lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Luukalad

message: Minu arusaamise järgi ei ole luukalad tänapäeva süstemaatikas klass, vaid ülemklass või ülemklassi ja klassi vahepealne üksus. Nende klassid on näiteks kiiruimsed ja sagaruimsed. Andres 30. juuli 2007, kell 16:58 (UTC)
replies: text: Jah, sul on õigus. Ma parandan ära. Ma ise mõtlesin juba selle peale. Süstemaatika on üks segane asi.--Mkesa 30. juuli 2007, kell 17:02 (UTC)
Muuseas, kas teil on eraldi mallid teiste süstemaatiliste üksuste jaoks, näiteks seltsi, klassi, ülemklassi jne (mitte ainult liikide jaoks). Ma mõtlen neid kaste...--Mkesa 30. juuli 2007, kell 17:02 (UTC)

text: Ma ei tea, kas eraldi malli on või saab kohendada. Vaata näiteks tabelit artiklis Imetajad. 30. juuli 2007, kell 17:59 (UTC)~  
Mis on parem lihasuimsed või sagaruimsed?--Mkesa 30. juuli 2007, kell 17:04 (UTC)

text: Minu meelest kasutatakse "sagaruimsed". Andres 30. juuli 2007, kell 18:04 (UTC)
Kuidas oleks hea ümbersõnastada: Luukalad arenesid välja kalade neljast klassist kõige hiljem (pihklased, silmulised, kõhrkalad ja luukalad) ja neid peetakse kõige arenenumateks.

text: Luukalad ei ole enam klass. Võiks ehk öelda nii: "Luukalad arenesid välja teistest kalade rühmadest (pihklased, silmulised, kõhrkalad) hiljem ja neid peetakse kõige arenenumateks.". Eks Sa uuri ise, mis staatusega rühmad need on. Andres 30. juuli 2007, kell 18:02 (UTC)

message: Jäin jänni Clupea harengus'e tõlkega, peaks olema mingi heeringas või räim, aga pole kindel --Dj Capricorn 30. jaanuar 2008, kell 14:07 (UTC)
replies: text: Liigi nimi on eesti keeles küll heeringas, aga heeringaks nimetatakse ka alamliiki Clupea harengus harengus. Me ei ole otsustanud, kuidas me pealkirjad paneme. Siia võib panna ka mõne teise luukala pildi. Andres 2. veebruar 2008, kell 15:15 (UTC)
thread_title:  Pildi eestikeelne nimi
Arutelu:Valdo Pant

message: See on võrdlemisi populaarne legend, et Pant mõtles välja sõna "mälumäng". Olen näinud 30ndatel ajakirjas sama sõna.
replies: text: Palun ära unusta alla kirjutada:)

text: Katsume seda asja siis korrigeerida. Kas 1930ndatel aastatel kasutati seda sõna samas tähenduses? Andres 30. juuli 2007, kell 19:25 (UTC)
pigem tähendas tollal loogikamõistatusi jms. 
Pamukamu 30. juuli 2007, kell 20:13 (UTC)

text: Jah, seda ma arvasin. Võiks ehk kirjutada, et Valdo Pant võttis sõna kasutusele 'viktoriini' tähenduses. Andres 31. juuli 2007, kell 07:15 (UTC)

text: Või et tema algatusel hakati "viktoriini" tähenduses laialdaselt kasutama sõna "mälumäng". Andres 31. juuli 2007, kell 07:16 (UTC)
Kas tal NSVL ordeneid oli? Ka need tuleb lisada. Amherst99 30. mai 2009, kell 10:02 (UTC)

message: Kas NSVL auradist oli tõepoolest mingi aunimetus?--WooteleF 30. mai 2009, kell 14:30 (UTC)
replies: text: Jah. Samuti rinnamärk. Andres 30. mai 2009, kell 16:39 (UTC)
replies: text: :Vajab viidet. "Auradist" ei tundu olevat tüüpiline NSVL aunimetus. Internett andis sellele vaid kolm vastet.--WooteleF 30. mai 2009, kell 17:16 (UTC)
replies: text: :: Kas see sobib?

text: :: Ei ole küll tüüpiline, aga vaata . Andres 30. mai 2009, kell 17:34 (UTC)
replies: text: :::Tänan. Ma ei teadnud kuidas see vene keeles täpselt kõlab. Tundub, et auradist on tõesti siinkohal sobilik. Kahtlusi tekitas see, et suurem osa NSVL aunimetusi olid "teenelised", "eesrindlikud" vms.--WooteleF 30. mai 2009, kell 17:39 (UTC)

message: miks on raadiosaadete all rameto ???, tegemist oli toimetusega, RAadio MEele­lahu­tussaadete TOimetus,
vt ka: RAMETO juubel:Raadiomängud on meelt lahutanud juba 40 aastat
suwa 31. mai 2009, kell 07:58 (UTC)
Kuidas teda represseeriti? Castellum (arutelu) 2. august 2016, kell 09:27 (EEST)
replies: text: Oli sõjavangina vangilaagris. Andres (arutelu) 2. august 2016, kell 10:47 (EEST)
thread_title:  rameto
Arutelu:Maret Ani

message: Kuskil peaks olema ka andmed edetabelikoha muutuste kohta. Praegu kustutatakse iga kord eelmised andmed ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. juuli 2007, kell 07:18 (UTC)

message: ''Seisuga 11. august 2008 on Maret Ani WTA edetabelis 98. kohal'' --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 5. jaanuar 2009, kell 11:38 (UTC)

message: Seda 7. võidetud turniiri ei suutnud üles leida. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 2. veebruar 2011, kell 00:02 (EET)
Arutelu:Psühholoog

message: Kõige kõrgema tasemega psühholoogid on kliinilised psühholoogid ja neuropsühholoogid ning akadeemilise uurimistööga tegelevad psühholoogid. 
replies: text: Miks nii? Andres 31. juuli 2007, kell 20:36 (UTC)
Ehh, peab ikka viitamise ära õppima. Esimene on võetud EP liidu kodulehelt, teine ingliskeelsest wikist
Pamukamu 31. juuli 2007, kell 21:52 (UTC)
replies: text: : Küsimus on selles, mis mõttes on nad kõrgema tasemega ja mille põhjal saab seda otsustada. Andres 31. juuli 2007, kell 22:06 (UTC)
Mina panin "lisa viide" mallid. Pamukamu ilmselt vastas neile. Ega viitamise kohta eesti vikis vist mingit juhendit ei ole, aga kõige parem on kopida mõnest artiklist, kus viited ees. (Kasvõi inglise viki artiklist.) Võib ka panna lihtsalt lingi nurksulgudesse.--Heiki e 31. juuli 2007, kell 22:12 (UTC)

text: Väga hea, võimalik kontrollida, kuidas asjast mitte midagi teadev inimene saab instruktsioonist aru: Vikipeedia:Viitamine.--Ken 31. juuli 2007, kell 22:34 (UTC)

message: Kirjutaks esimese lõigu ümber nii:
* Psühholoog on psühholoogiaalase erialase ettevalmistusega spetsialist. Psühholoogiks kutsutakse nii erialase teadmisloomega tegelevaid teadlasi kui selle rakendajaid nagu kliinilised-, kooli- ja organisatsioonipsühholoogid. Eestis on sarnaselt muu maailmaga tänapäeval levinud praktik-teoreetik mudel, mille järgi tegelevad rakenduspsühholoogia praktiseerijad ka teoreetilise uurimistööga. Eesti Psühholoogide Liiduga liitumiseks peab olema vähemalt psühholoogia magistrikraad. Tkivisik (arutelu) 2. aprill 2014, kell 18:11 (EEST)
Psühholoogiaga tegelev teadlane ei pea olema erialase ettevalmistusega, ta võib tulla ka muult erialalt. Psühholoogia algaegadel tegelesid psühholoogiaga põhiliselt filosoofid. 
Sõnal "psühholoog" on mitu tähendust, millest põhilised on: 
# teadlane, kes teeb uurimistööd psühholoogia alal
# psühholoogi ametikohal töötav inimene või professionaalne psühholoogiline nõustaja 
# psühholoogi kvalifikatsiooniga inimene
On veel teisi tähendusi, nagu psühholoogiahariduse omandaja, teiste inimeste motiivide jms mõistja ja arvestaja. 
Kõik tähendused tuleks avada vikisõnastikus. Arvan, et siin tuleks rääkida kahest esimesest. Allpool tuleks selgitada, milles võib seisneda praktiku erialane tegevus.  Milliseid kvalifikatsiooninõudeid psühholoogile esitatakse, see pole olemuslik ega pea olema avalõigus. See erineb eri aegadel ja kohtades. 
See, et praktikud tegelevad ka uurimistööga, on avalõigus hoopiski kõrvaline. See peaks olema allpool. Andres (arutelu) 3. aprill 2014, kell 10:13 (EEST)
replies: text: Nõus, et alguses räägiks üldiselt, siis keskenduks (Andrese) loetelu esimesele kahele. Nõus, et laiem tähendus võiks välja tulla Vikisõnastikus, mitte siin. Nõus, et kvalifikatsiooninõuded võiks olla allpool (Eesti lõigu juures?) Tkivisik (arutelu) 13. aprill 2014, kell 15:33 (EEST)
Eestit puudutav peaks olema selgelt eraldi, omaette alapealkirja all. Andres (arutelu) 12. aprill 2014, kell 22:58 (EEST)

text: Nõus. Tkivisik (arutelu) 13. aprill 2014, kell 15:33 (EEST)
thread_title: Uus esimene lõik
Arutelu:Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester

message: Artiklil peab mingi sisu olema, mitte ainult link. Andres 1. august 2007, kell 18:17 (UTC)

message: Palun aega atra seada. Tulemas on ka sisu, kuid see ei ole veel avaldamiseks valmis. Puha jama ka nagu ei tahaks ilmarahva ette tuua.
Lugupidamisega,
Harry Illak 
(orkestri dirigent)
replies: text: Hästi, ootame. Andres 1. august 2007, kell 19:19 (UTC)
thread_title:  Mahavõtmise asjus
Arutelu:26. märts

message: Mille poolest Lueder oli nii väga silmapaistev? Subjunktiivselt subjektiivne stiihilisus siin... Fatinitza 3. august 2007, kell 10:06 (UTC)Fatinitza
replies: text: Eesti tingimustes on immatrikuleeritud aadlikuks saamine piisav saavutus. Pole õige rüütelkondi marksistlikust seisukohast lähtudes maha vaikida või umbisikuliseks muuta.
Eesti tingimustes, noo... Oleks ka paljuütlevam nimi kui Lueder, säherdune provinziös. Naljakas tõesti, kui keegi hakkaks Rüütelkonna käsiraamatutest siia immatrikulatsioone sisse laduma. Fatinitza 3. august 2007, kell 13:45 (UTC)Fatinitza

text: Ja miks mitte? Mul ei ole nii arenenud huumorimeel, kui Teil. --OV 3. august 2007, kell 13:51 (UTC)
replies: text: : Meil ei ole kokkulepitud kriteeriume selle kohta, milliseid sündmusi kuupäevaartiklites kajastada. Andres 3. august 2007, kell 18:10 (UTC)

message: kui otsida vkj kuupäevaliselt, siis siit ei leia viidet artiklile :Eestlaste demonstratsioon Petrogradis, kuidas on viisakas lisada? suwa 23. jaanuar 2016, kell 13:23 (EET)
replies: text: Siin lähtutakse uuest kalendrist alates sellest ajast, kui see Itaalias kasutusele võetakse. See peaks minema uue kalendri kuupäeva alla. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 11:29 (EET)
thread_title:  [[vkj]]
Arutelu:28. august

message: Miks virmaliste kohta on öeldud "isegi Jaapanis"? Andres 4. august 2007, kell 06:48 (UTC)

message: * 1859 – magnettorm põhjustas põhjapoolkeral, isegi Jaapanis laialdaselt vaadeldavaid virmalisi.
--WikedKentaur (arutelu) 27. august 2017, kell 18:33 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:A. Le Coq

message: Cuba pole enam tootmises meil, seega kustutasin loendist :)
--Kristo 4. august 2007, kell 10:57 (UTC)
replies: text: Aga kodulehel on ta nii toodete kui ka hinnakirja lehel. --M2ger 10. september 2007, kell 15:28 (UTC)
replies: text: : Kui ta pole tootmises, siis saab teda näidata endise tootena. Andres 10. september 2007, kell 15:35 (UTC)

message: "holding firma kandis ettevõtte praegust nime" - kardan, et sellisel kujul see lause jääb arusaamatuks --[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. juuli 2008, kell 20:16 (UTC)

message: kaasajastasin ja uuendasin oluliselt ettevõtte tutvustust, ajalugu ning toodete osa.
thread_title:  uuendatud tekst 

message: Palun eemaldada pilt "Albert L. J. Le Coq" järgmistel põhjustel:
1) pildil ei ole kujutatud A. L. J. Le Coq, vaid tema pojapoeg.
2) pilt (tegelikult montaaž) ei kuulu AS A. Le Coq'ile ja ei ole mõeldud vabaks kasutamiseks.
----
Muuseumist pole tarvis nii pikalt rääkida. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 10:08 (EET)
thread_title:  Üks soov 

message: Natuke arusaamatuks jääb varasemate piltide kustutamine, artiklis on ruumi küll ja veel nii uute kui vanade piltide jaoks. 
Ja kui teksti uut teavet lisada, siis võiks ka teabe päritolule viidata. Sillerkiil (arutelu) 15. detsember 2022, kell 17:14 (EET)
thread_title:  Toimetamine
Arutelu:EKP Keskkomitee

message: EKP KK nomenklatuur on hoopis ise asi, millest tuleks rääkida eraldi artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. august 2007, kell 05:55 (UTC)

message: EKP KK pleenumid toimusid kaks või kolm korda aastas. Numeratsioon oli iga koosseisu kohta eraldi. Praegune tabel on mõttetus. Pleenumeid nimetatakse aasta ja kuu järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. detsember 2008, kell 07:59 (UTC)

message: aasta             	pleenumid                   	toimumise koht
21.-26. märts 1950	EKP Keskkomitee VIII pleenum	Tallinn, Eesti NSV
09. oktoober 1988 	EKP Keskkomitee XI pleenum  	Tallinn, Eesti NSV
thread_title: [[EK(b)P Keskkomitee]] ja [[EKP Keskkomitee]] pleenumid

message: Magistritöö --kanakukk 15. august 2009, kell 00:10 (UTC).
thread_title:  EKP KK 1945–1953 

message: Puudub EKP KKs tähtsal kohal olnud Aili Aben? Amherst99 8. märts 2010, kell 21:18 (UTC)
replies: text: Siin on ka palju teisi puudu.

text: Aga tuleb vahet teha keskkomiteel ja keskkomitee aparaadil. Aparaadi kohta tuleks teha eraldi artikkel. Andres 9. märts 2010, kell 09:06 (UTC)
Kes on Б.Четвергов.? Kas see võib olla Valeri Tšetvergov (:ru:Четвергов, Валерий Иванович)? Geonarva 17. aprill 2011, kell 21:59 (EEST)
thread_title:  EKP KK 80ndad 

message: Enn Tarvel, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur 1940–1991 (Tallinn: Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus, 2002) lk 287–396 on kirjas Keskomitee sekretäride ja nende asetäitjate elulood, lk 397-662 on aga ülestähendatud EKP KK liikmete ja funktsionääride elulood. Loomulikult on selles paksus raamatus muudki huvitavat, mida vikisse võiks kirja panna. --kanakukk (arutelu) 10. mai 2012, kell 18:26 (EEST).
----
Miks on siin infokastis Eesti Naine? Ja miks ei ole Eesti Kommunisti? 88.196.28.229 8. mai 2015, kell 14:50 (EEST)
replies: text: Parandasin. Aga need polnud veebilehed, nii et need sellesse malli ei sobi. Andres (arutelu) 9. mai 2015, kell 13:43 (EEST)
thread_title:  Allikatest
Arutelu:Kiwa

message: Kompositsioon on segane. Andres 6. august 2007, kell 07:00 (UTC)
replies: text: tähelepanek käis kopipeistitud materjali kohta, mis on siit eemaldatud--Bioneer1 (arutelu) 22. märts 2013, kell 17:50 (EET)

message: Sünnikuupäeva parandasin ära, aga kodanikunimi on avalikult teada, nii et seda ei saa välja jätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2008, kell 05:51 (UTC)

message: Cabaret Derrida suunab siia, ent v-o peaks olema eraldi art, vt Arutelu:Cabaret Derrida--Estopedist1 (arutelu) 10. august 2019, kell 10:17 (EEST)
thread_title: Cabaret Derrida
Arutelu:Ülo Jõgi

message: Kas on mõtet nimetada kõiki sõjas osalenuid sõjaväelasteks? Andres 7. august 2007, kell 05:00 (UTC)
replies: text: Kui ta sõjas sõdurina osales, siis igaljuhul... Jürka 7. august 2007, kell 14:09 (UTC)
replies: text: : Ma ei vaidle selle vastu, et ta sõjaväelane oli (kuigi sõjas osaleda võib ka sõjaväelane olemata). Pean silmas, et minu meelest ei sobi sõna "sõjaväelane" inimese iseloomustamiseks, kui tegu pole elukutselise süjaväelasega. Andres 7. august 2007, kell 19:22 (UTC)  
Ja Eesti sõjaväelane ta minu meelest ei olnud. Andres 7. august 2007, kell 05:01 (UTC)

text: Kahe otsaga asi... Ma ei tea, kas ta on Eesti sõjaväes olnud, aga kui võtta asja nii, et ta oli eestlane, kes oli sõjaväelane... Järelikult eesti sõjaväelane. Jürka 7. august 2007, kell 14:12 (UTC)
replies: text: : "Eesti" ja "eesti" on ise asjad. Andres 7. august 2007, kell 19:22 (UTC)

message: Teostes 9-kohaline ISBN ei kajastu viitena? suwa 7. august 2007, kell 13:44 (UTC)

message: Minu meelest ta sõjaväelasena oligi luuraja, nii et ei saa öelda "sõjaväelane ja luuraja". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2007, kell 07:24 (UTC)

message: abiellus Aili Jõgiga
replies: text: Peaks teisiti ütlema. Kas see oli Aili Jürgenson? --Epp 28. juuni 2013, kell 04:08 (EEST)
replies: text: : Selgus, et oli jah. --Epp 28. juuni 2013, kell 04:26 (EEST)

message: Teda pole Prosopos nimekirjades. Millise Eesti sõjaväes ta teenis? See, et sõdis sõjas (ja vahet pole kas vabatahtlik või mobiliseeritu) Soome ja Saksa poolel ei tee veel kedagi sõjaväelaseks. Kas kõik ajateenistuse läbinud poisid on sõjaväelased? Ja need kes NSVL poolt Afganistaani sõtta saadeti samuti? LauriKreen (arutelu) 6. november 2023, kell 15:04 (EET)
thread_title:  Sõjaväelane?
Arutelu:Volkswagen Golf

message: Kui toodetakse tänapäevan, siis peaks kirjutama kuskohas?
Mina tean ainult, et toodetakse LAV-is, kuid kas ka Brasiiliass, Hiinas või Mehhikos, seda ei tea.
suwa 7. august 2007, kell 14:43 (UTC)
----
"Volkswagen Grupp" ei ole vist korrektne. Andres 28. juuli 2009, kell 17:54 (UTC)
replies: text: nõus, parandasin. suwa 29. juuli 2009, kell 08:47 (UTC)
----
See siin on mingi följeton. Andres 24. veebruar 2010, kell 17:56 (UTC)

text: Minu meelest on küsimus ainult stiilis, nii et kustutamine ei olnud hea lahendus. Ka varasem jutt pärineb suurelt jaolt samalt kirjutajalt. Andres 24. veebruar 2010, kell 23:09 (UTC)
replies: text: :See viimane osa oli kopipeist. Võimalik, et ka muus tekstis leidub seda.--WooteleF 25. veebruar 2010, kell 07:50 (UTC)
thread_title: Mk I (1974 - tänapäev)
Arutelu:Coop Eesti

message: Kas see ei peaks olema Eesti Tarbijateühistute Keskühistu? --Metsavend 8. august 2007, kell 07:30 (UTC)
replies: text: peaks küll...--Hendrix 8. august 2007, kell 07:54 (UTC)
replies: text: :aegunud--Estopedist1 (arutelu) 15. detsember 2015, kell 00:07 (EET)

message: Jääb arusaamatuks seos Hüva ja Säästu kaubamärgiga. Andres 8. august 2007, kell 14:50 (UTC)
thread_title: Seotud kaubamärgid?

message: Veebis ja ajakirjanduses esineb nime Eesti Tarbijateühistu Keskühistu, v-o väärib see vigane (?) keelekuju eraldi mainimist--Estopedist1 (arutelu) 15. detsember 2015, kell 00:07 (EET)
----
ETKVL-i Agro  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. oktoober 2017, kell 11:43 (EEST)
thread_title: Variantnimi
Arutelu:Loomingu Raamatukogus ilmunud teoste loend aastakäiguti

message: Võtsin välja järgmise jupi, kuna see takistas tervete aastakäikude lisamist.
==1985==
*3. Karel Čapek. „RUR. Rossum's Universal Robots.“
Märkasin, et 1969. aastal pole bibliograafia järgi 22. numbrit. Ei oskagi selle kohta mingit kommentaari teha. --Heiki e 8. august 2007, kell 18:24 (UTC)
replies: text: Vaata  siia --Metsavend 8. august 2007, kell 18:42 (UTC)

text: miks Čapek takistas?--Hendrix 8. august 2007, kell 18:34 (UTC)
Tol hetkel ei saanud arugi miks (juhe läks kokku, töötasin äärmise kiiruga), aga ilmselt peaks 1970-st edasi olevate puuduvate aastakäikude kohta kohahoidja olema. Mõnda aega mul võimalik seda artiklit täiendada pole. --Heiki e 9. august 2007, kell 14:32 (UTC)
Arutelu:Rootsi kuninglik perekond

message: Kas malli lisaja võiks kirjutada, mida toimetada tuleks? sookoll 8. august 2007, kell 19:44 (UTC)
replies: text: Keeletoimetamine on nüüd minu meelest tehtud.

text: Minu meelest on üllatav, et artiklis "Rootsi kuninglik perekond" räägitakse ka isikutest, kes sinna ei kuulu. Andres 9. august 2007, kell 11:40 (UTC)
==Pereliikmete hulgast välja arvatud isikud==  	 
Kuigi kuninga teisi õdesid nimetatakse printsessideks, ei kuulu nad perekonda ega kanna kuninglikku tiitlit. Põhjuseks on nende abiellumine tavakodanikega, mis polnud tol ajal lubatud. 	 
			
*Kuninga teised õed 	 
**printsess Margaretha (sündinud 31. oktoobril 1934) 	 
**printsess Desirée (sündinud 2. juunil 1938) 	 
**printsess Christina (sündinud 3. augustil 1943)

text: Sellest peaks kuskil ja mingil kujul rääkima. Andres 10. august 2007, kell 11:20 (UTC)
Ka mina arvan, et neid peaks kuidagi mainima, aga kui siin artiklis ei sobi, siis mina küll ei tea, kus ja kuidas. Ootan ideid! sookoll 10. august 2007, kell 19:15 (UTC)

text: Tegelikult saab nad siin ära tuua kui endised Rootsi kuningliku perekonna liikmed. Andres 11. august 2007, kell 10:44 (UTC)
----
Kroonprintsessi abikaasa tuleb lisada. Andres 21. juuni 2010, kell 14:04 (EEST)
Arutelu:19. august

message: Kas Frasure sai ordeni hukkumise päeval? Andres 9. august 2007, kell 13:55 (UTC)

message: * 1934 – Võrus tähistati linnaõiguste saamise 150. aastapäeva.
 * 1700 –  
--WikedKentaur (arutelu) 18. august 2016, kell 08:12 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Õpetamine

message: indoktrinatsiooni ehk laias mõttes "tuupimise" 
replies: text: See koht ei ole hästi arusaadav. Minu meelest on indoktrinatsioon ja tuupimine eri asjad. Andres 10. august 2007, kell 14:10 (UTC)
replies: text: : Jah, üks on õpilase, teine õpetaja poolelt vaadates. Indoktrinatsioon on aga ilma tuupimata võimatu, st kui õpilane on võimeline mõistma, mida talle õpetatakse, siis ei saa teda ju indoktrineerida. Saab küll dotseerida aga mitte indoktrineerida. --Kamma 11. august 2007, kell 11:45 (UTC)
replies: text: :: Võib-olla me mõistame indoktrinatsiooni ja tuupimise all eri asju. Minu teada on indoktrinatsioon teatud seisukoha, vaatekoha, arvamuse, suhtumise edasiandmine õpilasele nii, et ta selles kahtlema ei hakka. Ja tuupimine on andmete (faktide, fraaside vms) meeldejätmine ilma neid seostamata millegi muuga. Andres 11. august 2007, kell 11:51 (UTC)

text: :: Selles mõttes ei sisalda tuupimine endas mingi arvamuse ega seisukoha omaksvõtmist. Andres 11. august 2007, kell 11:52 (UTC)
replies: text: ::: Tuupime on siis erinevalt indoktrinatsioonist seisukoha, vaatekoha, arvamuse meelde jätmine ilma seda samas omaks võtmata? Olen nõus, et tuupimine ei eelda tingimata omaksvõtmist, kuigi praktikas ilmselt võetakse tuubitud seisukohad sageli varjatult omaks. Ilmselt siit ka meie mõistmiste lahknemine. --Kamma 11. august 2007, kell 12:04 (UTC)
replies: text: :::: Nähtavasti on asi selles, et peale tuupimise, mida teeb üpilane, räägitakse mõni kord ka õpilasele pähetuupimisest, ja selle objektiks võivad tõesti olla ka vaatekohad. Mina aga pidasin silmas, et tuupimine piirdub faktiliste andmetega (ei sisalda seisukohti) ja fraasidega (mille tähendusse ei süüvita). Seetõttu ei saa selle kaudu omandada vaatekohti. Aga ma olen asja vist liigselt lihtsustanud, sest pähetuubitut võidakse ka hiljem mõtestada ja omaks võtta.

text: :::: Igatahes aga soovitaksin jätta sõna ja pealkiri "tuupimine"  "kitsamas mõttes" tuupimise jaoks. Andres 11. august 2007, kell 13:27 (UTC)

message: Mida teha märksõnaga koolitamine (koolitaja)?--Estopedist1 (arutelu) 27. märts 2019, kell 23:17 (EET)
thread_title: Koolitamine
Arutelu:Sügis

message: O.Luts "Kevad" jne.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 11. august 2007, kell 07:53 (UTC)

message: Esimene lause küll ei ütle, et just sügisega tegu on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2010, kell 20:03 (EEST)

message: "Sügis on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel." Täpselt identne lause on sügise ja kevade kohta. Natuke imelik ikka. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 12. oktoober 2012, kell 19:16 (EEST)

message: "Sügise algus on vastavalt 1. september või 1. märts."
Mis ajast algab sügis 1. septembril? Ja mis ajast on sügis alanud 1 märtsil? Ja mis ajast saab olla aastas kaks sügise algust?
Või olen millestki valesti aru saanud?
Raadiomees (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 07:08 (EEST)
replies: text: Lõik algab "Igapäevaelus ..." ja juttu on Maa lõuna- ja põhjapoolkerast. Adeliine 23. oktoober 2012, kell 07:40 (EEST)
thread_title:  ???
Arutelu:Aamen

message: Sõna amen tuleb vanaegiptuse keelest ja usust. Muistsete egiptlaste usuriitused lõppesid ütlusega "Amon on" e. "Amen"
Amon: vanaegiptuse usundis algselt õhustiihiat kehastav Teeba kaitsejumal, samastati hiljem päikesejumal Re-ga (Amon-Re) kujunes Uue riigi ajal peajumalaks. 
Selles mõttes huvipakkuv fakt, et kristlased/juudid/moslemid oma palvete kinnituseks teiseusuliste jumalat hüüavad.
replies: text: Võtsin välja, sest väide on alusetu. Tähendus heebrea keeles on umbes 'nii olgu'. Andres 11. august 2007, kell 11:20 (UTC)
(eesti keeles "tõesti", "see sündigu nõnda")
Ja mis on selle väite aluseks?  Mina vähemalt sain oma täienduse kinnituse vikipeedia põhilehelt. 
Kui metslased muudavad näiteks riigipitsati nimetuse tegusõnaks või omadussõnaks a´la "tõesti", "see 
sündigu nõnda", ja viitavad teiste metslaste keelele, kes kasutasid seda pähklite purustamiseks,  siis see ei muuda sõna algupära ja päritolu karvavõrdki.
Kuidas artikli sõnastus kirja panna, seda saab arutleda, kuid teha maha autoriteetsetest allikatest pärit fakte ja kinnistada juudi mütoloogiat ja seda sõna AMEN juudi algupäraks on nõme. 
Õigem oleks artikkel sõnastada nii, et mainida ära selle sõna algupära ja nimetada, et judaismist ülevõetuna kasutavad kristlased/moslemid amenit tähenduses: ("see sündigu nõnda). Ilmalikud inimesed ei kasuta antud sõna mingis tähenduses vaid on teadlikud sellest kuidas usklikud tarbivad päikesejumal Amon-i nime...taovad pitsatiga pähkleid...ning rumal oleks seda huvitavat fakti üldsuse eest varjata.
EI! Lugu on keerulisem:

message: Etümoloogiliselt on tegu tuletisega heebrea verbist aman ('kinnitama, tugevdama'). On ka oletatud, et algselt pärineb sõna hoopis vanaegiptuse taeva- ja päikesejumala Amoni nimest. Muistsete egiptlaste usuriitused lõppesid ütlusega "Amon on".
Huvipakkuv on, et kristlased/juudid/moslemid oma palvete kinnituseks esimese monoteistliku jumala nime kasutavad. Monotesmi tõid egiptusesse tõenäoliselt semid (vt: Moosese lugu).
replies: text: Tõepoolest, heebrea keeles tähendab see sõna umbes 'tõesti'. Igatahes on see normaalne omasõna, mille sidumiseks egiptuse jumala nimega pole mingit põhjust. Inglise viki artiklis :en:Amun on seda seostamist mainitud, kuid mingit allikat pole esitatud. Andres 13. august 2007, kell 16:36 (UTC)

text: Ma paneksin siia malli "lisa viide", aga ma ei tea selle nime. Andres 13. august 2007, kell 16:37 (UTC)
thread_title:  Vana-Egiptus