lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Bi-Ba-Bo

message: Vanadelt nimedelt võiksid siia lingid tulla.
Kas kino peaks olema ka ettevõtete loendis? Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 16:02 (EEST)
replies: text: Kas see on sama kino? "Viru tänava keskel (samal tänava poolel kus kino Helios) oli Pioneer ehk Skandia, tollal Tallinna vanim tegutsev kino. Kunagist kino reedavad siiani hiiglasuured plakatite nišid fassaadil teisel korrusel." [ Kino ] Üle tänava oli Nõukogude ajal mingi fotostuudio.
replies: text: : Kui hoone hävis,  nagu artikkel ütleb, siis see ei saa sama olla. Kino Pioneer oli tõesti Viru tänava ääres, ja õue peal oli kino Oktoober (Helios). Pioneeri saal oli väike, võib-olla tuli kuidagi sada kohta ära, siin aga räägitakse 500 kohast. Ja Skandia nime artiklis ei mainita, nii et nähtavasti see oli teine kino.  Andres (arutelu) 23. september 2012, kell 08:26 (EEST)
replies: text: :: Kino Helios oli hoopis teises kohas - Viru tänava lõpus Vanaturu kaela lähedal. Kui aadrese vaadata, siis Pioneer oli Viru tn. 10 (vt. Eesti kinode loend), Bi-Ba-Bo aga Viru tn. 9/11. Seega Bi-Ba-Bo asus aadressi järgi tänava vastaspoolel kus Nõukogude ajal oli mingi fotostuudio.
replies: text: ::: Jah, vastaspoolel. Andres (arutelu) 23. september 2012, kell 09:51 (EEST)
Kino "Bi-Ba-Bo" tegutses selle nime all ka 1930ndail aastail Tartus (http://linnamuuseum.tartu.ee/media/Dokumendid/Linnamuuseumi_aastaraamat_2012.pdf). --Kk (arutelu) 12. detsember 2014, kell 12:37 (EET)

text: linnamuuseum.tartu.ee link on surnd ja üheski arhiivis pole, aga kino oli Ideal / Ideaal / Bi-Ba-Bo Tähe tänavas Tartus, põles 1935: http://dea.digar.ee/article/postimeesew/1935/11/28/2 Bstard12 (arutelu) 15. aprill 2022, kell 06:14 (EEST)

text: Narvas vist oli ka üks "Bi-Ba-Bo" kino (teise nimega "Rekord") Bstard12 (arutelu) 15. aprill 2022, kell 06:19 (EEST)

message: Tallinna vanim või vanimaid maju, keskaegne hoone Viru 11 lammutati täielikult 1931 ja asemele ehitati moodne maja. Mis aga hävis pommitabamuses 19. septembril 1944 (viide märtsipommitamisele ilmselt pole asjakohane).
http://linnamajad.blogspot.com/2013/08/1932-kino-bi-ba-bo-maja-viru-11.html ja http://postimees.ee/2536065 --Bstard12 (arutelu) 13. aprill 2022, kell 03:23 (EEST)
thread_title:  Bi-Ba-Bo tegi 1932 väga kapitaalsed "ümberehitused"
Arutelu:Abraham Chemnitz

message: Yks samanimeline sündis Visbys 1754-10-11 ja suri Othemis 1807http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:4rQfuxDwiAIJ:www.anarkiv.com/anarkiv/forskn/sok/personakt.asp%3Fpnr%3D185451%26db%3Dgotland+&cd=52&hl=en&ct=clnk. Ettevaatust. --Oop (arutelu) 24. september 2012, kell 21:58 (EEST)
Kes oskab tõlgendada Helsingi yliõpilasmatriklit? KA mf. ES 1839 (jj 25) Äyräpään kihlakunnan käräjät 23.–27.6.1685 s. 424 (Regementz Qwartermestaren Manhafftigh Abraham Chemnitz medh dess Fullmechtige S:r Jochim Bröckert klagade igenom inlagd skrifft, som högeligast, öfwer den Execution som 1682 in Aug: på honom af Rådman Wähl:t Hendrich Hafwemann för dess Broder Hans Hafwemans fordran, af Yskjerfwi Godz, här j Häradet flytande, uthwerkadh wore)http://www.helsinki.fi/ylioppilasmatrikkeli/henkilo.php?id=U494 1685. aastal rygemendi kortermeister võinuks 1690-93 kyll Tartus vehklemist õpetada, aga kes seal hukati jne? --Oop (arutelu) 24. september 2012, kell 22:07 (EEST)

thread_title: Viited
Arutelu:Uueturu tänav

message: Pildiallkiri on arusaamatu. Mis tähendab "jalgrattahoidla tänavanimega "uueturu""? Andres (arutelu) 26. september 2012, kell 20:42 (EEST)
replies: text: Kas "Tänavanime "uueturu" kujuline jalgrattahoidja" oleks parem? Muide, ma olen siiani omapäi eristanud -hoidjat ja -hoidlat sedasi, et -hoidja on ese (või kui tahate, kaitsevaim, nagu näiteks Hea Meremeeste Hoidja), -hoidla aga paik või asutus, kus -hoidjaid võib olla mitu või yldse mitte (kui on nt kapid või muu ladustussysteem). --Oop (arutelu) 26. september 2012, kell 22:15 (EEST)
replies: text: : Ma ei saanud sellest kirjeldusest midagi aru, sest ma ei taibanud pilti hoolega uurida. Andres (arutelu) 26. september 2012, kell 23:14 (EEST)
replies: text: :: Piltidel leiduva kohta saab enamasti infot, jah, visuaalsel teel. Pildi kuulamine või nuusutamine ei ole tavaliselt väga edukas (ehkki mine sa tea). Ma ytleksin selle kohta kyll siiski "hoidja" ainsuses, sest see on minu meelest yhes tykis, seega yks (tänava)mööbliese. Ega iga pystine varras suures konstruktsioonis siis omaette hoidja ole. --Oop (arutelu) 27. september 2012, kell 00:25 (EEST)
replies: text: ::: Mina ei näe pildilt, kas nad on ühes tükis. Ma ei näe tähtedevahelist ühendust.

text: ::: Mul on niisugune omapära, et ma saan pildi üksikasjadest halvemini aru kui tekstist. Aga tekst ju peab ikkagi olema arusaadav ja õige. Isegi pimedad peavad sellest aru saama. Andres (arutelu) 27. september 2012, kell 08:00 (EEST)

message: "Varem on Uueturu tänav olnud osa Vanemuise tänavast." Millal varem? Juures on foto Uueturu tänavast 19.sajandil, seega siis enne 19.sajandit? Vikipeedia artikkel Vanemuise tänavast sedastab: Tänava varasem nimi on Aia tänav. Kumb varem oli varem? --193.164.231.99 2. detsember 2014, kell 18:51 (EET)
replies: text: 1844. a. saksakeelsel Tartu kaardil on juba kasutusel Uueturu tänava nimi (Neumarkt strasse). Vanemuise tänav on seal aga Garten strasse. Sama on seis 1927.a. eestikeelsel kaardil, sealt leiab Uueturu tänava ja Vanemuise tänav on jätkuvalt Aia tänav. Vaata Ajalooline Tartu Palun viidet allikale ja täpsustust, millisel perioodil oli Uueturu tänav osa Vanemuise tänavast. --93.20.23.68 2. detsember 2014, kell 22:18 (EET)
thread_title:  Uueturu tänav varem
Arutelu:Streisandi efekt

message: Keegi võiks tsitaatide tõlke ära lõpetada, ma lähen päevatöö juurde tagasi. Ja näiteid võiks ka inglisvikist tõlkida. --Oop (arutelu) 30. september 2012, kell 18:28 (EEST)

message: I've added this image to the article page. Cirt (arutelu) 28. oktoober 2012, kell 18:48 (EET)
----
Ilmselt saab varsti lisada Parvel Pruunsilla. --Ehitaja (arutelu) 16. jaanuar 2023, kell 12:36 (EET)
----
Paistab, et Kabritsa ja Vinni-Pajusi näide on originaaluurimuslikud. Viidatud allikates ei seostata neid juhtumeid Streisandi efektiga. Pikne 16. jaanuar 2023, kell 19:47 (EET)
thread_title:  Added an image
Arutelu:Annaalid

message: Mis pealkirja all peaks rääkima Tacituse teosest? Annaalid (Tacitus) või Annales (mingi täpsustusega?)? Andres (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 21:55 (EEST)
replies: text: Mu meelest võiks olla Annaalid (Tacitus).--Morel (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 22:21 (EEST)
replies: text: :Ma paneksin Tacituse teose nimeks Annaalid ja praeguse artikli nimeks Annaal. Või olen millestki valesti aru saanud? Taivo 1. oktoober 2012, kell 22:48 (EEST)
replies: text: ::Annaalid saab olla ainult mitmuses.--Morel (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 23:14 (EEST)

text: ::On veel ka Enniuse samanimeline teos. Inglisviki täpsustusleht sisaldab veel mitmeid teisi, mille nimes see sees.--Morel (arutelu) 2. oktoober 2012, kell 00:28 (EEST)

message: märgin, et nt EKSS annab ka mõiste annalist, mille all peab silmas annaalide (ajalookirjanduse vanema vormi) kirjutajat--Bioneer1 (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 12:46 (EET)
thread_title: Annalist
Arutelu:Ero Liivik

message: Avaliku õiguse õiguse? Andres (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 21:36 (EEST)
Viidatud lehel on lihtsalt "lektor". Andres (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 21:39 (EEST)
22.11.2007 avaldati Liivikule poliitilisel põhjusel umbusaldust, selle algatasid Reformierakonna ja IRL saadikud.
replies: text: See ei ole minu meelest erapooletu kokkuvõte viidatud allikast. "Mis tähendab" poliitilisel põhjustel? Ja kas see, kes umbusalduse algatas, on tähtsam kui see, kes selle poolt hääletasid? Peab küll ütlema, et pärast ajaleheartikli läbilugemist jääb asi ikka segaseks. Andres (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 21:45 (EEST)
Kas peaks tegema :Kategooria:Publitsistid ja kui, siis mille alamkategooria see oleks? Vahel mõne tegelase puhul tundub see päris hea määratlus, ainult, jah, raskesti paigutuv. Samas on rohked sõnavõtud ajakirjanduses tihti olulised ja iseloomulikud, ehkki inimene ajakirjanik ei ole. --Oop (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 22:20 (EEST)

message: Võeti välja:
Aastal 2011 kandideeris Liivik "vaba kodanikuna" Eestimaa Roheliste nimekirjas Riigikogusse, kuid ei osutunud valituks. http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/vaata-selline-on-roheliste-ja-vabade-kandidaatide-nimekiri.d?id=38809693 Aastast 2012 on Liivik Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. http://eestielu.delfi.ee/eesti/harjumaa/saue-linn/teated/saue-linnas-asutati-sotsiaaldemokraatliku-erakonna-osakond.d?id=64440828.
 Adeliine 27. detsember 2012, kell 16:13 (EET)
replies: text: Paneme siis sisse tagasi. --Oop (arutelu) 27. detsember 2012, kell 19:08 (EET)

message: A propos - Inimene, kes pole kunagi sellesse erakonda kuulunud, ei saa olla "Eestimaa Rohelised poliitik" - paluks eelnevalt selliseid asju avalikest registritest kontrollida (täitsa olemas!), et mitte eksida.
replies: text: Nojah, vanasti oli selline termin nagu "parteitu bolševik". Aga las ta siis olla. --Oop (arutelu) 28. detsember 2012, kell 03:24 (EET)
----
Artiklist on kustutatud olulist materjali, mõni lisatud viide on mõttetu (nt viide tervele andmebaasile). Muudatused tuleks ükshaaval läbi vaadata.
----
Andmed hariduse kohta on kustutatud. Andres (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 20:29 (EEST)
----
Välislingid on vales järjekorras. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2015, kell 13:03 (EET)

text: Tahtsin seda jälle öelda. Andres (arutelu) 1. september 2016, kell 20:50 (EEST)
Artiklite loetelu peaks olema lõpus, mitte alguses. Andres (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 14:23 (EET)
----
Mis toimub selle artikliga? Muutsin nädalaks ajaks kaitstuks, kuna muudatused ei tundunud põhjendatuna. Velirand (arutelu) 12. jaanuar 2019, kell 11:16 (EET)
----
Määratlus "publitsist ja jurist" asendati määratlusega "õigusteadlane" ja kategooria Eesti publitsistid kategooriaga Eesti õigusteadlased. Ursus scribens (arutelu) 16. august 2019, kell 03:16 (EEST)

text: ETIS-es teda pole, kuigi välislink siin on. Pööraksin tagasi.

text: Tuleb artikli ajaloos kaevata, et artikkel korda teha. Andres (arutelu) 17. august 2019, kell 09:04 (EEST)
thread_title:  Eestimaa Rohelised poliitikud?
Arutelu:Saksa okupatsiooni aegsed kinnipidamisasutused Eestis

message: Saksa okupatsiooni puudutavad artiklid võiks eraldi kategooriasse koguda. Osalt puudutab siinne artikkel ka holokausti, aga vist siiski mitte nii palju, et holokausti kategooriasse minna. --Oop (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 22:40 (EEST)
Alluvussuhete täpsustamist,   ja allikaid ootama
* Vasalemma laager, Vasalemmas, kinnipeetavate tööks oli töö kivimurrus.
*Lelle laager, Lelle lähedal Haakristi haardes.Tallinn 1979, lk 64  (tegutses 1942. aastast 1943. aasta maikuuni).
* Lavassaare vangilaager, Pärnu maakonnas Lavassaare Lavassaare turbaraba Lavassaare turbamaardla tööjõuga varustamiseks. Laagris kinnipeetavate töö seisnes turba töötlemises küttematerjaliks- turbapätside ladustamine ja aunastamine, suurem osa kinnipeetutest olid naised, ka venekeelsed okupeeritud Venemaa oblastitest  Haakristi haardes.Tallinn 1979, lk 66 .
* Dvigateli laager, Dvigateli vabriku administratiivhoones. Hoone oli kahekordne. Esimesel korrusel viibisid tšehhi ja prantsuse juudid, teisel korrusel eestlastest kinnipeetavad Haakristi haardes.Tallinn 1979, lk 68 ;
* Sitsi laaager, mis asus Tallinnas Tööstuse tänava lõpus, kus oli 10 puust elamubarakki (tegutses kuni 17. septembrini 1944) Haakristi haardes.Tallinn 1979, lk 69;
* Järvakandi vangilaager, tegutses 29. detsembrist 1941
* Vaiste vangilaager Lääne maakonnas
* 
* Lehtse laager, Lehtses
* Essu laager, Essus
* Roela laager
* Turba Töö- ja Kasvatuslaager, Ellamaal, Ellamaa turbarabas, Ellamaa elektrijaama juures, kinnipeetute tööl käidi turbarabas, laager oli mõnisada meetrit Tallinn-Haapsalu raudteest, lagedal rabapinnal, kuhu õmber tõmmatud traataed, aia sees barakid Haakristi haardes.Tallinn 1979, lk 84.

thread_title: Viited
Arutelu:Iskra 1030

message: Puudub Iskra. --Epp 6. oktoober 2012, kell 07:46 (EEST)

message: Hi! Over at en:Talk:List of defunct hard disk manufacturers#Bulgarian ISOT / ЦЗОМ harddisk drive we are wondering about the manufacturer of the CM 5508 harddisk drive mentioned in this article, apparently a Bulgarian company named ISOT and/or ЦЗОМ. Perhaps someone of you can shed some further light on this and provide better details on this (or other former Eastern European) disk manufacturer(s)? Be invited to join the discussion over there. Thanks and greetings. --Matthiaspaul (arutelu) 26. september 2013, kell 18:26 (EEST)
thread_title:  Questions regarding CM 5508 harddisk drive manufacturer
Arutelu:Tšehhoslovakkia

message: "19. sajandi keskpaigas kuulus Tšehhoslovakkia koosseisu sudeedisakslastega asustatud Sudeedimaa, mis põhjustas Kolmanda Riigi ja Tšehhoslovakkia vahelise vastasseisu." See lause tuleks küll kuidagi teisiti sõnastada. Tšehhoslovakkia saavutas iseseisvuse ju alles 1918. aastal. 90.191.119.98 6. oktoober 2012, kell 16:49 (EEST)
replies: text: Jah, aga kuidas selle võiks sõnastada? Andres (arutelu) 6. oktoober 2012, kell 19:13 (EEST)
replies: text: : 19. sajandi keskpaik tuleks lausest välja jätta. 90.191.119.98 7. oktoober 2012, kell 09:19 (EEST)

message: Natuke imelik ikka, et 1968. aasta augustisündmustest ei ole artiklis midagi kirjutatud. 90.191.119.98 12. oktoober 2012, kell 22:31 (EEST)
replies: text: Muidugi, pärast 1938. aastat pole sees praegu. Andres (arutelu) 14. oktoober 2012, kell 00:28 (EEST)

message: Siit võeti asju välja. --Epp 3. märts 2013, kell 06:19 (EET)

message: Minu meelest on alapealkiri "Tšehhoslovakkia lagunemine" ja vastav link praegu vales kohas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 3. september 2019, kell 13:21 (EEST)

message: Tšehhoslovakkia eksiilvalitsus tegutses aga Londonis, ja seda juhtis riigi viimane juht Edvard Beneš, eksiilvalitsust tunnustasid Suurbritannia, USA ja teised liitlased, pärast Saksamaa sissetungi NSV Liitu, ka NSV Liit. 8 miljonist tšehhist sõdisid oma riigi taastamise nimel 36 000 meest (vt. Ludvík Svoboda), slovakid enam-vähem üksmeelselt Saksa poolel. Pärast sõda mõrvati Tšehhi põrgus üle 200 000 Saksamaa ja selle liitlaste sõduri, Sudeedimaalt küüditati üle 3 miljoni sakslase.
Mida Walter peab silmas Tšehhi põrgu all? --Wkentaur (arutelu) 1. detsember 2023, kell 17:34 (EET)
replies: text: Eks ikka 1945. a Praha ülestõusu, aga hukkunute arv on nüüd küll kõvasti üle paisutatud. Ingliskeelse viki andmetel jäi hukkunute koguarv (tšehhid, natsid ja tsiviilid) igal juhul alla 10 000, reaalne, et isegi alla 5000. Metzziga (arutelu) 1. detsember 2023, kell 18:14 (EET)
replies: text: : Mõeldud ei ole ainult Praha ülestõusu, vaid laiemalt. 200 000 võib olla küllalt reaalne arv, suurema osa tapetutest moodustasid siiski sudeedisaksa tsiviilisikud. Velirand (arutelu) 1. detsember 2023, kell 18:32 (EET)
replies: text: ::Vähemalt teised vikid peavad küll "Tšehhi põrgu" all silmas eeskätt konflikti ülestõusnute ja saksa poole (paljuski eesti SS-laste) vahel. Mõlema poole julmusi ega sakslaste genotsiidi ma muidugi ei eita, aga ei leidnud kinnitust, et nt sakslaste küüditamist selle mõiste alla liigitatakse. Kui hr Walter selle all midagi muud silmas pidas, OK, aga see pole ajaloos tavapärane keelekasutus ja sel juhul, kui tema mõistekasutus tavapärasest selgelt erineb, tuleks juhul, kui teda allikana vajalikuks peetakse, seda ka täpsustada. Metzziga (arutelu)
thread_title:  Tšehhi põrgu
Arutelu:Mangaan

message: Tere
Küsimus: kui joogivee sisaldus ületab 17 kordselt mangaani siis kas see on:
Ohtlik organismile? 
Tekitab vähki?
Või.......
replies: text: Kahtlen, kas keegi oskab siin Sind aidata. Leidsin ühe ingliskeelse lehe, äkki leiad sealt midagi: Showing toxin card for Manganese (T3D0117). --Epp 10. oktoober 2012, kell 04:06 (EEST)

message: Artiklist [[Harilik sibul]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. september 2015, kell 22:33 (EEST)
Mullas oleva ja taimesse liikuva [[mangaan]]i (Mn) (divalentse mangaani ioonina, Mn(2+)) ülesanded taime juurte arengus pole selged. Mn on taimes poolmikroelement. Arvatakse et mangaan on vajalik klorofülli sünteesiks ja rakkude [[redoksreaktsioon]]ides ning osaleb valgusünteesis ja metabolismil, aktiveerib rasvadega seotud ensüüme ja ''malic enzyme system''i; osaleb askorbiinhappe, [[B2-vitamiin]]i ja [[karoteen]]i moodustamisel.<ref>[http://www.yara.us/agriculture/crops/onion/key-facts/role-of-manganese/ Role of Manganese in Onion Production], vaadatud 24.07.2015)</ref> Mangaani vaeguse korral kasutatakse spetsiifilisi [[mangaaniväetis|mangaaniväetisi]]. Ülekülluse korral võib esineda [[mangaanimürgistus]]t. ''The Allium cepa'' testi katsetaimedele erinevates kogustes manustatud MnSO4 evis juure meristemaatilistele rakkudele märkismisväärseid mutageenseid toimeid<ref>Elena Doroftei jt, http://botanicaserbica.bio.bg.ac.rs/arhiva/pdf/2010_34_2_517_full.pdf Cytogenetic effects induced by Manganese and Lead microelements on germination at Allium cepa, Botanica Serbica, 34 (2): 115–121 (2010), vaadatud 31.07.2015)</ref>.

message: Mangaanil on oluline roll taimede fotosünteesi valgusreaktsioonides. Fotosüsteemis II kuuluvad 4 mangaaniiooni niinimetatud mangaaniklastri koosseisu. See on koht, kus ümbritsevate molekulide ja (radikaliseerunud, see tähendab H kaotanud fenoolse osaga) türosiini kaasabil lagundatakse veemolekule, mille tagajärjel saab klorofüll ükshaaval tagasi oma neeldunud footoni energiaga ergastatud ja kaotatud elektroni, tülakoidi luumenisse vabanevad veemolekuli lagunemisel ülejäänud prootonid, tekitades prootongradienti, mille abil moodustuvad ATP molekulid ja sünnib kahe veemolekuli lagunemise jääk - atmosfääri vabanev hapnikumolekul. Mangaani aatom saab olla paljude erinevate oksüdatsiooniastmetega. Ilmselt on see peamine põhjus, miks just mangaan selles olulises klastris osaleb. Vee fotolüüs on reaktsioon, mille avastas Robin Hill 1937 aastal (Hilli reaktsioon). (Kahtlen siin, et mis see Hilli avastus täpselt oligi). Siin see mangaaniklaster: https://en.wikipedia.org/wiki/Photosystem_II#/media/File:Manganese_cluster_in_the_oxygen-evolving_complex.svg Nimelik (arutelu) 13. september 2020, kell 14:27 (EEST)
thread_title:  Mangaani roll fotosünteesis vee lagundamisel
Arutelu:Julius Fučík (helilooja)

message: Kes mäletab, mis mall muusika jaoks käis, pangu sisse "File:Julius Fucik - Entry of the Gladiators.ogg". --Oop (arutelu) 9. oktoober 2012, kell 23:48 (EEST)
replies: text: panin artiklisse selle muusikapala sisse. Heliloomingu rubriik on küll sisutühjana v-o kohatu --Bioneer1 (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 11:28 (EEST)
Arutelu:Himnusz

message: ""Isten áldd meg a magyart" ("Jumal, Isa vägevaim...")" Sõnasõnaline tõlge on ju: "Jumal, õnnista ungarlast". 90.191.119.98 13. oktoober 2012, kell 23:51 (EEST)
Kui sõnasõnaline tõlge on "Jumal, õnnista ungarlast", siis kuidas on sellest viimases redaktsioonis saanud "Issand, kaitse ungarlast"? Ursus scribens (arutelu) 12. september 2020, kell 11:41 (EEST)

message: The official name of the Hungarian national anthem is: Himnusz in Hungarian language. Himnusz means: Anthem. Isten áldd meg a magyart is not the title of the anthem, it is the first line of the first verse.--Porbóllett (arutelu) 15. august 2018, kell 14:22 (EEST)
thread_title:  Rigihümn
Arutelu:Säästev kasutus

message: Kas sellega tahetakse öelda, et põlevkivi ei ole võimalik säästvalt kasutada, sest see ei taastu? Taivo 15. oktoober 2012, kell 22:38 (EEST)

message: Ilmselt sünonüümne on alalhoidlik looduskasutus--Estopedist1 (arutelu) 24. aprill 2016, kell 00:13 (EEST)
----
Mulle tundub, et kõik, mis esimeses lõigus järgneb esimesele lausele, on mitteteemakohane. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 18:49 (EEST)
thread_title: Alalhoidlik looduskasutus
Arutelu:Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse

message: :Põhjasektorisse (Северный укрепленный сектор (СУС)) kuulusid: Osmussaarel ja Hiiumaal asuvad suurtükipatareid ja väeosad, Põhjasektori juhatus asus Kärdlas, ülem polkovnik A. Konstantinov;
Rannikukaitsesüsteemi relvastus ja organisatsioon:
*Rannakaitsepatarei nr 26 (Rannapatarei BS-26)Rannapatarei BS-26 (IV-130/50), IV-130/50, (Juuli 1941 - 21. oktoober 1941).
*Rannakaitsepatarei nr 314, Osmussaarel
*Rannakaitsepatarei nr 12 (Rannapatarei BS-12)Rannapatarei BS-12 (III-152/45) Hiiessaares, III-152/45, Hiiessaares (Juuli 1940 - 18. oktoober 1941.)
*Rannakaitsepatarei nr 42 (Rannapatarei BS-42) (IV-130/50) Ristnas (aug. 1940 - 16. oktoober 1941)Ristna patarei pildid;
*Rannakaitsepatarei nr 316 (Rannapatarei BB-316) (IV-180/57) Tahkuna, Lõimastu-KukerabaRannapatarei BB-316 (IV-180/57) Lõimastu-Kukeraba (Juuli 1941 - 18. oktoober 1941);
*Rannakaitsepatarei nr 44 (Rannapatarei BS-44) (IV-130/50) TohvriTohvri patarei pildid;
*Rannakaitsepatarei nr 149 (Rannapatarei BS-149) (IV-100/56) Palli ninal (dets. 1940 - 16. oktoober 1941?)Rannapatarei BS-149 (IV-100/56).
Kavandati veel nelja erineva kaliibriga suurtükipositsiooni ehitamist erinevates Hiiumaa osades. Osmussaarele kavandati veel 2 180-mm kuppelsuurtükipositsiooni ja kahe avatud positsioonil asuva 130-mm patarei loomist.
thread_title: Põhjasektor

message: :Lõunasektorisse kuulusid: Saaremaal asuvad suurtükipatareid ja väeosad, Lõunasektori juhatust ei jõutudki moodustada ning neid ülesandeid täitid LRRK ülem Kabanov ja tema LRRK staap.
Saaremaal asuti rajama rannakaitsepatareisi:
*Rannakaitsepatarei nr 24, III-130/
*Rannakaitsepatarei nr 25, III-130/
**Ajutine Rannakaitsepatarei nr 25A, II-130-mm suurtükki (Б-13) Sõrve poolsaarel Lõu lahe ääres (1941. aasta september)Временная батарея № 25 А, http://www.melkon.lv,  2012-10-03
*Rannakaitsepatarei nr 43, III-130/
*Rannakaitsepatarei nr 315 ehk Stebeli rannakaitsepatarei, Sõrve poolsaarel
*Rannakaitsepatarei nr 317, IV-180, МО-1-180 tüüpi suurtükki, Ninasel
*152 mm rannakaitsepatarei  (järjekorranumbrita)
Kavandati veel III-305/ rannakaitsepatarei Sõrves, IV-100/ Pammanas ja IV-180/ (Хундсорт)
ehitamist (Abrukale, Pammanale, Kõrusele, Undvale, Kübassaare poolsaarele Pöide vallas, Kõigustele, Ninasele ja Sõrve poolsaarde).
Rannakaitsesüsteemi kuulus ka
*Rannakaitsepatarei nr 6, III-100 mm, Muhu saarel
thread_title: Lõunasektor
Arutelu:MeaCulpa

message: Kui koduleht ei tööta, kas organisatsioon ise töötab? --Oop (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 22:31 (EEST)
Arutelu:Liivakast

message: Kategoriseerimine on segane. Ja kuidagi võiks mainida, et Kaspar Jancisel on (ikka veel pooleli?) film "Liivakast" . --Oop (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 16:16 (EEST)
replies: text: Mis sest filmist, minu meelest senisedki täpsustused vales kohas. Ave Maria (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 19:08 (EEST)

message: Teistest liivakastidest pole põhjust siin rääkida. --Epp 28. oktoober 2012, kell 06:08 (EET)
replies: text: No kustuta siis artikkel ära, mis sa siin virised. --Oop (arutelu) 28. oktoober 2012, kell 14:33 (EET)
replies: text: : Kuule, Oop, see läheb liiale. Andres (arutelu) 28. oktoober 2012, kell 16:32 (EET)
replies: text: ::Mis läheb liiale? Teised tähendused tuleb täpsustuslk-le või päisesse täpsustusrubriiki viia--Bioneer1 (arutelu) 28. oktoober 2012, kell 20:43 (EET)
replies: text: ::: Jah, ja teistesse artiklitesse. Epp pidaski seda ilmselt silmas. Aga Oobi vastus on liialeminev. Andres (arutelu) 29. oktoober 2012, kell 00:45 (EET)

message: Kuskil tuleks ka sellele viidata. Kas siis antud lehel või Liivakast (infotehnoloogia). Võimalik, et ka mõlemal. --Pelmeen10 (arutelu) 2. august 2013, kell 00:23 (EEST)
thread_title:  Vikipeedia livakast