lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Juhendi arutelu:Matemaatiliste valemite kirjutamine

message: miks mul osa matemaatilisi sümboleid ei tööta? Virx 5. detsember 2006, kell 23:29 (UTC)
replies: text: Palun kirjelda oma probleemi täpsemalt. Andres 6. detsember 2006, kell 05:26 (UTC)
replies: text: :Näiteks hariliku murru ja juure asemel näitab viki mulle lähteteksti aga astmed ja logaritmid töötavad Virx 6. detsember 2006, kell 10:13 (UTC)
replies: text: :: Vaata üle mis on sul lehel minu eelistused --> valemite näitamine seadistatud... äkki asi selles. - Ahsoous 6. detsember 2006, kell 10:31 (UTC)
Eelistuste seadistamine aitas küll aga sellist varjanti ma küll ei leidnud, et mul kõiki matemaatilisi sümboleid tunnistaks...enamik jääb siiski algteksti kujule. Virx 6. detsember 2006, kell 14:51 (UTC)
Ja kreeka tähti mul kah ei luba valemisse kirjutada. Virx 7. detsember 2006, kell 21:13 (UTC)
Kas mbox-i sisse ei saagi täpitähti kirjutada? Siin on igatahes mõned katsetused, mis ei tööta:

\mbox{lõplik}                                  	\mbox{lõplik}
\mbox{l~oplik}                                 	\mbox{l~oplik}
\mbox{lo~plik}                                 	\mbox{lo~plik}
\mbox{l\tilde{o}plik}                          	\mbox{l\tilde{o}plik}
\mbox{l}\tilde{o}\mbox{plik}(töötab, aga inetu)	\mbox{l}\tilde{o}\mbox{plik}

--Jaan Vajakas 18. jaanuar 2008, kell 18:14 (UTC)
Tundub, et viga on paranenud: nüüd igatahes \mbox{lõplik} töötab minu arvutist vaadates.
--Jaan Vajakas 29. detsember 2008, kell 00:06 (UTC)

message: Võiks tõesti juhendi nimeruumis olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. jaanuar 2010, kell 19:20 (UTC)

message: Ei oska arvata, milles viga, aga mobiilivaates on need valemid muu tekstiga võrreldes imetillukesed mul. Adeliine 6. november 2016, kell 19:44 (EET)
thread_title:  Mobiilivaade 

message: Vektorite alajaotuses on mingi viga. Adeliine 2. aprill 2019, kell 10:48 (EEST)
thread_title:  Vektorite alajaotus
Arutelu:Mandžušrī

message: Tekstis on vaheldumisi Mandzhusrhi ja Mandzhushri. Ja üldse miks mitte Mandžušri?
replies: text: Õige on Mandžušrī. Andres 6. detsember 2006, kell 05:36 (UTC)

message: Toimetasin ja korrastasin. Ehk sai nüüd parem. Lulu (arutelu) 26. juuli 2022, kell 16:24 (EEST)
thread_title:  Toimetamist ja korrastamist
Arutelu:Tallinna rae liikmete loend

message: Pealkiri on sobimatu. Pole arusaadav, mis see 2 sulgudes tähendab. Andres 6. detsember 2006, kell 19:15 (UTC)
replies: text: Sellel loendil peaks olema ka esimene osa (rae liikmed kuni 1869. aastani), mis pole mul valmis. 1. osa allikaks on Friedrich Georg von Bunge ja 2. osa allikaks Roland Erbe raamat (Das Ende der revaler Ratslinie nebst Geschichte der Auflösung des revalschen Rats. Zusammengestellt von R. H. Erbe. Tallinn /Reval), 1935).
replies: text: : Saan aru, aga numbrid 1 ja 2 on meelevaldsed. Ja ka piiri tõmbamine 1869. aastaga tundub meelevaldne. Miks mitte paigutada kõik ühele leheküljele?  Andres 8. detsember 2006, kell 03:20 (UTC)
replies: text: ::Miks mitte. Aga praegu pole see nimekiri lihtsalt täielik. 1869 on allikatest tulenev aastaarv, nimelt selle aastaga lõpeb Bunge raamat. Minu poolest võib selle artikli nimetada ka Tallinna rae liikmete loend, kuid sel juhul tuleks kindlasti teha märkus, et pooleli, ebatäielik. Täielikul kujul on ta muidugi mitusada korda praegusest pikem. Ja tundub, et Bunge võib mõnes suhtes olla aegunud.
Kas ei tuleks artikkel ühtluse huvides nimetada Tallinna raad?

text: Kui see, mida Tallinna rae kohta kirjutada tuleks, mahub koos nimekirjaga  ühele lehele, siis küll. Andres 15. oktoober 2007, kell 11:57 (UTC)

message: alustasin aastaarvude ja kuupäevade linkimise eemaldamisega. Jätkata--Estopedist1 (arutelu) 23. aprill 2019, kell 17:32 (EEST)
replies: text: Jätkata tuleks parempoolsete nurksulgude eemaldamisega :) Andres (arutelu) 24. aprill 2019, kell 08:47 (EEST)
thread_title: Ülelinkimise vähendamine
Arutelu:Estlink

message: Kas Estlink polnud ka mitte selle firma nimi kellele kuulus parvlaev Estonia?--Animagi 6. detsember 2006, kell 20:02 (UTC)
replies: text: Tallink? Andres 6. detsember 2006, kell 20:58 (UTC)
replies: text: :Kindlasti polnud see Tallink.--Animagi 6. detsember 2006, kell 21:01 (UTC)
replies: text: :: Estline. --Metsavend 6. detsember 2006, kell 22:16 (UTC)

message: Kas Estlink 1 ja Estlink 2 peaks olema ühes artiklis koos (nagu ingliskeelses Vikipeedias) või eraldi? Ivo (arutelu) 6. märts 2014, kell 23:14 (EET)
replies: text: Arvan, et eraldi. Andres (arutelu) 6. märts 2014, kell 23:57 (EET)
thread_title:  Estlink 2
Arutelu:Plaanimajandus

message: Miks siia kustutamise mall on pandud? Minu arvates on see parem kui mitte midagi. Peaks panema malli {{toimeta}}.--Animagi 6. detsember 2006, kell 20:22 (UTC)
replies: text: Selline tunne nagu oleksin siin üksi. Niisiis mida arvate kas võtame kustutamise maha ja asendame toimetamisega.--Animagi 6. detsember 2006, kell 20:26 (UTC)
replies: text: : See on essee. Entsüklopeedilist sisu on ainult esimeses lauses, ja seegi on triviaalne.

text: : Kustutada kas kõik või kõik peale esimese lause. Andres 6. detsember 2006, kell 21:04 (UTC)
replies: text: :: Esimese lause võiks siiski jätta, ülejäänu on lihtsalt jutuvestmine. Valju 6. detsember 2006, kell 21:47 (UTC)

message: Liibüa on välja jäetud, hea küll, aga miks Põhja-Korea? Andres 5. detsember 2011, kell 00:57 (EET)
replies: text: Imelik küll. Panen tagasi. --Epp 5. detsember 2011, kell 04:51 (EET)

message: Pakun uueks kirjeldavaks sõnastuseks:
Plaanimajandus on majandamisviis, mille juhtimise otsused võetakse vastu üheselt keskvalitsuse poolt kui kõik või enamus(?) ettevõtteid on riigi omandis.
Nimelt ka eraettevõtted koostavad arengu-, investeerimis- ja tootmiskavu, kuid neid piiravad seadused ja lepingud,
samas riik kui pole just selle ettevõtte omanik, ei sekku kavandamisse.
Mida arvate? suwa 7. detsember 2011, kell 11:32 (EET)
thread_title:  #def
Arutelu:Sugupool

message: Minu meelest võib sõna "sugupool" tähendada ka sex. Parem oleks artikli pealkirjaks panna "sotsiaalne sugu". Andres 7. detsember 2006, kell 07:12 (UTC)
replies: text: Ma alguses mõtlesin, et paneks selle sotsiaalse soo, aga kui vaadata millist sõna rohkem kasutatakse, siis on kasutusel "sugupool". Sugupoole ja sexi vahe ongi see, et sexi puhul on arves ainult bioloogilised tunnused, aga inimese mõiste on laiem. Ise-enesest mina eelistaksin üldse inglisekeelset "gender", aga kuna ma pole keeleteadlane, siis ei õnnestu mul ka oma ideid keeleteadusesse suruda.--Kinks 7. detsember 2006, kell 14:51 (UTC)
replies: text: : ÕS-i järgi on "sugupool" sama mis "sugu". Vaata ka  seda lehekülge, mis on pühendatud soolisele võrdõiguslikkusele. Minu meelest on sealt ilmekalt näha, et sõna "sugupool" abil ei saa bioloogilisel ja sotsiaalsel sool vahet teha. Andres 8. detsember 2006, kell 03:16 (UTC)
replies: text: :: Nõustun Andresega, et artikli pealkiri võiks sotsiaalne või ühiskondlik sugu. Kui kehade välisel määratlusel (või hormoonitasemete määramise jms järgi) saab jaotada inimesed meesteks, naisteks ja intersoolisteks, siis sotsiaalne sugu võib olla määratletud nii ühiskondlike rollide, vaatlusel määratud soo ja/või tunnetusliku soo ehk sooidentiteedi põhjal, luues pinnase mitmeteks erinevateks kombinatsioonideks. "Sugupool" eeldab ainult binaarset jaotust (pool ehk jagatud kahega; nt "kolmas sugupool" tundub keeleliselt mulle üsna jabur, "suguveerand" veel enam). Just binaarse jaotuse tõttu on minu arvates "sugupool" lähemal ing. k. terminile "sex" ning jätab selle ka ÕSi definitsioonile lähemale. Panin mõned viited artiklisse siin).

text: : Mida võiks inglise sõna sex veel tähendada kui mitte sugu? Ja mida tähendab see gender? Valju 7. detsember 2006, kell 15:07 (UTC)
replies: text: :: Selgituseks vaata sedasama lehekülge, millele ma ülalpool viitasin. Andres 8. detsember 2006, kell 03:16 (UTC)
kui ÕS võrdsustab sugupoole sooga, siis sugupool ei saa kohe kindlasti olla ainult sotsiaalne sugu. Vähemalt eesti keeles.--Hendrix 9. jaanuar 2008, kell 17:41 (UTC)

text: Sõnal on mitu tähendust. Kolmas tähendus on 'isas- või emasloom'. Andres 10. jaanuar 2008, kell 17:47 (UTC)

message: Ajaloo rubriik loetleb hetkel vaid üle kahe sugupoolega ühiskondi. Ilmselt on need erandid. Peaks ka kirjutama kahe sugupoolega ühiskondadest. Hetkel võib jääda mulje, et neid polegi. Minnekon (arutelu) 22. detsember 2022, kell 10:14 (EET)
thread_title:  Sugupoolte arv
Arutelu:Pataljon

message: Pataljon on sõjaväeline allüksus oleks ehk täpsem --Dj Capricorn 7. detsember 2006, kell 16:51 (UTC)

message: enwiki's on pataljonist Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Pataljon--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 17:40 (EEST)
thread_title: Enwiki artikkel
Arutelu:Eduard Vilde

message: Kas keegi teaks ehk saiti või raamatut, kust võiks leida vilde kirjanduspreemia laureaati, endal pole õnnestunud veel leida --Dj Capricorn 8. detsember 2006, kell 10:38 (UTC)

message: ENE 1. väljaande järgi ilmus "Side" 1922, siin on 1917. Andres 13. mai 2007, kell 20:52 (UTC)
replies: text: Eduard Vilde, Mäeküla piimamees (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955), lk 189 järgi valmis "Side" 1917 ja trükiti 1921. --kanakukk 9. veebruar 2010, kell 18:24 (UTC).
----
Kas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:03 (UTC)
Minu meelest ei ole erakonna sait sobiv allikas. Andres (arutelu) 22. november 2014, kell 12:32 (EET)

text: Leian seda endiselt. Andres (arutelu) 26. aprill 2015, kell 20:17 (EEST)
Kui tekstis ei ole juttu ega viidet, siis taimetoitlaste kategooriat panna ei tohiks. Andres (arutelu) 26. aprill 2015, kell 20:16 (EEST)

text: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/eduard-vilde-siin-maal-peaks-saama-kahekordse-jouga-armastada-et-roomsaks-ja-terveks-jaada?id=71174131

text: http://www.ohtuleht.ee/674772/painav-salasuhe-laastas-eduard-vilde-niigi-habrast-tervist

text: http://linnamuuseum.ee/vilde/uudised/2015/03/aastanaitus-kulmetav-kirjanik-raagib-vilde-tervisest/
----
"Eesti diplomaat ja eesti kirjanik" Kirjanikuks olemine oli siiski vist tähtsam kui diplomaadiks olemine. Velirand (arutelu) 7. august 2017, kell 14:18 (EEST)
thread_title:  Side
Arutelu:Raske nafta

message: Panin siia toimetamismärke, et Siim saaks artikli üle vaadata. Andres 9. detsember 2006, kell 12:48 (UTC)
Kergemate nafta fraktsioonide saamiseks kasutatakse The Husky Oil Lloydminster parendamisseadet.
Kas see on ainus selline seade? Kui mitte, siis tundub see rohkem reklaamina. Tehnoloogilist protsessi peaks minu meelest kirjeldama firmade nimesid ja kaubamärke mainimata. Siim 9. detsember 2006, kell 20:04 (UTC)
Kergemate nafta fraktsioonide saamiseks kasutatakse The Husky Oil Lloydminster parendamisseadet. Saadakse kõrge kvaliteediline ja madala väävlisisaldusega sünteetiline toornafta, millest eraldatakse nafta kõrvalproduktid nagu petrooleum, koks ja väävel. Tootmisvõimsus kuni 150 000 barrelit päevas.
Panin selle teksti praegu siia, sest minu meelest pole ta artiklis vajalik. Siim 9. detsember 2006, kell 20:47 (UTC)
Raske nafta varud jagunevad kaheks: kättesaadavad ja kättesaamatud varud. 
Mida see tähendab? Mis mõttes kättesaamatud? Siim 9. detsember 2006, kell 21:19 (UTC)
Kui leida tehnoloogia kättesaadavatele varudele näiteks Põhja-Ameerikas ja võtta kasutusele pooled varud, siis see kataks pool Põhja-Ameerika nõudlust ja sellest jätkuks 75 aastaks. Kui leida tehnoloogia kättesaamatutele varudele, siis veel kauemaks. Majandusliku huvi ja sobiva tehnoloogia puudumise tõttu on raske nafta võimalikest leiukohtadest kasutusele võetud umbes 5%, olenevalt piirkonnast. Maakera kogu naftavarudest moodustab raske nafta 70%.
Kust allikast need arvud pärinevad? Näiteks Britannica väidab, et rasked naftad moodustavad maailma kogu allesjäänud naftast umbes kolmandiku. Siim 9. detsember 2006, kell 21:19 (UTC)
Ühtegi raske nafta kättesaamise tehnoloogiat ei ole veel kommertskasutuses.
Millise allika andmetel? Siim 9. detsember 2006, kell 21:23 (UTC)

message: 1. suurendada maaalla pumbatava vee mahtu jääkuubikute või muude lisanditega, takistamaks vee äravoolu nafta pumpamisel
2. võtta kasutusele söe kaevandamise tehnoloogiad, eriti arendada robotkaevandamise seadmeid
3. pumbata maa alla bakterite ja toitainerikast vesilahust, nii et bakterid lõhustavad süsivesinikud biogaasiks e metaaniks.
Seda tuleks toimetada ja arusaadavamaks teha, aga ilma allikateta ei oska ma seda teha ega ka hinnata selle info tõepärasust. Kui arvestada seda, et artikkel sisaldab palju kahtlase väärtusega väiteid, siis ma teda artikli teksti pigem ei jätaks. Siim 9. detsember 2006, kell 21:27 (UTC)
thread_title:  Tulevikus kasutatavad tehnoloogiad
Arutelu:Kaklusklubi (film)

message: Minu meelest tuleks see pealkiri reserveerida raamatule. Andres 9. detsember 2006, kell 19:52 (UTC)
replies: text: selle su märkuse peale avastasin jah, et raamat on isegi eesti keeles ilmunud... tuleb vist lugema hakata... aga muidu tahtsin öelda seda, et nime Fight Club all on valminud veel vähemalt kaks filmi. - Ahsoous 9. detsember 2006, kell 20:33 (UTC)
replies: text: : Kustutasin lehekülje Kaklusklubi. Andres 12. detsember 2006, kell 15:39 (UTC)
Puudub Kaklusklubi ja raamatule pole isegi linki ette nähtud. Andres (arutelu) 29. august 2012, kell 20:01 (EEST)
Arutelu:Ita Ever

message: õige eesnimi (Ilse) võiks ka olla? - Ahsoous 10. detsember 2006, kell 20:44 (UTC)
kahtlemata --Dj Capricorn 10. detsember 2006, kell 21:07 (UTC)
ei ole kindel, kas praegune nimekuju on vastuvõetav --Dj Capricorn 10. detsember 2006, kell 21:10 (UTC)
replies: text: Minu meelest on praegu kõik korras. Andres 11. detsember 2006, kell 07:39 (UTC)

message: Viimane välislink ei tööta: avaneb ainult hetkeks, siis tuleb kiri ette. Andres 5. juuni 2009, kell 10:01 (UTC)
replies: text: Nüüd vist korras. avjoska 5. juuni 2009, kell 10:04 (UTC)

message: Minu meelest võiks autorite eesnimed välja kirjutada küll. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. märts 2011, kell 21:07 (EET)
Ärge mingeid valesid/pooltõdesid küll levitage, 1960 kolis Kilgas koos Velda Otsusega alles Tallinnasse ja Ever elas siis vahepeal I.Tammuriga

message: Artiklisse oli lisatud lõik: Ilsast Itaks muutis näitlejanna oma nime nooruspäevade suurima südamesõbranna Lia Kaljuste (Tõnu Kaljuste ema, Ülle Kaljuste ämm) algatusel, sest Ilse olnud särtsakale punapeale liialt pehme nimi. (ajakiri Naised, aprill 2008) – selle peaks korralikult integreerima.--Morel (arutelu) 9. jaanuar 2013, kell 20:09 (EET)
replies: text: pigem otsima usaldusväärsema allika--Bioneer1 (arutelu) 10. jaanuar 2013, kell 15:19 (EET)

message: Üritasin lisada siia enamvähem korraliku pildi, mis sobiks selle artikliga kokku.. :)
thread_title:  Kas pilt sobib?  

message: Artiklist ei selgu, et millistest teostest enamus viitedest (Tamm 1986, Kilumets 2006 jne) pärinevad. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. märts 2017, kell 12:45 (EEST)
thread_title:  Viited
Arutelu:Budism Jaapanis

message: Kust see tekst on kopeeritud? Sisu ei ole pealkirjaga vastavuses. Pealkiri võiks olla [[Religioon Jaapanis]]. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 11. detsember 2006, kell 11:18 (UTC)

message: Mis sa ise arvad ? Paku möni sulle teada olev allikas kust see vöiks pärineda.
replies: text: Miks ma arvan, et tekst on kopeeritud? Sest siin ei ole peaaegu üldse sinu artiklite tavapäraseid kirjavigu ja kasutatud on imelikku ortograafiat (nt Kjūshū). Arvan, et see on mingi loengumaterjal, mida sa oled veidi täiendanud. Võion tekst mõnest raamatust skaneeritud. --Metsavend 11. detsember 2006, kell 11:36 (UTC)
Vaatasin selle üle, vead on samasugused aga neid on oluliselt vähem. seega ei pea kohe sisse sõitma vaid uurima teksti, Van.Tao muutub hoopis vilunumaks. Eraldasin sissejuhatuse millest saab eraldi loo.--Ats 11. detsember 2006, kell 12:28 (UTC)
Nii mõndagi sellest artiklist võib rahulikult ära kaotada, kuna tekst ei vasta tõele. Toogu sisse allikad. vih 14. august 2007, kell 10:42 (UTC)

text: Võta see, mis Sinu meelest ei vasta tõele, artiklist välja ning kopeeri igaks juhuks siia, arutelulehele. Andres 14. august 2007, kell 10:51 (UTC)
replies: text: : Inklusionismi silmas pidades on IMHO terve selle artikli koht, parimal juhul, arutelulehel. Selline artikkel on kahjulik. Praegu vaatasin ainult Puhast Maad puudutavaid lõike ning nad on poolenisti valed. vih 14. august 2007, kell 11:24 (UTC)
replies: text: :: Miks ka mitte. Aga kirjuta siis asemele ka või mingi visand. Valed asjad võid ära parandada, aga igaks juhuks pane endine tekst siia. Andres 14. august 2007, kell 12:19 (UTC)

message: Artikli vana tekst ei sisaldanud mitte ühtegi viidet, ei olnud alapeatükkideks liigendatud ning oli kirjutatud mitte-akadeemilises stiilis. Kirjutasin selle asemele uue teksti. Siiski sisaldab see vana tekst huvitavat infot, mida saaks ehk kasutada, seetõttu säilitasin vana teksti artikli lõpus kommentaarina. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 4. juuli 2017, kell 14:28 (EEST)
thread_title:  Artikli restruktureerimine
Arutelu:NE!

message: Liikmetest oleks targem teha eraldi artiklid --Dj Capricorn 11. detsember 2006, kell 18:34 (UTC)
replies: text: Jah. Andres 11. detsember 2006, kell 20:43 (UTC)
Esitus peaks olema asjalikum. Andres 24. september 2011, kell 18:38 (EEST)
Kategooria arutelu:Eesti vapid

message: :kas see seadusest võetu peaks siin arutelus üldse olema; praegu panin pika teksti rippmenüüsse, et arutelu oleks ülevaatlikum--Bioneer1 (arutelu) 7. september 2013, kell 10:03 (EEST)
----
Pildid, mis on siin kategoorias, võib kustutada minu arvates, kui nad on Commonsis. avjoska 2. aprill 2009, kell 08:08 (UTC)
replies: text: nõus. Riigi ametlike sümbolitena pole vappidel autoriõigust ja seega võib nad viia ilmselt Commonsisse--Bioneer1 (arutelu) 7. september 2013, kell 10:03 (EEST)
Prantslase kodulehekülg, huvitavate algupäraste vapijoonistustega: http://www.heraldique.org/search/label/Estonie --217.71.45.224 1. veebruar 2014, kell 01:20 (EET)
thread_title: Vabariigi Presidendi otsus nr. ...

message: plwiki's on tehtud interwikideta kategooria :pl:Kategoria:Herby miast estońskich (ca 'Eesti linnade vapid')--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 21:47 (EEST)
thread_title: Võimalik alakategooria plwiki'st
Arutelu:Valuuta

message: Praegu on kaks artiklit, raha ning valuuta. Kas need sõnad polegi sünonüümid? Millised on siis raha ning valuuta erinevused? Valju 13. detsember 2006, kell 10:14 (UTC)
replies: text: Nähtavasti siin siiski oma nüansid on, sest ei võõrsõnastik ega õigekeelsussõnastik anna valuuta vasteks "raha". ÕS 1999 pakub esmavastena välja "vääring" ja rõhutab tavakeeles kasutamist tähenduses "välisraha". Võõrsõnastik annab vasteks "vääring, rahaühik ja vastava riigi rahasüsteem; välisraha". Raha mõiste on vist ikkagi üldisem. Vähemalt mulle näib nii. -- Toomas 13. detsember 2006, kell 10:18 (UTC)
replies: text: : Kui valuuta on vääring, rahaühik ja vastava riigi rahasüsteem, siis kuidas raha saab veel üldisem olla? Selle nüansi, et nõukogude ajal nimetati välisraha kõnekeeles valuutaks, jätaksin ma lihtsalt kõrvale. Valju 13. detsember 2006, kell 10:29 (UTC)
replies: text: :: Valuuta on eelistatud termin ja raha on tema sünonüüm, samuti vääring on sünonüüm
replies: text: ::: Miks siis valuuta on eelistatum kui raha kui nad on sünonüümid. Mina eelistaksin eestikeelset sõna kui neil pole vahet. Ma ei usu, et võõrsõnade kasutamine muudaks kirjutatut asjalikumaks või teaduslikumaks. Valju 13. detsember 2006, kell 10:47 (UTC)
Näiteks enne oli Rahakomitee, nüüd Valuutakomitee -- alus Eesti Õiguskeele Keskus

text: : Aga on ju elementaarne võtta ette Eesti Entsüklopeedia ja vaadata, et seal on pikk artikkel mõlema märksõna all. Võtke ette ka sünonüümisõnastik ja vaadake, kas kumbki sõna on teise sünonüüm - ei ole. Nii et ma sõdin jätkuvalt sünonüümsuse vastu. Mulle hakkab neid eri määratlusi lugedes tunduma, et valuuta on eelkõige see konkreetne vääring, mis vastavas rahasüsteemis rahale kui maksevahendile omistatakse.

text: : Ja välisraha nimetamist valuutaks ei saa respektaabel teatmeteos kuidagi kõrvale jätta, sest see oleks selle sõna ühe vägagi laialt levinud tähenduse eiramine. Seda ei tee ka ÕS ega EE. -- Toomas 13. detsember 2006, kell 11:33 (UTC)
Valuuta ehk vääringu all mõeldakse konkreetset rahasüsteemi või rahaühikut. Mõlemat võib nimetada ka rahaks, kuid raha kui niisugune ei ole sama mis valuuta. Andres 13. detsember 2006, kell 13:24 (UTC)

text: Nojah, mul oligi siis vähemalt osaliselt õigus, ainult et Andres ütles seda märksa selgemalt ja lihtsamalt :-) -- Toomas 13. detsember 2006, kell 17:51 (UTC)
Arutelu:Nõukogude Liidu välisministrite loend

message: Trotski siia alla päris hästi ei kuulu NL moodustati 1922 (Trotski võimul 1917–18). Inglise vikis on toodud kogu Vene ajaloo (k.a.) välisministrid, ehk oleks see parem mõte --Dj Capricorn 13. detsember 2006, kell 14:12 (UTC)
Võtsin Trotski välja. Andres 13. detsember 2006, kell 14:39 (UTC)
*Lev Davidovitš Trotski
Minu meelest tuleks Trotski paigutada Venemaa välisministrite loendisse. Venemaad ja Nõukogude Liitu samastada minu meelest ei saa. Andres 13. detsember 2006, kell 14:39 (UTC)

message: *Vene SFNV esindaja Skandinaaviamaades (Norra, Taani ja Rootsi) Wacław Worowski 10. november 1917- (samaaegselt Venemaa Ajutise Valitsuse saadiku Konstantin Gulkevitšiga;
thread_title:  Välsiminiteeriumi ja rahvakomissariaadi esindajad välismaal
Arutelu:Aadu Talts

message: Selline artikkel kajastab inimest väga ühekülgselt. Netutraalse vaatekoha saavutamiseks oleks vaja artiklit täiendada. --Boy 14. detsember 2006, kell 07:10 (UTC)
replies: text: Lisasin andmeid (kõik andmed pärinevad veebist). Võtsin neutraalsusemärke maha. Andres 14. detsember 2006, kell 13:16 (UTC)
----
Tuntud ka kui "partei Aadu".

text: Jätsin selle välja tõendite puudumise tõttu. Andres 14. detsember 2006, kell 12:38 (UTC)
----
On vähemalt üks samanimeline ärimees. Andres 14. detsember 2006, kell 13:16 (UTC)
----
Kas vene keelne nimekuju on vajalik? Ta ju vist ikka rahvuselt eestlane või?--Boy 14. detsember 2006, kell 17:08 (UTC)

text: Jah, on küll. Võib-olla võiks selle viia ühe tema venekeelse raamatu autorinime kohale. Andres 14. detsember 2006, kell 17:35 (UTC)
----
Boy, kas Sa tahad, et kõigi andmete juures oleksid viited? Andres 15. detsember 2006, kell 07:30 (UTC)

text: Arvan, et kasutatud materjali loetelu artikli lõpus oleks piisav. --Boy 15. detsember 2006, kell 09:01 (UTC)
----
kaitses ta ajalooalast kandidaadiväitekirja

text: Minu meelest jätab säärane sõnastus mulje, nagu ta poleks seda ära kaitsnud. Andres 16. detsember 2006, kell 13:35 (UTC)
replies: text: : jah, kuigi kaitses ajalooalase väitekirja on nagu poolik, ei tea, panen tagasi vana; ma vaatasin, et kaitses mille? on nagu imelik, kaitses mida ? loogilisem --Dj Capricorn 16. detsember 2006, kell 13:52 (UTC)

text: : võimalik on ka kaitses edukalt ...
thread_title: Neutraalsuse malli põhjus

message: Kuidas saab seda kontrollida, et tema hüüdnimi tudengite seas oli Partei Aadu? Vikipedias peavad olema kontrollitavad andmed. Andres 26. juuli 2007, kell 22:09 (UTC)
replies: text: v-o oli see hüüdnimi laiemaltki kasutuses, nt mainitud siin: --Bioneer1 (arutelu) 27. august 2014, kell 16:30 (EEST)
thread_title: Hüüdnimi
Arutelu:Psühholoogia mõisteid

message: Parem oleks Psühholoogia mõistete loend --Dj Capricorn 14. detsember 2006, kell 09:20 (UTC)
replies: text: Võib-olla, aga meil on kõigil sarnastel loenditel samalaadne pealkiri. Algne põhjus oli see, et leiti, et see loend ei saa olla ammendav. Minu meelest ei ole see tõsine argument. Andres 14. detsember 2006, kell 12:15 (UTC)

text: ka redirect Psühholoogia mõistete loend oleks sobiv --Dj Capricorn 14. detsember 2006, kell 12:21 (UTC)
replies: text: : Tolle pealkirja alt siia võib kindlasti teha. Andres 14. detsember 2006, kell 12:28 (UTC)

message: Miks on siin oneiromantia ja sallivus? Kui need jäävad, siis võiks lisada ka UFO ja demokraatia. Lebatsnok 23. mai 2007, kell 10:39 (UTC)
replies: text: Oneiromantia kindlasti pole psühholoogia mõiste, ja artiklis Sallivus pole psühholoogiast juttu. Võtan mõlemad välja. Andres 23. mai 2007, kell 14:53 (UTC)
Lisasin juurde test - sõna, mille kasutusvaldkond on hiljem laienenud. Algselt peaks see olema olnud psühholoogia uurimismeetod, aga praegu kasutatakse ka igasuguse kontrolli tähenduses. SSGreporter 5. märts 2010, kell 18:22 (UTC)
thread_title:  Valikupõhimõtted