lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kõpu tuletorn

message: Mulle meeldiks suurem pilt artiklilehel ikkagi rohkem, aga see on maitse asi. Jaan513 21:10, 1 May 2004 (UTC +3)
replies: text: Minu maitse on samasugune nagu Jaanil. Andres 18:16, 1 May 2004 (UTC)

message: tore, ma kirjutasin pika uue teksti juurde aga keegi oli vahepeal seda juba muutnud. Võiks kuidagi teha nii, et kui keegi midagi kirjuab siis teine ei pea kohe seda muutma hakkama vaid ootan kuni teine on lõpetanud, ;(( naine 17:18, 2 May 2004 (UTC)
replies: text: Vabandust, järgmine kord ootan su muutmised ära. Jaan513 20:21, 2 May 2004 (UTC +3)
replies: text: : Alati ei tea ju, millal teine on lõpetanud.

text: : Ma hakkasin Kõpu tuletorni artiklit toimetama, kui polnud näha, et keegi sellega parajasti tegeleb, ja sattusin mitu korda redigeerimiskonflikti. Ma ei pannud üldse tähele, et Jaan oli seda vahepeal toimetanud. Andres 17:25, 2 May 2004 (UTC)

text: : Kui keegi teeb pikka aega mingit juttu, siis võib algusse panna ajutise hoiatuse. Andres 17:27, 2 May 2004 (UTC)
Asi oli selles, et ma muutsin vahepeal natuke algust ja siis avastasin, et need faktid on ikka valed, esimesed sada aastat oli ikka paak ilma tuleta ja vahepeal oli veel nimetus tulepaak. ;P naine 17:30, 2 May 2004 (UTC)

text: Kas Eesti Telefoni veebiaadressi mittetöötamine on ajutine nähtus? Kas Kõpu tuletorni margi ilmumine peaks ka äkki artiklis mainitud olema? avjoska 26. juuli 2006, kell 18.17 (UTC)
replies: text: : Margi ilmumist tuleks mainida. Andres 26. juuli 2006, kell 18.25 (UTC)

message: Koordinaadid oleks nagu natuke mööda. Kust need pärinevad?--Boy 26. juuli 2006, kell 22.24 (UTC)
replies: text: Tõepoolest, eelmiste koordinaatide puhul oli põhjalaius 5′ võrra vale. Tuletorn oleks justkui asunud meres. Nüüd on koordinaadid Veeteede ameti lehelt (kui ma ei eksi) ja palju reaalsemad. Idapikkus oli juba varem õige. Jaan513 27. juuli 2006, kell 05.25 (UTC)

message: Mulle tundub, et seda artiklit on tänases "Saarte Suvenädalas" tsiteerinud Kadri Pulk. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 18. august 2006, kell 09:36 (UTC)

message: Millel põhineb väide, et "selline tulepaak oli Rootsis Falsterbos juba 1229. aastal"? Rootsi ega ingliskeelne Wikipedia ei tea sellest midagi. "In 1230 the Dominikans from Lübeck sent a letter to the Danish king Valdemar with a request that a "mark" should be built to warn seafarers. There is no evidence that it was ever built. Most likely is that a prominent house at Falsterbo and The Church of Santa Maria were used as seamarks." P2rtel (arutelu) 2. juuni 2020, kell 14:02 (EEST)
thread_title:  Ajalugu
Arutelu:Valgusdiood

message: Võiks vaadata järgi, kas kirjutatakse infrapunasaatja või infrapuna-saatja või panna see kuidagi teisiti kirja... Tavaline televiisoripult töötab teatavasti (võib-olla mitte alati) nii, et nupuvajutuse toimel tekitatud signaal edastatakse valgusdioodi abil infrapunakiirgusena. Jaan513 21:20, 2 May 2004 (UTC +3)
replies: text: Ma arvan, et õige on "infrapunasaatja". Raamatutest ma seda ei leia. Internetis kirjutatakse enamasti nii. Ja see on ka loomulik kirjaviis. Andres 18:33, 2 May 2004 (UTC)

message: Näen pildiallkirja äralõigatuna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuni 2006, kell 12.41 (UTC)

message: Lihtsalt teadmiseks: 2013. aasta ÕS-is on LED-i tähenduses sõna "leed":
"l`eed <22e: leedi, l`eedi> valgusdiood, LED. Leed+lamp, leed+näidik valgusdioodlamp, -näidik, LED-lamp, -näidik"
[[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 10. oktoober 2014, kell 14:31 (EEST)

message: Miks ja kuidas siin nii palju tähemärke vähemaks jäi? Ja kas valgusdiood on tõesti sama mis valgusdioodlamp? Adeliine 23. juuli 2016, kell 17:21 (EEST)
replies: text: ei saa olla, diood olgu ikka eraldi kirjutis ja kui palju dioode kokkuliidetakse ja nendele veel natuke elektroonikat, et saaks miskit võrguvoolu tarbida ning keermestatud sokkel, siis saaks pirni ja kui nüüd ntx kohtvalgusti kere ka lisada, siis võiks lamp olla nehh. suwa 23. juuli 2016, kell 19:46 (EEST)
replies: text: : ja paistab, et enamus on siia kopitud sellest kirjutisest: :LED-lamp. suwa 23. juuli 2016, kell 19:59 (EEST)
thread_title:  Lamp ja üksik diood
Arutelu:Hiiumaa laidude maastikukaitseala

message: Kaitseala sihtkaitsevööndite piirid ja inimeste viibimise kord on võetud Elektroonilisest Riigi Teatajast. Muide, kas selline jaotus sobib? Jaan513 22:14, 2 May 2004 (UTC +3)
replies: text: Arvan küll, et sobib. Andres 20:03, 2 May 2004 (UTC)

message: Üldjuhul sihtkaitsevöönditest artikleid ei tule, ent kui infot koguneb palju on vast mõttekas teha? Siin on link Laidelahe sihtkaitsevöönd. Seotud arutelu siin: Arutelu:Vilsandi_rahvuspark#Sihtkaitsevööndid--Estopedist1 (arutelu) 29. november 2018, kell 22:06 (EET)
thread_title: Sihtkaitsevööndid
Arutelu:Pierre Corneille

message: Hea algus! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:30, 2 May 2004 (UTC)
tegin pjäärist pjeeri. sama peaks olema kõigi prantsuse keele lahtiste ee-dega mida pole põhjust ää-deks hääldada. Tanel.

message: Infokastis on andmed ("näitekirjanik, luuletaja, kirjanik"), mida ei saa otse artiklis parandada, esitatud ebakorrektselt. Näitekirjanik ja luuletaja on kirjaniku alaliigid, aga loetelus tuleks kasutada sama üldistustasandi andmeid. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 25. september 2021, kell 17:08 (EEST)
Arutelu:Liivatüll

message: Tekkis paar küsimust.
1) Missugune on tiiva pikkuse ühik (antud ainult 125-135 ilma ühikuta)?
2) Sibavalt joostes tundub mulle imelik. Kas parem oleks sibades?
Jaan513 23:08, 3 May 2004 (UTC +3)
replies: text: 125-135 millimeetrit ma oletan, sest cm oleks palju naine 20:19, 3 May 2004 (UTC)
replies: text: :Ma arvasin ka, aga kuna ühikut ei olnud, siis mõtlesin, et äkki võib tegemist olla mittesüsteemsete ühikutega:) Jaan513 23:24, 3 May 2004 (UTC +3)
Arutelu:London

message: Londoni ei saa siiski nimetada Euroopa suurimaks linnaks. Ta on küll suurim linn Euroopa Liidus, kuid Euroopa suurimaks linnaks on Moskva. Seda nii elanike arvult halduspiirides kui ka linnastus. Rahvaarvult halduspiirides on ta teine, kuid linnastu jääb lisaks Moskva omale (~12,5 miljonit) alla veel Pariisi ja Rhein-Ruhri linnastule. Tõsi, nende kahe viimase ja Londoni linnastu vahed ei ole kuigi suured (100-200 tuhande elanikuline erinevus 11-miljonilises linnastus on väike). - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 10:56, 9 May 2004 (UTC)

message: Mulle ei meeldi need linnade asukoha kaardid, mida üks kodanik meile peale surub. Londoni leian ma üles seetõttu, et ma eelnevalt juba tean, kus too linn asub. Tollest skeemist siin küll erilist abi ei ole. Talle võiks soovitada neid kaarte omakeelsele Vikipeediale teha ja meile neid mitte pakkuda. Siim 23:51, 18 Jan 2005 (UTC)
replies: text: Kuluks ära küll. Neid kaarte on täis samade linnade artiklid ka teistes vikides. - Urmas 06:27, 19 Jan 2005 (UTC)

message: Pööraksin kasutaja 213.35.142.42 parandused heameelega tagasi. Palun vaadake, kas nende seas on asjalikke. Andres 14. detsember 2006, kell 17:41 (UTC)
replies: text: Jah, vaatasin ka yle. Olen nõus, et pööraks tagasi. Suur hulk linkide kustutamisi, mis on täiesti arusaamatu. "City" rõhutamine seal, kus see pole ilmtingimata vajalik. Väike hulk lisainfi, näiteks, et 20 protsenti maailma kaubandusest vms. Soovitused turistile, et kuidas bussi ronida. Tore muidugi, et on aktiivseid inimesi, kes tahavad artiklit parandada ja täiendada, aga antud juhul midagi head sellest ei tulnud. Nii et pööra tagasi, minu poolest, kyll. --Lulu 14. detsember 2006, kell 19:37 (UTC)
replies: text: : Nüüd on jälle palju uusi parandusi tehtud. Tundub, et midagi on lisatud. Andres 14. detsember 2006, kell 20:36 (UTC)

text: : Taastasin olukorra enne neid parandusi. Paranduste seas on ehk ka mõni asjalik, kuid mina ei jäksa neid välja noppida. Andres 15. detsember 2006, kell 18:12 (UTC)

message: Kust see on võetud, et ''borough'' on vald? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. märts 2009, kell 20:25 (UTC)
Londoni ''borough'' on EE-s linlik asum, KNAB-is puudub. Arvan, et tuleks kasutada "linlikku asumit". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. märts 2009, kell 07:27 (UTC)

message: Artiklis ei ole midagi allikat. 85.78.159.214 5. september 2011, kell 17:52 (EEST)
Vana elanike arv: 7 825 200 (2010) Taivo 24. juuli 2012, kell 23:50 (EEST)
Bussipeatusi on kahte liiki. Kui märgil on punane ring valgel põhjal, peatub buss seal alati. Valge ring punasel põhjal on nõudepeatus. Ning veel: linnatranspordis saab nüüd maksta ka kontaktivaba pangakaardiga.
thread_title: Allikad
Arutelu:Tallinna Püha Vaimu kirik

message: Püha Vaimu Koguduse õpetaja Gustav Piir on öelnud, et "Pühavaimu" nimi on Nõukogude ajal peale surutud ning et õige on "Püha Vaimu". Ma ei tea, kas see on õige. Andres 17:05, 13 May 2004 (UTC)
replies: text: Ma korra kahtlesin ja vaatsin, et paljudes kohtades oli kokku kirjutatud, näiteks
 aga lahku on näiteks . Täpselt ei tea, äkki parandasin valeks hoopis ? naine 17:25, 13 May 2004 (UTC)

text: Siseministeeriumi register annab "Tallinna Pühavaimu Kogudus". Seisuga 1. märts 2002. - Urmas 17:30, 13 May 2004 (UTC)
replies: text: : EELK kodulehel] on "Tallinna Püha Vaimu kogudus".

text: : ENE 12. köites on "Tallinna Püha Vaimu kirik".

text: : Gustav Piiri kommentaar on siin. Siin on juttu Konsistooriumi otsusest koguduse nime muutmise kohta.

text: Mina arvan, et artikli pealkirjas peaks olema "Püha Vaimu". Paralleelvormid peavad muidugi ka sees olema.  Andres 17:44, 13 May 2004 (UTC)
----
Muide, kas ei peaks olema kirikute või neile vastavate koguduste juures ka kirikuõpetajate loendid? Need on avaldatud (Bruiningk & Busch, Gernet ja Veem on esimesed meeldetulevad autorid).

text: Jah, need peaksid olema koguduste juures. Andres 7. november 2007, kell 19:19 (UTC)
thread_title: Kas Pühavaimu või Püha Vaimu kirik?

message: See Kanakuke lisatud jutt on ju sõna-sõnalt sealt allikast maha kirjutatud. --Epp 21. november 2009, kell 02:49 (UTC)
replies: text: Natuke naljakas tundub see teie (pean siis silmas mitte Teid, vaid toimetajaid üleüldiselt) liigagarus nendel autoriõigustel copy-paste osas. Näiteks mulle tundub see sõnademulin küll faktina: Tallinna Pühavaimu kirikule ja seegile pandi tõenäoliselt alus 13. sajandi esimesel poolel. Kirik sai praeguse kuju 14. sajandi keskel, oli kasutusel raekabeli ja seegi kirikuna. või pean ma nüüd sünonüümisõnaraamatu appi võtma ja siis selle n-ö "ümber sõnastama"? Sealt edasi täpselt sama jutt. Pärast reformatsiooni anti kirik eesti kogudusele. Pühavaimu kiriku pastorid tõlkisid eesti keelde katekismuse, mis ilmus 1535. aastal. - ei ole fakt? Oi, aga mis see siis on? Või peaksin ma selle fakti hoopis teistmoodi välja kirjutama? --kanakukk 21. november 2009, kell 03:00 (UTC).
replies: text: :Fakt on fakt ja sõnastus on sõnastus. Pealegi annab kõike teiste sõnadega kirjutada: Tallinna Püha Vaimu kirik ja seek rajati (loodi, asutati vms.) 13. sajandi esimesel poolel. Oma praeguse kuju sai kirik 14. sajandi keskel ning seda kasutati raekabeli ja seegi kirikuna. Sõnastus muutus aga mõte jäi samakas. Ja see katekismuselause on ju üldse väär.--WooteleF 21. november 2009, kell 10:06 (UTC)
thread_title: Osaline kopipeist? + kahtlane väide (katekismuse lause)
Arutelu:Linuxi distributsioon

message: Sõna 'distributsioon' oleks vist õigem kasutada selle nimega lähtuvalt: :en:Linux distribution ja :en:Distribution.
replies: text: Ma ei saa kahjuks aru, mida sa silmas pead. Jaan513 16:12, 14 May 2004 (UTC +3)
replies: text: : Sõnal "distributsioon" on mitu tähendust, ja minu meelest pole ükski valdav. Distributsiooni mõiste on olemas ka matemaatikas, kus see on üldistatud funktsiooni sünonüüm, ja lingvistikas, kus see on mingi üksuse jaotumine eri kontekstide vahel. Mõnikord tõlgitakse inglise distribution ka "jaotuse" või "jaotumusena". Näiteks tõenäosusteoorias räägitakse (tõenäosus)jaotustest. Sellepärast peaks tegema täpsustuslehekülje. Andres 14:35, 14 May 2004 (UTC)

message: Minu meelest "Linux tuum" eesti keeles ei saa öelda, "Linux" peaks olema omastavas käändes. "UNIX-isarnane" on omadussõna, sellepärast ma ei poolda, et see oleks artikli pealkiri, kuigi inglise vikis on. Andres 22:16, 15 May 2004 (UTC)
replies: text: Minu arvamus: 'Linuxi tuum' võib tekitada segadust, kuna mõni inimene nimetab Linuxit terveks distributsiooniks - millise Linuxi? Aga kui on 'Linux tuum', siis on selge, et Linuxi nimeline tuum. Mõtlesin veel 'Linux (tuum)' varjandile. "Unix-isarnane" on omadussõna. Kui teisi Unix-isarnaseid asju maal pole peale Linuxi distributsioonide, siis võib ju nii jääda. Joakim 22:34, 15 May 2004 (UTC)

message: Kogu Lisainfo selles loendis peaks olema vastavates artiklites nende distributsioonide kohta. Peep 15:43, 19 august 2005 (UTC)
thread_title: Distributsioonide loend
Arutelu:Tallinna Nikolai kirik

message: Artiklis Eesti kirikute loend mainitakse seda kirikut Püha Nikolause kiriku nime all. 
Koplis on ka samanimeline kirik. Sama nimega kirik on veel Mustvees. Me peame nomenklatuuri läbi mõtlema. Andres 20:08, 15 May 2004 (UTC)
Antud kirik peaks olema lihtsalt Nikolai kirik, nii oli vähemalt seinal kirjas, tegin pildi kah naine 22:03, 15 May 2004 (UTC)
replies: text: See, mis seinal on kirjas, ei tähenda midagi, sest nad on kõik saanud nime sama pühaku järele (vähemalt Kopli oma küll). Ja seda nime võib pikemalt ja lühemalt öelda. Öeldakse veel "Nikolski kirik".

text: Aga küsimus on selles, kuidas neil vahet teha.  Peale selle, Eesti Apostlik-Õigeusu kirikul on Nikolai kirik veel Võõpsus ja Kuressaares. Kihnus on Nikolause kirik.  Andres 22:59, 15 May 2004 (UTC)
replies: text: :: Tallinna Nikolai kirik, Tallinna, Kopli Nikolai kirik, Kuressaare Nikolai kirik, Võõpsu Nikolai kirik, Kihnu Nikolause kirik naine 01:07, 16 May 2004 (UTC)
replies: text: ::: Olgu. Aga Kopli kirik olgu ilma komata: Tallinna Kopli Nikolai kirik. Andres 07:01, 16 May 2004 (UTC)
teadmata et siinne leht (ilmselt vigase nimekujuga eksisteerib, võiks olla Püha Nikolai kirik) tegin täna siis lehe Nikolai Õnnistaja ja Imetegija kirik asi selles, et tolle nime all on see Tallinna entsüklopeedias sees. Panin sinna siis märkuse liita, aga mis nime alla see siis nüüd kokku viia?? - Ahsoous 12. detsember 2008, kell 16:01 (UTC)
Arutelu:Kompilaator

message: Kuidas Gentoo Linux on seotud kompilaatoriga? (Vaata ka:) - J 10:23, 16 May 2004 (UTC)
replies: text: Pole ise Gentood proovinud, kuid mäletan et see pidi olema distro kus komileeritakse kõik pakettid arvutisse, mitte ei installeerita valmiskompileeritud pakette. Joakim 10:51, 16 May 2004 (UTC)
Siiski otseselt kompileerimisega ei ole Gentool pistmist ju minu meelest. Samas võiks iga linuxi sinna panna põhjusega, et make nendega kaasas on vms, et tirid sortsu ja kompileerid ära vms. - J 05:30, 17 May 2004 (UTC)

message: Nõustun J'ga, kui sellisest loogikast lähtuda siis võiks siia lisada igast imeasju. Veel tekkis küsimus, kas 'arvutikeel' asemel ei oleks mõistlik kasutada sõna 'programmeerimiskeel'? Esimest neist pole kusagil varem kuulnud.
replies: text: Mõeldud on "computer language", mis võib tähendada mitte ainult programmeerimiskeelt, vaid hõlmab ka "markup language". Andres 17:38, 25 May 2004 (UTC)
replies: text: :"Markup language", nt HTML, SGML, XML ei kompileerita. Võibolla pigem, "teisaldatakse" teistesse vormidesse? --matik 21:14, 3 Jul 2004 (UTC)
replies: text: :: Transformeeritakse sobiks ehk, kui kasutada T tähte XSLT'st. 'Töödeldakse' kui kasutada sõnu millega kirjeldatakse C Preprocessori tööd --Tõnis 19:34, 18 Jul 2004 (UTC)

message: Sellel sõnal on ka teine, vanem tähendus. Andres 12. märts 2010, kell 16:34 (UTC)
Mõisted tuleb lahku viia. Andres 14. märts 2010, kell 19:29 (UTC)
----
Selle artikli sisu on suuresti kattuv artikliga Kompilaator. Võiks selle artikli sisu viia artiklisse Kompilaator. Peamiselt seisneb ju kompileerimine kompilaatori käivitamises. Kõik mida kompileerimisel tehakse, teeb kompilaator. Pluss muidugi ka see, et inglisekeelses vikis on need artiklid samuti ühendatud. Rene 13. aprill 2010, kell 17:59 (EEST)
replies: text: Kui mõelda sellele, et kompilaatori ainus ülesanne on kompileerimine, muud sellega teha ei saagi, ning et kompileerida saab üksnes kompilaatoriga ja mitte mingil muul viisil, tundub artiklite liitmine mõistlikuna, ehkki need on kaks eri mõistet. Taivo 13. aprill 2010, kell 19:33 (EEST)
replies: text: :Ühendatud need kaks artiklit Kompilaatori alla. Sisu eriti üle tuua polnudki, suures osas oli see kattuv. Katsun midagi ise täienduseks kirjutada. Rene 15. aprill 2010, kell 17:22 (EEST)
thread_title: Endise artikli Kompileerimine arutelu
Arutelu:Loomad

message: Eukaryota ? ja veel paar asja on millest aru ei saa 
Agnotozoa,  Rhombozoa, Rhombozoa, Micrognathozoa, Cycliophora, Loricifera 
naine 14:15, 16 May 2004 (UTC)
replies: text: Panin eestikeelsed nimed, kus need saadaval. "Rattakandjad" ei ole küll vist kinnitatud nimi. Kui eestikeelset nime ei ole, siis võib artikli pealkirjaks esialgu panna ladinakeelse nime. Andres 15:42, 16 May 2004 (UTC)
Aga milleks need tyhjad read vajalikud on naine 17:09, 16 May 2004 (UTC)

message: Selgrootute hõimkonnad on: käsnad (Porifera), ainuõõssed (Cnidaria), kammloomad (Ctenophora), lameussid (Platyhelminthes), ümarussid (Nematoda), jõhvussid (Nematomorpha), rõngussid (Annelida), limused (Mollusca), okasnahksed (Echinodermata), lõugtundlased (Chelicerata), üheharused (Uniramia), vähilaadsed (Crustacea), käsijalgsed (Brachiopoda).
replies: text: Tõstsin selle lõigu praegu siia. Kõrvalolevas tabelis on hõimkondade täielik loetelu. --Lulu 11. detsember 2005, kell 10.08 (UTC)

message: Tabel ei ole korrektselt vormistatud. On mingid sidekriipsud hõimkondade nimede ees. Pealkiri on hõimkonnad, aga hõimkonnad on vaheldumisi alamriikidega. Jaotused ei ole reljeefselt välja toodud. 
Minu meelest võiks loomariigi klassifikatsiooni esitada tekstis, kus selle vormistamiseks on paremad võimalused. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. detsember 2005, kell 10.43 (UTC)
Millegipärast ei näe ma seda tabelit firefoxiga. Seepärast kirjutasingi need hõimkonnad välja. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 11. detsember 2005, kell 10.46 (UTC)

message: Eemaldasin, sest tegu on ürgkeelikloomade (hk) alla kuuluvate klassidega
-Sulgpeased Pterobranchia
-Neelhingsed Enteropneusta
--Dj Capricorn 21. detsember 2007, kell 17:08 (UTC)
----
Enamik loomadest valib partneri ja tuvastab sugulase haistmismeele abil.
replies: text: Kus täpsemalt see viidatud artiklis kirjas on? Andres (arutelu) 26. detsember 2018, kell 00:01 (EET)
replies: text: :Tõstsin selle nüüd välja, sest jõudsin jäeldusele, et seal pole seda öeldud.
Enamik loomadest valib partneri ja tuvastab sugulase haistmismeele abil.Group and kin recognition via olfactory cues in chimpanzees (Pan troglodytes), Stefanie Henkel ja Joanna M. Setchell, The Royal Society Publishing, doi: 10.1098, veebiversioon (inglise keeles.
--Andres (arutelu) 9. august 2023, kell 21:48 (EEST)
thread_title:  Taksonoomia 

message: Loomade all on mitmes keeles veel inglise Theria e. vene zveri...
Eesti keeles? 
https://en.wikipedia.org/wiki/Theria
--Talguarbuja (arutelu) 11. august 2020, kell 07:24 (EEST)
thread_title:  Theria, zveri?
Arutelu:Neeruti mõis (Kadrina)

message: Neeruti loss on Neeruti mõisa peahoone. Andres 20:41, 26 May 2004 (UTC)
replies: text: Jah, parem oleks rääkida Neeruti mõisast. -- Urmas 21:40, 26 May 2004 (UTC)
replies: text: : Meil on küll pretsedent olemas Suuremõisa lossi näol. Kui "Neeruti loss" on levinud nimetus, siis peaks selline märksõna küll olema, aga ma pole kindel, kas ümbersuunamisena või Suuremõisa lossi eeskujul. Andres 05:08, 27 May 2004 (UTC)
Ma arvan, et mõis oleks siiski sobilikum aga ka loss ei ole vale. naine 20:29, 4 Sep 2004 (UTC)

message: : Neerutis mägesid ei ole :) Parem oleks öelda oosistik. Täpsemalt vist Neeruti-Porkuni oosistik.
replies: text: Pildid on väga head. Siim 20:34, 4 Sep 2004 (UTC)

message: Kaks Neeruti mõisa on. Tuleks teha täpsustuslehekülg - [[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. november 2007, kell 20:30 (UTC)

message: Nosser, lausetest mõne üksiku sõna ärajätmine ei ole piisav. Muuda sõnastust ulatuslikumalt.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. juuli 2009, kell 20:14 (UTC)

message: Liivi sõja tulemusena oli aastaks 1581 mõisa omanik Tönnis Lode surnud, tema pojad aga Venemaal vangis. Peremeheta mõisa immiteeris Eestimaa kuberner Pontus de la Gardie Rakvere foogt ja hauptmann Holstein Nielsohnile.
replies: text: Esimesele lausele puuduvad viited, teise puhul sõna "immiteeris", sellist sõna pole ju olemas? On sõna 'Immission', mis peaks tähendama "omandi (näit. mõis või osa mõisast) üleminek ajutiselt teise isiku valdusesse".

text: Seda sõna on eesti keeles tarvitatud küll (nt ), nii et seda võib olemasolevaks nimetada. Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 23:47 (EEST)

text: arutelu ülesleidmiseks linkisin märksõnad immiteerimine (immission)--Estopedist1 (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 17:07 (EEST)
replies: text: : Eestikeelne sõna on "immissioon". Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 17:55 (EEST)
thread_title: Viide puudu + immiteerimine
Arutelu:Ida-Soome lään

message: Mida teeb '<br/>' '<br>'-st erinevat? -- Urmas 08:51, 29 May 2004 (UTC)

message: Im sorry, but I dont speak Estonian. I just wants to tell that Finlands provinces (lääni) dont have own flags (except Ahvenamaa).--Sampsa 18. detsember 2005, kell 16.32 (UTC)
thread_title:  Ida-Soome lääni lipp
Arutelu:Läti NSV lipp

message: Mis riik see 1919. aastal oli? Seda tuleks täpsustada. Kas seal olid ladina tähed? Miks siis riigi nimi venekeelne oli? Andres 07:17, 2 Jun 2004 (UTC)
Jaan. 1919 kuni jaan. 1920 oli olemas Läti NSV (või ehk õigemini Läti(maa) SNV; meil samal ajal Töörahva Kommuun), mis 1919. a. alguses hõivas suure osa Lätist. Nende armeeks olid Läti punased kütid (loodi väeosadena 1915). Link Läti enmlaste lippudele näitab ka skaneeritud pilti Millitary banner?, millel on kirjad läti keeles, kuid võis olla ka kakskeelseid lippe. Ilmselt oli tähtis hoopis tähtede abil deklareeritu (nõukogude võim), mitte selle deklaratsiooni vorm (keel). Ehkki jäänuks enamlased võimule, tunduks täna selline küsimus keelest täiesti mõistetamatuna ;-). -- Urmas 09:09, 2 Jun 2004 (UTC)

message: Paul Luhtein?
thread_title:  Kes kujundas?
Arutelu:Põhja-Osseetia vapp

message: Kuskilt vappide nimekirjast peaks tulema link Põhja-Osseetia vapile ja Adžaari vapile. Andres 07:04, 10 Jun 2004 (UTC)
replies: text: Põhja-Osseetia on olemas artiklis "Maailma riikide vapid". Adžaaria peaks passima riikide haldusüksuste vappide loendisse. Mida vist veel ei ole? - Urmas 08:33, 10 Jun 2004 (UTC)
replies: text: : Lõuna-Osseetia on artiklis "Maailma riikide vapid" küll sees, aga juttu on Põhja-Osseetia ja Adžaaria vapist. Just nimelt, sellist loendit ei ole, aga peaks olema. Andres 10:17, 10 Jun 2004 (UTC)
Arutelu:2. juuni

message: Pärast 8. maid 1945 ju NSVL-Saksa rinnet ei olnud. Kuidas sai pärast seda rindelt põgeneda? Andres 15:17, 10 Jun 2004 (UTC)
replies: text: Ehkki sõjalised kokkupõrked/lahingud toimusid päris mitmel pool edasi, on siin ilmselt mõeldud väeosast lahkumist, st väeosast ehk siis armeest lahkumist. Sündmus ise peaks olema maailmas toimunute all. Eestis lõppes sõjategevus sügisel 1944. - Urmas 16:09, 10 Jun 2004 (UTC)

text: Arvan, et see sündmus võiks olla laiemas mõttes Eesti sündmuste all, kuigi see ei toimunud Eestis. Umbes samamoodi, nagu me peame Eesti sõduri hukkumist Iraagis Eesti sündmuseks. Andres 20:42, 10 Jun 2004 (UTC)
 * 1936 – avati Karula Vabadussammas (autor G. Saar).
Selle järgi avati võidupühal. --WikedKentaur (arutelu) 31. mai 2016, kell 21:58 (EEST)

message: * 1783 – Venemaa alistas lõplikult Krimmi.
--WikedKentaur (arutelu) 2. juuni 2019, kell 06:04 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud