Arutelu:Diplomaatiline teenistusaste

message: kena artikkel. Neil teenistusastmetel on vist ka "tähtsuse järjekord", seda võiks kuidagi ära mainida et loetelu on "tähtsamast vähemtähtsamani" või kuidas seda õige nüüd nimetada oleks --TarmoK 27. oktoober 2005, kell 07.48 (UTC)
replies: text: Ka "esimese sekretäri" jne kohta peaksid olema artiklid, kuid ma pole kindel, mis nende pealkirjad peaksid olema. Andres 27. oktoober 2005, kell 13.15 (UTC)
replies: text: : Mulle hetkel tundub, et keskmiste teenistusastmete kohta pole mitte kui midagi kirjutada. Uurin üldiselt asja edasi jõudumööda. --Heiki e 27. oktoober 2005, kell 19.51 (UTC)

message: "Suursaadik" ja "saadik" (mida enam ei kasutata) ei ole diplomaatilised teenistusastmed, vaid diplomaatilised auastmed. Neid ei pruugita määrata staaži järgi. Andres 22. märts 2006, kell 07.50 (UTC)
replies: text: Jah. Ei maksaks "saadikut" kohe maha kanda -- võib olla riike, kus seda kasutatakse.

text: Eesti jaoks võib nende teenistusastmete kohta vaadata ka uue välisteenistuse seaduse eelnõud riigikogu lehelt. --195.80.96.210 22. märts 2006, kell 09.20 (UTC)
See vahetegu on, niipalju kui mina aru saan, Eesti välisteenistuse eripära. Panen selle kohta artiklisse lause, misjärel võiks vaidlustuse maha võtta. --Heiki e 1. mai 2007, kell 16:30 (UTC)
Samuti kattub praegu osa materjali artikliga Diplomaat. Mida teha? --Heiki e 1. mai 2007, kell 16:31 (UTC)

text: Sellest ei ole esialgu midagi. Tulevikus peaks artiklis Diplomaat olema kokkuvõte siinse artikli sisust. Andres 1. mai 2007, kell 16:35 (UTC)

message: § 3. Välisministeeriumi keskasutise diplomaatilise koosseisu ametiastmed on:
1) Välisministri abi (ministre-adjoint);
2) osakonna direktor (Directeur de départment);
3) abidirektor ja büroojuhataja (directeur-adjoint de départment et chef de bureau);
4) I sekretär (premier secrétaire de légation);
5) II sekretär (deuxième secrétaire de légation);
6) atašee (attaché).
Peale selle kuulub diplomaatilisse koosseisu protokolliülem (chef du protocole) osakonna direktori õigustega.
§ 4. Välisesinduste diplomaatilise ja konsulaarkoosseisu ametiastmed on:
a) diplomaatilisel alal:
1) saadik (envoyé extraordinaire et ministre plénipotentiaire);
2) nõunik (conseiller de légation);
3) I sekretär (premier secrétaire de légation); 
4) II sekretär (deuxième secrétaire de légation);
5) atašee (attaché).
b) konsulaaralal:
1) peakonsul (consul général);
2) konsul (consul);
3) asekonsul (vice-consul).
Välisriikidesse, kus ei ole ette nähtud saadiku kohta, võidakse määrata ametisse alaline esindaja (chargé d'affaires).
§ 5. Välisteenistuse ametikohtade vastavusest olenevate küsimuste käsitlemisel loetakse Välisministeeriumi keskasutise diplomaatilise ja välisesinduste diplomaatilise ja konsulaarkooseisu ametikohad võrdseiks järgmiselt:
1) saadik; Välisministri abi;
2) alaline esindaja; peakonsul, Välisministeeriumi osakonna direktor;
3) saatkonna nõunik; Välisministeeriumi büroojuhataja;
4) saatkonna I sekretär-konsul; konsul; Välisministeeriumi I seketär;
5) saatkonna II sekretär-asekonsul; asekonsul; Välisministeeriumi II sekretär;
6) atašee; atašee Välisministeeriumis.
http://www.hot.ee/seadustekogu/skiii-1-2.html
----
Ilmselt kõige ökonoomsem oleks 1936. aasta süsteem tabelis esitada, et astmete võrdsustamine ilusti välja tuleks. --Heiki e 2. mai 2007, kell 10:16 (UTC)
----
Puudub lehekülg Teenistusaste. Andres 3. mai 2007, kell 02:05 (UTC)
----
Minu teada atašee (ja ka konsul) ei ole diplomaat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. veebruar 2017, kell 01:04 (EET)
replies: text: Atašee on küll (vt: Atašee arutelu), konsul vist mitte. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. veebruar 2017, kell 01:39 (EET)
thread_title:  Väljavõte 1936. aasta Välisteenistuse seadusest