Arutelu:Ristluslaevade loend

message: * Nimekiri pole lõpuni valmis, samuti puuduvad veel jõereisilaevad.
--PjotrMahh1 7. november 2011, kell 20:06 (EET)
replies: text: Miks siin on jäämurdjad? 50 Let Pobedõ, Kapitan Hlebnikov ja Jamal? 'Mere kruiisilaevad' on lihtsalt kruiisilaevad, siin pole täiendit 'mere' vaja. Jõekruiisilaevad peaksid olema eraldi loendis, see on teine laevatüüp. Ssgreporter 8. november 2011, kell 01:41 (EET)
Laevade loend on ka olemas, seda võiks täiendada. --Epp 8. november 2011, kell 18:18 (EET)
* See leht oli kooskõlastatud saksa (Liste von Kreuzfahrtschiffen) lehega, mis tekkis 25. detsembril 2004. aastal, ja nende poolt jäämurdjad pandi nimekirja(-sse), mina tegin vene versiooni alles 7 aasta hiljem, 3. augustil 2011 ehk 3 kuud tagasi. Tegin nagu saksa lehel - Seeschiffe ehk - Морские суда ja Binnenschiffe - Озёрно-речные суда, kui saksa leht läheb pooleks,millest jutt juba oli, siis tuleb vene ja eesti lehte samuti pooldada. Kui üks vene User Soomest eemaldas jäämurdjat, siis ma soovitasin talle seda lugeda: [ARKTIS 2012], kirjavahetus mallis Hider, mis vist ei tööta eesti vikis. 
Tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:15 (EET)

text: Üks User saksa lehel pani 2 suurt Color parvlaeva lehele, ma pole kindel, siis tuleb kõike pärast panna, näiteks Princess Anastasia, mis tegeleb tegelikult mitte parvlaevana, vaid kruiisilaevana. 
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:31 (EET)
replies: text: :Teiste vikide merendusartikleid tuleb kriitiliselt hinnata, sest näiteks rootsi vikis on paljud selle valdkonna artiklid väga merekaugete inimeste tehtud. Soome ja inglise keeles on tunduvalt parem, aga laevatüüpidega on ka inglise vikis vahel segadust. Jäämurdjatega on nii, et kuigi mõnega neist tehakse kruise (Yamal näiteks), on need laevatüübi poolest jäämurdjad ja mitte kruiisilaevad. Samuti parvlaevad on omaette laevatüüp, nii on parvlaev ka Princess Anastasia. Sellel korraldatakse nii liinireise kui ka kruiise ja veetakse kaupa (autosid), aga kruiisilaevaga kunagi kaupa ei veeta. 'Praam' siia eesti keeles ei sobi, eesti praam on vene keeles баржа. 
Soovitaksin siia loendisse jätta kruiisilaevad ja jõereisilaevad ning panna parvlaevad eraldi loendisse, samuti jäämurdjad eraldi loendisse. 50 Let Pobedy puhul ma endist nime loendis ei mainiks, sest laev sai juba enne valmimist nimeks 50 Let Pobedy. Kunagist nn projektinime võiks mainida vaid selle laeva artiklis. Ssgreporter 9. november 2011, kell 01:52 (EET)
* Olen ülevaga, kui mitte 100 prossi nõus, siis 95 protsendiga. Mina eemaldasin neid kaks parvlaeva nimekirjast, kuid jäämurdjad Antarktikas tegelevad ainult kruiisireisidega Argentiinast vist. Vene Arktika-klassi ja mitte ainult jäämurdjad ka 15 aastat pole midagi muud vist teinud, oli ju kriminalasi temperatuuri mõõtmise kohta. Teaduste uuringute asemel teevad lõbureisid välismaalastega. See oli vist "Hlebnikov", ei mäleta. Leidsin p'rast lõunat: "Профессор Молчанов" 14 aastat lõbu norra turistidega. Kui me muutume selles osas, siis meil pole enam suhteid vene ja saksa lehtedega ja meie loent jääb otsimatu, üksi siis, ilma teistes keeles linkideta. Kas me seda tahtsime? Eesti keeles on praegu kõige ilusam leht disaini suhtes. "Ural"i kohta kontrollis väga hea profi, Wikis ka ülem, ta töötas kaptenina ja nüüd töötab umbes veeteede ametis Saksamaa/Holland (User SteKrueBe) 19. Aug. 2011 17:27, kuid tavaliselt minu tekste saksa vikis kontrollib robot - automatisch gesichtet. Ma lisasin 50 Let Pobedõ sellepärast, et nägin seal Yamali, Rossiyat vist ei olnudki, ainult väikesed "akademikud".
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 05:10 (EET) Lisatud--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 12:57 (EET)

text: Kui arvate, et loendite kokkusobimiseks on hea, kui kruiisilaevade loendis oleksid ka kruiisideks kasutatavad jäämurdjad, siis leian, et nende jaoks oleks vaja eraldi alajaotust järgmise pealkirjana Kruiisilaevade järel. Põhjendus: kruiisilaevad selles loendis on kruiisilaevadeks ehitatud. See on üks kindel laevatüüp ja see, et keegi jäämurdjaid kui hoopis teist laevatüüpi kruiisideks kasutab, ei tee neist veel kruiisilaevu. Aga need võiksid siin olla omaette alajaotusena Kruiisideks kasutatavad jäämurdjad. Ssgreporter 10. november 2011, kell 01:01 (EET)
*** Lipu kohta teen gallery:
File:QV Swimming Pool.jpg
File:Top QE Former Flag and Flag of Estonia.jpg
File:Disney Wonder.jpg
Pilt:Princess Maria in Tallinn.JPG
Briti laev oli, riigi lipu aga pole näha:
 Suurbritannia → Kodusadam= Lipp:  
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 05:09 (EET)
On hästi näha Riik:  Bahamas ja Lipp:  ja MarineTraffic veb näitab valet lippu  ehk MarineTraffic "valetab jälle",
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 06:32 (EET)

message: →  →   
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:51 (EET)
thread_title:  Malta on kruiisilaevadele väga tähtis 

message: Artiklis seisab: Algselt oli laeva nimeks Ural, 1995. aastal sai ta praeguse nime. Vette lasti laev juba 1993. aastal, kuid lõplikult ehitati valmis alles 2007. aastal. Kui laev lasti vette selle nimega ja  šampust jõid ja lõid, siis 1993 - 1995 oli see "Ural", või kuidas,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 05:43 (EET)
replies: text: Tean selle laeva ajalugu. Aga kuni poolvalmis laev seisab laevatehases, on see vaid laevakere ja pole tähtis, kuidas seda nimetatakse. Laev kantakse registrisse selle nimega, mis tal tellijale üleandmisel on. 50 Let Pobedy on muidugi kurioosum, sest sama hästi oleks selle laeva nimi võinud olla ka 60 Let Pobedy. Kui kirjutada, et 50 Let Pobedy on ex-Ural, siis võib sellest aru saada nii, et tehasest tuli laev nimega Ural, mille järgmine omanik ilmselt ümber nimetas. Sellepärast arvangi, et see pikk ehituslugu sobib hästi laeva enda artiklisse, aga tehaseväravate taga olnud nimi ei käi laevaga lõpuni kaasas ega sobi loenditesse kui laeva oluline tunnus. Ssgreporter 10. november 2011, kell 00:55 (EET)
* Mind see lisainfo ei sega, rohkem vastupidi, ma ei leia infot Diana (1899)/Karl Marks (1918), info vene lehel puudub totalselt, leidsin paar sõna ukraina lehel, aga seisab paroplav ehk parohhod, aga Diana oli ristleja, mida me võidsme, kui sõna Ural on eemaldatud? Märkused seal on ju tühjad. Mulle meeldib näiteks, kui ma Google.ee panen Ural, siis kohe tuleks meie leht "Kruiisilaevade loend", aga kui eemaldame? Tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 01:49 (EET)
thread_title:  Urali kohta 

message: Kas tuleb kasutada ET või EN tähestikku? Kruiisilaevad on kõigipealt välismaised, Vene-Wikis ma tegin nii, Валерий Брюсов tähe V-all tabeli lõpus.
Enne ma siin parandan (laevade loendi järgi), parem ikka küsida, tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 12:50 (EET)
replies: text: Eesti tähestikku. Andres 9. november 2011, kell 14:57 (EET)
* Selge, parandan vastavalt Eesti tähestikule, tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 23:48 (EET)
thread_title:  Tähestiku kohta 

message: * Kindlasti teeme eraldi jäämurdjate nimekirja, küsimus ainult millal, ma vaatasin juba saksa ja vene Wiki-maailma, nendel on "Атомный ледокол" vastava nimekirjaga, kus mittetuuma pole, samuti saksa "Atomeisbrecher", aga et-leht "Aatomijäämurdja" ei ole nendega üldse seotud, panen käsitsi saksa lehega sidet. "Aatomijäämurdja" nimekirja puudub. Võime neid ka eraldi panna, aga väike rootsi-norra explorerid, mis nendega. Ühe sõnaga, ma olen poolt ja tehke nagu soovite, tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 01:34 (EET)
Urali veel siia, seal vist enam ei ole leitavat.
* Mind see lisainfo ei sega, rohkem vastupidi, ma ei leia infot Diana (1899)/Karl Marks (1918), info vene lehel puudub totalselt, leidsin paar sõna ukraina lehel, aga seisab paroplav ehk parohhod, aga Diana oli ristleja, mida me võidsme, kui sõna Ural on eemaldatud? Märkused seal on ju tühjad. Mulle meeldib näiteks, kui ma Google.ee panen Ural, siis kohe tuleks meie leht "Kruiisilaevade loend", aga kui eemaldame? Tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 01:51 (EET)
replies: text: Eraldi jäämurdjate loendit on muidugi tarvis ja aatomijäämurdjad võiksid seal olla ühe alajaotusena. Sinna võiks teise alajaotusena lisada võib-olla isegi jäämurdevõimekusega e. topelttoimega kaubalaevad, nagu näiteks Tempera, Mastera ja Norilsk Nickel. Püüdsin selgitada pigem seda, et need jäämurdjad, millega tehakse kruiise, oleksid siinses loendis omaette alapealkirja all ja mitte tähestiku järjekorras "päris" kruiisilaevade vahel. Ssgreporter 10. november 2011, kell 01:59 (EET)
* Ma eemaldasin neid, tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 03:26 (EET)
thread_title:  Jäämurdjate kohta 

message: * Info säilitamiseks panen sellest koopiat ka oma lehele
Nimi             	Pilt	Ehitusaasta	Kogumahutavus	Pikkus (m)	Reisijate arv	Laevapere	Laevakompanii         	Klass  	Lipp	Märkused                            	
50 Let Pobedõ    	    	2007       	25 840       	159,60    	> 100        	106      	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→ end. Ural  aatomijäämurdja        	
Jamal            	80px	1992       	23 445       	150,00    	             	150      	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→  aatomijäämurdja                  	
Kapitan Dranitsõn	    	1980       	12 288       	132,00    	             	90       	Murmanski laevandus   	       	→   	→ jäämurdja                         	
Kapitan Hlebnikov	    	1981       	12 288       	132,00    	             	90       	Quark Expeditions     	       	→   	→ jäämurdja                         	
Polar Star       	    	1969       	4 998        	86,50     	             	40       	Karlsen Shipping      	       	→   	→jäämurdja, end. Njord              	
Rossija          	    	1985       	22 920       	150,00    	             	         	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→ esimene kruiis põhjapoolusele 1990	
Ja mida teeme "akademikutega", User Rave ru-wikis eemaldas nende nimekirja,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:17 (EET)
replies: text: "Akadeemikud" on teaduslaevad, aga ma ei oska praegu soovitada nende jaoks sobivat loendit või mingi loendi alajaotust. Ssgreporter 11. november 2011, kell 00:47 (EET)
replies: text: : Tegelikult on päris mitmeid (kõigi kohta pole kindel) neist laevadest kasutatud ekstreemkruiisideks, eriti 90ndatel aastatel, kui teadusrahastamine endises NLiidus kokku kuivas. Ka meie oma rootslastele mahamüüdud teaduslaev Livonia sooritas hulga kruiise Arktikasse ja Antarktikasse, kus tegi rahakatele lääne turistidele "ekskursioone". Ei Vene polaarlaevu ega Livoniat ehitatud kruiisilaevadeks, kuid seda tööd nad ometi tegid (mõned siiani). Kas tuleks sellised laevad, mis kruiisilaevadena funktsioneeriunud/funktsioneerivad, kuid teadusotstarbeks ehitatud, panna ehk eraldi loendisse? --Vihelik 11. november 2011, kell 01:34 (EET)
replies: text: :: Ka Livonia ehitati "akadeemikuks", laeva esimene nimi oli "Akadeemik Arnold Veimer". --Vihelik 11. november 2011, kell 01:37 (EET)
replies: text: :::Esimene nimi oli Arnold Veimer (ilma akadeemikuta), aga see oli üks laev suuremast teaduslaevade seeriast, kus teised võisid ka akadeemikute-nimelised olla. Need laevad, mis pole kruiisilaevadeks ehitatud, aga millega tehakse pidevalt kruiise, võiksid olla ehk siinses loendis eraldi alapealkirja all. Ssgreporter 11. november 2011, kell 01:53 (EET)
* Huvitav küsimus, kas laev oli Akademik Arnold Veimer või ei olnud, kui ei olnud (nagu 1984. a. pildil, siis miks?) Akademiku tiitli eest maksti 600 rubla lisa, (tänase 6000 EUR - ehk kolm keskmist), või ta kaotas selle tiitli, kes teab?
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 05:02 (EET)

text: Arnold Veimer valiti Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1957 ja täisliikmeks (akadeemikuks) 1967. Ta oli isegi Teaduste Akadeemia president 1968–1973. Kummalisel kombel aga Teaduste Akadeemia uurimislaevale nime andes jäeti tiitel 'akadeemik' tema nime eest ära. Erinevalt muudest NSVLi akadeemikute järgmi nimetatud laevadest oli Livonia esimene nimi lihtsalt uurimislaev "Arnold Veimer". --Vihelik 11. november 2011, kell 05:11 (EET)
* Tänan vastuse eest, uurisin ka, ainult RU-Wikis on ta Akademik, Google.ru annab 6 lehte, kõik viivad vene wikki, ma kirjutan sinna, et vaja parandada, head ööd,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 05:18 (EET)

text: Leidsin registrist 35 "akadeemikut". Nende hulgas on 3 reeferit, 1 tanker, 2 parvlaeva, 1 ro-ro-laev, 2 jäämurdjat ja 1 offshore support vessel. Kõik teised (kokku 24) on teaduslaevad, vaid üks - Ukraina lipuga Akademik Viktor Glushkov - on registreeritud kruiisilaevana. Teaduslaevadel on palju kajutikohti ja nii neid kasutataksegi kruiisideks. Arvan, et need, millest on teada, et kasutatakse kruiisilaevana, võiksid loendisse sobida pealkirja all "Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad". Ssgreporter 12. november 2011, kell 02:16 (EET)
replies: text: : Ssgreporteri ettepanek pealkirja suhtes ("Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad") on mõistlik. --Vihelik 12. november 2011, kell 02:56 (EET)
thread_title:  Eemaldatud laevad → Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad 

message: * головное судно Академик Шулейкин,
* «Арнольд Веймер», 
* «Академик Гамбурцев», 
* «Профессор Молчанов»,
* «Профессор Мультановский»,
* «Геолог Дмитрий Наливкин»,
* «Профессор Полшков»,
* «Профессор Хромов»,
* «Академик Шокальский»
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:26 (EET)
thread_title:  Серия «[[Академик Шулейкин (проект)|Академик Шулейкин]]» 

message: *pealaev Akademik Šuleikin,
*Arnold Veimer (laev) või lihtsalt "Arnold Veimer" nagu pildil paremapardal? (ET-artikkel), 1991 Livonia , 1996 HMS Trossö (A264).
*Akademik Gambutsev, 
*Professor Moltšanov,
*Professor Muljtanovski,
*Geolog Dmitri Nalivkin,
*Professor Polškov,
*Professor Hromov,
*Akademik Šokaljski
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:42 (EET)
thread_title:  Projekt [[Akademik Šuleikin]] 

message: Nad olid lihtsalt saksa nimekirjas.
Siin on laevad, mis pole kruiisilaevadena ehitatud (v.a. vist Celebrity Xpedition )
Nimi                         	Pilt	Ehitusaasta	Kogumahutavus	Pikkus (m)	Reisijate arv	Laevapere	Laevakompanii                       	Klass    	Lipp	Märkused
Akademik Šokaljski           	80px	1983       	1 753        	65,09     	48           	25       	Quark Expeditions                   	         	→   	→ ekspeditsiooni-kruiisilaev
Celebrity Xpedition          	    	2001       	2.842        	90,20     	             	         	Celebrity Cruises                   	Xpedition	    	→ ekspeditsiooni laev
Corinthian II                	    	1992       	4 200        	90,5      	114          	70       	Travel Dynamics International       	         	    	→ ekspeditsiooni kruiisilaev
Explorer                     	    	1969       	2 346        	72,86     	             	54       	G.A.P. Adventures                   	         	    	→ uppus Antarktikas novembril 2007. aastal
Finnmarken                   	    	2002       	15 539       	138,50    	             	85       	Hurtigruten ASA                     	         	    	
Fram                         	    	2007       	11 647       	110,00    	             	70       	Hurtigruten ASA                     	         	    	
Kong Harald                  	    	1993       	11 204       	121,80    	             	78       	Hurtigruten ASA                     	         	    	
National Geographic Endeavour	    	1966       	2 557        	87,70     	             	1 332    	Lindblad Expeditions                	         	    	→ ekspeditsiooni-kruiisilaev, end. Marburg, Lindmar, North Star, Caledonia Star, Endeavour
National Geographic Explorer 	    	1982       	6 471        	          	             	         	Lindblad Expeditions                	         	    	→
National Geographic Islander 	    	1995       	1 021        	          	             	         	ETICA                               	         	    	→
National Geographic Polaris  	    	1960       	2 138        	          	             	         	ETICA                               	         	    	→
National Geographic Sea Bird 	    	1982       	630          	          	             	         	Lindblad Expeditions                	         	    	→
National Geographic Sea Lion 	    	1982       	630          	          	             	         	Lindblad Expeditions                	         	    	→
Nordkapp                     	80px	1996       	11 386       	123,30    	             	226      	Hurtigruten ASA                     	         	    	
Nordlys                      	80px	1994       	11 204       	121,80    	             	226      	Hurtigruten ASA                     	         	    	→ 15.09.2011 2 inimest surid tulekahju tõttu Juhtum Norras
Nordnorge                    	    	1997       	11 386       	123,30    	             	214      	Hurtigruten ASA                     	         	    	
Ocean Nova                   	    	1992       	2 118        	73,00     	             	38       	Supernova Expeditions Ltd.          	         	    	→ ekspeditsiooni laev, end.  Sarpik Ittuk
Paloma I                     	    	1980       	12 535       	140,00    	             	180      	Hansa Kreuzfahrten                  	         	    	ehitatud autoparvlaevana
Prince Albert II             	    	1989       	6 072        	108,00    	             	111      	Silversea Cruises                   	         	    	→ ekspeditsiooni-kruiisilaev, end. World Discoverer
Quest                        	    	1992       	1 211        	49,00     	             	19       	Quest Owner Ltd.                    	         	    	→ ekspeditsiooni laev, end. Disko II ja Saqqit Ittuk
The World                    	80px	2001       	43 188       	196,35    	             	250      	ResidenSea Corp.                    	         	    	→ korter-kruiisilaev
Trossö                       	    	1984       	             	71,6      	             	         	Marine Expeditions → Rootsi merevägi	         	→  →	→ end. ekspeditsiooni-kruiisilaev, end. Arnold Veimer, Livonia
Vistamar                     	80px	1989       	7 478        	120,80    	             	110      	Plantours & Partner                 	         	    	→ ekspeditsiooni laev
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:44 (EET)
replies: text: Hurtigruteni laevad on parvlaevad. See on erandlik nähtus, kui liinilaevadele müüakse ka eri pikkusega kruiise piki Norra rannikut, sellest on selles artiklis ka juttu. Päris kruiisilaevad on Hurtigrutenil Fram ja Polar Star. Ssgreporter 10. november 2011, kell 23:59 (EET)
* Mina kirjutan lihtsalt kahtlase tekkitavate lauvu tabelis, otsustada ma ei taha mitte midagi. Las ülemus teeb ise. Tänan,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 01:23 (EET)

text: Siin pole ju ülemusi, ma lihtsalt soovitan, kui arvan teadvat. Hurtigruteni laevad tulid sellepärast meelde, et selle artikli toimetamisega tegelesin pikemalt. Kui mahti saan, vaatan neid teiste firmade laevu ka. Nägin siin praegu näiteks National Geografic Endeavouri. See on kruiisilaev, aga sellesarnaseid väiksemaid kruiisilaevu on veelgi, mis teevad spetsiifilisemaid kruiise, näiteks polaarmeredesse. Nii kasutatakse vahel ka endisi teaduslaevu, näiteks tubli jääklassiga Livonia tegi 1990ndate keskel selliseid kruiise. Ssgreporter 11. november 2011, kell 01:35 (EET)
replies: text: :Ma ei julge ise neid tabeleid puutuda, sest kardan midagi ära rikkuda. Seepärast teen ainult ettepanekuid. Täna hakkasin neid laevu vaatama ja leidsin, et National Geographicul on 6 väikest laeva, ehitatud aastail 1960-1995, kogumahutavusega 1000-3000. Kõik on tegevuses ja registris on need kõik kruiisilaevadena. Nii võiksid need kõik olla selles suures kruiisilaevade tabelis.

text: :Jäämurdjad ja endised teaduslaevad võiksid olla pealkirja all "Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad", panin praegu artiklisse sellise pealkirja. Nende puhul võiks märkuste lahtrisse kirjutada, mis tüüpi laev on  (kui see on teada). Need parvlaevad, mis siin on, võiksid siia arutelulehele alles jääda, kuni ükskord teete ka parvlaevade loendi.Ssgreporter 12. november 2011, kell 02:10 (EET)
*Tänan väga, ma panin juba selle jäämurdjate tabeli koopia Teie uue pealkirja alla, aga kus need National Geographicu laevad asuvad, kas võib neid siia arutelusse panna (ainult nimed), kas tabelis neid ei ole? 
--PjotrMahh1 12. november 2011, kell 22:31 (EET)

text: Lisasin National Geographicu laevad tabelisse, aga lippe ei osanud sinna panna. Endeavour ja Explorer on Bahama lipuga, Islander ja Polaris Ecuadori lipuga ning Sea Bird ja Sea Lion USA lipuga. Ssgreporter 13. november 2011, kell 02:00 (EET)
*Tänan, samasuguse lippe võib kopeerida teiste laevadest samas tabelis ja panna uue laeva kõrvale, see ei ole probleem üldse, nende laevade ajaloo tuleb veel otsida, kas nad kasutati ka kruiisilaevadena või mitte, aga igal juhul on tore, et nad EST-vikis nüüd olemas ja neid võib leida otsingu kasutades.
--PjotrMahh1 13. november 2011, kell 14:13 (EET)
thread_title:  Kahtlased laevad nimekirjas 

message: ----
Siit on puudu AIDAmar. Andres (arutelu) 18. mai 2012, kell 10:35 (EEST)
thread_title: Viited