lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Põrgupõhja punker

message: Puudub lehekülg Põrgupõhja. Andres 28. märts 2008, kell 19:54 (UTC)
 	
Miks see pilt on välja võetud? Andres 21. november 2008, kell 23:12 (UTC)

message: Kustkohast pärineb info et Põrgupõhja haarangus hukkus umbes 50 NKVD töötajat? Internetis kordub palju sama väidet mis copypastega levib.
thread_title:  NKVD hukkunute arv?
Arutelu:Lasnamäe Centrum

message: Telefoninumbrid ja sihtnumbrid ei ole vajalikud. Andres 29. märts 2008, kell 12:28 (UTC)
replies: text: Jah, pigem peaks kirja panema hoone kohta: näiteks, millal alustati ehitust, millal ehitus lõppes jms. avjoska 29. märts 2008, kell 19:31 (UTC)
Siin oli niisugune tekst. Noh, telefoninumbrid ja sihtnumbrid tuleks välja võtta, aga minu meelest tekst tervikuna ei ole reklaam.  
Lasnamäe Centrum on kaubanduskeskus Tallinnas, Lasnamäel.
Aadress: Mustakivi tee 13, Tallinn 13912, Harjumaa

message: Toidukauplus
RIMI (Rimi Eesti Food AS)
Telefon: 605 6505
Toitlustus
CITY BISTROO (KVS Invest OÜ)
Telefon: 605 2947
HESBURGER(Talmust OÜ)
Telefon: 605 2933
JÄTSI JAAM (Jäätisekohviku OÜ)
COFFEE IN (Coffe In Kinnisvara OÜ)
Telefon: 605 2953
Kodukaubad
NOVALUX (Novalux AS)
Telefon: 605 2901
Andres 19. juuni 2008, kell 10:38 (UTC)
thread_title:  Esindused ja poed Lasnamäe Centrumis
Arutelu:Viru Keskus

message: Bussiterminali kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2008, kell 12:36 (UTC)

message: Kes need tunnustused sai? Artikli alguses räägitakse ainult majast. Ja kas neid tunnustusi saab tõendada? Andres 6. november 2010, kell 12:19 (EET)
replies: text: täpsustasin natuke Tunnustuse rubriiki. Tõendused on nt välislingi kaudu--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 00:18 (EEST)

message: Suured tähed tulenevad sellest, et tegemist ei ole keskusega, mille nimi on Viru, vaid keskusega, mille nimi on Viru Keskus. Muudetud 5. september 2017
replies: text: Jah.

text: Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ või klõpsa ikooniga nuppu redigeerimisaknast kõrgemal. Andres (arutelu) 5. september 2017, kell 10:27 (EEST)
-------
"Baltimaade suurim ilu- ja juveelipiirkond" – see on ju pesueht reklaam. See tuleks kas faktidega varustatult ümber kirjutada või välja jätta. Kuriuss 28. märts 2018, kell 17:00 (EEST)
thread_title:  Viru Keskus kirjutatakse mõlemad sõnad suure tähega.
Arutelu:Prantsuse buldog

message: brindle prantsuse buldog
replies: text: See ei paista korrektne olevat. Andres 29. märts 2008, kell 15:13 (UTC)
brindle on koera karvkatte mustri termin, aga olgu, muutsin ära.--Marimo 29. märts 2008, kell 17:35 (UTC)

text: Kui kasutada võõrkeelset sõna, peab ta olema kursiivis. Silvet annab sõna brindle tõlkevasteks "pugalikpruun". Andres 29. märts 2008, kell 18:18 (UTC)
replies: text: : Võimalikud versioonid (eng>est) on ka: " laiguline, hallikaspruunides toonides (kasukas)", vt ka brindle.Sõnast "pugal": 1. ‹adj› (lapiliselt, vöödiliselt) kirju. —Pietadè 31. august 2017, kell 14:43 (EEST)
Arutelu:Irboska veretöö

message: Tõe huvides tuleb kirjutada ka ebameeldivatest asjadest.--62.65.213.63 30. märts 2008, kell 10:00 (UTC)
replies: text: Kindlasti, aga mitte nõukogude ajalooõpiku stiilis. Artikkel vajab oluliselt laiendamist ja täiendamist, hetkel on see tugevalt vasakule kreenis, sest pole kirjeldatud sündmuste tausta ja kogu hinnang riigivõimude tegevusele lähtub ainult nn. "töölisliikumise" vaatepunktist. -- Toomas 30. märts 2008, kell 10:22 (UTC)

text: Autorile muidugi kiitus tähelepanu juhtimise eest sellele sündmusele Eesti ajaloos. Enamus minu kasutada olevaid iseseisvusaegseid teatmeteoseid on selle episoodi lihtsalt maha vaikinud. Sellele ei leia mingit viidet EE Eestit puudutavast kahest köitest, samuti on selle oma Eesti ajaloo kronoloogiast välja jätnud Sulev Vahtre. Ainus koduriiulis leidunud artikkel selle kohta pärineb 1988. aasta ENE kolmandast köitest, aga see on veel ehtsalt nõukogulikus stiilis kirjutatud. Seega võib siinse artikli stiil olla ka mõneti paratamatus, sest ilmselt nõuab kaasaegse ajalookirjanduse leidmine sellel teemal mõningast pingutust. -- Toomas 30. märts 2008, kell 12:41 (UTC)

text: Ilmselt võib abi olla Pekka Erelti selleteemalisest artiklist 1999. aasta Eesti Ekspressi 38. numbris. Üritan lugeda kui aega leian. -- Toomas 30. märts 2008, kell 12:47 (UTC)

text: Lisasin Pekka Erelti artikli TÜ eesti keele koondkorpuses lehel, kus on kogu selle päeva Eesti Ekspressi tekst. Mõistlikumat linki ei leidnud. T6nis 28. veebruar 2009
replies: text: : Panin parema lingi. Andres 28. veebruar 2009, kell 12:32 (UTC)

text: Reigo Rosenthal: Kes andis käsu "Irboska veretööks"? Tuna 2/2008 lk.73-78
Jaan Poska oli juba ammu surnud, kas mõisteti tagaselja või oli nimekaim. Arebane

text: Natuke võiks ka seda selgitada, et miks just need seitse meest välja valiti. --kanakukk 16. veebruar 2010, kell 00:27 (UTC).
Erelt kirjutab Ekspressis, et ametiühingutegelaste rindele viimiseks lisati rongi ette kaks platvormvagunit. Aga soomusrongidel oli  a l a t i  nii ees kui ka taga kaks platvormvagunit miiniohu tõttu. Soomusrongid sõitsid ju mõlemas suunas. Neljale platvormvagunile mahtunuksid 100 inimest vabalt ära. Võib-olla oli osadel platvormidel träni: liiprid, relsid jne raudtee paranduseks. Tähelepanuväärne on, et inimesed pandi just ette, kus nad miini korral õhku lennanuksid.
Ma pole leidnud mainitavat nende isikute nimesid, kes Venemaale jõudsid. Kas need on ikka samad inimesed, kes tol võidukal fotol? Kas nad üldse pääsesid eluga? Nii suurest inimhulgast sattunuks mõnigi ehk läände v Eestisse tagasi ja heietanuks memuaare, kuidas kõik oli. Aga keegi pole heietanud.

message: Tuleks ka teise poole allikad tuua:
https://dea.digar.ee/article/edasivene/1924/09/05/20.1
https://dea.digar.ee/article/edasivene/1931/03/15/27
https://dea.digar.ee/article/edasivene/1931/08/17/2
https://dea.digar.ee/article/edasivene/1931/09/02/2 Terve leht!
https://dea.digar.ee/article/edasivene/1931/09/06/37
https://dea.digar.ee/article/edasivene/1931/09/28/41
thread_title:  Teise poole vaatenurgale pole viidatud
Arutelu:Silma looduskaitseala

message: Puudub lehekülg Silma. Andres 30. märts 2008, kell 18:47 (UTC)

message: Lehekülge Silma tõenäoliselt vaja ei lähegi. Minu arusaamise järgi on Silma looduskaitseala saanud nime Silmeni väina järgi, mis kunagi lahutas Noarootsit mandrist. Kui sellele saaks kinnituse, võiks selle info ka artiklisse lisada.
replies: text: Sinna tuleks teha täpsustusleht lingiga ka siia. Andres 26. august 2010, kell 19:52 (EEST)
replies: text: :Täpsustusleht? Artiklis Silmeni väin on mainitud Silma looduskaitseala. Kui tahta "Silma" kuhugi suunata, siis vist keelekujuloogiliselt looduskaitseala artiklisse, etümoloogiliselt Silmeni väin artiklisse?--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 14:44 (EEST)
thread_title:  Silma
Kategooria arutelu:Eesti ajalooga seotud isikud

message: Selle kategooria vajalikkuses julgen kahelda. --WooteleF 31. märts 2008, kell 13:54 (UTC)
replies: text: : Need isikud vedelesid lihtsalt kategoorias "eesti ajalugu" ja kuna seal on hulgaliselt igasugu sortimata artikleid ja nood tegelased ei ole eestlased, siis tegin uue kategooria.--Oktav 7. aprill 2008, kell 20:57 (UTC)
replies: text: ::Kahtlen endiselt selle vajalikkuses. Kas siis tuleb siia kategooriasse iga eestlane ja ka võõrriikide poliitikud jne kelle tegevus on Eestit mõjutanud.--WooteleF 26. mai 2008, kell 21:05 (UTC)

text: : Eesti ajalugu polnud neile ka sobiv kategooria, kas siis peaks neilt üldse kategooria Eestiga seotusest ära võtma?--Oktav 28. mai 2008, kell 07:41 (UTC)
replies: text: ::Ma ei tea kas kategooriaga oleks üldse võimalik väljendada seotust Eestiga. Igatahes praegune nimetus on sobimatu. Kategooria tuleks kustutada.--WooteleF 9. detsember 2008, kell 23:01 (UTC)
Tõstaks nad Eesti ajalukku tagasi (et kaotsi ei läheks) ja vaataks juhtumid ykshaaval yle? Kindlasti on enamiku seost Eestiga võimalik mingil selgemal viisil kategoriseerida. --Oop (arutelu) 2. märts 2012, kell 16:11 (EET)

message: analoogse kategooria arutelu on siin: Kategooria arutelu:Läti ajalooga seotud isikud--Bioneer1 (arutelu) 25. september 2013, kell 21:01 (EEST)
thread_title: Analoogne kategooria
Malli arutelu:Pallase koolkond

message: Kui keegi on puudu siis lisage juurde. Üks isik ei saa olla nii graafik kui ka skulptor - tuleb teha otsus kumb siis. Näiteks Wiiralt on loonud ka skulptuure aga põhiliselt tuntud kui graafik. Samurai 1. aprill 2008, kell 20:26 (UTC)
replies: text: Kuidas ei saa üks isik olla graafik ja skulptor? Minu meelest on selge, et saab. Andres 2. aprill 2008, kell 06:21 (UTC)
replies: text: : Olgu nii, vaatame kuidas kujuneb. Samurai 2. aprill 2008, kell 07:10 (UTC)
replies: text: :: Aga minu märkus ei olnud mõeldud malli kommenteerimiseks. Andres 2. aprill 2008, kell 07:21 (UTC)

text: : Aga mina leidsin paar, inimest keda võiks Pallaslaseks panna: Lepo Mikko ja Hilda Mikkelsaar (lõpetas joonistusõpetaja kutsega). --Juhan121 (arutelu) 19. november 2012, kell 12:02 (EET)
replies: text: :: Aga Agu Pihelga ei olnud Pallaslane (seda ütlesid nii tema tütar kui ka lesk Helge Pihelga). --Juhan121 (arutelu) 3. jaanuar 2021, kell 23:06 (EET)

message: kas Pallase koolkonnale tuleb eraldi artikkel?--Estopedist1 (arutelu) 24. veebruar 2018, kell 16:39 (EET)
thread_title: Pallase koolkond
Arutelu:Fårö

message: Kindlasti ei tähenda Fårö lambasaart, kuigi esmapilgul nii tundub- lammas on Gotlandi murdes lamm. Får tähendab antud juhul sõitmist, tänapäevasel kujul fara.
replies: text: Rootsi viki artikli teine lõik ütleb midagi selle kohta, aga ma ei oska nii hästi rootsi keelt, et teaks, mida. --Jaan513 2. aprill 2008, kell 18:51 (UTC)
replies: text: : See lõik ütlebki sedasama, mis eespool mainitud – et lambaga tegemist pole. 15. sajandi kirjapilt Faroyna: sõna esimene pool tähistas sõitmist ja teine saart. --Epp 2. aprill 2008, kell 19:15 (UTC)
Kas "gotlandi murre" on õige? Või peaks kirjutama "ojamaa murre"? Või suure algustähega? --Jaan513 2. aprill 2008, kell 19:23 (UTC)

text: See on vist hoopis gutni keel. Andres 2. aprill 2008, kell 22:55 (UTC)
Rootsi 1400-talet tähendab tegelikult 15. sajandit. Sealt on see ilmselt mujalegi (saksa vikisse) valesti tõlgitud. --Epp 2. aprill 2008, kell 23:17 (UTC)

text: Võtsin selle saksa vikist, kus oli viidatud ühele saksakeelsele raamatule. Muidugi võis ka tolles raamatus viga olla. Andres 3. aprill 2008, kell 01:02 (UTC)
replies: text: : Tegelikult üks asi veel – rootsi vikist saan mina küll nii aru, et sõna esimese poole far puhul viidatakse ka sõnade farväg (sõidutee) ja farvatten (faarvaater) esimesele osale, mitte tervele sõnale. --Epp 3. aprill 2008, kell 01:14 (UTC)
replies: text: :: Jah, rootsi vikis on tõesti nii. Andres 3. aprill 2008, kell 01:21 (UTC)

message: Tuletorni kohta võiks eraldi artikkel olla. 
Alajaotused ei ole päris korras. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. august 2010, kell 09:41 (EEST)

message: Viidatud artiklis pole öeldud, et saarel räägitakse kõige arhailisemat murret või et seda keegi väidaks. Seal ütleb üks kohalik elanik, et nende murre pidi olema kõige vanem keel Rootsis. Selliste asjade puhul pole minu arust üldse mõtet ajaleheartiklile viidata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. september 2010, kell 19:31 (EEST)

message: raukar on mitmus
http://sv.wikipedia.org/wiki/Raukar
----
Võtsin "Lammassaare" välja. Kui panete tagasi, siis koos viitega. Andres (arutelu) 28. märts 2014, kell 20:31 (EET)
thread_title:  määä
Arutelu:Kuradimuuseum

message: Pealkiri ei tundu korrektne olevat. Mis oleks õige, ma ei tea. Andres 3. aprill 2008, kell 18:32 (UTC)
Leedukeelne mitteametlik nimi on "Velnių muziejus" (Kuradite muuseum). Eesti keeles on levinuim nimi "Kuradimuuseum", on kasutatud ka "Kuraditemuuseum". Andres 3. aprill 2008, kell 18:41 (UTC)

message: Tekstis on märgitud asutamisaastaks 1982. Siis avati hoone uus tiib. Isiklikult külastasin Kuradimuuseumit aastal 1976. Kogu asutas Antanas Žmuidzinavičius (31.10.1876 Seirijai – 09.08.1966 Kaunas)- seega ei saa asutamisaasta kuidagi õige olla.
replies: text: Parandasin. Võid veel täpsustada. --Epp 15. veebruar 2014, kell 19:32 (EET)
thread_title:  Asutamisaasta
Arutelu:Muinas-Eesti

message: Mis see Muinas-Eesti ikkagi on. Kas mitte ka 13. sajandi alguse Eesti pole Muinas-Eesti? Andres 4. aprill 2008, kell 08:41 (UTC)

message: Kas on mõttekas, et meil siin on nii artikkel Muinas-Eesti, kui Eesti esiajalugu? Kas ei oleks parem neid kuidagi kokku sulatada? Või on nende mõistete vahel mingi selge vahe? Definitsioonid artiklites on üsna sarnased, ja artiklis Eesti ajalugu kasutatakse neid sünonüümidena. --Mmh (arutelu) 12. juuni 2013, kell 11:55 (EEST)
replies: text: Kui praegust (viiteta!) definitsiooni uskuda (pronksiajast 13. sajandini), siis ajalises mõttes on Eesti esiajalugu lihtsalt pikem periood. A priori võiks ju arvata, et Muinas-Eesti all mõeldakse kuidagi rohkem arenenud ühiskonda, kui see oli nt 9000 eKr (Eesti esiajaloo üks etapp) --Bioneer1 (arutelu) 7. august 2013, kell 19:11 (EEST)
replies: text: :Muinas-Eesti ja Eesti esiajalugu peaksid ikka olema sisuliselt sünonüümid. Entsüklopeediasse sobiks paremini "Eesti esiajalugu", sest Muinas-Eesti on ikka üpris kõnekeelne. Ja see, et Muinas-Eesti oleks eksisteerinud pronksiajast 13. sajandini, on ilmselt kellegi subjektiivne vaimusünnitis, vähemalt tõsiseltvõetavates periodiseeringutes sellist eristust küll ei kasutata. Athanasius Soter (arutelu) 15. august 2013, kell 22:57 (EEST)
thread_title:  Artiklid kokku?
Arutelu:Biomassienergia

message: pildi allkirjas on vist näpukas sees...--Hendrix 5. aprill 2008, kell 06:08 (UTC)
replies: text: Jätsin ühe sõna välja. Andres 5. aprill 2008, kell 08:54 (UTC)

message: Kas mitte ei peaks olema "biomassienergia"? Andres 5. aprill 2008, kell 08:54 (UTC)
replies: text: energia liik, siis peaks olema küll --Dj Capricorn 11. aprill 2008, kell 15:33 (UTC)

message: Vaidlustasin, kuna tekst on arusaamatu --Dj Capricorn 11. aprill 2008, kell 15:33 (UTC)
replies: text: See ei saa olla põhjus vaidlustamiseks. Millest Sa aru ei saa? Andres 11. aprill 2008, kell 16:06 (UTC)
replies: text: :Biomassi all mõistetakse igasugust taimestikku, selle töötlemissaadusi või jäätmeid, mille niiskusesisaldus on pärast kasvuperioodi viidud põletamiseks sobivalt madalaks. Esiteks ei hõlma see lause asja sisu ja teiseks on see jaburdus --Dj Capricorn 11. aprill 2008, kell 16:14 (UTC)
replies: text: :: See on kohmakas ja segasevõitu sõnastus, aga kas siin on sisulisi vigu? Andres 11. aprill 2008, kell 17:03 (UTC) 
Panen ette see artikkel liita artikliga Biokütus. Kk

text: Minu meelest see ei ole hea mõte. Üks mõiste on energialiikide reas, teine mitte. Andres 11. aprill 2008, kell 17:03 (UTC)
replies: text: : Ok. Kk 11. aprill 2008, kell 17:45 (UTC)
replies: text: :: See biomassi kalorsus on jälle eraldi mõiste. Biomassienergia ei ole suurus. Andres 11. aprill 2008, kell 18:10 (UTC)
replies: text: ::: Teistes Vikipeediates on see mõiste koos biomassi mõistega. Geonarva 11. aprill 2008, kell 18:41 (UTC)
replies: text: :::: Selles seoses on biomassi mõiste erinev tavalisest biomassi mõistest. Ma teeksin ikkagi eraldi artiklid, sest tegu on eraldi mõistetega. Andres 12. aprill 2008, kell 05:18 (UTC)
Tundub, et selle artikli materjal jaguneks täiesti kahe artikli vahel - biokütus ja biomassi kalorsus. Seda siin poleks siis üldse vaja. Kk 26. jaanuar 2009, kell 19:42 (UTC)

message: "Biomassienergias" sisalduv sõna "biomass" on iseenesest desorienteeriv. Ehkki mõned uuemad allikad (sh TEA) laiendavad biomassi mõistet ja lisavad ka (hiljuti) surnud orgaanilised ained  (vanemad eestikeelsed allikad eristavad surnud bioloogilise ainena kuivmassi, mortmassi, nt Ökoloogialeksikon). --Bioneer1 10. november 2011, kell 23:27 (EET)
thread_title: Definitsioon
Arutelu:Alkohoolne jook

message: Defineerida tuleb sõltumatult seadustest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2008, kell 06:45 (UTC)

message: Kas "tekila" ja "palinka" on õige? Andres 26. detsember 2010, kell 16:32 (EET)
replies: text: Palinka on vist küll, aga "tekiila" on kahe i-ga mu meelest. --Epp 26. detsember 2010, kell 16:43 (EET)
replies: text: : EKSS-is on paalinka ning tequila ehk tekiila. Andres 26. detsember 2010, kell 20:49 (EET)
Kui joogid on tähestiku järjekorras, siis kalvados on vale koha peal. Andres 26. detsember 2010, kell 20:51 (EET)

message: [[User:Pashkovaanastasija|Pashkovaanastasija]], [[User:Alisasavo|Alisasavo]] jt, siin artiklis tuleks kirjutada alkohoolsetest jookidest üldiselt. Jutt [[džinn]]i, [[glögi]], [[vein]] ja [[käsitööõlu]] kohta peaks olema vastavates artiklites. [[Kasutaja arutelu:Pikne|Pikne]] 18. jaanuar 2023, kell 22:02 (EET)

message: The article is too long (2200+). It should be around 500 words maximum. 
Too much unnecessary information, you shouldn’t focus so much on a specific drink because it already has its own wikipedia article.
There is no Estonian source.
Some paragraphs are not referenced.
The article is quite long but it only contains one picture.
There is no table of contents which would make navigating the article a lot easier.
There are some wrongful uses of terms for example Destillerator or Destillaator
Some sources are inserted not correctly and multiple times in a row.
The style should be like in encyclopaedia Suitsusink (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 13:16 (EET)
thread_title:  Steps to improve
Arutelu:Valvas

message: Piirivalvelaevad on tsiviillaevad. Nad ei ole sõjalaevad, ega kuulu mereväkke. Tau 5. aprill 2008, kell 08:28 (UTC)

message: http://en.wikipedia.org/wiki/USCGC_Bittersweet_(WLB-389)
http://www.uscg.mil/hq/g-cp/history/webcutters/Bittersweet1944.html.
 
Also some interior photos as PVL-109: http://picasaweb.google.com/jaanus67/Valvas .
thread_title:  Link to USCG history page plus newer photos 

message: Link USCG leheküljel ei tööta. Lisasin lingi inglise keelsele wikipeedia leheküljele.
----
Vana nime pole tarvis linkida, vaid teha see rasvaseks ning teha sellelt ümbersuunamine. Andres 24. jaanuar 2009, kell 08:58 (UTC)
thread_title:  Lingid 

message: Keegi targem võiks pealkirja muuta PVL-109 Valvas -eks. Siis on kõik piirivalvelavad ühesuguse süsteemi järgi. Ja lühendid nimede ees (PVL) on vajalikud, seega palun ärge neid kustutage.--Tau 14. juuni 2009, kell 10:39 (UTC)
replies: text: Pealkirja kohta. Pikne 15. detsember 2013, kell 16:06 (EET)
thread_title:  Pealkiri
Arutelu:Mustakivi tee

message: Puudub lehekülg Mustakivi. Andres 5. aprill 2008, kell 10:04 (UTC)
"Mustakivi tee on tänav Tallinnas, mis valmis 1996. aastal" ... "Aastatel 1980–1989 kandis tee 21. juuni tee nimetust."" – ?--Pietadè (arutelu) 3. juuni 2013, kell 10:09 (EEST)

message: Milleks see on siin mainitud? Kui olla täpsem, siis see tunnel asub Mahtra tänavale lähedam. 90.191.190.76 28. juuli 2013, kell 16:55 (EEST)
thread_title:  Jalakäijate tunnel
Arutelu:Dietüüleeter

message: Mall tehakse eraldi ja artiklisse tulevad parameeter = ... See asi ei käi nii lihtsalt. [[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] --[[Eri:Contributions/84.50.164.130|84.50.164.130]] 5. aprill 2008, kell 10:37 (UTC)

message: Õuka on piirituse ja eetri segu--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 17. detsember 2009, kell 17:10 (UTC)

message: Emmaldatud kui kahtlane väide:
"

message: Rahvameditsiinis kutsutakse seda vedelikku õukaks ja kasutatakse seespidiselt erinevate tõbede ennetamiseks. Ravitoime ei ole kinnitatud ja pigem võib õuka seespidine tarvitamine olla eluohtlik.
"--Rünno 17. detsember 2009, kell 17:08 (UTC)
replies: text: Mis nimelt on kahtlane?

text: Levinum nimetus on tõesti õuhka, mitte õuka. Andres 17. detsember 2009, kell 19:41 (UTC)
Miks kahtlane? Aga sellepärast, et:
#Õuhka, mitte õuka;
#Õuhka on vist 1/3 eetrit ja 2/3 piiritust;
#Eetri virotsiidne toime on leidnud nii teaduslikku kui praktilist tõestust;
#Mõistlikkus annuses ei ole õuhka eluohtlik. 20-30 ml puhast eetrit sissevõetuna tekitab täiskasvanud mehel unbes keskmise astme joobe. Ka alkohol on suures annuses eluohtlik. Ja üldse, kõik ravimid on suures annuses eluohtlikud.--Rünno 18. detsember 2009, kell 15:45 (UTC)

text: Kui Sa nii hästi tead, paranda siis. Andres 18. detsember 2009, kell 22:43 (UTC)
----
Kadunud on link Eeternarkoos. Andres 11. jaanuar 2010, kell 07:10 (UTC)
thread_title:  Rahvameditsiin
Arutelu:Kasside nakkuslik peritoniit

message: Puudub  lehekülg [[Peritoniit]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2008, kell 14:57 (UTC)

message: Sümptomiteks on oksendamine, silma iiristes toimuvad värvimuudatused ja vereeritus, iseloomumuutused jne.  
Vereproov võib viidata, kasvu pidurdumine, munandite alaareng, uimasus, muutused silma vikerkestas, isutus, loidus, seedehäired (kinni-lahti), köha, hingeldus, kõhumine, kõht punnis ja vett täis, kole karv, haigused peale ravi ei taandu või ainult korraks parem ja mõne nädala pärast jälle haige. Kõik need haigustunnused võivad olla hoopis ka mõne muu haiguse tunnuseks ja üldse mitte ohtlikud.
Väljaspool kassi organismi hävib viirus kiiresti. Viirus levib otseselt väljaheidete ja sülje kaudu. Näiteks kui majapidamises on mitu kassi ja ühel neist juhtub see haigus olema, siis nakatab ta teist kassi teda lakkudes või kui nad kasutavad üht liivakasti. Haigus vallandub stressi tagajärjel ikka ja jälle.
Kui majas on veel kasse, siis võivad nakatuda ka teised kiisud. Eriti kui nad kasutavad ühist liivakasti. Haigestuvad siis kui ka nende puhul koronaviirus mutanteerub FIP-ks.
Välja lööb haigus peamiselt siis, kui kassipoeg vahetab kodu ja on suurem. Sellisel juhul on vähe neid, kes ellu ei jää. Haigus ei pruugi väljenduda mitte kuidagi ja kui tekib kahtlus mingist haigusest - võib juba hilja olla.

message: Väga tihti ei suudeta seda haigust kindlaks teha. Test on positiivne vaid juhul, kui kass on juba haigestunud. Negatiivse testi tulemusest pole mingit garantiid, et kass pole selle mutanteerunud koronaviiruse kandja. Ka ei saa teada, kas kass sellesse kunagi haigestub. 
FIP on väga levinud haigus nii Eestis, kui välismaal. Kodukiisusid eriti ei uurita, kuid tõukasside kasvatajad on selle haigusega kursis. Diagnoosi FIP ei panda ilma vastavaid teste tegemata ja tiitrite taset määramata. 
Eestis on võimalik testida oma kasse FIP-i vastu. Selleks võetakse natuke verd ja saadetakse kas Soome või Saksa laborisse. Vastus tuleb paari nädalaga.
Haiguse ennetamise tuleks kassile teha selle viiruse kohta vereanalüüs. Veel tuleks vältida nakatumist rooja kaudu, puhastades regulaarselt iga päev liivakasti. Liivakast tuleks toidukaussidest võimalikult kaugel hoida. Ravi on võimalik algstaadiumis, kuid kui astsiit - vee kõhtu kogunemine, on juba välja kujunenud, ei ole ravimitest kasu. Haigust on raske diagnoosida, kuna see nagu segu kõikvõimalike haiguste sümptomitest. Ja ravi on sellel ka suhteliselt keeruline.
Haiguse ennetuseks tuleks teha loomale vitamiinisüste Gamavit, mis on Venemaalt pärit. Samuti anda vaid parimat toitu ja keedetud kana. Kui haigus tekib siis ta ei ole enam ravitav.
Võib elada ka 20 aastaseks viirusega.
Tavaliselt haigestuvad puhtatõulised, sugulaste järglased.
Peiteaeg võib olla aastaid.
Nakkab ülikergesti(ühised liivakastid, nuusutamine läbi puuri, jalanõudega, ühine õu jne. 
Elusal loomal ei saagi 100% kindlalt öelda.
Eestis FIPi vastu vaktsineerida ei saa.
----
Tõstan osa algmaterjali täna artikli tagaselga, püüdsin toimetada aga miskit võis kogemata maha jääda... 
Mariina 17. mai 2015, kell 19:10 (EEST) alias Простота
thread_title: Mida teha?
Arutelu:Boosaaso

message: Artiklis toodud nime päritolu on rohkem rahvajutu moodi kui tõsiseltvõetav etümoloogia. --Metsavend 7. aprill 2008, kell 20:42 (UTC)
replies: text: Sul on õigus. Püüan seda parandada. Andres 8. aprill 2008, kell 05:38 (UTC)

message: Elanike arvu puhul võivad segi minna Boosaaso linn ja Boosaaso linnastu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. aprill 2008, kell 05:38 (UTC)

message: Asendikaarti polnud võtta. Ehk saab selle kaardi siin tõlkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. aprill 2008, kell 06:15 (UTC)