lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kabelikangrud

message: Lisasin ainukese viite, mille leidsin onlain. Kõik kalmed on üksihaaval Riiklikus muinuskaitseregistris, aga seal nende nimetus ei esine. Põhiinformatsioon on kohalikest infotahvlitest, mis on Lahemaa rahvuspargi poolt välja antud, aga mille tekste ma internetis ei leia. Vaatan veel Lahemaa ajalugu ja teisi raamatuid. --Mmh 7. september 2009, kell 13:03 (UTC)
thread_title: Viiteid
Arutelu:Thomas Hiärn

message: Teistelt nimekujudelt tuleb ümbersuunamised teha. --Epp 7. september 2009, kell 13:45 (UTC)
replies: text: Ühelt on tehtud, palun aidale teistelt teha. Andres 28. september 2010, kell 17:30 (EEST)

message: Kas siin mainitud Rudolf Winkler on [[Rudolf Adam Winkler]]? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. september 2010, kell 17:29 (EEST)
Arutelu:Vastseliina vald (1939)

message: RT 1940, 43, 385.
1. Eraldada Misso vallast ja liita Vastseliina valla külge arvates 1. juunist 1940 järgmised maaüksused:
Kärina nr. 106, Kärina nr. 107, Põnni nr. 101, Põnni nr. 102, Põnni nr. 103, Põnni nr. 104, Põnni nr. 105, Tikka nr. 85, Tikka nr. 86, Tikka nr. 87, Kärina-Lennu nr. 213, Nopri nr. 216, Järve nr. 214, Mäesilla nr. 219, Metsa nr. 220, Niilo nr. 180, Silva nr. 160, Pähkla nr. A 66, Maasikmäe nr. A 67 ja Oru nr. A 68.
2. Eraldada Ruusmäe vallast ja liita Vastseliina valla külge arvates 1. juunist 1940 järgmised maaüksused:
Präksa-Mihkli nr. 108 ja Präksa-Mihkli nr. 109.
3. Vastseliina valla külge liidetud maa-alade ja seal asuvate elanike suhtes seadustes ettenähtud avalikud õigused ja kohused lähevad üle Vastseliina vallaomavalitsusele.
Alus: Vallaseaduse § 2 (RT 1937, 32, 310).
Peaminister J. Uluots.
Siseminister A. Jürima.
Riigisekretär K. Terras.
thread_title:  Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940.
Arutelu:Leoni keel

message: What's problem, gentlemen? Please discuss it here! (Non comprendo Español.) Aber vielleicht sprechen Sie Deutsch? Taivo 8. september 2009, kell 08:42 (UTC)

message: Miks vahepealkirju ei saa eestikeelses wikis eestindada ??? suwa 8. september 2009, kell 16:28 (UTC)
----
Ma ei saa nüüd hästi aru mis siin toimub. Üks kustutab, üks asendab. Palun vaadake üle.--Mona 21. september 2009, kell 13:02 (UTC)
Osa välislinke kustutati. Mulle tundub see kahtlane. Andres 13. oktoober 2010, kell 12:42 (EEST)
----
Vikiõpiku link läheb valesse kohta. Andres (arutelu) 29. august 2012, kell 12:07 (EEST)
thread_title:  Vahepealkirjad
Arutelu:Eesti Teaduste Asutus

message: võetakse kolmandal lugemisel ilma vaielusteta vastu: poolt 29 häält ja vastu 28 häält.
Komisjoni aruandja Ernits (s.-d.) paneb ette vastuvõetud seadusele edasilükkamatuse iseloomu anda (saalis üleüldine naer). Ettepanek lükatakse tagasi.
Kaja, 28. mai 1920, nr. 114, lk. 1. --Improvisaator 8. september 2009, kell 13:03 (UTC)
replies: text: See ei peaks muutmata kujul artiklis olema, sest ei sobi stiililiselt ja pealegi on osaliselt raskesti mõistetav (nt miks naerdi?). Adeliine 5. jaanuar 2015, kell 16:17 (EET)
thread_title:  1. Eesti teaduste asutuse seadus
Arutelu:Plasmateler

message: "Plasmateleris on pikslid ja vastavalt signaalile tekib igas pikslis gaasilahendus, mis tekitab valguse. Aga nähtavaks muutub see valgus alles siis, kui see paneb kiirgama luminofoorkatte." - Piksel on digikujutise kõige väiksem element. Teleril on mingid tehnovidinad, mis lõppkokkuvõtteks kujundavad ekraanil pildi, mis koosneb pikslitest. Aga teleril endal piksleid ei ole.--Rünno 9. september 2009, kell 17:44 (UTC)
replies: text: Tööpõhimõte on ümber sõnastatud. Artiklist võiks eemaldada toimetamise vajaduse kui muid etteheiteid artiklile ei ole.--Rinu 22. detsember 2010, kell 13:14 (EET)
replies: text: :Eemaldasin, aga ta vajab veel vikindamist ja keeletoimetamist. "Värv" ja "värvus" on segi aetud, arvudes on koma asemel punkt, "inertsed gaasid" peab olema "inertgaasid", "tollisle" ja selliseid asju on kogu artikkel täis. Taivo 22. detsember 2010, kell 14:57 (EET)
replies: text: :: Vikindamismärkust pole minu arust tarvis. 22. detsember 2010, kell 15:01 (EET)~
replies: text: :::Ikka on. Siselingid puha panemata. Taivo 22. detsember 2010, kell 15:37 (EET)
replies: text: :::: Ma mõtlen, et sellise asja pärast ei tasu märkust panna. Andres 22. detsember 2010, kell 16:36 (EET)
Arutelu:Epp Petrone

message: Kas ta on sündimisest saadik Petrone? --Improvisaator 10. september 2009, kell 13:44 (UTC)
ei--62.65.211.159 3. veebruar 2010, kell 16:48 (UTC)
replies: text: Näiteks siit ja ka raamatust "Keda me valisime" selgub, et ta neiupõlvenimi oli Epp Saluveer. Panen sisse. --Epp 3. veebruar 2010, kell 17:27 (UTC)

message: Justinist tuleks pikemalt kirjutada tema oma artiklis. Praegune iseloomustus on eksitav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. veebruar 2011, kell 22:45 (EET)

message: Tütred Marta ja Anna on ju laialt teada, miks nad välja pidi võtma? Vaata näiteks [http://www.nupsu.ee/?menu=parenting&cat=2&item=2401 siit]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. aprill 2011, kell 21:06 (EEST)

message: Miks pilt ära kustutati? Velirand (arutelu) 1. detsember 2014, kell 14:44 (EET)
replies: text: Tavaliselt tehakse seda sellepärast, et pilt ei meeldi. Minu meelest on see praegusel juhul täiesti tõenäoline. Andres (arutelu) 3. detsember 2014, kell 20:36 (EET)
replies: text: :mis siis pildil viga on?--Bioneer1 (arutelu) 4. detsember 2014, kell 23:42 (EET)
replies: text: :: See pole meie asi. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 21:08 (EET)

text: Mõnikord võib põhjuseks olla see, et subjekti väline mina on vahepeal muutunud http://eppppp.tahvel.info/2015/05/30/tundlik-objekt-kirjutasin-enne-ajakirjanikule/  --WikedKentaur (arutelu) 1. juuli 2015, kell 18:26 (EEST)
replies: text: : Mis sellesse puutub, siis Vikipeedias ei ole tarvis vanu pilte ära kaotada, sest me ei kirjuta ainult praegusest hetkest. Aga kui me pilte teeme, siis tuleks teha pildistatavaga koostööd. Andres (arutelu) 1. juuli 2015, kell 18:43 (EEST)
----
Artiklid on põhjenduseta välja võetud. Andres (arutelu) 16. veebruar 2017, kell 08:54 (EET)
thread_title: Halb pilt?
Arutelu:Tanel Joamets

message: Isa on Enn Joamets ja ema Heli Joamets. Vend on viiuldaja Lasse Joamets. Ja üleüldse - kogu selles suguvõsas on laulugeen/muusikageen väga kõvasti sees.--Rünno 10. september 2009, kell 15:51 (UTC)
Otsapidi sellesse suguvõssa kuulub ka Mart Roost, kes oli Segakoor Noorus ja selle seksteti liige. Tema õde Kadri Roost, kes laulis Tartu Ülikooli Kammerkooris ja nüüd teenib elatist psühhiaatriana (praegu nime all Kadri Toomla). Nende ema - hõbekõri - Aita Roost (neiupõlve nimega Aita Joamets) (apteeker) ja isa Henno Roost (insener)--Rünno 10. september 2009, kell 16:05 (UTC)
Isa - Enn Joamets laulis Tartu Akadeemilises Meeskooris. Kas ka nüüd laulab, ei tea. Kuigi TAM-i nimekirjas ta on Bariton--Rünno 12. september 2009, kell 17:20 (UTC)
Tanelil on veel vend Andres Joamets, kes peaks olema klaverikunstnik. Sündinud vist 1962. Mängis MTJ-s.--Rünno 12. september 2009, kell 17:31 (UTC)
thread_title: Isiklikku
Arutelu:Siiditee (täpsustus)

message: Siin on ju ainult üks asi, mille nimi on Siiditee. --Epp 10. september 2009, kell 18:34 (UTC)
replies: text: Kirjapildi osas on sul õigus, sisu on ju õige.

text: Nt tv-dok oli YLE-TV-s Silkitie nime all...

text: suwa 10. september 2009, kell 18:49 (UTC)

message: * miski narkokaubandus USA-s ? suwa 8. august 2017, kell 02:27 (EEST)
** https://www.wired.com/2015/04/silk-road-1/ The Untold Story of Silk Road, Part 1; This story appears in the Wired May 2015 issue.
** https://www.wired.com/2015/05/silk-road-2/ The Untold Story of Silk Road, Part 2: The Fall; This story appears in the June 2015 issue of WIRED.
** http://www.nytimes.com/2015/12/27/business/dealbook/the-unsung-tax-agent-who-put-a-face-on-the-silk-road.html?
thread_title:  muud kasutused
Arutelu:Kuus

message: * 13. august 2009 Mati Soomre, Tuna ja täna, kuus 
replies: text: see välislink pole kättesaadav ja ilmselt pole ka asjakohane--Bioneer1 (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 10:40 (EET)
----
suunasin 6 (number) siia--Bioneer1 (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 10:40 (EET)
replies: text: ::: Ei, number ja arv on ise asjad. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 11:47 (EET)

text: : Täisarv on defineeritud naturaalarvude vahena, seega primaarne on, et tegemist on naturaalarvuga.--VillaK (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 11:05 (EET)
replies: text: ::kui arvu ja numbrit ei taheta ühes artiklis käsitleda, siis sama viga on nt artiklis kaks. Kas mõni viki on püüdnud eraldi artikli teha numbrist ja arvust?--Bioneer1 (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 16:47 (EET)
replies: text: ::: Jah, sama viga on artiklis Kaks. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 22:19 (EET)
thread_title:  Välisviited
Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Nüüdismuusika oskuskeel/Tõlkimist vajavad nüüdismuusika mõisted

message: Pisut eestikeelsemad võiksid need vasted olla. Näiteks 'additsioonisüntees' võib küll lahedalt matemaatiline olla, kuid lihtsam vaste, näiteks liitmissüntees, oleks ikka arusaadavam ja võiks olla esikohal. Pakkusin mõningaid, teadmata küll nende konkreetset sisu. T6nis 14. september 2009, kell 20:00 (UTC)
Kuna mõiste sisusse süvenemata tõlkimine võib anda ebaselgeid tulemusi, siis kas poleks otstarbekas luua esialgu mõistet avav Vikipeedia artikkel võõrkeelse sõna põhjal ning leida parim tõlkevaste hiljem?--Andrus Kallastu 15. september 2009, kell 05:55 (UTC)

message: Uuskeerukus on kindlasti parem ja arusaadavam. Püüa välja hääldada~sõna 'uuskomplekssus'. T6nis 15. september 2009, kell 15:34 (UTC)
replies: text: Arvan, et enne kui sellest mõistest üldse täpsemalt rääkida saab, peaks meil olema olemas artiklid mõistete kompleks ja komplekssus kohta. Komplekssus on mingite objektide või süsteemide selgelt tuvastatav objektiivne omadus, keerukus siiski ainult emotsionaalne hinnang. Mõiste New Complexity all on kindlasti ühe tähendusena silmas peetud ka keerukust, kuid olulisem on siiski asja sisu: vastava muusika puhul kontrollitakse üheaegselt erinevaid tasandeid, millel võivad kulgeda sõltumatud muusikalised protsessid. Seetõttu kaldun mina hääldamise keerukusest hoolimata praegu eelistama pigem sõna 'uuskomplekssus'.--Andrus Kallastu 19. september 2009, kell 08:08 (UTC)
thread_title: New Complexity
Arutelu:Holstre vald

message: Pätsi küla Holstresse. Holstre vallavalitsus esitas maavalitsusele ettepaneku, mille kohaselt Kibe ja Rebase külad tahetakse liita üheks külaks ning sellele nimeks anda Pätsi küla. 
Päevaleht, 8. mai 1939, nr. 124, lk. 9. --Improvisaator 15. september 2009, kell 13:03 (UTC)
Kas artiklisse tuleks panna ka vallavanema abide ja vallavolinike nimed? --Kontra 17. juuni 2010, kell 15:55 (EEST)
replies: text: Miks mitte? Andres 17. juuni 2010, kell 16:44 (EEST)
replies: text: : Kena kuulda, saab artiklid informatiivsemaks teha. Samas tähendab see mulle lisatööd ja ajakulu. --Kontra 17. juuni 2010, kell 16:45 (EEST)
replies: text: ::Keegi ju ei sunni sind.--WooteleF 17. juuni 2010, kell 16:56 (EEST)
replies: text: :::Kohusetunne sunnib. --Kontra 17. juuni 2010, kell 16:57 (EEST)
Kas umbes nii sobib:

message: Käskkirjaga 28. veebruarist 1939 nr. 111 määras Siseminister Holstre vallavalitsuse alates 1. aprillist 1939 kuni vallavolikogude valimisteni järgmises koosseisus ja pani talle vallavolikogu ja vallavalitsuse ülesanded:
Vallavanem Mart Maasepp, vallavanema abid Peeter Lainas ja Jaan Nõmmik.
Pärast vallavolikogu valimisi kinnitas Siseminister käskkirjaga nr. 156 19. jaanuaril 1940 ametisse vallavalitsuse järgmises koosseisus:
Vallavanem Eduard Aasnurm, vallavanema abid Jaan Heinaru ja Jaan Nõmmik.
--Kontra 17. juuni 2010, kell 17:04 (EEST)
thread_title:  Vallavalitsus
Arutelu:Biograafiad (Aa)

message: Kas ka teiste tähtede puhul peaks sama järgima (vähemalt need, kus nimekiri väga pikaks on veninud ehk)? Ave Maria 15. september 2009, kell 14:39 (UTC)
replies: text: Kordan küsimust. Küsimus on siis artikli/loendi pealkirja kohta. Et kas peaks pealkirjas sulgudes olema kaks tähte juba, kuna loendid venivad pikaks? Ave Maria 10. juuli 2011, kell 11:36 (EEST)
replies: text: : Jah, kui on väga pikk. Andres 11. juuli 2011, kell 09:30 (EEST)

message: Kas nimekirjas oleva Heikki Aalto puhul on tegu sama isikuga kui Heikki Aaltoila? -- Ahsoous 10. jaanuar 2011, kell 15:22 (EET)
replies: text: Ei. Sellise nimega on päris mitu inimest, aga ükski ei pea sees olema. Ainuke teadaoleva sünniajaga on endine jäähokimängija, on ka laulja, teadlasi ja ärijuht. Võtan selle nime välja. Andres 10. jaanuar 2011, kell 16:20 (EET)

message: Special request! Please, write this biography. Hunu (arutelu) 4. juuli 2015, kell 20:01 (EEST)
replies: text: Eesti kolleegid! Ootan seda elulugu. Hunu (arutelu) 11. jaanuar 2019, kell 13:14 (EET)
thread_title:  [[Lembitu Aasalo]]
Arutelu:Eesti peakonsulaat Peterburis

message: Ma arvan, et kindralkonsulaat ei vääri iseseisvat artiklit, see on lihtsalt peakonsulaadi varasem nimetus. --Improvisaator 16. september 2009, kell 09:30 (UTC)
replies: text: Ei vaidle vastu, kui teaks täpset juriidilist terminit esinduse kohta, saaks sellest teha ka kohe ümbersuunamise samasse artikklisse --Nosser 16. september 2009, kell 09:39 (UTC)
Tegelikult tuli optante Eestisse veel 1939. aastal:

message: Pühapäeva [13. augusti 1939] õhtul saabus rongiga N. Venest optandina Eestisse Liisa Teki, 68 aastat vana, sündinud Kübar. Venemaal on ta elanud 33 aastat Baikali järve ääres Lisjeni alevikus. Ta sõidab edasi Võrumaale, kus elab õde ja vennalapsed. Teele asus ta sealt 3. augustil.
Uus Eesti, 14. august 1939, nr. 218, lk. 3.
--Kontra 12. veebruar 2010, kell 13:07 (UTC)
Jah, opteerumine vääriks omaette artiklit. Leidsin ka just ilusa mahlase sõimu Päevalehest 16. märtsist 1934 (lk 2), pärast Pätsu esinemist kaitseseisukorra teemal: "Endistest optantidest, kes tühja koti ja kepiga siia põgenesid Venemaalt, et oma nahka päästa ja kes kogu iseseivuse aja on ühe silmaga itta vaadanud ja oodanud võimalusi, millal seal jälle spekuleerimise võimalused avanevad tunneme ja teame me ka, et neil pole kunagi õiget isamaalisuse ja rahvusluse tunnet olnudki. Nad kõik on oma olemist siin ja Eesti iseseisvust ikka mõelnud kui mingisugust ülemineku ajajärku, et siis jälle ära aurata ja muulaseks saada." ("Üks kodanik" "W. Maas" pealkirja all "Üks järelehüüe") Yhtlasi on see huvitav näide sõna "muulane" omaaegsest kasutusviisist. --Oop 19. oktoober 2011, kell 20:54 (EEST)
thread_title:  N. Venest saabus kodumaale 68-aastane naisterahvas. 

message: Google'i järgi pole Pihkva talituse direktor Triin Parts tähelepanuväärne. Seega lahendamata on Commonsis kategooria :Commons:Category:Triin Parts--~~
Võtsin artiklist välja järgneva:
"Aastatel 1920–1923 opteerus Eestisse ligi 40 000 inimest (37 578-1920. aastal - 14 909, 1921. aastal - 15 866, 1922. aastal - 5380 ja 1923. aastal - 1423 inimest)."
Huvitav, aga üldinfo, mis Peterburis tegutsenud konsulaati otseselt ei puuduta. Pigem on küsimus, kas on teada, kui palju inimesi Peterburi osakond Eestisse saatis. Andreas003 (arutelu) 29. märts 2024, kell 09:21 (EET)
thread_title:  Pihkva talituse direktor Triin Parts
Arutelu:Vastemõisa vald (1939)

message: Kaks Vastemõisa valla meest, kes töötasid kivide kaalumisel Vanamõisa külas Lembitu kalmu lähedal, keidsid sealt suure kivilahmaka, millele oli raiutud peale rist. Vaatlusel selgus, et rist kivil peab olema õige vana, kuna see on kivisse raiutud õige algeliste tööriistadega. Töömehed ise arvavad, et ristiga kivi tähedab kohta, kuhu on maetud Lembitu või mõni teine eestlaste vanem. Oma leiust nad teatasid vastavatele asjatundjatele.
Päevaleht, 11. detsember 1939, nr. 337, lk. 6. --Improvisaator 16. september 2009, kell 12:51 (UTC)
thread_title:  Leiti Lembitu haud?
Arutelu:Tõnis Leisner

message: Vabariigi presidendi käskkirjaga 17. nov. k. a. nimetatakse kaheks aastaks sõjaväe leskhaigla laboratooriumi juhataja kaptn Tõnis Leisner Tartu ülikooli arstiteaduskonna sõjaväe tervishoiu professuurile riigikaitselise õpetuse määraliseks õppejõuks teaduslike ainete alal kõigi määralise adjunktprofessori õigustega.
Päevaleht, 18. november 1939, nr. 314, lk. 7. --Improvisaator 16. september 2009, kell 14:09 (UTC)
thread_title:  Kpt. med. T. Leisner Tartu ülikooli adjunktprofessoriks
Arutelu:Klas Horn (1517–1566)

message: Puudub artikkel Klas Horn. --Epp 18. september 2009, kell 22:22 (UTC)
Pealkiri võiks olla Klas Kristersson Horn.--WooteleF (arutelu) 29. november 2012, kell 14:53 (EET)
Arutelu:Subcomandante Marcos

message: Kas see on kuskilt maha kirjutatud?--WooteleF 19. september 2009, kell 14:58 (UTC)
See on üks mu oma kirjutatud tekst, umbes aastast 2004. Vaata www.hot.ee/ezln
See tuleks M-tähe alla loendisse panna. --Metsavend 15. detsember 2011, kell 22:00 (EET)

message: "... ega kasuta sarnast sõnalist butafooriat" ei kõla minu arvates siinses kontekstis asjakohaselt. Kuriuss (arutelu) 13. aprill 2023, kell 22:39 (EEST)
thread_title:  Sõnaline butafooria
Arutelu:20. aprill

message: Arvan, et kanepipäeva tuleks siin ainult mainida ning rääkida sellest eraldi artiklis. Andres 21. september 2009, kell 20:15 (UTC)

message: * 1989 – Rakveres asutati Rakvere Eesti Kodanike Komitee – seitsmes omataoline Eestis (teine maakonnalinnas).
--WikedKentaur (arutelu) 19. aprill 2017, kell 18:12 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Johann Philipp von Roth

message: Ma ei tea, kas aadeldamise kuupäev (Saksa riigiaadel) on uue või vana kalendri järgi. Vist vana. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 22. september 2009, kell 14:18 (UTC)

message: rööpnimi [[Johann Philippe von Roth]]; tegin ümbersuunamise?--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 28. detsember 2014, kell 19:25 (EET)

message: meil on link Rothi elementaarkool. Millise asula kooli silmas peetakse?--Estopedist1 (arutelu) 27. oktoober 2018, kell 15:26 (EEST)
thread_title: Rothi elementaarkool
Kategooria arutelu:Anatoomia

message: Anatoomia
replies: text: Luud

text: Liigesed

text: Lihased

text: Seedeelundid

text: Hingamiselundid

text: Vereringeelundid

text: Suguelundid

text: Närvisüsteem
Histoloogia

text: Tugikoed

text: Lihaskoed

text: Epiteelkoed

text: Närvikoed
thread_title: Toodud lehelt "Vikipeedia:Kategooriad/Anatoomia"
Kategooria arutelu:Füsioloogia

message: Looma ja inimese füsioloogia
replies: text: Neurofüsioloogia

text: Immunoloogia

text: Ainevahetus

text: Liikumisfüsioloogia
Taimefüsioloogia
Ökofüsioloogia
thread_title: Toodud lehelt "Vikipeedia:Kategooriad/Füsioloogia"
Kategooria arutelu:Taimed

message: Taimed
* Paljassemnetaimed
** Okaspuulaadsed
* Samblikud
** Liudsamblikulaadsed
* Sammaltaimed
** Ehmikulaadsed
** Lühikupralised
** Pisisamblalaadsed
** Pungsamblalaadsed
** Raunikulaadsed
** Tutikulaadsed
** Ulmikulaadsed
* Sõnajalgtaimed
* Vetikad
* Õistaimed
** Üheidulehelised
*** Kõrreliselaadsed
*** Liilialaadsed
*** Orhideelaadsed
*** Võhalaadsed
** Kaheidulehelised
*** Magnoolialaadsed
*** Mürdilaadsed
*** Kaunviljalised
*** Mailaselaadsed
*** Iminõgeselaadsed
*** Magunalaadsed
thread_title: Toodud lehelt "Vikipeedia:Kategooriad/Taimed"
Arutelu:Vassili Blücher

message: Kas ei peaks kirjutama "Kaug-Ida Vabariik"?
replies: text: Vist küll. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)
"Sõjaline rahvakomissar"? Minu meelest pole see õige tõlge.

text: Vale jah. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)
Minu meelest ei ole soliidne kirjutada "abikaasa" asemel "naine" või "mees". Andres 24. september 2009, kell 06:06 (UTC)
Kas "Rahva-revolutsiooniline armee" on õige? Andres 24. september 2009, kell 06:07 (UTC)

text: Ei, see on vale. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)
Blücher rehabiliteeriti 1956 nagu teisedki tema ellujäänud perekonnaliikmed. - aga tema hukatud pereliikmed?--WooteleF 24. september 2009, kell 06:22 (UTC)

text: Seda polnud vene vikis mainitud. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)

message: Meie Maa (Kuressaare : 1919-1944) nr.21   |   13. november 1941   |   lk 4 on ka kedagi Vassilit ja kedagi Blücherit mainitud. Aga nii en kui et-vikis Gurovit ei mainita. --kanakukk 6. september 2010, kell 23:31 (EEST).
thread_title:  Vassili Blücher alias Vassili Gurov?
Arutelu:TV3

message: "[[Muumia]]" ja "[[Helena]]" ei vii õigesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. september 2009, kell 07:03 (UTC)

message: Kas seda pikka loetelu teiste maade telekanalitest on sinna ette vaja? Lihtsam oleks viidata lihtsalt TV3 (täpsustuslehekülg). Alts 18. august 2010, kell 02:13 (EEST)
replies: text: Teiste maade telekanalite jaoks ongi tehtud eelnimetatud täpsustuslk--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 20:11 (EEST)

message: Vastuseks [[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] esitatud pealkirja kursiivivajaduse küsimusele: ma ei märganud artiklis ühtki sellist pealkirja, kus oleks kursiivi vaja. "Normanni show's" tuleks muidu ''show'' kirjutada kursiivis, aga kui saate tegelikus ametlikus pealkirjas pole kursiivi, siis peamegi leppima tegeliku pealkirjaga. Nagu ka näiteks siis ei hakka me pealkirja muutma, kui saate pealkirjaks on pandud "Saatevigad". Ning igaks juhuks kordan, et ka võõrkeelsed pealkirjad kirjutatakse eestikeelses artiklis püstkirjas ja pannakse jutumärkidesse. Kuriuss 28. oktoober 2018, kell 12:04 (EET)

message: Kas seda pikka saadete ja filmide loetelu on ikka vaja? Arvan, et mõne tähelepanuväärsema saate mainimisest piisaks. - Neptuunium (arutelu) 11. detsember 2016, kell 17:50 (EET)
replies: text: Vikiartikli mõttes tähelepanuväärsete loend võiks kuskil olla küll. Vähemalt omasaadete oma kindlasti. Adeliine 11. detsember 2016, kell 18:12 (EET)
replies: text: : Omasaadete ülesloetlemisega võib ju päri olla, aga sisseostetud asju pole just erilist põhjust loetleda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. detsember 2016, kell 18:49 (EET)
replies: text: :: Miks? Andres (arutelu) 13. detsember 2016, kell 12:13 (EET)
replies: text: :::Arvan samuti, et ka sisseostetud on tähelepanuväärsed, tekstis on mõnda mainitud. Ja kuidas üldse kindel olla millised kodumaised saated on omatoodang? --Pelmeen10 29. september 2018, kell 11:26 (EEST)
----
Varasem omanik Modern Times Group. Andres (arutelu) 15. august 2017, kell 19:40 (EEST)
----
Teleauditooriumi uuemad andmed https://www.emor.ee/pressiteated/teleauditooriumi-ulevaade-augustikuus-2018/ . --Pelmeen10 19. september 2018, kell 15:54 (EEST)
thread_title:  Saated ja sarjad
Arutelu:Lehtse mõis

message: Räägitakse, et kui Parun von Huene abikaasa jäi rasedaks, siis oodati kannatamatult poega ja parun lubas poja sünni korral panna Lehtse mõisa torni tippu kuldse muna. Sündis poeg ja mõisnik täitis lubaduse. Poeg suri väikesena, kui ta ronis kõrge pärna otsa, et kuldmuna imetleda ja kukkus sealt alla. Kas ka nimed on teada või on tegemist hariliku väljamõeldisega? Ei Nikolail (IV.1) ega Friedrichil (V.1) ei ole olnud noorelt surnud poega (). --Improvisaator 24. september 2009, kell 11:47 (UTC)
replies: text: Alexander Georg von Huenel oli 6 noorelt surnud last, kuigi tema lapsed sündisid 19. sajandi alguses. Võimalik, et mingid jutud on lihtsalt rahvapärimuses kokku liidetud. Praegu tuleks igatahes kuidagi paremini selgitada, et tegu on pelgalt rahvajutuga.--WooteleF 24. september 2009, kell 11:55 (UTC)
mõisast aastast 1467, kui ordumeister andis alevikust - Kas 15. sajandil oli seal juba alevik?--WooteleF 24. september 2009, kell 16:19 (UTC)

text: Kindlasti mitte. Asula? Taivo 24. september 2009, kell 18:10 (UTC)
replies: text: :Arvan, et tegelikult on silmas peetud kaasaegset asulat. Eemaldan selle.--WooteleF 24. september 2009, kell 18:49 (UTC)
Kas Lehtse kuulus punastele või valgetele Rosenitele?--WooteleF 24. september 2009, kell 18:50 (UTC)

text: On see mingi Rooside sõda, mis toimus punaste ja valgete rooside vahel? :-) Taivo 24. september 2009, kell 19:11 (UTC)
replies: text: :Roseneid oli siinmaal kaks erinevat suguvõsa. Ühtede vapil olid punased, teistel valged roosid.--WooteleF 24. september 2009, kell 19:18 (UTC)

message: etwikis on lingid Vana-Lehtse mõis ja Uus-Lehtse mõis, ent ei KNABist ega Rahvusarhiivi mõisate registrist selliseid ei leia. Ilmselt on millegagi eksitud?--Estopedist1 (arutelu) 13. august 2016, kell 17:21 (EEST)
thread_title: Vana-Lehtse mõis ja Uus-Lehtse mõis?