Arutelu:Suguühe

message: Minu meelest on eestikeelne normaalne neutraalne sõna selle kohta "suguühe". "Seksuaalvahekord" tundub ümberütlevana ja selle tähendus on pisut ebamäärane.
replies: text: Eelistan praegust varianti, kuna mulle tundub see neutraalsemana. --Lulu 17:08, 14 august 2005 (UTC)
replies: text: : See on vast pigem maitseasi, aga ka näiteks ENE 1. väljaandes on eelistatud sõna suguühe ning sünonüümina toodud ka "suguakt". Sõna "seksuaalvahekord" seal üldse ei esine. Tundub, et meditsiinis eelistatakse sõna "suguühe". Ka TTSS-is on "suguühe" ja "koitus". Rohkem teatmeteoseid mul pole käepärast. Andres 17:54, 14 august 2005 (UTC)
replies: text: :: "Maitseasi" maitseasjaks, aga, nt Eesti Nõukogude Entsüklopeedias oli "suguühe" ainuliselt (implitsiitselt) suunatud "kommunismiehitajate" soo jätkamisele, mu meelest; "orgasm" on praegusel ajal juurde tulnud (nt Caligula ajaga võrreldes taas-"leiutatud"), ja seda artiklit ei saa ilmselt kirjutada ilmselt ainult mees või ainult naine; seega võib leppida ka sellega, et "suguühe on vagina viimine sugutile, või vastupidi, ja vastavad, järelmid... Pietadè 14. september 2013, kell 17:12 (EEST)

message: Kas kopulatsioon on ainult vaginaalne? Andres 16:22, 14 august 2005 (UTC)
replies: text: Hea küsimus. Vagina esineb yldiselt imetajatel (võimalik, et kasutatakse ka teisi termineid). Aga kopulatsiooni variante on loomariigis väga palju. Tegin lyhiartikli kopulatsioon koos viitega kirjandusele. --Lulu 17:08, 14 august 2005 (UTC)

text: Tegelikult küsin sellepärast, et seksuaalvahekord on artikli alguses defineeritud kopulatsioonina. Kas ma saan õigesti aru, et tahad seksuaalvahekorda defineerida laiemana kui suguti asetamist tuppe? Kas kopulatsioon võib inimeste puhul tähendada midagi muud kui see viimane? Ja kas suguühe on täpselt sama mis seksuaalvahekord? Andres 17:33, 14 august 2005 (UTC)
Jah-vastus kõigile Su kysimustele. --Lulu 17:38, 14 august 2005 (UTC)

message: Kui inimene on vahekorras loomaga, kas see on seksuaalvahekord? Kui see ei ole seksuaalvahekord, siis mis vahekord see siis on? Andres 17:56, 14 august 2005 (UTC)
replies: text: Jah, sodoomia on ka yks seksuaalvahekorra variante (laiemas mõistes). --Lulu 18:03, 14 august 2005 (UTC)
Sellisel juhul on definitsioon esimeses lauses liiga kitsas. Andres 18:10, 14 august 2005 (UTC)

text: Jah, lisasin mõistete lõiku juurde, et "mõnikord".  Aga kui tahta olla väga pedantne, siis peaks algusse lisama "üldiselt" vms. --Lulu 18:15, 14 august 2005 (UTC)
replies: text: : Sõna "üldiselt" teeks asja veel ebamäärasemaks. Häda on praegu selles, et sõna tähendusmaht ongi ebamäärane. Seda tuleks ka kohe alguses öelda. Arvan, et tuleks fikseerida selle mõiste tuum või prototüüp (st suguühe kitsas tähenduses) ning seejärel kirjeldada võimalusi seda mõistet laiemalt võtta. Andres 05:30, 15 august 2005 (UTC)

message: Leian, et "seksuaalvahekord" on ebamäärasem kui "suguühe", sest esimese all võidakse mõelda ka seksuaalsuhet. Sellepärast oleks parem pealkiri "suguühe". Andres 21. september 2005, kell 03.29 (UTC)
replies: text: Suguühe suunab ju siia, milles küsimus. Eelistan praegust pealkirja, sest "seksuaalvahekorda" saab käsitleda laiemalt ja kitsamalt, mistõttu ei teki kunagi vajadust veel ühe artikli jaoks peaaegu samal teemal. --Lulu 21. september 2005, kell 06.41 (UTC)
replies: text: : Sa mõtled sellist vahekorda, kus füüsilist kontakti ei ole? Aga kas keegi üldse nimetab seda seksuaalvahekorraks? Kui aga seda nimetatakse küll seksuaalvahekorraks, kuid mitte suguühteks, siis on ju seksuaalvahekord ja suguühe erinevad mõisted ja peaksidki olema eraldi artiklid.

text: : Pidasin silmas, et seksuaalvahekorra all võidakse mõista ka inimestevahelist suhet, mis hõlmab seksuaalsust, st seksuaalsuhet. Tavaliselt küll nii ei öelda, aga väkjendusviisi ebamäärasuse tõttu võib jutt ähmaseks jääda. Andres 21. september 2005, kell 06.55 (UTC)

text: Jah, ka füüsilise kontaktita võib aset leida seksuaalvahekord (mitte "suguühe"), aga neid laiema tähenduse variante on veel, mille puhul "suguühe" jääb liiga kitsaks. Kasvõi mitmesugused homoseksuaalsed vahekorrad jne. See loetelu on seal algul ju antud. Küsimus on muuhulgas ka selle mõiste juriidilises tähenduses, näiteks abielulahutuse puhul. Kui küsitakse, "kas olite seksuaalvahekorras selle isikuga?", siis hõlmab see ka laiemat tähendust. Samuti "truuduse" kahtluse alla panemisel. Kui keegi on kellegi kolmandaga üheskoos masturbeerinud, siis on see kahtlemata truuduse murdmine. Väide, et antud isikuga pole "suguühet" toimunud, oleks petmine ja valetamine, kui tegelikult on aset leidnud oraalsed, anaalsed vms vahekorrad. --- Minu meelest on artikkel koos oma pealkirja, kitsama ja laiema tähenduse selgitusega suht korrektne. Täiendamist ja toimetamist saab ikka teha. Aga nime muutmist ei poolda. --Lulu 21. september 2005, kell 07.23 (UTC)

text: Minu ettepanek oleks sellisel juhul jätta sellest artiklist ära alguses sünonüümid "suguühe" ja "koitus" ning rääkida suguühtest eraldi artiklis. Siin anda ainult ülevaade seksuaalvahekorra tüüpidest, eriti sellistest, mille kohta ei saa öelda "suguühe". Iga tüübi kohta tuleks eraldi artikkel teha. Samuti võib rääkida asjadest, mis on kõigile neile ühised. Artiklis "suguühe" rääkida põhjalikumalt klassikalisest suguühtest. Argumendid. Esiteks, võimaluse korral tuleks hoida mõisted lahus, muidu me suurendame segadust. (Praegune lähenemine, kus jäetakse tähendus meelega ähmaseks, minu meelest ei aita kaasa selgele jutule.) Teiseks, see oleks loomulik viis artikleid lühendada (sisu struktureerimise teel). Niikuinii tuleks ju kirjutada palju rohkem, kui praegu kirjas on. Andres 21. september 2005, kell 07.51 (UTC)

message: : Võtame näiteks selle: 
Heteroseksuaalse seksuaalvahekorra peamine füsioloogiline eesmärk on viljastamine ja rasedus.
replies: text: Kuidas seda mõista? Kui heteroseksuaalse vahekorra all mitte mõista suguühet, siis on see väga küsitav. Sellepärasst oleks parem kasutata ühemõttelisi termineid ja ühemõttelist väljendusviisi. Andres 21. september 2005, kell 08.05 (UTC)

message: Õige sõna tähenduses 'jäikpunduma' on "erigeeruma", mitte "erekteeruma". Vaata "Eesti keele sõnaraamatut". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. oktoober 2006, kell 09:53 (UTC)

message: Arvan, et sünonüümid on pigem vikisõnaraamatu materjal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2006, kell 20:00 (UTC)

message: Leian endiselt, et pealkiri peaks olema "Suguühe". Võib-olla tuleb teha eraldi artiklid "suguühe" ja "seksuaalvahekord". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2006, kell 20:03 (UTC)

message: "Mõnede uuringute kohaselt aitab selline liikumine kõrvaldada ka võimalikke võõra sperma jääke tupes." - kuidas see kindlaks tehti? Või on see kellegi arvamus?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 19. juuni 2007, kell 19:52 (UTC)

message: Arvan endiselt, et pealkiri peaks olema "Suguühe". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2007, kell 07:33 (UTC)

message: "Pikaajaline abstinents võib põhjustada depressiooni, psühhoose ja isegi agressiivsust." psühhoosi kohta tahaks küll viidet--Hendrix 10. jaanuar 2008, kell 19:02 (UTC)
replies: text: Kui tead, et on vale, siis jäta välja. Andres 11. jaanuar 2008, kell 20:59 (UTC)
replies: text: :seda ei julge väita, et vale. Võimalik, et keegi on kuskil sellise seaduspärasuse ka leidnud. Inglise Vikis räägitakse agressiivsuse ilmingutest , aga psühhoosist mitte--Hendrix 12. jaanuar 2008, kell 07:37 (UTC)

message: Kas suguühe on ainult inimeste vahel? Siin artiklis on see defineeritud kui inimestevaheline aga inglise artiklis Sexual intercourse räägib loomadest üldiselt. - WooteleF 31. jaanuar 2008, kell 11:59 (UTC)
replies: text: Ma ei ole kunagi kuulnud, et seda eestikeelset sõna loomade kohta oleks tarvitatud. Arvan, et see ei käi loomade kohta. Andres 31. jaanuar 2008, kell 18:48 (UTC)

message: Minu meelest puudub siin ikka veel mõisteline selgus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. detsember 2009, kell 10:37 (UTC)

message: Puudub lehekülg [[Vahekord]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. detsember 2009, kell 10:42 (UTC)

message: Definitsioon läks segasemaks. Andres (arutelu) 6. mai 2013, kell 17:02 (EEST)
replies: text: Õigus ta on, läks küll
aga
pealkiri ainsuses lubab mõningase loetelu, arvan ma ja mitte ainult naise ja mehe vahelise intiimse, selle ainuma partneriga, ainuma, suguühte.......väga haruldane, siis võib lugeda juba suguühte suguühte katseks ehk mitte toimunuks, juhul kui füsioloogilisi eripärasid ja muutusi ning haiguslikke seisundeid ei kaasne.....ja siis veel ABIELU(SUGU)AKT?, VABAABIELU(SUGU)AKT jne....
aga
minu ettepanek oleks luua artikkel SUGUELU, kui inimestevaheline loomulik intiimne suhtlemise viis ja siis saaks juba andmeid ringi tõsta....(ma võiks selle teha aga mul on "luurajad" järel ja mõnikord kustutavad minu poolt avatud artikleid ja vahetevahel paluvad, et ma palukisn kellelgi teisel artikli pealkirja avada...jne (aga see on vast pea kõigil naa, arvan ma)    
aga
www.ents.ee ei ole vaatamiseks valmis
ja Eesti Nõukogude Entsüklopeedia,1975 on artikkel samalaadse ülesehitusega 
aga
lk 298-"Inimesel on suguelu elamuslik külg bioloogilisest küljest (soojätkamisest) suurel määral lahus, seetõttu on suguiha võinud muunduda *armastuseks ning sugueluga kaasnevale kehalisele naudingule on lisandunud meest ja naist õnnestav hingelise ning vaimse läheduse tunne." 
 
ja ENE,1975 artikkel suguelu: tundub kohati Pavlovi koera-instinktide loeteluga: 
"Suguinstinktid: seksuaalne lähenemisinstinkt, seksuaalne pakkumisinstinkt, seksuaalne vallutamisinstinkt, seksuaalne allumisinstinkt ja seksuaalne ärritusinstinkt."
06.05.2013 18:56 Mariina
 
"Pikaajaline abstinents võib põhjustada depressiooni, psühhoose ja isegi agressiivsust." psühhoosi kohta tahaks küll viidet--Hendrix 10. jaanuar 2008, kell 19:02 (UTC)

text: jah, mõlemas suunas
...ja siit see tuleb, enam-vähem: Eesti Nõukogude Entsüklopeedia,1975- lk 298...."Kestev rahulolematus s. korraldusega (kas liialdamise, hoidumise või rahuldamatuse tõttu) võib põhjstada kõrgema närvitalitluse häireid: soodustada neuroosi teket."

message: Alguses puudub sisuline definitsioon. Mõiste ei ole küll üheselt mõistetav, seda tuleks muidugi mainida. Alustada tuleks klassikalisest mõistest (kus kriteeriumiks on suguti viimine tuppe) ning mainida selle laiendusi. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 12:46 (EEST)
Seda on tehtud alajaotuses "Mõiste variandid". Selle alajaotuse sisu peakski minu meelest olema sissejuhatus, praegune sissejuhatus tundub ülearune. 
Muide, kõiki seksuaalsed tegevused ei ole suguühted, masturbatsioon kindlasti mitte. Coitus interruptus kuulub esimese mõiste alla. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 12:50 (EEST)
Minu meelest peaks laiemaid tähendusi mainima juba sissejuhatuses, muidu on lugejal raske orienteeruda. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 15:58 (EEST)
Praegune definitsioon on idem per idem, sest suguühet defineeritakse suguühte kaudu. Ja suguühe ei ole ju ainult suguti viimine tuppe, see viimine on suguühte algus. Kas tõesti on meditsiinisõnastikus niisugune definitsioon? Ma ei pea teist allikat definitsiooni asjus piisavalt autoriteetseks. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 16:02 (EEST)
replies: text: Minu meelest peaksid osad suguühted ja suguühtelaadsed võtted sisalduma jah juba sissejuhatuses

text: aga peaks vaatama mida eelmised autorid võisid (tõenäoliselt) nende all silmas pidada ja siis vast...

text: hetkel on mul endal midagi juba pooleli...

text: Mariina 14. september 2013, kell 16:09 (EEST) alias Простота

text: Med. sõnastik, lk 733: suguühe paaritumine, koitus, kopulatsioon suguti viimine tuppe (harilikult) orgasmi saamiseks.

text: Mariina 14. september 2013, kell 16:09 (EEST) alias Простота
replies: text: : Eksisterib ka vastupidiseid käitumisi... Pietadè 14. september 2013, kell 17:12 (EEST)

message: Enne red-konflikti sattumist kirjutasin:
Viimaste muudatuste lehel näeb see (st eelnev ajalugu) välja niiviisi:
"Suguühe‎‎ (2 muudatust | ajalugu) . . (-311)‎ . . [Mariina‎; Andres‎]"
lihtsalt tõdemus...kes ütles et inimsugu jätkamise funktsioon peab "ultra-tõsine" olema – Pietadè 14. september 2013, kell 16:12 (EEST)
replies: text: Tere Pietadè!

text: ja KES? vastutab kui kasutaja Andresel juhtub kodus  elama!?

text: Mariina 14. september 2013, kell 16:17 (EEST) alias Простота

message: Ma tegin alguse ümber. Ma ei tea enam, kas teist allikat tasub mainida ja kuidas esimesele lausele jätkuv jutt suhestub esimese allikaga. Praegune ei ole muidugi täiuslik. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 16:15 (EEST)
replies: text: Andres: See algab mehe jäikpundunud suguti viimisega naise tuppe ning viib tavaliselt mehe seemnepurskeni ning orgasmini ja sageli naise orgasmini.

text: Mariina: See võib alata mehe jäikpundunud suguti viimisega (ühinemisega/sisenemisega vms) naise tuppe ning võib lõppeda tavaliselt mehe seemnepurske ning orgasmi ja/või naise orgasmiga.
replies: text: : siis on arvestatud ühtlasi ka järgnevaga

text: :*

text: : ja see nimetatud allikas mis Sind kahtlema pani kirjutab, et ka naistel toimub orgasmi korral omamoodi pisike seemnepurse

text: : kehtivate teooriate kohaselt ei koge rohkem kui 50% naistest (veel vähem sageli) võimalust meessoost partneri(te)ga  suguühe jooksul (kes varem ja kes hiljem ja/või koos) orgasmi saavutada seega pigem erand kui reegel....

text: : Mariina 14. september 2013, kell 16:31 (EEST) alias Простота
replies: text: :: Seemnepurse ega orgasm ei pruugi tähendada suguühte lõppu.

text: :: Jah, "viimist" võiks täpsustada.

text: :: Jah, naise ejakulatsiooni mõiste on olemas, aga seemnepurskeks seda minu meelest nimetada ei saa, sest naisel ei ole seemet. Arvan, et selle mainimine artikli alguses pole vajalik, pealegi on see mõiste vist vaidlusalune.

text: :: Kui ma ütlen, et naine saab suguühtes sageli orgasmi, kas see on siis vale? Kas tuleks öelda "mõnikord"? Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 16:40 (EEST)
replies: text: ::: "sugu" + "ühe"; teostajad: inimesed/inimesed, eesmärk: soo jätkamine, seksuaalne rahuldus, raha teenimine, eksperimenteerimine jne; tulemused: uus elu, orgasm(id), mitte kumbagi jne – Pietadè 14. september 2013, kell 17:01 (EEST)

text: :: Andres: Seemnepurse ega orgasm ei pruugi tähendada suguühte lõppu.

text: :: Ei pruugi, sest orgasmide numeratsioon pole defineeritud ja orgasme võib ühe poolelioleva suguühte jooksul mitu tükki külla tulla aga paraku tegelikkuses ta ikka seda valdavale enamikule suguühetele ikkagi on lõpp ja minek...

text: :: Mitte märjaks saamine , rakkude sekretsioon jms pole vaidlusalune vaid selle teaduslik määratlus, siinkohal on loov-bioloogia teaduse segadusse ajanud vast...

text: :: Andres: Kui ma ütlen, et naine saab suguühtes sageli orgasmi, kas see on siis vale?

text: :: 1 suguühe võrdub 1 naise orgasm, 1 suguühe võrdub mitu naise orgasmi jne. Naiste orgasmi füsioloogia kohta võiks pikemalt kirjutada artiklis Orgasm

text: :: aga üldiselt jah see on üsna levinud väärarusaam, naistel on selleks mitmeid põhjuseid (nii füsioloogilisi, bioloogilisi, psüühilisi vahel ka religioosseid jms) ja see ei pruugi olla kõikide partneritega ühtemoodi, st osade partneritega nad võivad orgasmi tahta tunda ja kogeda

text: :: aga Sinu küsimusele leiab ehk vastuse vastavaid teadusalaseid-uuringuid läbi töötades, mina pakun vahekorraks 1:4 ehk siis üks naine neljast saab püsisuhtes kogetud suguühete jooksul orgasme aga ülejäänud on siis vast püsiannetajad ehk kingivad neid meestele ja egas nemad kehvemad pole vahel kaalub armastus partneri vastu rohkem kui paar suguühet nädalas näituseks...

text: :: Mariina 14. september 2013, kell 17:16 (EEST) alias Простота
replies: text: ::: Mis toimub?!, palju aastaid artikkel seisab ja siis läheb selliseks andmiseks, et näpud ei jõua nii kiiresti trügida kui juba konflikt redigeerimisel...

text: ::: Mariina 14. september 2013, kell 17:16 (EEST) alias Простота
replies: text: :::: Kasutaja: Pietadè "sugu" + "ühe"; teostajad: inimesed/inimesed, eesmärk: soo jätkamine, seksuaalne rahuldus, raha teenimine, eksperimenteerimine jne; tulemused: uus elu, orgasm(id), mitte kumbagi jne – Pietadè 14. september 2013, kell 17:01 (EEST)
replies: text: ::::: Kasutaja: Mariina - jah, ka kõik selle saate ilusasti artiklisse kirjutada, et tänapäeval on nii meestel kui ka naistel võimalik saada suguühet ka raha eest ja tableti ja proteeside vahendusel jms aga päris tähenduseta pole ka need ostetud suguühted ka nemad tähendavad ju neile, näituseks meestele, pisut rohkemat kui mitte midagi ja mehed ju valivad bordellides, kellele nad on nõus suguühte eest rahalist preemiat maksma, kui kohtaksite (ma ei tea ju kas Te olete mees ja/või naissoost) välismaal käies bordellis ühe käega aga nõrkemiseni atraktiivset (paraku ainult ühte) ja ka naist meenutava inimkujuga naist kas Teil ununeks pisuke asjatoimetus või jookseksite kiiruga minema ja hakkaksite võõral maal uut suguühte võimalust tulistjalu taga ajama, plaan ju algselt selline võis paista.....

text: ::::: Mariina 14. september 2013, kell 17:43 (EEST) alias Простота
replies: text: :::::: Miks ainult imetajad? Kas suguline paljunemine on täitsa moest kadunud ja kas tõesti inimesed ei tea enam kuidas neid loodud....

text: :::::: ja kui artikkel nii jõudsalt areneb siis tuleb vast üle minna mõistele välised suguelundid ja siis saab juba paljude liikide suguakte kirjeldada....

text: :::::: Mariina 14. september 2013, kell 17:52 (EEST) alias Простота

message: Puudub artikkel "Materiaalne orgasm", sorry for this, aga, ikka puudub – Pietadè 14. september 2013, kell 17:58 (EEST)
replies: text: ::::::: mis Sorr, kas Te käisite pissimas või? Materiaalne orgasm on siis Teie arust kas naisimetajate ja/või meesimetajate orgasmi majanduslik külg, mitte nii põnev....
Ma mõtlen ikka vikipeedia lugeja peale, et kui me alguse untsu keerame siis võib juhtuda, et seda mis artiklis allpool ei jõuta lugema asuda ja minu ajal oli gümnaasiumis Perekonnaõpetus, tänapäeval enam mitte aga noortel infot oleks vaja ka suguakt - soovimatu rasedus - soovimatu suguhaigus - jms... 
  
*Natasha Janina Valdez, Vitamin O: Why Orgasms Are Vital to a Woman's Health and Happiness, and How ..., 
replies: text: :::::::Mariina 14. september 2013, kell 18:18 (EEST) alias Простота
replies: text: :::::::: Suguakt on mõlema sugupoole eristav tunnus, vihmaussidel ehk mõlema poole, tunnus; huvitav, et ei tule meelde "feminismi" vastandväjendit, ehk pole kinnistunud, nagu feminismgi... ühesõnaga, Viki lugejate hulgas on olemas nii mastrubeerijaid kui onaneerijaid (long live soviet terminology), ja milleks siis ühele anda orgasmi, teisele poolele mitte, või siis vastupidi<br /<mis def-i puutub, püüdsin meenutada peamist ja noh, Sina oled naine, mina anonüümne kasutaja, miks sa siis tahad üteleda, aga, nojahh, ma ei kysinud, vastust ei taha, aga, hindand Sind tugevalt – Pietadè 14. september 2013, kell 18:44 (EEST)
replies: text: ::::::::: Jah selles on Teil õigus, et artiklis suguakt võib rääkida kõikvõimalikest suguakti liikidest, meetoditest, sugudest aga võiks püüda rääkida ka nende võimalikest kõrvalmõjudest, Loodus pole ette näinud kaasa sündinud kaitset (välja arenenud immuunsüsteemi) päraku kaudu suguakti läbiviimiseks, küll aga on kaasasündinud kaitse juhul kui sugutoimingut sooritatakse tupe kaudu... vikipeedias me ei saa vahet teha ega eelistada üht või teist neist paljudest aga kehalised toimingud kuuluvad intiim- ehk eraelu valdkonda ja seega pisut autonoomsed. 
Küllap leidub internetis ka raamatuid meeste orgasmi kohta, egas needki tulemata jää ja kui tähele panite siis olen mina samuti anonüümne kasutaja (vikipeedia jaoks pole ju vahet kas Teie või mina- parem kui mõlemad artikleid komplekteeriksid) ja mind võib küll naiseks nimetada ka ja mina pole feminist ega meesist (meestepoolne vaste feminismile) ma ei tea mis terminid neil käibel - mõlemal sool on õigus võrdselt rahuldust pakkuvat suguelu elada ja teistel tuleks seks puhuks pisut demokraatiaga koomale kiskuda.... püüame teha artikli elurikkuse loomulikust komponendist suguühtest ja võib sisse pikkida ka seda toredat teravat meelt mida Teil küllaga jagub...
replies: text: ::::::::: Mariina 14. september 2013, kell 19:11 (EEST) alias Простота

message: Mina ei oska selle teema vahe-lõpetuseks öelda muud kui et (jääk/vahe)pundumine on mõlemale soole iseloomustav tunnus Pietadè 14. september 2013, kell 18:59 (EEST)
replies: text: Jah nii kirjeldatakse seda nähtust mõlema soo füsioloogia kaudu jah... pean :mitu korda üle kontrollima, et hooga seda rästikutele külge ei poogi...

text: Mariina alias Простота
replies: text: : Sõna "rästik" kasutatakse vist mõlema soo poolt "hellitusnimetusena"... – Pietadè 14. september 2013, kell 19:28 (EEST)
replies: text: :: Ei hakka vastu punnima kui kaks inimest tahavad nii siis võiks ka öelda, et sarnane tõmbab sarnast ligi - ehk Sootult üks neist siis võiks olla olemuselt ja teisel võiks olla midagi armsa rästikulaadset...

text: :: Mariina 14. september 2013, kell 19:34 (EEST) alias Простота

message: Arvan, et erektsioon ei ole artikli alguses oluline. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 03:07 (EEST)
Peaks vist lisaks mainima/märkima, à la: "kuni kunstliku viljastamise jm alternatiivsete paljunemisvõimaluste esilekerkimiseni oli suguühe ainus inimkonna taastootmise  vahend", ja selle edukuse tõendiks siis ehk viidata maailma elanike üldarvule — Pietadè 15. september 2013, kell 08:20 (EEST)
replies: text: Tere Pietadè!

text: On tõega hea teada, et inimesed ei lõppe Maal kohe mitte otsa loomuliku paljunemise kaudu...

text: aga paluksin siiski definitsiooni täpsustust, ehk siis
On: Suguühte ehk suguakti ehk koituse (ladina keeles coitus) all peetakse valdavalt silmas kahe vastassoost inimese suguelundite vastastikust ühendamist.

text: Mariina: Suguühe võib alata (algataja sugu pole tähtis) - loetakse alanuks kui mehe välissuguelund siseneb naise sisesuguelunditesse ja need vastastikku (eeldatavasti täiusliku sobivuse kaudu) liidetakse ja võib lõppeda kui suguelundid teineteisest lahutatakse- samuti bioloogilistel viisidel. Mõni inimene võib muidu, äkki, kogemata, tahtmatult liimi ja/või kruvisid ehk arvuti juhtmestikku kasutada)...

text: Miks mitte liita artikliga raamatuid, mida lugedes võib inimene ise mõelda, mis on suguühte ajalooline määratlus, toime, funktsioonid, lihtsus, tähendus jpm nii näiteks kirjutab Michel Foucault oma raamatus Seksuaalsuse ajalugu 1, et kui naine oli teatanud, et tema keha kuulub talle ja tema üksi on selle perenaine siis otsustati ta kinnipidamisasutusse (mõeldud hullumajja) paigutada..

text: ja leidub küllap teisigi raamatuid, kuidas lausub suguühet Kalevipoeg näituseks, sel viisil pakuksime lugejale valikuid ega piiraks teda, arvan ma ....

text: Mariina 15. september 2013, kell 09:37 (EEST) alias Простота
replies: text: : Mina teeksin ettepaneku liigutada artikli Suguühe esimene pilt (ekraanil üleval paremal) seletusega: Nii kujutati inimestevahelist suguühet (seksuaalsuhteid) umbes 1,5 aastatuhandet tagasi .. artiklis pisut allapoole.... kuigi ma ei vaidle ka vastu kui valdav enamik vikipeedia lugejaid peab reproduktsiooni ainuvajalikuks siis las tema olla, kuigi arvan et siiski vast mitte, kui pilt ikkagi kujutab tavalist ja lihtsat heteroseksuaalset sugulist vahekorda siis mina pole veel sugulises vahekorras jõudnud ollagi ja nii kuis pildil kujutatud ma vast ei hakka soovimagi...

text: : Mariina 15. september 2013, kell 16:07 (EEST) alias Простота
replies: text: :: See võib muidugi olla allpool. Mina saan nii aru, et tegu on ühe võimaliku asendiga. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:17 (EEST)

text: :: Tegu on vaginaalse suguühtega. Pildil on kujutatud prostituut ja tema klient. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:19 (EEST)
replies: text: ::: Vaginaalne suguühe sai Sinu kaudu ilusasti täpsemaks sõnastatud küll...

text: ::: Kui üks võimalikest asendeist siis miks pilt ei võiks olla asendite liigenduses, ma rohkem ei hakkaks pilti analüüsima kes-kumb-emb-kumb ja kuidas asend võimalik olla võiks, kui nii kujutati inimestevahelist suguühet (seksuaalsuhteid) umbes 1,5 aastatuhandet tagasi ----Siis kus avalikus majas, võõrastemajas, telgis aga nagu eespool öeldud suguakte on mitmesuguseid sh vaginaalseid - jah!. Mis mul öelda nüüd sain siis ka enda üle pisut naljasemaks, ei noh peaaegu üldse ei ole hetkel imelik aga vaidlen ikka vastu see ei ole vaginaalse vahekorra asend number üks ja eeldab mõlemalt osapoolelt üsna tugevaid jalalihaseid ning mingil määral osalejate pikkuse ühismõõtmelisust....

text: ::: Mariina 15. september 2013, kell 17:36 (EEST) alias Простота
replies: text: :::: Jah, nõus, see ei ole asend number üks. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:48 (EEST)
replies: text: ::::: Tere Pietadè!

text: :::::Ma ei ole küll kursis karistusõigusega aga valdav on siiski arusaam, et vägistamine saab toimuda per vulva kui leiaksite kohtulahendeid jvms siis saate ehk lisada täpsustuseks: mehe vägistamise juurde nii viiteks....

text: ::::: Mariina 15. september 2013, kell 20:30 (EEST) alias Простота

message: Need muudatused ju muutsid mõtet, välja tuleb mõttetus või väärad väited. Ja mille poolest varasem sõnastus ebakorrektne oli? Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 16:42 (EEST)
Laiemas mõttes võidakse suguühteks nimetada ka mitmeid muid seksuaalseid tegevusi; sel juhul nimetatakse suguühet kitsamas mõttes vaginaalseks suguühteks ehk vaginaalseks seksuaalvahekorraks.
replies: text: Sellises sõnastuses ei ühildu lause algus keeleliselt lause lõpuga. 2001:7D0:87CD:2B80:ED1B:D8A0:5113:1E6C 1. aprill 2017, kell 17:50 (EEST)
replies: text: : Mis nimelt ei ühildu? Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 18:12 (EEST)
replies: text: ::Keelendid "võidakse suguühteks nimetada" ja "nimetatakse suguühet". Pakkusin: "nimetatakse suguühteks kitsamas mõttes vaginaalset suguühet ehk vaginaalset seksuaalvahekorda". 2001:7D0:87CD:2B80:ED1B:D8A0:5113:1E6C 1. aprill 2017, kell 18:52 (EEST)
replies: text: ::: Need ei peagi ühtemoodi olema. Teises lausepooles on jutt sellest, kuidas suguühet kitsamas mõttes siis nimetatakse, kui suguühet mõistetakse laiemalt. Seda, mida suguühteks kitsamas mõttes nimetatakse, on juba öeldud, seda ei ole tarvis enam öelda. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 20:23 (EEST)

message: Kristlikes traditsioonides on seksuaalvahekorda peetud üldiselt patuseks.
replies: text: Võtsin selle viitamata väite välja. 2001:7D0:87C3:8680:912:A38B:832:CA3A 13. juuni 2017, kell 14:25 (EEST)

message: Suguelul on inimese elus üsna tähtis roll, peale enam-vähem hea tervise on normaalseks sugueluks vajalik ka vastastikune armastus.
Kuigi paljud seksuoloogid soovitavad (1970-ndatel) suguühet mitte sagedamini kui 1 või 2 korda nädalas, ei saa siin konkreetseid ettekirjutusi anda.
replies: text: Minu meelest ei ole siin midagi mõistlikku öeldud, sellepärast võtsin kõik välja. Andres (arutelu) 13. juuni 2017, kell 16:02 (EEST)
thread_title: Suguühe seksuoloogias