lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Sahha

message: Kas kuskil on kokku lepitud, et enam KNABi ei järgita? Kes otsustas sellise pealkirja kasuks? --Metsavend 18. detsember 2008, kell 07:29 (UTC)
replies: text: Pööra tagasi, ka Tatarstan ja Adõgee. Andres 18. detsember 2008, kell 07:46 (UTC)

message: Ma tegin eile selles artiklis parandusi, mis nüüd on kadunud. Andres 18. detsember 2008, kell 12:40 (UTC)
replies: text: Tegin mõned uuesti.

text: Jakuudi oblasti tekke paigutab vene viki varasemasse aega. Andres 18. detsember 2008, kell 12:44 (UTC)
Tundub, et neid 2. järgu haldusüksusi, kus venelased on enamuses ei nimetata ametlikult ulussideks: http://www.sakha.gov.ru/main.asp?c=46 . KNABis on kõik ulussid. Nerjungri ulussi seal ei ole. See on vist hiljuti loodud või puudub sel eraldi omavalitsus. --Metsavend 9. mai 2009, kell 09:37 (UTC)

message: elanikke = 949 800 (2009)<ref>http://sakha.gks.ru/digital/region1/default.aspx</ref> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. august 2010, kell 18:32 (EEST)

message: Siin ei mainita [[Kesk-Jakuutia madalik]]ku ega [[Põhja-Siberi madalik]]ku. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. september 2010, kell 10:05 (EEST)

message: Ajavööndite kaart on ilma legendita ja vales kohas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. september 2010, kell 13:21 (EEST)

message: Kuidas infokasti presidendi nime panna? -- Ahsoous 26. september 2010, kell 14:31 (EEST)
replies: text: Ilmselt oleks vaja ka riigikeeled infokasti panna -- Ahsoous 6. veebruar 2011, kell 05:23 (EET)

message: Vana rahvastiku koostis: 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 949 280 inimest, kellest 45,5% olid jakuudid, 41,1% venelased, 3,7% ukrainlased, 1,9% evengid, 1,2% eveenid, 1,1% tatarlased, 0,8% burjaadid, 0,5% valgevenelased, 0,3% armeenlased, 0,1% dolgaanid ja jukagiirid. Taivo 2. jaanuar 2012, kell 14:10 (EET)
thread_title: Viited

message: KNABi järgi on "Sahha" põhinimekuju ja "Sahha (Jakuutia) Vabariik" on rööpnimi, aga viimase juures on märkus "ee AMETL". Mis see tähendab? Minu arvates peaks meil olema artikli pealkiri ja definitsioonis esinev märksõna samad. Variante ja nende kasutamist tuleks tekstis selgitada. Ajaloo alapeatüki viimane lause ei ole ses osas ka selgust toov. Adeliine 10. august 2017, kell 15:47 (EEST)
replies: text: Vaata nt Tšuktšimaa. Pole ju samad.--Hirvelaid (arutelu) 10. august 2017, kell 15:57 (EEST)
replies: text: :Peaks ka seal. Adeliine 10. august 2017, kell 16:13 (EEST)
thread_title:  Pealkiri ja märksõna
Arutelu:Nen Jiang

message: (hiina keeles 嫩江|嫩江, pinyinis Nèn Jiāng)
replies: text: Niisugune märkimisviis ei ole korrektne ega piisavalt arusaadav. Tuleb konkreetselt märkida, kus on lihtsustatud, kus traditsiooniline kirjaviis. Praegu jääb mulje, nagu hiinakeelne nimetus koosneks viiest märgist. Pinyin tuleb käänata ülakomaga, kus juures käändelõpp ei tohi olla kursiivis. Pinyin ei näe iseenesest ette toonimärke. Andres 18. detsember 2008, kell 13:00 (UTC)
Arutelu:Krimmi poolsaar

message: Krimmitatarlasi saab sama vähe põlisasukateks pidada kui sealseoid venelasi. Nood saabusid siiski mongoli-tatari ikkega seoses ja on omaaegsete okupantide järeltulijad.
Kas Krimmil saari ei ole? Andres 18. detsember 2008, kell 13:15 (UTC)
replies: text: Sellel kaardil ma leidsin Lebjažji saarestik poolsaarelt loodes. Geonarva 18. detsember 2008, kell 13:43 (UTC)
replies: text: : Siis ei saa öelda, et autonoomne vabariik asub poolsaarel. Tuleb mõlemas parandada. Andres 18. detsember 2008, kell 13:54 (UTC)
Enamikus vikidest on poolsaar ja poliitiline üksus samas artiklis. See tekitab segadust. See võib nii olla ainult juhul, kui Krimmil ei ole saari. Andres 18. detsember 2008, kell 13:17 (UTC)

message: [[Krimmi Rahvavabariik]]i artiklis ei mainita. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 2. mai 2024, kell 11:44 (EEST)
Arutelu:Andreas Virginius

message: Ta ei olnud samanimeline Kambja kirikuõpetaja. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 18. detsember 2008, kell 15:34 (UTC)

message: I usuteaduse professor
replies: text: Mis see tähendab? Andres 18. detsember 2008, kell 22:15 (UTC)
replies: text: : See peaks tähendama, et ülikooli koosseisus oli korraga kaks usuteaduse professorit. --Improvisaator 19. detsember 2008, kell 09:28 (UTC) Valetasin enne, võis ka kolm olla. --Improvisaator 20. detsember 2008, kell 09:25 (UTC)
replies: text: :: Nüüd peaks mõtlema, kuidas lugeja sellest tähendusest teada saab. Andres 20. detsember 2008, kell 09:29 (UTC)
Arutelu:Aas

message: ENE annab ka sama vaste, TEA entsüklopeedia samuti identse. Praegu panin siia Ökoloogialeksikoni viite, kuna ise ei oska adekvaatselt sõnastada --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 18. detsember 2008, kell 17:43 (UTC)

message: Ilmselt tuleks siia suunata ka rahvakeelsed vasted, kui neil võib olla erinevaid tähendusnüansse --Dj Capricorn 18. detsember 2008, kell 17:44 (UTC)
replies: text: Palun tee seda. Andres 18. detsember 2008, kell 22:03 (UTC)
replies: text: :Mõnede vastete siia suunamine võib tekitada küsitavusi, näiteks niit on omaette kooslus (ja tal on ka teisi tähendusi) --Dj Capricorn 19. detsember 2008, kell 17:15 (UTC)
replies: text: :: Kui Sa ei saa asja kohe lahendada, tee lingid siia, et need üles leiaks, kui vastav lehekülg tuleb. Andres 19. detsember 2008, kell 17:44 (UTC)
Kõnekeeles on kasutusel ka sõnad niit, looduslik rohumaa, nurm, heinamaa.
Heljo Krall ja Kaljo Pork (1980) on Eesti rohumaid klassifitseerinud (1980) märgadeks ja kuivadeks aasadeks.

message: *Krall H., Pork K. jt. 1980. Eesti NSV looduslike rohumaade tüübid ja tähtsamad taimekooslused. Eesti NSV Põllumajandusministeerium, Tallinn. 88 lk
replies: text: Võtsin selle välja, sest see pole teemakohane. Andres 19. detsember 2008, kell 18:27 (UTC)

text: Kõik rohumaad ei ole aasad, kui lähtuda ülaltoodud definitsioonist. Andres 19. detsember 2008, kell 18:29 (UTC)

text: Aasa all võidakse mõista ka rohumaad üldse, aga see on artikli Rohumaa teema. Andres 19. detsember 2008, kell 18:30 (UTC)
replies: text: :võib-olla ma eksisin sõnaga, ilmselt käis jutt ikkagi aasadest (mitte rohumaadest), aga pean kontrollima--Dj Capricorn 19. detsember 2008, kell 21:05 (UTC)
replies: text: :: Sõnal "aas" on mitu tähendust: teda võidakse mõista kitsamalt (üleujutatava lammirohumaana) või laiemalt (igasuguse rohumaani välja). Kui jutt on märgadest ja kuivadest aasadest, siis mõeldakse aasade all nähtavasti rohumaid. Sellest tuleks siis rääkida artiklis Rohumaa või Looduslik rohumaa. Andres 19. detsember 2008, kell 21:44 (UTC)
----
Aas on defineeritud lammirohumaa kaudu, ja link läheb rohumaale. Tollest artiklist ei selgu, mis tähendab "lammirohumaa". Minu meelest peaks olema eraldi artikkel Lammirohumaa. Andres 21. jaanuar 2011, kell 20:11 (EET)
----
Kui tõesti aasa võidakse nimetada ka niiduks või karjamaaks, siis peaks artiklites Niit ja Karjamaa olema vastavad täpsustusmärkused. Andres 21. jaanuar 2011, kell 20:15 (EET)

text: kas argikeelsed sünonüümid peavad ikka olema kajastatud eelloetletud artiklite täpsustusrubriigis?--Bioneer1 21. jaanuar 2011, kell 23:03 (EET)
replies: text: : Kui need tõesti on sünonüümid, siis peavad. Kuidas siis muidu otsitavat leida? Ei saa ju eeldada, et lugeja juba teab teaduslikke termineid. Andres 22. jaanuar 2011, kell 00:15 (EET)
thread_title:  Viited
Arutelu:Pioneer (lasteorganisatsiooni liige)

message: Pioneeriorganisatsiooni kohta peaks olema eraldi artikkel. 
Olid olemas ka oktoobrilapsed. Andres 18. detsember 2008, kell 22:27 (UTC)
replies: text: See pealkiri pole õnnestunud, ma võtsin selle täpsustuslehelt pioneer. See võiks olla ka näiteks pioneeriorganisatsioon.--Oktav 18. detsember 2008, kell 22:31 (UTC)
replies: text: : Mõte on selles, et (Nõukogude Liidu) pioneeriorganisatsiooni kohta peaks olema eraldi artikkel, pioneeri kohta eraldi. Andres 18. detsember 2008, kell 22:33 (UTC)

text: : See artikkel oli pigem mõeldud üldise artiklina suvalise riigi pioneeride kohta, aga ma teiste riikide kohta praegu ei jõudnud. Neid riike on palju, kus ka praegu pioneerid tegutsevad. --Oktav 18. detsember 2008, kell 22:55 (UTC)
replies: text: :: Ma mõtlen küll, et iga riigi pioneeriorganisatsiooni kohta peaks olema eraldi artikkel. Need olid ju ka eraldi organisatsioonid, mitte ühe organisatsiooni harud. Andres 18. detsember 2008, kell 23:03 (UTC)

text: Ikka veel ei ole NSV Liidu organisatsioon yldmõistest lahku löödud. Ehh. Ise ka praegu ei jõua. --Oop (arutelu) 22. november 2012, kell 17:06 (EET)

message: Minu arvates kõlab siin esitatud pühalik tõotus paremini, samas ära võib ju märkida mõlemad. --kanakukk 6. oktoober 2009, kell 18:19 (UTC).
Sorry, aga pioneeriorganisatsioon ei olnud NLKP allorganisatsioon -- Ahsoous (arutelu) 22. november 2012, kell 17:55 (EET)
----
Tegelikult tuleks liita ainult see materjal, mis käib NSV Liidu organisatsiooni kohta, aga pioneer ja pioneeriorganisatsioon pigem ei peaks eraldi olema. Andres (arutelu) 30. november 2013, kell 21:26 (EET)
thread_title:  NSVL pioneeri pühalik tõotus
Arutelu:Hermeneutika

message: Liita järgmine sisu:
Hermeneutika on filosoofiline suund, mille üldine idee on järgnev: mõistmine on inimtegevuse põhiilming, mis inimtegevust otsustavalt vormib. See on ka vahend, mida meil on tarvis mõistmaks inimese tegevust ja kultuurisaavutusi (mis omakorda sünnivad mõistmise kaudu).
Hermeneutika arenes välja 18. ja 19. sajandil pingelises vastasseisus positivismiga. Ta tekkis soovist mõista humanitaarteaduste erijooni ning luua üldine teooria mõistmise kohta.

message: ----
Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher (1768-1834) taotles tõlgitsuse objekti sisseelavat mõistet. Tõlgitsuse objekt on mis tahes tekst, mida uurija soovib mõista, elades sisse selle autori teadvusesse, eesmärkidesse ja kultuurikeskkonda. Mõistmine on selle teksti ajajärgu ja mõttemaailma taaskogemine.
Wilhelm Dilthey (1833-1911) arendas Fr. D. E. Schleiermacheri mõtteid edasi. Ta väitis, et loodusteadus (füüsika, astronoomia jne) on humanitaarteadustest (vt humanitaarteadused) olemuslikult erinevad. Loodusteadus otsib seletusi ja üldisi seaduspärasusi, samal ajal kui humanitaarteaduste sihiks on mõistmine.
Hans-Georg Gadamer (1900-2002) oli tänapäeva tähtsaim hermeneutika arendaja, kes leidis, et inimene on oma olemuslikult ajalooline olend, kellel on lahutamatu suhe traditsiooniga ning see on mõistmise eeltingimus. Inimene on mõjudeajaloost ning selle kaudu on tema tõlgitsushorisont alles avanemisel. Gadamerile on oluline avatus astuda kõnelusse, sest sedasi sündiv arusaamine viib meid teisele poole teaduslikku teadmist. Mõistmine on seotud tõe läbieaalmisega kunstis ja kirjanduses.
thread_title:  Hermeneutika arendajad ning nende mõtted 

message: ----
Hermeneutiline uurimine liigub mööda nn hermeneutilist ringi.
Pilt:Hermenautiline_ring.JPG
Andres 19. detsember 2008, kell 07:33 (UTC)
----
Etümoloogia ei ole täpne. Andres 30. september 2011, kell 23:52 (EEST)
replies: text: originaalis Võõrsõnade leksikonis (2006) on nii: (kr hermeneutike < hermeneia seletus, tõlgendus)--Bioneer1 1. oktoober 2011, kell 00:08 (EEST)
replies: text: : No just. Esimene sõna on teisest kuidagi tuletatud, ja esimene sõna on otsene allikas. Seda peaks pikemalt selgitama, aga seda oleks parem teha Vikisõnastikus. Andres 1. oktoober 2011, kell 00:43 (EEST)
thread_title:  Hermeneutiline ring
Arutelu:Niit

message: Artiklites Matemaatiline pendel ja Algus peetakse silmas niiti, aga ma ei tea, mis oleks artikli pealkiri. Andres 19. detsember 2008, kell 18:39 (UTC)
replies: text: Õmblusniit --Mona 22. jaanuar 2011, kell 22:14 (EET)
replies: text: : Palun tee siis ära. Andres 22. jaanuar 2011, kell 22:22 (EET)
replies: text: :: Ma ei tea, kas neis artiklites on mõeldud õmblusniiti, ma tahtsin lihtsalt mainida, et niidi all mõeldakse ka õmblusniiti. --Mona 22. jaanuar 2011, kell 22:26 (EET)
replies: text: ::: Mulineega vististi väga ei õmmelda, nii et vist ikkagi ka tolle artikli pealkirjaks võiks jääda niit, aga tuleb täpsustus välja mõelda. Ahsoous 22. jaanuar 2011, kell 23:42 (EET)

message: 4 linki tuleb märksõnale pärisniit, ent see on ilmselt vigane sõna--Estopedist1 (arutelu) 15. aprill 2016, kell 17:16 (EEST)
replies: text: Miks Sa arvad, et see on vigane? Igatahes on olemas artikkel Pärisaruniit. Andres (arutelu) 15. aprill 2016, kell 22:25 (EEST)
thread_title: Pärisniit
Arutelu:Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus

message: Siin ei selgitata vahekorda adventistidega üldse. Andres 20. detsember 2008, kell 09:38 (UTC)
Sutike keeruline ilmselt on SPA-d siduda adventistidega. Advent viitab Kristuse (teisele) tulekule, adventist on seega Kristuse (teise) tuleku ootaja. Peamist probleemi näen ma pigem just märksõnaga adventistid, mis tuleks tõsiselt ümber kirjutada.
replies: text: Palun tee seda.

text: Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 30. jaanuar 2009, kell 09:03 (UTC)

message: Äkki oleks mõistlik Adventistide Koguduste Eesti Liit suunata siia lehele. Või jätta siia ainult see osa (mida nagu suurt rohkem ei olegi), mis puudutab Seitsmenda Päeva Adventiste ja Adventistide Koguduste Eesti Liitu puudutav sisu mujale tõsta .... Lindaliisu 10. veebruar 2009, kell 23:01 (UTC)
replies: text: Minu meelest on mõistlik teisena nimetatud ettepanek. Muus osas tuleb artiklit täiendada. Andres 11. veebruar 2009, kell 11:44 (UTC)
replies: text: : Ma mõtlesin nüüd natukene seda värki... On adventistid (üks osa krislastest), on seitsmenda päeva adventistid (see osa adventistidest, kes peavad hingamispäeva laupäeval), on seitsmenda päeva adventistide kogudus (suurim seitsmenda päeva adventistide organisatsioon) ja on adventistide koguduste eesti liit (ehk siis eestis tegutsevate seitsmenda päeva adventistide koguduste ühendus). kas seega peaks tegema neli erinevat kirjet (adventistid (olemas), seitsmenda päeva adventistid (kirje olemas, sisu puudub), seitsmenda päeva adventistide kogudus (kirje puudub), adventistide koguduste eesti liit (kirje puudub, sisu pmst siin olemas)? Lindaliisu 20. veebruar 2009, kell 09:24 (UTC)
replies: text: :: Tegelikult on asi veel keerulisem, sest Seitsmenda Päeva Adventistid on omakorda lõhenenud liikumine. Nii eksisteerib Eestis ka Seitsmenda Päeva Adventistide Reformatsioonilise Liikumise Kogudus, sellest SPA harust tervikuna on juttu näiteks selles ingliskeelse Vikipeedia artiklis. Aga selles mõttes ei ole probleemi, et SPA Reformatsiooniline Liikumine peab niikuinii eraldi artikli ühel hetkel endale saama. -- Sacerdos79 20. veebruar 2009, kell 09:33 (UTC)

text: : Mis puudutab SPA tegevust Eestis, siis selle võiks kindlasti eraldi artiklisse koondada. -- Toomas 20. veebruar 2009, kell 09:44 (UTC)
Muutsin sisu ja nime - Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus. Lisaks tegin kirje Adventistide Koguduste Eesti Liit kuhu panin siin olnud info AKEL-i kohta. Lindaliisu 21. veebruar 2009, kell 16:30 (UTC)
thread_title:  Seitsmenda Päeva Adventistid ja/või Adventistide Koguduste Eesti Liit
Arutelu:Eesti Kultuurkapital

message: Minu meelest on seda nime kandnud kaks erinevat asutust. Siin neid samastatakse. Andres 20. detsember 2008, kell 15:39 (UTC)
Eesti Kultuurkapitali sõjaeelsest ajast on kirjutanud: Katrin Raid, "Loomise kugu. Eesti aeg." (Eesti Kirjanikkude Liit 1922-1940.), Tallinn, Eesti Kirjanike Liit 2002, lk. 119-132. Kas hilisem Eesti Kultuurkapital on esimese õigusjärglane, ei ole selge. --Troojamägi 8. mai 2010, kell 10:04 (EEST)
replies: text: Kui on õigusjärglane, siis ju kindlasti on tegemist eri asjadega. Andres 8. mai 2010, kell 22:53 (EEST)

message: 11. jaanuaril 1935 nimetas Vabariigi Valitsus Eesti Kultuurkapitali sihtkapitali valitsuste esimeesteks 3 aastaks (RTL 1935, 6):
*kirjanduse sihtkapitali valitsusse Eduard Hubeli
*helikunsti sihtkapitali valitsusse Juhan Aaviku
*kujutava kunsti sihtkapitali valitsusse Voldemar Pätsi
*näitekunsti sihtkapitali valitsusse Albert Üksipi
*kehakultuuri sihtkapitali valitsusse Karl Terrase
*ajakirjanduse sihtkapitali valitsusse Harald Tammeri
--Numbriga kärumees (arutelu) 6. märts 2012, kell 14:40 (EET)
thread_title:  Eesti Kultuurkapitali sihtkapitali valitsuste esimehed 1934 

message: *Audiovisuaalne sihtkapital (Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalne sihtkapital)
*Eesti Kultuurkapitali rahvakunsti sihtkapital
--Estopedist1 (arutelu) 8. september 2018, kell 22:39 (EEST)
replies: text: Mispoolest need kahtlased on? Tegutsevad praegugi, need ongi loetelus täpsema nime all. Ssgreporter (arutelu) 9. september 2018, kell 01:48 (EEST)
thread_title: Kahtlaseid sihtkapitale pärast 1990ndaid
Arutelu:Assimilatsioon

message: (ld ad+similare)
replies: text: Võtsin välja, sest siin on ebapiisav selgitus, aga pikem esitus kuulub Vikisõnaraamatusse. Andres 21. detsember 2008, kell 07:43 (UTC)
Panin lingi "koartikulatsiooni" juurde, sest "kaasahääldust" ÕS-is üldse pole. 
Viimases näites on heliline ja helitu h tähistatud täpselt ühtemoodi. 
Kus selgitatakse tähistusi / / ja [ ]? Peab vist foneemi puhul ette kirjutama foneem ja hääliku puhul häälik. Konkreetsete häälikute juurde peaks lingid tegema. Artikkel on vist ainult a kohta. Andres 21. detsember 2008, kell 07:53 (UTC)
Kuidagi tuleb rääkida ka sellest, mis tingimustel assimilatsioon toimub. Kunagi ei toimu kogu võimalik assimilatsioon. Praegu jääb segaseks, kas assimilatsioon toimub alati või võib toimuda. Andres 21. detsember 2008, kell 07:58 (UTC)

message: See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; ümberrahvustumise kohta suurema rahva keskel vaata artiklit Assimileerumine
replies: text: Artikkel Assimileerumine on kustutatud. 88.196.236.106 10. juuli 2015, kell 10:30 (EEST)

message: tsioon-liitelised märksõnad peaksid mine-liitelistega (antud juhul assimileerimine ja assimileerumine) ühe märksõna alla viima. Keeleloogiliselt vist küll ei saa seda keeleteaduslikku mõistet tähistada terminiga assimileerimine--Estopedist1 (arutelu) 13. aprill 2016, kell 15:56 (EEST)
replies: text: Siit võib teha lingid märksõnadele Assimileerumine ja Assimileerimine, mis räägiksid sotsioloogilistest mõistetest. Esimese juurest saab siia lingi teha.

text: Loomulikult ei saa siin rääkida assimileerimisest. Andres (arutelu) 13. aprill 2016, kell 16:30 (EEST)
thread_title: Terminoloogiline ühtsus?
Arutelu:Hannibal

message: Puškini vaarisa ja Tallinna komandant Abram Hannibal väärib kah artiklit. Ja siin alguses linkimist. --Oop 21. detsember 2008, kell 09:08 (UTC)
replies: text: Kas on kindel, et õige nimekuju on "Abram Hannibal"? Andres 21. detsember 2008, kell 11:38 (UTC)
replies: text: :ENE 3. köites on "Abram Petrovitš Hannibal". Sulgudes on toodud nimekuju Ibrahim.--WooteleF 21. detsember 2008, kell 11:42 (UTC)

message: Kas toimetamismärkus on põhjendatud?--WooteleF 10. juuni 2009, kell 10:38 (UTC)
replies: text: Põhjendust pole, võtsin ära. Andres 10. juuni 2009, kell 10:42 (UTC)

message: Kaart tuleb tõlkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2009, kell 13:26 (UTC)

message: Minuarust ei ole lahingute punkthaaval väljatoomine vajalik.--WooteleF 10. juuni 2009, kell 13:43 (UTC)
replies: text: Nõus. Andres 10. juuni 2009, kell 19:09 (UTC)

message: Pildiallkirjad on ebapiisavad: lahingute kaart on võõrkeelne ja ilma kommentaarideta; skulptuuri päritolu on ebaselge. Andres 10. juuni 2009, kell 19:11 (UTC)
replies: text: Skulptuur on 1704. aastast.--WooteleF 10. juuni 2009, kell 19:21 (UTC)

message: Kas oleks võimalik kaardil väikeses kirjas kirjutatud kohanimed suuremalt kirjutada? Tegin kaardi suuremaks, aga need on ikka vaevu loetavad või päris loetamatud. Andres 11. juuni 2009, kell 18:04 (UTC)
replies: text: : Ma võin ju proovida neid suurendada küll. Eks need, mis ära ei mahu, saab siis ära jätta; osa ei puutu ju väga asjasse ka. Jääb siis nii, et ainult Kartaago ja Sürakuusa tuleb muuta ja Torino ära võtta? Või on äkki veel midagi? Originaalil oli Torino olemas, äkki oli veel vigu. --Epp 11. juuni 2009, kell 19:06 (UTC)
replies: text: ::Muud asulad tundusid tollal olemas olevat. Osad paigad võivad tõepoolest kõrvalised olla aga selle teadasaamiseks on vaja süveneda.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 19:27 (UTC)
replies: text: ::: No ma mõtlesin kõrvalisega rohkem merede nimesid jms. --Epp 11. juuni 2009, kell 19:35 (UTC)

text: Mulle jälle ei meeldi, et kaarti suurendati. See on üsna kole niimoodi. Antud kaardil ei ole kindlasti võimalik kohanimesid niimoodi suurendada, et ilma pilti avamata need näha oleks.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 18:20 (UTC)
replies: text: : Praegu on asulate nimed ilusti näha, aga jõgede nimed on kribud, ainult Ebro ja Po on aimatavad, teised on loetamatud. Jõgede nimed pole sellel kaardil tähtsad, need võiks ära jätta.

text: : Miks ei ole võimalik suurendada, kui jätta ainult olulised nimed?

text: : Kui klõpsan, siis tuleb lahti hiigelkaart. Andres 12. juuni 2009, kell 13:43 (UTC)

message: preagu on: Hannibal (247 eKr – 182 eKr)
kas võiks olla Hannibal (247 eKr, Kartaago – 182 eKr, Bitüünia)
Kui sünni ja surmokohad on teada, kas võiks need aastaravude juurde lisada?
suwa 12. juuni 2009, kell 05:55 (UTC)
replies: text: Jah.--WooteleF 12. juuni 2009, kell 07:16 (UTC)
thread_title:  sünni-surmakoha kirjutamine ?
Arutelu:Kütus

message: Kütuseks loetakse mootorikütust ja kütteõli (pliivaba bensiin, pliibensiin, lennukibensiin, petrooleum, diislikütus, eriotstarbeline diislikütus, kerge kütteõli, raske kütteõli, põlevkivikütteõli, vedelgaas), tahkekütuseid (kivisüsi, pruunsüsi ja koks), kütusesarnast toodet ja biokütust. Kütuseks loetakse ka eeltoodud kütustest erinevat vedelat põlevainet, mida kasutatakse, pakutakse müügiks või müüakse mootorikütuse või kütteainena. --kanakukk 22. detsember 2008, kell 13:25 (UTC).
replies: text: Selles kirjutises on loetletud ainult süsinikringel põhinevaid kütuseid.

text: Lisada saab, et elusolendite kütuseks on toit – annab energiat põletamisel

text: Kas tuumakütus on ka kütus? Kas Vesinikku saab kasutada kütusena?

text: 23. märts 2011, kell 22:28 (EET)

message: Eemaldasin loetelust hakkpuidu, sest muidu tuleks lisada ka:
*Puidugraanulid
*Saepuru
*Küttehalud
*Puitbrikett
*Turbabrikett --84.50.182.154 21. oktoober 2011, kell 13:55 (EEST)
replies: text: Miks mitte lisada? Andres 21. oktoober 2011, kell 14:27 (EEST)
replies: text: : Tegemist on artiklis toodud loetelust erineva (madalama) kategooria loeteluga, sest need elemendid sisalduvad juba mõistete "küttepuit" ja "kütteturvas" all. Hakkpuidu asemel oleks ka õigem kasutada puiduhake.

text: : Kui need sinna lisada, tuleks loetelu ümber korraldada: nt

text: :*Fossiilne kütus

text: :**Tahked kütused

text: :***Põlevkivi

text: :***Pruunsüsi

text: :***Kivisüsi

text: :***Antratsiit

text: :** Vedelad kütused

text: :*** ...

text: :*Taastuv kütus

text: :**Tahked kütused

text: :***Küttepuit

text: :****Küttepuidu notid, pakud, halud

text: :****Puitbrikett

text: :****Puidugraanulid ehk pelletid

text: :****Saepuru

text: :****Puiduhake (puidutööstuse hakmed, raiejäätmete hakmed, kogupuu hake (nt energiavõsast), küttepuu nottidest valmistaud hakmed)

text: :****Puidujäätmed (lauajupid, klotsid, pinnud, laastud, tükid, lammutuspuit)

text: :****Hagu

text: :****Puukoor

text: :***Turvas

text: :****Turbabrikett

text: :****Puisteturvas

text: :*** ...  --84.50.182.154 21. oktoober 2011, kell 15:03 (EEST)
replies: text: :: Muidugi. Andres 21. oktoober 2011, kell 15:10 (EEST)
Arutelu:Rainer Paat

message: isikuartiklis võiks ikka olla isiku foto. Robottigu pilt sobiks hästi artiklisse robottigu--Hendrix 22. detsember 2008, kell 16:10 (UTC)
replies: text: Mina arvan, et see pilt sobib hästi ka siia artiklisse.--WooteleF 22. detsember 2008, kell 16:11 (UTC)
replies: text: :hädapärast kõlbab küll...--Hendrix 22. detsember 2008, kell 16:13 (UTC)
Arutelu:Cyanide and Happiness

message: Siia ei viita midagi. Andres 22. detsember 2008, kell 18:49 (UTC)
Arutelu:Norilsk

message: Miks linnringkond, mitte linnaringkond? Andres 23. detsember 2008, kell 21:47 (UTC)
Ringkonna kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 3. august 2010, kell 13:39 (EEST)