vrd oktav ja oktav (helikõrguspiirkond). Antud artiklis on jutt oktavist kui intervallist. --Andrus Kallastu (arutelu) 15. detsember 2018, kell 12:04 (EET)
thread_title: Oktav kui intervall ning oktav kui helikõrguspiirkond
Arutelu:Richard Ritsing

message: Autoriõiguste kohta vaata [[Kasutaja arutelu:Saarepoiss]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. september 2007, kell 06:45 (UTC)

message: Miks ei võiks kutse viitada elukutsele? Adeliine 17. veebruar 2008, kell 11:47 (UTC)
replies: text: Kutse all ei ole siin mõeldud elukutset, vaid pigem õigust õpetajana töötada. Andres 17. veebruar 2008, kell 12:22 (UTC)

text: Kutse on EKSS-i järgi "erialase ettevalmistuse põhjal ametlikult määratud kvalifikatsiooniaste". Andres 17. veebruar 2008, kell 12:25 (UTC)

message: on olemas Richard Ritsingu preemia (Richard Ritsingu nimeline preemia), ent too pole ilmselt tähelepanuväärne? Vt  --Estopedist1 (arutelu) 4. juuni 2018, kell 17:48 (EEST)
thread_title: Richard Ritsingu preemia
Arutelu:Ajamasin

message: mis kasutajad arvavad sellest on see võimalik või on see juba olemas ja pole isegi mõtet arutada?
Kuigi väidetavalt on ameerika valitsuse ülisajalase phoenexi projekti käigus see juba valmis. Ajamasin on väidetavalt nende arust üks ülivõimas tool, mis on nii võimas, et suudab aega ja ruumi kõverdada. Jõud peab tal väidetavalt olema 99,5% valguse kiirusest, mis teeb umbes 10 000 km/s. Sellega saadeti väidetavalt USA baasi töötajad aastasse 6030 nende jutu põhjal mingisse maha jäetud linna.
replies: text: Tõstsin selle välja, sest jutt on segane ja viiteid ei ole. Pealegi on siin jutt ainult ühesuunalisest ajarännust. Andres 28. september 2007, kell 06:26 (UTC)
http://www.alienshift.com/id75.html
et nagu siit saab natukene infot.
minu arust võiks teksti tagasi ikkagi panna,sest keegi pole öelnud et ameeriklased selle kindlalt leiutasid.
kunagi kui polnud telefoni siis võibolla tundus kah see sama ulme nagu ajamasin praegu.ega siis see mingi
igiliikur mis on tunnistatud võimatuks.

text: Kui saab teksti korda, siis võib selle tagasi panna. Andres 4. oktoober 2007, kell 07:32 (UTC)

message: Lisatu oli masintõlge. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 23. detsember 2013, kell 18:03 (EET)

message: Vanga ennustas ajamasinaid 2238. aastaks.
--WikedKentaur (arutelu) 5. august 2018, kell 14:48 (EEST)
----
Väide "Ajamasin on hüpoteetiline seade, mis võimaldab ajarändu mõlemas suunas: minevikku ja tulevikku." on sisuliselt vale, kuna paljudes teostes on ajamasinatena kirjeldatud seadmeid, mis võimaldavad liikuda ainult ühes suunas. Tulevikku rändamise juures tuleks aga täpsustada, et ajamasinateks ei peeta üldjuhul seadmeid, mis võimaldavad liikuda tulevikku samal kiirusel kui ümbritsev keskkond, tavaliselt eeldatakse ikka suuremat kiirust (võimalusest liikuda tulevikku aeglasemalt kui keskkond ei ole eriti räägitud, ehkki seda on vahel harva kirjanduses kujutatud). --Ehitaja (arutelu) 19. september 2020, kell 01:48 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Korjaki autonoomne ringkond

message: elanikke = 23 200 (2006)
Andres 28. september 2007, kell 08:03 (UTC)
Arutelu:Seitsmes taevas

message: Minu meelest peaks siin rääkima sellest: [[:en:Seventh Heaven]]. Seriaali kohta oleks "Seitsmes taevas (seriaal)".

message: Kas eesti keeles ei olnud mitte pealkiri "Seitsmendas taevas"? ...või kunagi varem vähemalt? Jürka 28. september 2007, kell 11:04 (UTC)
replies: text: mõtled seriaali... oli küll - Ahsoous 28. september 2007, kell 11:27 (UTC)

message: Senikaua, kuni ei ole lehekülge seitsmenda taeva kõnekeelse ja üldise tähenduse kohta, senikaua pole vaja pealkirja "Seitsmes taevas (seriaal/sari)". Kui keegi teeb artikli seitsmenda taeva üldise tähenduse kohta, siis loomulikult muudetakse artikli pealkiri ära.--erik15 14. oktoober 2007, kell 16:30 (UTC)
thread_title: Esimesele kommentaarile...

message: Teen ettepaneku liita tegelaste artiklid selle artikliga. Adeliine 5. mai 2016, kell 23:17 (EEST)
replies: text: Jah, kui artiklid on sellised, nagu nad praegu on, siis on parem, kui oleks koos. Andres (arutelu) 6. mai 2016, kell 11:20 (EEST)
thread_title:  Tegelased liita