lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:K-komando

message: Võiks lisada ka pildi, näiteks: http://images.google.com/imgres?q=k+komando&hl=en&biw=1152&bih=709&tbm=isch&tbnid=bmeyKjFLr71DuM:&imgrefurl=http://bemil.chosun.com/nbrd/bbs/view.html%3Fb_bbs_id%3D10027%26pn%3D0%26num%3D528&docid=pEWfuMz09qQArM&imgurl=http://bemil.chosun.com/nbrd/files/BEMIL068/upload/2007/02/Estonian%252520K-Komando%252520during%252520the%252520demonstration%252520in%2525202006_5.JPG&w=1008&h=1512&ei=8EqXTurPC5HasgavwNjiAw&zoom=1&iact=hc&vpx=105&vpy=320&dur=737&hovh=275&hovw=183&tx=87&ty=206&sig=102203883387891922215&page=2&tbnh=151&tbnw=113&start=15&ndsp=17&ved=1t:429,r:11,s:15 või: http://en.wikipedia.org/wiki/File:K-komando.jpg Kirjutas 13. oktoober 2011, kell 22:39‎ 82.131.88.219

message: K-Komando koosseisu on kuulunud politseiakadeemia töötajaid, Lembit Kolki karategruppide liikmeid ja kõrgema haridusega poisse. Eesti ajakirjandus teatas, et kaks vene keelt kõnelevat liiget annavad operatsioonidel käsklusi vene keeles. Neile anti eesti keele õppimiseks aega, ent nad ei suutnud eesti keelt ära õppida, mistõttu arvati nad üksusest välja. Mitte sobivaid liikmeid arvatakse välja operatsioonidele mitte kaasa võtmisega. Veel on K-Komandost välja arvatud liiga jõulisi võtteid ja üksusega erimeelsustesse sattunud punt mehi ning hariduse ja varasema sõjaväelise karjääri kohta valetanud Kolki tuttav, kes kahjustas K-Komandot rahaliselt. Lisaks on üksusest välja arvatud Nõmme politseikoolist pärit neli meest, kuna nad valetasid, kasutasid liiga jõulisi võtteid ning teised üksuse liikmed ei soovinud nendega enam koos operatsioonidele minna.K-komando looja Lembit Kolk: elu käis toona noateral
 1995. aastal lasi Kolk testida üksuse liikmete erialaseid oskusi, füüsilisi võimeid ja vaimset poolt. Võrreldes testi tulemusi maailma eriüksustega, siis Kolki arvates olid K-Komando tulemused väga head. Üksust on Saksamaal koolitatud vaimselt haiget inimest maha võtma. Üksuse tööpäev algab tavaliselt 08:30, ent kindel tööaeg pole määratletud.K-komando looja Lembit Kolk: elu käis toona noateral
 2016. aastal avaldas Eesti ajakirjanik Enno Tammer raamatu ,,Raudse rusika looja. Lembit Kolk ja K-komando".K-komando looja Lembit Kolk: elu käis toona noateral
Midagi sellest tekstist saaks ehk ajaloo peatükis kasutada. --WikedKentaur (arutelu) 28. september 2016, kell 21:03 (EEST)
---- 
K-komandol on kõrge maine ning väljaõppe tase ja teadaolevalt pole ükski üksuse liige teenistuskohustuste täitmisel hukkunud. Üksuse sisseastumiskatsed on rängad, füüsilisest võimekusest olulisemaks tunnistatakse kandidaadi psühholoogilist ja vaimset sobivust, kuid kandidaat peab olema ka väga heas füüsilises vormis. Üks viimastest katsetest on vabavõitlus järjest mitme kogenud võitlejaga ja liikmeks saab ainult siis, kui selleks on oma nõusoleku andnud kõik üksuse liikmed. Väidetavalt on kuulunud K-Komando koosseisu ka judomaadlejana tuntud kahekordne olümpiapronks Indrek Pertelson.
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. august 2017, kell 20:42 (EEST)
thread_title:  Väljatõstetud materjal
Arutelu:Alma Vaarman

message: Jaan Krossi mälestustes on temast pikalt juttu. Andres 14. oktoober 2011, kell 16:29 (EEST)
replies: text: Ta oli 1946. ja 1957. aasta vahel vangis ja koos Krossiga asumisel. Praegu pole artiklis sellest kirjutatud.
replies: text: :Kirjuta. Andres (arutelu) 4. mai 2017, kell 22:46 (EEST)
Foto: Jaan Kross ja Alma Vaarmann Siberis
Pärast vangilaagrit asumisele saadetud Jaan Kross elas Krasnojarski krais ühe katuse all Alma Vaarmanni alias Metsiku Almaga. Metsik Alma oli Siberis juba teist ringi; esimene kord 1937 Moskvas vangistatuna kui Eesti ja Poola spioon ja teine kord Tallinnas. Alma sõnul käinud asi nõnda: “Ja arreteeriti mind, kui ma parajasti laulupeorongkäigus Beria portreed kandsin.” J. Kross. Kallid kaasteelised. 
Jaan Krossi ja Alma Vaarmanni Siberis asumisel veedetud ajast kirjutab Jaan Undusk: Jaan Krossi nurjunud katsed saada nõukogude kirjanikuks.
2001:7D0:87C3:8680:A4BF:9B80:FB34:7F27 6. juuli 2017, kell 14:31 (EEST)
Jaan Krossi juubeli puhul on taas RR näitusel ja mujal juttu tema kontaktidest Alma Vaarmaniga.  Otsisin selle naise elulugu Vikipeediast ja nägin hämmastuseks, et on vähimagi läbimõtlemiseta kopeeritud mingi Nõukogude-aegne tekst, kus pole ühtki viidet areteerimistele ja väljasaatmistele.  Siis otsisin  materjali Krossi raamatust "Kallid kaasteelised".  Tahtsin esitada protesti Vikipeediale, aga näen, et mitu inimest on seda teinud varemgi alates juba 2011. aastast. Need märkused ei asenda korrektset kontrollitud ja süsteemsete faktidega teksti otse leheküljel, ei või ju eeldada, et iga lugeja avab arutelulehekülje. Või otsib siit viiteid kirjandusele. 5. veebruar 2020.

message: Ei siin ega ka üheski teises artiklis ei tohiks allikana kasutada veebisaidilt Archives Portal Europe leitud infot. Tegemist on sisuliselt AISi peegeldava saidiga, aga AISis leiduvad arhiivimoodustajate kirjeldused ei ole detailides täpsed ja ei ole neil ka sellist eesmärki. Need on esiteks mõeldud ainult ähmase ülevaate andmiseks sellest isikust või instantsist, kelle/mille arhiiviga on tegemist. Teiseks ei ole nende tekstide koostajad sageli või isegi enamasti vastava teema eksperdid. Nii et põhimõtteliselt võiks praegu artikli sisu ka vaidlustada, sest on vägagi tõenäoline, et siin on ebatäpsusi nii aastaarvudes kui ka misiganes muudes faktiväidetes.--193.40.12.10 5. veebruar 2020, kell 13:27 (EET)
replies: text: Ega mina ka ei oleks Archives Portal Europe't hea meelega kasutanud, aga mujalt ma infot ei leidnud. Aastaarvud tunduvad siiski õiged olevat. Velirand (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 13:39 (EET)
thread_title:  Archives Portal Europe
Arutelu:Universaalne jadasiin

message: FireWire/1394 peaks olema eraldi artikkel. <br>
See jutt siin on väga konarlik.

message: Protokoll "USB Storage" kujutab endast meetodit edastada piki kaablit USB käske SCSI, omab suuri kulutusi, võrreldes talle samasuguse protokolliga SBP-2 FireWire/1394. See tõttu, kui ühendatakse CD/DVD kirjutaja FireWire kaudu, saab saavutada kiirema andmeedastuskiirust.
Lisaks, USB Storage ei toetanud vanades OS (ka Windows 98) ja nõudis driveri installimist. SBP-2 toetanud nendes.  Ka vanades OS (WINDOWS2000) protokoll USB Storage oli realiseerinud  lühendatud vormis, mis ei andud võimalust kirjutada CD/DVD plaate CD/DVD kirjutajaga mis on ühendatud USB kaudu. SBP-2 kunagi ei olnud esellist piiranguit.
USB siin on rangelt orienteeritud, s.t.  et ühendumist kaht arvutit või kaht välisseadmeit vajab lisa varustust.Mõned tootjad toetavad skaaneri ja printeri ühendumist. Siinil 1394/FireWire ei sellist puudust(näiteks võib ühendada kaks kaamerat) 
Sellele vaatamata, Apple'i litsenseerimise poliitika vaates ja veelgi kõrgema keerukusega seadmed, 1394 on vahem levinud, vanadel emaplaatidel ei ole 1394 kontrollereid.  Apple kasutab omal arvutitel 1394 port, levinud nimega FireWire800, millel ande edestamisekiirus 800 Mbit/sek.
----
84.50.36.10 16. oktoober 2011, kell 15:17 (EEST)
----------- 
Termin "universaalne järjestiksiin" pärineb ilmselt mõnest vanemast allikast. Nüüd tuleks artikli pealkiri muuta "Universaalseks jadasiiniks", nagu see on uuemates IT-sõnastikes ja andmebaasides: 
#AKIT-is on see "universaalne jadasiin";
#Arvutikasutaja sõnastikus (Hanson ja Tavast) samuti jadasiin (USB (=universal serial bus) USB ● universaalse aeglaste seadmete (1,5 MB/s, kuni 127 tk) jadasiini standard);
#Microsofti terminibaasis "universaalne jadasiin";
#ESTERMis "universaalne jadasiin" märkega "eelistermin". Kuriuss 14. mai 2018, kell 20:11 (EEST)
replies: text: Nõus, aga "universaalne järjestiksiin" tuleks vast ka ära mainida, kuna Google'i otsing annab sellele isegi rohkem vasteid. Anthrax11 (arutelu) 14. mai 2018, kell 21:14 (EEST)
thread_title: USB ja FireWire/1394
Arutelu:Ādivāsī

message: Veebis kohtab ka nimetust "adivasid". Ma ei tea, kas see oleks õige, pigem peaks siis olema "aadivaasid". Andres 17. oktoober 2011, kell 09:18 (EEST)
Martti Kalda järgi on siinne määratlus, et adivasid=scheduled tribes, pigem vale: "Ajakirjandus ja seadusandlus võttis inglastelt üle mõisted scheduled castes ja scheduled tribes. Esimeste all peetakse silmas kastituid (daliteid), kes moodustavad viimase rahvaloenduse andmetel 17–20% India elanikkonnast (200–250 miljonit). Teine seltskond on India hõimurahvad, keda on rahvastikust 8–9% (90–110 miljonit). Hindu maailmavaate kohaselt on nemadki kastitud, kuna ei järgi aarialaste tavasid ega kummarda hindu jumalaid. Lisaks veel endised šuudra seisuse esindajad, kes kannavad nimetust other backward classes (O.B.C.), keda on 40–41% India elanikkonnast (umbes 490 miljonit). Hinnanguliselt moodustavad „mahajäänud seisused“ seega umbes 70% India vabariigi elanikkonnast." Inglise viki artiklid on üsna viletsad ja ausalt öeldes annavad India-teemalistes artiklites tooni hindu aktivistid, kes suunavad need kajastama kõrgemate kastide ja valitsevate parteide ideoloogiat ja vaatepunkti. India-artiklites olukorra arusaadavaks kajastamiseks oleks meil hädasti tarvis korralikke, selgeid ja neutraalsetele allikatele tuginevaid ülevaateid sellistest põhimõistetest nagu scheduled tribes (Kalda järgi "India hõimurahvad"), scheduled castes (dalitid, "kastitud"), other backward classes ("teised mahajäänud klassid"?), korralike eestikeelsete vastetega. (Transkriptsioon on ka muidugi vaieldav: võib ajada rangelt seda rida, mis on kellegi meelest "õige", või siis kasutada sõnu, mis on levinud kõnekeeles või Eesti orientalistide seas. Igal omad vead.) --62.65.236.45 5. aprill 2018, kell 13:32 (EEST)
Arutelu:Rebiya Kadeer

message: Miljonäressiks? Mis keeles? Ja see oli ju fakt, et ta oli miljonär? Andres 18. oktoober 2011, kell 05:26 (EEST)
replies: text: Inglise keeles ongi "millionairess" ebaregulaarne väljend (ja totravõitu). Ei tulnud paremat tõlget pähe ("miljonäritar"?), tegelikult oleks võinud lihtsalt ära jätta. - Muuseas, eesti keeles on "kinnisvara" hulgale viitav ainsus, nagu näiteks "kaasavara" ja "tarkvara". Kui lause esimene pool on "Pruudil on palju kaasavara", siis teine pool on "selle seas kindad ja sokid", mitte "nende seas". --Oop 18. oktoober 2011, kell 11:56 (EEST)
replies: text: : Nojah, aga kas siis Hiinas kasutatakse inglise keelt? Andres 18. oktoober 2011, kell 14:45 (EEST)
replies: text: :: Mõningal määral ikka, Chenglishit ärikeelena. Aga see sõna pärineb pigem rahvusvahelisest pressist. No yhesõnaga, välja. --Oop 18. oktoober 2011, kell 15:56 (EEST)

message: viienda viite süntaksis on mingi viga ilmselt. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 18. oktoober 2011, kell 09:33 (EEST)

message: Kuidas uiguuri nimesid tuleb kirjutada? Andres 16. november 2011, kell 22:14 (EET)
replies: text: Vigaselt. --Oop 17. november 2011, kell 06:42 (EET)
replies: text: : Kui vähegi võimalik, kirjutaks õigesti. Asi pole lihtsalt õigesti kirjutamises, vaid ka nime kohta rohkem teadmises. Andres 17. november 2011, kell 07:20 (EET)
Arutelu:Kontrrevolutsioon

message: Mind isiklikult häirib, kui sõnad on poolenisti siselingitud nt antud juhul vastureaktsioon. --kanakukk 18. oktoober 2011, kell 17:50 (EEST).
replies: text: Ja see link läheb üldse täpsustuslehele. --Epp 18. oktoober 2011, kell 19:29 (EEST)
replies: text: :Parandanud siis ära. --Oop 19. oktoober 2011, kell 08:33 (EEST)
Pätsu tsitaati, mis vahepeal siia ja siis minema kärutati, mainitakse näiteks siin. Tõsi, see pole miski usaldusväärne allikas. Tasuks otsida näiteks järgmise päeva ajalehtedest Rahvusraamatukogu arhiivis. --Oop 19. oktoober 2011, kell 13:29 (EEST)

text: Tuustisin jupp aega ja leidsin: Pätsu 15. märtsi 1934 kõne trykiti Päevalehes ära alles laupäevases numbris, lk 3. Lisan artiklisse, sest tsitaat on markantne, ehkki selle teksti sulandamine ja konteksti esiletoomine võib tahta pikemat tööd. --Oop 20. oktoober 2011, kell 00:28 (EEST)
thread_title:  Artikli toimetamisest
Arutelu:Opolje külaasundus

message: Kylanimed on KNAB-i järgi kontrollitud. --Oop 19. oktoober 2011, kell 14:33 (EEST)
1. viide on vale ja rahvaloendus toimus 2010. --Metsavend 9. aprill 2012, kell 21:43 (EEST)
Kategooria arutelu:Eesti kohtunikud

message: Mul tekkis selline mõte: kas siia peaksid kuuluma ka näiteks raadide liikmed, kes olid ju ka kohtunikud? 
Kas siia peaksid kuuluma ka enne Eesti riigi tekkimist tegutsenud kohtute liikmed? --Numbriga kärumees 19. oktoober 2011, kell 16:30 (EEST)
Ilmselt peaks siin kategoorias olema küll mingi selgitus. Mitte, et ma just kohtunike ja riigikohtunikke nii väga kipuks lahku lööma, seltsimehelikest kohtutest ka praega juttu ei tee. (ja hoidku jumal selliste naljade eest nagu Jänkistanis. Muidugi tegelikult võiks äkki olla ka kategooriad Euroopa kohtunike ja näiteks ka Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunike kohta. Praegusel hetkel mõtlen ma hoopiski õigusemõistjaid muus vallas – nimelt spordikohtunikke. -- Ahsoous (arutelu) 15. märts 2012, kell 03:12 (EET)

message: Selle loendi arutelus (arutelu:Eesti Vabariigi Riigikohtu kohtunike loend) pakuti välja ühe alamakategooria nimi: "Eesti riigikohtunikud"--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 09:20 (EEST)
thread_title: Kategooria Eesti riigikohtunikud
Arutelu:Kattri Ezzoubi

message: Kas surma kohta on viiteid? Peaks siis panema ka lehele In memoriam 2011. Andres 21. oktoober 2011, kell 00:25 (EEST)
replies: text: Õhtuses AKs öeldi, küllap homme on ka lehtedes. Ssgreporter 21. oktoober 2011, kell 00:30 (EEST)
replies: text: :Nii mitmeski kohas oli, kuid selle kuu sees... Ja mis kuupäeval sündinud? Ülikooli lõpetamise aja peilib võib-olla kergemini välja... --Juhan121 21. oktoober 2011, kell 00:50 (EEST)
replies: text: :: Panin viite Postimehe artiklile, kus oli, et väidetavalt suri 9. oktoobril. --Epp 21. oktoober 2011, kell 00:58 (EEST)
replies: text: :::väidetavalt--WooteleF 21. oktoober 2011, kell 02:49 (EEST)
replies: text: :::: Nojah. See pole tõesti eriti hea allikas. See on vist parem, siin vähemalt pole isiku suhtes kahtlust väljendatud. --Epp 21. oktoober 2011, kell 02:55 (EEST)
Arutelu:Soomuselised

message: Siselingid tuleb panna artiklipealkirjadele. Kui artiklipealkiri erineb sellest sõnast, mis tekstis on, siis püstkriipsust vasakule tuleb kirjutada artiklipealkiri, püstkriipsust paremale see sõna, mis tekstis näha jääb. Andres 22. oktoober 2011, kell 14:53 (EEST)

message: Artikkel on huvitav ja informatiivne ning sisaldab palju põnevaid fakte. Teema kaetuse ja artikli pikkuse koha pealt võiks siiski öelda, et see oleks võinud olla veidi pikem. Näiteks ei ole eraldi kirjutatud soomuseliste toitumisest ja nende elupaikadest.  Illustreerivaid pilte on piisavalt.
Allikate rohkusest on näha, et tööga on vaeva nähtud,  ei ole kasutatud ainult internetiallikaid, vaid on võetud informatsiooni ka raamatutest. Viited on ilusasti olemas.
Tekstist leidsin ühe näpuvea – sõna "moodustuma" on kirjutatud valesti ("moodusutp"). Slängi ei esine ja tekst on selge ja arusaadav. Vormistusel on järgitud Vikipeedia reegleid, siselinke on piisavalt ("Uus Maailm" võiks olla ka siselingiga suunatud).
Safransirmik 11. november 2011, kell 02:38 (EET)
----
*suurim selts, millesse kuuluvad; sellesse kuuluvad ka
*hateeria, kes elutseb
*elusaid liike sisaldav selts
*Kas "molekulaarne kell" on mõiste? 
*enamik ajast
*Erinevatel liikidel on ka hemipeenise kuju erinev.
*enamik neist
*kes kõik püüavad teda viljastada
*seda enne, kui
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*mõned maoliigid
*enamikule maomürkidest
*Sisalike hammustused ei ole erinevalt mürgiste madude hammustustest surmavad
*Klassifikatsiooni alajaotuses jälgi mõttekriipse, et nad tõesti oleksid mõttekriipsud ja eraldatud tühikutega.
*monitorsisalikud; alligaatorsisalikud; kivi- ja arusisalikud
Adeliine 19. november 2011, kell 15:13 (EET)
Pilt tuataarast ei sobi soomuseliste seltsi, vaid kärsspealiste seltsi lehele, sest tegemist on ju seltsi ainsa esindajaga. --Karlakas (arutelu) 27. detsember 2012, kell 20:26 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Kuulipilduja

message: Kas "käsitulirelv" ei ole õige? Andres 23. oktoober 2011, kell 13:12 (EEST)
replies: text: Suurekaliibrilised kuulipildujad ei ole kohe kuidagi käsitulirelvad. Ivo 23. oktoober 2011, kell 13:23 (EEST)

text: kergekuulipilduja on käsitulirelv. aga iga kuulipilduja pole käsitulirelv, nt relva ZU-23-2 vist on ka mõnes pruugis kuulipildujaks nimetatud. Ohpuu 23. oktoober 2011, kell 20:33 (EEST)
Kui kuulipilduja leiutamise juuures räägitakse Abraham Lincolnist ja aastast 1861, siis Ameerika Iseseisvussõda oli juba 80 aastane ajalugu. Vast ikka Kodusõda?
Arutelu:Kauppakeskus Jumbo

message: Minu meelest oleks parem tõlkimata jätta või vähemalt sõnade järjekorda mitte muuta. Andres 23. oktoober 2011, kell 18:27 (EEST)
replies: text: Nagu mis sõnade järjekord? 85.78.69.47 23. oktoober 2011, kell 18:52 (EEST)
replies: text: : Kaubanduskeskus Jumbo. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:00 (EEST)

text: : Miks sina ei teisalda seda? 85.78.69.47 23. oktoober 2011, kell 19:06 (EEST)
replies: text: :: Tahan nõu küsida. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:09 (EEST)

message: Mis peaks olema lehel Jumbo? Andres 23. oktoober 2011, kell 19:12 (EEST)
replies: text: Sellepärast, et selle nimi on Jumbo? 85.78.69.47 23. oktoober 2011, kell 19:22 (EEST)
replies: text: : Ei saa aru. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:38 (EEST)

text: Miks artikli nimi on "Kauppakeskus Jumbo"? Ma ei usu, et eestlased teavad mis tähendab 'kauppakeskus'. Üllar 23. oktoober 2011, kell 19:26 (EEST)
replies: text: : Ma sain nii aru, et see on nimi. Seda, mis see tähendab, saab artiklis selgitada. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:38 (EEST)

text: : Jah, see on selle nimi, aga miks ei võiks olla "Kaubanduskeskus Jumbo"? Aru saan küll, et "Jumbo kaubanduskeskus" oli vale. See on eestikeelne viki, siis me võiksime kirjuta eesti keeles. Üllar 23. oktoober 2011, kell 19:46 (EEST)
replies: text: :: Kui see on nimi, siis võib-olla on parem mitte tõlkida. Andres 23. oktoober 2011, kell 21:50 (EEST)
Arutelu:Lõigustumine

message: Linkida tuleb pealkirjadele nimetavas käändes. Andres 23. oktoober 2011, kell 18:32 (EEST)

message: Artikli üldmulje on hea, see on sisutihe, piisavalt pikk ja ka teema on hästi kaetud. Pildiline materjal on olemas. Teksti ülesehitus on korralik, kuid võiks olla veidi rohkem siselinke (just lõpu osas). Tekstisisesed viited on väga hästi, korrektselt ära toodud. 
Leidsin ka mõned trüki- ja õigekirjavead
*teises lõigus on sõnas "blastomeer" l-täht ära jäänud;
*lõigus Asünkroonne ja sünkroonne lõigustumine oleks parem "Enamusel loomarühmadel..." asemel "Enamikul loomarühmadest...", kuna enamus=arvuline ülekaal ning enamik=suurem osa;
*sama lõigu eelviimases lauses "Embrüoloogias on sünkroonne lõigustumise..." asemel peaks olema "Embrüoloogias on sünkroonse lõigustumise...";
*alapealkirja holoblastiline lõigustumine esimese lõigu teises lauses ei tohiks olla koolonit, kuna puudub kokkuvõttev sõna;
*alapealkirja radiaalne lõigustumine all: kas laused  "Esimesed kaks lõigustumist toimuvad vertikaaltelje suunas." ja "Esimene ja teine lõigustumine toimuvad vertikaaltelge pidi." ei ole samaväärsed ja seega üks neist üleliigne?;
*sama lõigu viimases lauses on jäänud sõnas "kolmanda" l-täht vahelt ära;
*lõigus rotatsiooniline lõigustumine lausesse " Lõigustumise ajal liigub embrüo munajuhas kuni jõuab emakasse, kus toimub implantatsioon." sõna "kuni" ette paneksin koma.
--Snuupo 10. november 2011, kell 23:38 (EET)
----
Jälgi, et lingid viitaksid algvormile: [[sügoot|sügoodi]]. Omadussõnu tuleb linkida nt [[holoblastiline lõigustumine|holoblastiliseks]]. Lingi rohkem mõisteid. Kohati on laused ebamugavalt lühikesed, võiks lauseid liita, oleks parem lugeda. Pealkirju ei ole tarvis paksu kirja panna. Liiga palju on fraasi "mida nimetatakse", selle saaks mõnel pool kindlasti asendada. Enamikul loomarühmadel. "Blastulatsiooni" alajaotuses on üks koma puudu. Adeliine 15. november 2011, kell 13:40 (EET)
----
Sissejuhatuses on kordusi. Peale selle, enamikul imetajatel tekib blastula asemel blastotsüst (kas ma saan õigesti aru, et blastotsüst ei ole blastula). Andres (arutelu) 10. detsember 2016, kell 01:42 (EET)
thread_title: Retsensioon
Arutelu:Otto Münther

message: Kas 1929. aastal oli olemas Vajangu vald? Andres 28. oktoober 2011, kell 22:13 (EEST)
Arutelu:TalTechi korvpalliklubi

message: Kas praegu KML-is mängiva TTÜ Korvpalliklubi jaoks kõlbab see artikkel (kui seda uuendada) või on praeguse klubi jaoks vaja uus kirjutada?
replies: text: Mul jääb mulje, et tegu pole sama klubiga. Sel juhul tuleb uus artikkel teha. Andres 29. oktoober 2011, kell 06:22 (EEST)
Vanad andmed tuleb kuidagi säilitada. Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 13:24 (EEST)

message: Siin seisab, et "korvpallimeeskond hakkab kandma ametlikult nime TalTech Basketball". Ma ei tea, mida sellest järeldada.
Kas "ametlikult" on lihtsalt sõnakõlks või ongi sellekohane TTÜ otsus? Sest samas on öeldud "Kasutada võib ka eestipärast TalTech Korvpall", mis on vastuolus sellega, mis siin on öeldud ("Tekstides asendub TTÜ TalTechiga koos eestikeelse käänamisega: TalTechi suvekool, TalTechi inseneriteaduskond, TalTechi ehituse ja arhitektuuri instituut, TalTechi korvpallimeeskond jne."). Kas TTÜ siseselt üks strukuuriüksus ei tea, mida teine teeb? Cumbril (arutelu) 2. detsember 2018, kell 18:32 (EET)
-----------
Tabelis on "korvpallimeeskond meeskond" justkui liiast. Kuriuss (arutelu) 27. märts 2022, kell 15:10 (EEST)
Nüüd peaks sellega korras olema. Metzziga (arutelu) 27. märts 2022, kell 15:17 (EEST)
thread_title: Artikli nimi

thread_title: Vanad koosseisud
Arutelu:DNA reparatsioon

message: Mõne puudused või tähelepanekud, mis artikli koostamisel on ilmnenud:
* Pealkirju ei ole tarvis teha boldiks.
* Viited on eraldi alapealkiri, seda tuleks esitada nii: == Viited ==
* Kui viitate samale allikale korduvalt, siis saab seda vormistada hõlpsamalt. Vt nt seda artiklit.
* Viidete puhul märkige ära ka lehekülg, kui tegu pole brošüüriga vms.
Jõudu tööle! --kanakukk 30. oktoober 2011, kell 18:08 (EET).
Sama sõna ei ole vaja üldjuhul mitu korda linkida (siin nt "DNA"). Piisab, kui esimesel esinemisel tekstis on see lingitud. Ja kontrolli oma lingid üle, kas nad on üldse õigesti kirjutatud ja kas nad lingivad ikka pealkirjale, mis on sõna algvorm. Omadussõnu ei lingita, sest omadussõnad ei saa olla artikli pealkirjaks. Nt "fenotüübilised" võiks linkida artiklile "fenotüüp". Adeliine 30. oktoober 2011, kell 22:02 (EET)
Üldiselt huvitav ja informatiivne artikkel, kuigi minu arvates jääb natuke lühikeseks. Seda saab lahendada mõne alternatiivse allika otsimisega, kust leiaks arvatavasti üsna lihtsalt lisamaterjali. Mõned üksikud kirjavead (DNA mismatch reparatsiooni lõigus üks kirjaviga) ning arvatavasti allikast valesti maha loetud ensüümi nimi UV kahjustuste lõigus (fotolüaas, mitte fotülaas). Kindlasti tuleks kasuks mõne pildi lisamine, näiteks erinevate reparatsioonimehhanismide kohta joonis või skeem (aitab paremini teksti mõista). Viitamise on juba Adeliine ära maininud. Põhiline soovitus minu poolt olekski leida mõni alternatiivne allikas (või mitu) ning selle abil artiklit täiendada.
Martink8 13. november 2011, kell 10:35 (EET)
----
Artikkel on liiga lühike. Tuleb kasutada rohkem allikaid ja nendele viidata. Vaata kas või ingliskeelse Vikipeedia artiklit. Adeliine 16. detsember 2011, kell 13:54 (EET)
Sama kommentaar kehtib ikka veel. Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 11:26 (EET)
Muutsin osa teksti ja viitasin kuhu võimalik. Ma saan aru, et artikkel jääb lühikeseks, kuid selle teema kohta on kõik oluline öeldud ja ma ei saa seda pikemaks venitada ning samas säilitada informatsiooni kvaliteeti. Võiksin artiklit pikemaks teha ja lisada, kuidas DNA kahjustused tekivad, aga see läheb natuke teemast välja mutatsioonide kohta juba artikkel ka eksisteerib. Lihtsalt pikkuse pärast pikemaks teha, sellel ei näe ka mõtet. Ja sisulist konsentreeritud teksti ma siia enam lisada ei suuda, kuna kõik oluline selle teema kohta on öeldud. Paremaks ma seda artiklit enam tõesti teha ei saa.
replies: text: Pikkuse nõue on selleks, et sellest kinni peetaks, muidu ei oleks seda ju seatud. Teemat valides peaksid oskama selle mahtu hinnata. Nagu ma märkisin, on ingliskeelse Vikipeedia artiklis materjali küll, mida saab vabalt tõlkida. Allikaviited peavad olema täielikud: teose pealkiri, avaldamise koht, leheküljed, mitte ainult autor ja aasta. Adeliine 31. jaanuar 2012, kell 17:07 (EET)
Kas nüüd on piisav?