Arutelu:Laevmatus

message: Miks tarandkalme "Vaata ka" all on? Ja Hjortahammari kalme ei sisalda ju laevmatust (?).--WooteleF 8. mai 2010, kell 10:50 (EEST)
replies: text: võrdleme nt http://gg.campacasa.eu/Archeology/Tours/Denmark_Sverige_2004/Denmark_Sverige_2002.htm#Gannarve

text: Kui puit on kallis või puudub hoopis ja kivi on vastupidavam ajahambale,

text: siis üliku matmiseks sobib ka kivilaev, ehk laevakujuline matmiskoht.

text: ja kui kivilaevaga tutvuda, siis peaks kindlasti sellist matust võrdlema muude kalmetega :)

text: suwa 8. mai 2010, kell 15:10 (EEST)
replies: text: :Sellise matusetüübi kohta on eraldi artiklit vaja, mis siis "Vaata ka" alla panna.--WooteleF 8. mai 2010, kell 15:22 (EEST)

message: Kas pealkiri peaks olema laevamatus? Maetakse ju ikkagi laeva? Laevmatus tekitab mulje, nagu matus oleks ühtlasi laev. Taivo 29. aprill 2011, kell 19:28 (EEST)
replies: text: Maetakse eeskätt inimesi. Andres 30. aprill 2011, kell 00:13 (EEST)
replies: text: :Eeskätt inimesi, jah, kuid ka ühtlasi laeva? ÕS-is ei ole kumbagi sõna. Siin on kirstumatus ja urnimatus, mis on minu meelest täielik analoog, ühtlasi on seal küll ka sõna "paatmatus". Ma ei tea, mis see paatmatus on. Taivo 30. aprill 2011, kell 15:49 (EEST)
replies: text: ::Paatmatus on sama, mis laevmatus. Lihtsalt laeva asemel on paat.--WooteleF 30. aprill 2011, kell 16:16 (EEST)
replies: text: :::Sõna "laevmatus" märgib inimeste matuse liiki, millele on iseloomulik laeva kasutamine. "Laevamatus" on kindlasti laeva enese matus, ja inimesed pole seal olulised. Andres 30. aprill 2011, kell 16:24 (EEST)
replies: text: ::::Samas kasutatakse ka sõna "laevamatus", ka näiteks Salme puhul.--WooteleF 30. aprill 2011, kell 16:35 (EEST)
replies: text: ::::: Seda kasutavad vist ajakirjanikud? Samas keeleliselt on selline väljendusviis korrektne,

text: ::::: kuna nende arust võeti suur viikingilaev tõsteti maapinnale ja lohistati matmispaika,

text: ::::: kaevati sinna auk ja siis maeti laev maha. Nojah, seejuures, et kogematta maeti laeva

text: ::::: kirstuna kasutades ka sõjameeste surnukehad pole neile oluline.

text: ::::: Võrreldes samas kui leitakse miskit väärtmetalli, siis mis sa arvad, kas maeti pott või kuld?
* http://www.google.ee/search?q=laevamatus&gl=et&hl=ET
* http://www.google.ee/search?q=laevmatus&gl=et&hl=ET

text: ::::: suwa 30. aprill 2011, kell 20:13 (EEST)
replies: text: ::::::See tähendab siis, et peaks ütlema ka "kirstmatus" ja "urnmatus"? Taivo 2. mai 2011, kell 18:42 (EEST)
replies: text: ::::::: Google otsing kinnitab su väidet. suwa 2. mai 2011, kell 18:52 (EEST)
thread_title:  Pealkiri 

message: Lugupeetud ...
[Kirjutasite meile: Võtsin ette ÕS2006 sõna "matus". Seal oli näitesõnu nii nimetavalise liitumisega (paatmatus) kui omastavalise liitumisega (kirstumatus ja urnimatus). See tekitab segadust. Miks on nii, et kui inimene maetakse paadi sees, kasutatakse nimetavalist liitumist, aga kui kirstu või urni sees, siis omastavalist?
Aga mis saab siis, kui inimene maetakse millegi muu, näiteks tünni, kasti, koti või laeva sees? Kas siis tarvitada nimetavalist või omastavalist liitumist?
Lugupidamisega ...]
Ehk aitab vahet paremini mõista eesti keele seletav sõnaraamat (vt sõna "matus"). Nimetavalist liitumist on kasutatud arheoloogiaterminites, kus matus tähendab hauda, maetud surnut ja esemeid (võrrelge EKSSi artikli urni- ja urnmatust). Ka ÕSis, mille maht on väiksem ja mis sisaldab seetõttu liitsõnu ning termineid piiratud hulgal, on paatmatus arheoloogiaterminite hulgas, kirstu- ja urnimatus aga tähendavad tegevust, kirstu või urni matmist.
Lugupidamisega
Tiina Leemets
Sain keeleabilt vastuse. Taivo 18. mai 2011, kell 22:05 (EEST)
thread_title:  Keeleabi seisukoht