lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:2019. aasta Riigikogu valimised

message: Kas oli ikka vaja nii vara see artikkel teha? Teoreetiliselt võivad ju tulla ennetähtaegsed valimised. Velirand (arutelu) 29. jaanuar 2016, kell 10:50 (EET)
replies: text: Küllap see on arvamusküsitluste pärast. Kui vaja, võib hiljem ümber teha, aga seda materjali saab kasutada. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2016, kell 20:30 (EET)

message: Tabeliga on midagi valesti. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 31. jaanuar 2016, kell 13:46 (EET)

message: Sellised asjad tuleks teha eesti allikate põhjal, siis saaks ise ka aru. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 1. veebruar 2016, kell 03:46 (EET)

message: * 20. juuli 2018, Taking Our Fate into Our Own Hands: Part II, 2018 Aspen Security Forum, vt 25'00"
* July 21, 2018 5:49 AM, Estonia Spy Chief: Network of Operatives Pushing Russian Agenda in West, voanews.com
* 25.juuli 2018 17:07, Margus Tsahkna: Martin Helme on Venemaale "kasulik idioot", tema väljaütlemised teenivad pigem Putinit kui kodumaad
** 25. juuli 2018, 19:18 , Tsahkna nimetas Helmet kasulikuks idioodiks: tema väljaütlemised teenivad pigem Putinit kui kodumaad
* 26. juuli 2018, Kelle huvides tegutsevad Eesti eriteenistused?
* 26. juuli 2018, Martin Helme Tsahknale: minu eesmärk on teid, eestluse hävitajaid, poliitikast välja suruda
* 26.juuli 2018 14:46, Mart Helme vastulöök Tsahknale: Sa teed tellimustööd ja mul pole kahtlust, et varga kinnivõtmist nõuab tavaliselt just varas ise, delfi.ee
* 28.juuli 2018 18:41, Mart Laar: Mart Helme pole üksnes kasulik idioot, vaid ka patoloogiline valetaja
suwa 29. juuli 2018, kell 08:49 (EEST)
thread_title:  Juuli 2018 ja Kremlile kasulikkuse skandaalike, viited 

message: Küsitluste tabelit võiks uuendada, en-wikis on uuemaid.Miacek (arutelu) 29. juuli 2018, kell 20:45 (EEST)
-----------
"Veb" ja "Det" (jms) ei kõlba eestikeelseteks (kuid märkivateks) lühenditeks. Kuriuss (arutelu) 27. juuni 2023, kell 15:18 (EEST)
thread_title:  Küsitlused
Arutelu:Eesti rahandusminister

message: Miks peab praktiliselt sama sisuga teise artikli tegema? ja kui liitma hakatakse, läheb tegelike autorite ajalugu kaduma. --Epp 1. veebruar 2016, kell 18:23 (EET)
replies: text: õige märkus. Eesti rahandusministrite loend tuleb adminnil teisaldada ilma ümbersuunamist tegemata Eesti rahandusminister alla. Praegu tuleb Eesti rahandusminister artikkel aga kustutada, et seda ümbersuunamist teha--Estopedist1 (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 11:01 (EET)

message: Okupatsiooniaegsete rahandusministrite lisamine siia artiklisse ei ole minu meelest õige. Jätan loetelu hetkel siia, et hiljem oleks võimalik sobivad artiklid luua. --Karljohan29 (arutelu) 30. juuni 2022, kell 17:19 (EEST)
===Eesti NSV rahanduse rahvakomissar 1940===
*1940. aasta juuni 1940. aasta august, Juhan Narma (NICHTIG), majandusminister Johannes Varese valitsuses
*1940. aasta august 1946. aasta märtsini, Paul Keerdo, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu Rahanduse Rahvakomissariaadi rahvakomissar
===Eesti rahanduse juht 1941–1944===
*Saksa okupatsiooniajal juhtis Eesti rahandust:
replies: text: Eesti Omavalitsuse Landesdirektor Alfred Wendt, 
*15. september 1941 – 6. detsember 1941, majandusdirektor; 
*6. detsember 1941 – 1. juuni 1942, majandus- ja transpordidirektor; 
*1. juuni 1942 – 17. september 1944, majandus- ja rahandusdirektor.
===Eesti NSV rahandusminister 1946–1990===
*1946 – 1950, Paul Keerdo, Eesti NSV Ministrite Nõukogu Rahandusministeeriumi rahandusminister
*1950 – 1967, Anatoli Tihane, rahandusminister
*1967 – 1979, Albert Norak, rahandusminister
*1979 – 1990, Endel Mändmaa, rahandusminister
Enne, kui see teave pole kuhugi mujale artiklisse tõstetud, ei tohiks seda sisust eemaldada. Minu meelest võiks see iseenesest ka hiljem siin olla, ehkki selgesti eraldatud alajaotuse all. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. juuni 2022, kell 17:25 (EEST)

text: Minu meelest see ei sobi siia. Me oleme ju Eesti ja Eesti NSV asjad üldiselt lahus hoidnud. Eesti NSV ministrid ei olnud Eesti (riigi) ministrid. Pikne 30. juuni 2022, kell 19:05 (EEST)
thread_title:  Okupatsioonivalitsuste rahandusministrid
Arutelu:Kadri Paas

message: Minu meelest võiks artikkel alles jääda, ei ole vaja kustutada. Muidugi vajaks artikkel täiendamist Velirand (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 09:09 (EET)
Ma ei näe, et tema tähelepanuväärsuses oleks kahtlust. Minu meelest tuleb piisab juba sellest raamatust. Andres (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 10:14 (EET)
Kadri Paas on kauaaegne Postimehe  ajakirjanik. Aga praeguses toimetuse koosseisus teda ei ole. Andres (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 12:02 (EET)

message: Mu meelest võiks artiklilinkide loeteluga piiri pidada, praegu läheb natuke liiale. Sillerkiil (arutelu) 2. november 2022, kell 22:55 (EET)
replies: text: Aga mille alusel valida? --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 23:28 (EET)
thread_title:  Artiklite loetelu
Arutelu:X Games

message: Probleem on selles, et Winter X Games on nagu kaubamärgistatud nimi ja originaalnimi, seega seda eestikeelset varianti artikli pealkirjaks panna ei saa. Ümbersuunamisega see muidugi kõlbaks, ning tõlge artikli alguses kõlbab ka. -Mardus /arutelu 5. veebruar 2016, kell 07:38 (EET)
replies: text: Täiesti õige, seda ei tõlgita. Kuriuss 9. september 2017, kell 18:17 (EEST)
thread_title:  Ümbernimetamisest
Arutelu:Valdo Praust

message: Ta on tegelenud ka Eesti mõisatega ja vanaaegsete jalgratastega
replies: text: Kummaline. --Epp 14. veebruar 2016, kell 03:05 (EET)

message: "Ta kirjutab Eesti mõisatest" Ta mitte ainult ei kirjuta mõisatest, vaid tegeleb ka nende uurimisega. Lisaks uurib ta ka maanteede ajalugu. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 14. veebruar 2016, kell 09:43 (EET)

message: ta on Eesti mõisaportaali (Mõisaportaal) eestvedajatest. Ka see portaal on tõesti eraldi artiklit väärt?--Estopedist1 (arutelu) 21. september 2018, kell 09:26 (EEST)
replies: text: Miks mitte? Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 00:51 (EEST)
thread_title: Mõisaportaal
Arutelu:Põhja-Küprose lipp

message: Kas me peame selliseid asju tolereerima? Ma hakkasin parandama, aga tuli redigeerimiskonflikt. Intervikilinke ka ei ole. Andres (arutelu) 16. veebruar 2016, kell 13:08 (EET)
Tõstan siia. Andres (arutelu) 16. veebruar 2016, kell 13:10 (EET)
Põhja-Küprose lipp on Põhja-Küprose Türgi Vabariik riigilipp.

message: Pilt:Flag of the Turkish Republic of Northern Cyprus (1983).svg| Põhja-Küprose i lipp 1983–1984
thread_title: Varasemad lipud

message: *Põhja-Küprose vapp   
Kategooria:Põhja-Küpros
----
Mis selles parandamatult valesti oli? Adeliine 17. veebruar 2016, kell 12:01 (EET)
replies: text: No paranda siis ära, ma ei jõua kõike parandada, aga niiviisi jätta ka ei saa. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 18:13 (EET)
thread_title: Vaata ka
Arutelu:Kelly Sildaru

message: Mistahes fotodega Sildarust pole eriti kiiret, IMHO. -Mardus /arutelu 17. veebruar 2016, kell 15:06 (EET)
thread_title:  Fotodest 

message: Pikkus ja eriti kaal muutub. Kui seda märkida, siis peaks vähemalt ütlema, mis ajast see pärit on. Andres (arutelu) 20. september 2016, kell 19:51 (EEST)
----
Viite all tehti sisuline parandus, nüüd on viide vale. Andres (arutelu) 3. veebruar 2019, kell 01:55 (EET)
thread_title:  Kaal
Arutelu:Ajakirjandus

message: 1850ndate Inglismaal sai ajakirjandusest valitsuse ja rahva vahetalitaja - neljas võim.
replies: text: See võeti välja selgitusega, et Inglismaal nimetati seda neljandaks seisuseks. See on tõsi, et nii nimetati, aga sellegipoolest tuleb ka neljandat võimu artiklis mainida, ja neljandat seisust ka.  Andres (arutelu) 21. veebruar 2016, kell 21:37 (EET)

message: Minu meelest tuleb Press jätta seadmele. Andres (arutelu) 26. august 2016, kell 10:01 (EEST)
replies: text: Üleüldse ei ole õige ehitada seda artiklit üles väitele, et "ajakirjandus =/või press", sest põhitähenduses hõlmab press eeskätt trükiajaajakirjandust, aga mitte tele-, raadio- ega veebiajakirjandust. Teises tähenduses hõlmab sõna "press" tõesti kõiki (eeskätt operatiivset infot koguvaid) ajakirjanikke (nt suurtele üritustele akrediteeritud ajakirjanikke), aga selles tähenduses on see rohkem levinud välismaal ja rahvusvahelistel üritustel rahvusvaheliselt mõistetava sõnana, eesti keeles ja Eestis on see tähendus põhitähendusega võrreldes marginaalne. Kuriuss 23. jaanuar 2018, kell 13:27 (EET)

message: Kas on kusagil tõlgitud terminit broadcast journalism (vt :en:broadcast journalism)? Nt enwikis suunab :en:radio journalist (raadioajakirjanik, meil 0 linki raadioajakirjandusele) just broadcast journalism alla--Estopedist1 (arutelu) 23. veebruar 2017, kell 19:26 (EET)
thread_title: Broadcast journalism?
Vikipeedia arutelu:Tõlketalgud 2016

message: Et siis tegin sellise muudatuse, sest aru sain nii, et Vikimeedia Eesti teeb eraldi auhinna ka veel. Kui keegi viicib, siis võiks kinnitada, et nii on. -Mardus /arutelu 22. veebruar 2016, kell 07:55 (EET)
replies: text: Vabandust, ma ei saa aru. Mismõttes eraldi? Adeliine 22. veebruar 2016, kell 15:37 (EET)
thread_title:  Eraldi auhind Tõlketalgutes alustanud tõlkijatele
Arutelu:Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž

message: Kooli nimed erinevatel perioodidel on ju artiklis rasvases kirjas ära toodud. Tallinna entsüklopeedia 2. kd lk 142 räägib konkreetselt 1940 aastast. Artikli pealkiri on siin valitud selle nime järgi, mida kool kandis kõige pikema perioodi vältel ja millele seetõttu ka kõige sagedamini viidatakse.--VillaK (arutelu) 25. veebruar 2016, kell 16:30 (EET)
replies: text: jäi kahe silma vahele. Tänu!--Estopedist1 (arutelu) 25. veebruar 2016, kell 16:35 (EET)

message: [[Tallinna 9. Keskkool]] on täpsustusleht. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. veebruar 2016, kell 18:14 (EET)

message: etwikis on 3 artiklis link Tallinna Erakolledž. Kõikjal on vist mõeldud seda Tõrvand-Tellmanni kooli? Mainin ka, et etwikis on artikkel Tallinna Kolledž--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2016, kell 17:00 (EEST)
thread_title: Tallinna Erakolledž?
Arutelu:Leo Kerge

message: Märkimisväärne osa eluloost on, et ta arreteeriti 17. veebruaril 1945. Praegu seda artiklis ei leia.

message: Väidetavalt oli ta Pitka viimane autojuht
* http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?t=162&start=1102
* https://issuu.com/kaitse_kodu/docs/kaitse_kodu_02_2020_veeb/12
suwa 25. veebruar 2020, kell 01:08 (EET)
thread_title: Pitka autojuht 1944
Arutelu:Eve Heinla

message: Mis siis siin praegu pooleli on? Minu meelest on see probleem, kui tema paljude artiklite (üle tuhande) seast on kaks juhuslikku ära toodud. (Tunnistan, et ma olen ise ka nii teinud.) Siis võiks juba eelkõige mainida seda artiklit, mille eest ta auhinna sai. Andres (arutelu) 2. märts 2016, kell 21:20 (EET)
Mis me sellega teeme? Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 23:20 (EET)
replies: text: Minu meelest tuleks need kaks näidet kustutada kui eriti ebaolulised. TV3 uudistes on iga päev näha, et need pole talle iseloomulikud teemad. Ssgreporter (arutelu) 5. märts 2016, kell 01:04 (EET)
replies: text: :Tõstan need siia:

message: *"Siseminister Jüri Pihl abiellus salaja", Delfi, 28. veebruar 2008
*"Maire Aunaste naudib tänast sünnipäeva lähedaste seltsis", Õhtuleht, 7. november 2008
Andres (arutelu) 5. märts 2016, kell 01:31 (EET)
thread_title: Artikleid
Arutelu:Lasnamäe kergejõustikuhalli kunstmuruväljak

message: puudub lk Lasnamäe kergejõustikuhall--Estopedist1 (arutelu) 3. märts 2016, kell 13:39 (EET)

message: Kas see on mõne jalgpalliklubi koduväljak ka? Artiklis FC Infonet on mainitud ka Sportland Arena väljakut--Estopedist1 (arutelu) 3. märts 2016, kell 13:39 (EET)
replies: text: Jah! Varem mängis Infonet Sportlandil, alates 2016 taas Lasnamäel. --LeeMarx (arutelu) 26. august 2016, kell 04:56 (EEST)
thread_title: Koduväljak?

message: Kas = "Infoneti Lasnamäe staadion"? jalgpall.ee järgi FCI kodustaadion Infoneti Lasnamäe jalgpallihall. --Pelmeen10 17. aprill 2018, kell 23:23 (EEST)
replies: text: Praegu on staadionil kuppel peal, aga nii see vast ei jää. Jalgpallihalli võiks vast siia suunata lihtsalt. --LeeMarx (arutelu) 18. aprill 2018, kell 00:21 (EEST)
replies: text: :Siiski, see kuppel jääbki aastaringselt peale seal.--LeeMarx (arutelu) 8. mai 2018, kell 23:02 (EEST)
thread_title:  Nimi
Arutelu:James Jones

message: Võiks äkki ilma täpsustuseta pealkirja talle jätta? --Epp 3. märts 2016, kell 21:20 (EET)
replies: text: Jätame, aga kas siin tuleb liita või võib ühe sisu kustutada? Andres (arutelu) 6. märts 2016, kell 00:43 (EET)

message: kas keegi võiks ka pesapallur James Jonesist kirjutada
replies: text: Võid kirjutada, kui oskad. Aga ei pea. Andres (arutelu) 6. märts 2016, kell 14:16 (EET)
replies: text: :mul tõlkimine alles pooleli ja tekitas hämmingut, et lisati link ja teine pealkiri ilma täpsustuseta. James Jones pole nimena miski haruldus ja arvasin, et (kirjanik) seal järel võiks vajalik olla. Nüüd olen veidi hädas, et on kaks konkureerivat artiklit. Vead, mis ühes sees, tulevad teise tagasi. Kustutaksin hea meelega ühe neist ära aga kardan, et osa tõlkest läheb kaduma (on juba läinud ka...). Mul oleks hea meel kui keegi aitaks täpsustuseta artikli ära kustutada. --Yx teine (arutelu) 7. märts 2016, kell 14:03 (EET)
replies: text: ::on tekitatud täpsustuse artikkel ja seal on valik ka kirjanikule. Kuidas saan tõlgitud tekstid (kirjanik) sinna õigesse kohta, nii et midagi ära ei kustuks? Kas siis võib dubleeriva artikli kustutada? Kuidas?--Yx teine (arutelu) 7. märts 2016, kell 16:12 (EET)
replies: text: ::: Ma tegin selle ilma täpsustuseta lehe kirjaniku jaoks, Tõstan uue teksti siia veelkord ümber, kirjuta edaspidi siia. --Epp 7. märts 2016, kell 17:12 (EET)

text: ::: See sulgudega pealkiri suunab nüüd siia ümber, aga jutt on ainult siin. --Epp 7. märts 2016, kell 17:17 (EET)
replies: text: ::::Kas keegi oskab seletada, kuidas vigaseid viitekuupäevi parandada? Tundub kosmos... Või on nii, et tõlke korral ma ei saagi seda teha?--Yx teine (arutelu) 9. märts 2016, kell 19:08 (EET)

text: :::: Saab ikka, lihtsalt kirjuta eesti keeles see kuupäev, millal Sa ise vaatasid. Andres (arutelu) 9. märts 2016, kell 22:40 (EET)
replies: text: :::::Ei ole paraku nii lihtne, sest see on tehtud abivahendiga REFLIST. Kui seda muutma hakata, siis avaneb aken, millega pole suurt midagi teha. Viga seisneb ilmselt selles, et viite kuupäev artiklis ei lähe selle kuupäevaga kokku, mis on viite allikal.--Yx teine (arutelu) 10. märts 2016, kell 18:50 (EET)
replies: text: :::::: Viite vaatamise aeg ei lähegi allika avaldamise kuupäevaga kokku. Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 20:17 (EET)
Paistab, et Andres ei saa probleemile päris hästi pihta ega oska seetõttu ka aidata. Viga saab väga lihtsalt lahendada viitemallide eemaldamisega või eestikeelse viitemalli kasutamisega, mis eeldab küll tüütut nokitsemist.--90.191.161.195 10. märts 2016, kell 20:30 (EET) Ah jaa, seda ka, et REFLIST ei puutu asjasse, see paigutab viited lihtsalt soovitud kohta. Viited tuleb parandada ikka seal, kus nad teksti sees on.--90.191.161.195 10. märts 2016, kell 20:40 (EET)
thread_title:  proovin siin aru saada
Arutelu:Tartu maantee

message: Suunasin märksõna Suur-Tartu maantee siia, sest Tartu maanteed nimetati nõnda kuni 1938, mil Tallinnas oli Väike-Tartu maantee (Väike-Tartu maantee küll kaotati juba 1936). --Estopedist1 (arutelu) 9. märts 2016, kell 11:32 (EET)

message: "Tartu maantee 1 (algselt Suur-Tartu maantee 1, mis suundus Vene turu sihist, Kalevi aia suunast tänapäeva Tartu maantee suunas. Suur-Tartu maantee 11 krundile ehitati..." – ilmselt on siin mõeldud "algselt Suur-Tartu maantee 11"? Seda enam, et Suure ja Tavalise paaritute numbrite vahe paistabki umbes 10 olevat --Bstard12 (arutelu) 30. aprill 2022, kell 05:12 (EEST)
thread_title:  Kirjaviga-aadressiviga?
Arutelu:Maalasti

message: Kas küla kohta käivas artiklis peab 13. sajandi ajaloosündmustest nii palju kirjutama? Velirand (arutelu) 11. märts 2016, kell 10:12 (EET)
replies: text: Ei, tuleb kärpida. Võib-olla saab midagi mujal kasutada. Andres (arutelu) 11. märts 2016, kell 10:31 (EET)
Tõstsin siia Nurmekunna ajaloo:
XIII sajandi alguseks hõlmas Nurmekund 400 adramaad. Piirkonnas asus ka suuremaid külasid nt Koksvere ja Venevere. Nurmekunna sidemed Sakala maakonnaga olid muinasaja lõpul tihenemas, tõonäoliselt oleks jõutud ühinemiseni, kui seda poleks takistanud välisjõud. Nurmekunna keskus asus tollal Pilistveres, kus paiknes muistne eestlaste asula, võimalik, et ka linnus. Koha tähtsust rõhutab Pilistverest leitud suur aardeleid kuld ja hõbeesemete näol. Eestlaste muistse vabadusvõitluse ajal  võidi varju otsida ka Lehola linnusest, Suure-Jaanist. Esimest korda tungisid saksa ristirüütlid Nurmekunda 1212 a. jaanuaris. Hendriku kroonika andmeil võtsid sõjaretkest osa 4000 ratsa ja jalameest. Läbikäidud külad põletati maha, elanikud tapeti või võeti vangi, vara rööviti. Tõonäoliselt ei jäänud Nurmekunna  mehed võitlusse astumiseks seda rüüsteretke ootama, vaid liitusid juba eelnevalt, kodu kaitseks, naabritega Sakala maakonnast, eesotsas vanem Lembituga. Võib arvata, et Nurmekundlased võtsid osa ka Ümera lahingust ja teistest muistse vabadusvõitluse heitlustest enne 1212-1215 vaherahu. Henriku kroonikas nimetatakse Nurmekunda küll harukordadel aga on kindel, et ka sellesse piirkonda ulatus sakslaste sõjaretk kevadtalvel 1215 ja aastaid hiljem ka teised sõjakäigud. Otsustav lõpp iseolemisele tuli Madisepäeva lahingu järel, mil oldi sunnitud tunnistama vallutajate-sakslaste ülemvõimu. 1220 aastal ristisid Läti Hendrik ja preester Theoderich siin 300-500 hinge päevas. Kuid veel korra saabus Nurmekunda vabadus, kui eestlaste ülestõusu ajal 1222-1223 aastal kihutati vaenuväed piirkonnast minema. Ülestõusnute lõplikul lüüasaamisel 1237 aastal langes Nurmekund Saksa ordu valitsusalasse. 1238. aastal muudeti piirkond Pilistvere kihelkonnaks, kuhu kuulus kokku juba 600 adramaad. 13. sajandi II poolel asuti ehitama Pilistvere kirikut endise muinasasula kohale. Enne lõpliku valmimist täitis kirik kindlasti ka kaitseülesandeid. Kiriku ehitus piirkonda tõi kaasa käsitööstus-kaubandusliku keskuse tekke. XV-XVI sajandil elasid kohapeal juba käsitööliseid ja kaubamehi. 
2001:7D0:87FF:6480:205B:9E82:4E01:F1C7 19. detsember 2016, kell 16:07 (EET)

message: Maalasti põhjaosas on Räpusaare, endine popsiküla. 1583 Malesz, 1599 Males, 1601 Malles, 1624 Malleste, 1839 Malast. - Ma ei tea, kas oli õige; muudatusi on veel tehtud, praegu tagasi ei pööranud. --Pelmeen10 13. juuli 2018, kell 14:34 (EEST)
thread_title:  Välja võetud
Arutelu:Välisluureamet

message: Infokastiga on midagi valesti. Andres (arutelu) 13. märts 2016, kell 15:42 (EET)

message: ERR'i's ehk ka tekst uudis varsti ilmub, et nimeks Välisteabeamet nüüd meil. 
Välis-Teabe-Amet uueks nimeks, // Uuendada
--Waffa (arutelu) 22. juuni 2017, kell 00:15 (EEST)
----
Sõja ja okupatsioonide eelsest ajaloost pole praegu ridagi, justkui alanuks Eesti Vabariigi ajalugu 1990. aastatel. 2001:7D0:87C3:8680:E57C:574:D25E:AE30 30. juuni 2017, kell 23:55 (EEST)
replies: text: "Kui viga näed, siis tule ja aita" kehtib ka Vikipeedias ehk kui midagi puudub, siis tuleb endal lisada või oodata ja loota, et keegi seda teeb. --Tiia (arutelu) 30. juuni 2017, kell 23:58 (EEST)
replies: text: :Selle lootusega saigi see märkus lisatud ja puudusele tähelepanu juhitud. Võib-olla Välisluureametis keegi märkab, see peaks otse nende auasi olema. 2001:7D0:87C3:8680:E57C:574:D25E:AE30 1. juuli 2017, kell 00:27 (EEST)
thread_title:  Uus Nimi Teabeametil: Välisteabeamet
Arutelu:AS Sertifitseerimiskeskus

message: SK on ka Seaduste Kogu

message: Tiuks kribas  8. aprill 2017, kell 18:13‎ (Miks viiteks oli arhiivileht?)
replies: text: suhtkoht lihtne oletada, nimelt võrdle neid kaht URL-i

text: http://uudised.err.ee/v/majandus/b313bbc6-1030-442e-b407-9857b92d19c1/digiallkirjaportaali-digidoc-hakkab-haldama-leedu-it-firma

text: http://www.err.ee/556024/digiallkirjaportaali-digidoc-hakkab-haldama-leedu-it-firma

text: milledest on näha, et ERR-is on suutmatus midagi püsivat veebi luua, muutuvad nii serverinimed kui-ka artikli asukoht andmebaasiväljundist veebi

text: ja kui URL-i kontrolliti serverite-andmebaasid kolimiste ajal, siis oli selge, et err.ee domeenile saab viidata ainult läbi veebiarhiiviserveri.

text: Lootus on, et mõnele ittijale err-is turgatab pähe, et err-i digiarhiivi ei susserdata, siis on vähemalt sellele võimalik mõistuspäraselt viidata.

text: Arvatavasti on see üks ilusamaid näiteid Eestis valitsevale Lingikõdule, sest nn veebiadminnid ei viitsi asju lihtsalt,

text: korralikult ja mõistuspäraselt vormistada.

text: suwa 8. aprill 2017, kell 21:20 (EEST)
----
Uus ametlik nimi on SK ID Solutions AS https://www.inforegister.ee/10747013-SERTIFITSEERIMISKESKUS-AS --Tiia (arutelu) 18. mai 2017, kell 04:09 (EEST)
thread_title:  Viited ERR-i serveritele
Arutelu:Hiirekõrv

message: "Osadel loomadel võivad muutuda sügisepoole suurtes kogustes mürgisena" → muuda sõnastus korrektseks. 
Kui võimalik, võiksid lisada, millistes taimeosades vastavad kemikaalid esindatud on. 
Üldjoontes põhjalik ja huvitav artikkel. Väga detailsed kirjeldused taime botaanilisest iseloomustusest, huvitavad faktid ajaloost ja kasutamisest. Kasutatud palju erinevaid allikaid. Väga hea!  --Karmenkaljula123 (arutelu) 4. mai 2016, kell 09:54 (EEST)

message: Current version is copied from http://bio.edu.ee/taimed/oistaim/hiirekorv.htm .Ah3kal (arutelu) 14. märts 2016, kell 15:44 (EET)
thread_title:  Copyvio? 

message: "Vastunäidustused, ohud" lõigus jääb segaseks lause "Raviannustes ohutu." Ckukk 3.märts 2016, kell 11:46 
replies: text: Mulle tundub see arusaadav: kui seda võtta nii, nagu arst ütleb, siis see ei ole mürgine. Ei tohi ületada annust ega ravikuuri aega. Andres (arutelu) 3. mai 2016, kell 12:23 (EEST)
Arvude vahel peab olema mõttekriips – , mitte sidekriips -. Ckukk 3.märts 2016, kell 15.25
Parandasin ära mõned kirja- ja komavead. Ckukk 3.märts 2016, kell 15.30
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Sakla mõis

message: Mõis rajati ajavahemikul 1750–1756 Karja, Rapsust Koiklaist ja Lööne mõisast. Kas mõeldud on Karja mõisat? Mis on Rapsust Koiklast?--Estopedist1 (arutelu) 15. märts 2016, kell 00:55 (EET)
thread_title: Segane väide
Arutelu:Tallinna Õhtukeskkool

message: Linkide kordategemine on keeruline, sest enamikus artiklites pole vastava artikli koostaja ilmselt mõelnud/teadnud, et Tallinna Õhtukeskkoole on palju olnud. Esimese iseseisvusaja kohta käivad lingid mõtlevad vist Tallinna Õhtugümnaasiumit või oli ka tollal juba mitu õhtugümnaasiumit?--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2016, kell 18:12 (EET)

message: Mis õppeasutus oli Tallinna Õhtukolledž (Tallinna õhtukolledž)?--Estopedist1 (arutelu) 4. aprill 2016, kell 18:49 (EEST)
----
Lingid siia peavad silmas eelmise sajandi alguses tegutsenud kooli, võib-olla sama, millest räägib artikkel Tallinna Õhtugümnaasium. See vaevalt õige saab olla, et kõigi nende hilisemate koolide kohta kasutati sama ametlikku nime (suurtäht). Väikese tähega ka poleks täpsustuslehel mõtet, kuna kõigi nende koolide kohta käivana oleks tegu samasuguse kirjeldusega nagu "Tallinna kool". Tuleks kustutada või kui keegi teab, millist konkreetset kooli silmas peetakse, siis suunata või asendada artikliga. Pikne 19. märts 2024, kell 21:40 (EET)
thread_title: Tallinna Õhtukolledž
Arutelu:Paul Tekkel

message: Sama nime on kandnud ka viroonusest raudteeinsener (20.12.1874-22.10.1930) ning tema isa, Pilistvere pikaajaline köster ja koolmeister, mh Jüri Vilmsi õpetaja (?-28.05.1905), aga nad ei pruugi olla küllalt tähelepanuväärsed. Köster: 1, 2. Insener: 3, 4

message: W. Tammani 1913. aasta "Laulmise õpetus" märgib viisiks Eesti rahvaviisi ja sõnade autoriteks J. A. Hermanni ja P. Tekkeli.
DIGAR
thread_title:  K. A. Hermanni viisistamine kaheldav