lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Elektriraudtee

message: Mis siia tuleb? Tühjalt ei saa seista. Adeliine 25. detsember 2012, kell 14:41 (EET)
replies: text: Vaevalt siia midagi tuleb. Lehekülg Elektriraudtee AS on juba olemas.
replies: text: : Üldmõiste. Andres (arutelu) 25. detsember 2012, kell 15:17 (EET)
replies: text: ::Üldmõisted on raudtee ja elektrifitseeritud raudtee. Elektriraudtee all mõeldakse ikka konkreetset firmat Elektriraudtee AS. Infrastruktuur mida Elektriraudtee AS kasutab sh. kontaktvõrk kuulub Eesti Raudtee aktsiaseltsile.
replies: text: ::: No ma ei tea, see sõna oli kasutusel juba nõukogude ajal.

text: ::: Vaata: http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=elektriraudtee&F=M
replies: text: :::: Ülareas osundatu kohandus:  Tramm(iteed) on maa-pealne elektriraudtee. --Pietadè (arutelu) 25. detsember 2012, kell 16:25 (EET)
http://entsyklopeedia.ee/Article/SearchResults?query=elektriraudtee 
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=elektriraudtee&F=M
Andres (arutelu) 25. detsember 2012, kell 16:04 (EET)
Elektrifitseeritud raudtee on ilmselt sama asi mis elektriraudtee, kuid tundub, et "elektriraudtee" on palju levinum väljend. Andres (arutelu) 25. detsember 2012, kell 16:05 (EET)
ENG Wi Elektriraudtee on ümber suunatud lehele Raudtee elekrifitseerimissüsteem, mis ei tähenda, et eestikeelses versioonis peaks seda jäljendama--Pietadè (arutelu) 28. detsember 2012, kell 23:05 (EET)
thread_title: Üldmõiste vs ettevõte
Arutelu:Luke vasallilinnus

message: Härgmäe lahingu toimumise koht jääb veidi ebaselgeks. Kuna vikiartiklis Härgmäe lahingust Russowi järgi on lahingu toimumiskoht Õhne jõe ääres, mis jääb samuti umbes 2 miili kaugusele Härgmäest. Mis tähendab, et lahing pidi toimuma Hoomuli mõisa lähedal. Ka see mõis kuulus tõenäoliselt siis Plettenbergidele (Wolter). Renner ütleb, et lahing toimus u. 2 miili kaugusel Härgmäest Wolter von Plettenbergi mõisa lähistel. Ka Luke linnus kuulus siis Wolter von Plettenbergile, kuid Trikata poolt tulles jääks Luke kant loogiliselt liikumisele kõigepealt ette. Mõistlik oleks olnud enne Luket keerata Turna peale, kuna venelane asus Valgas ja kavatses minna Viljandit piirama. Hoomulis lahingu pidamiseks oleks mõlemad väed pidanud liikuma läbi Härgmäe ja ordulaager oleks võinud asuda ka otse linnuse külje all. Renneri järgi liikus orduvägi vaenlasele vastu. Ordumehed teadsid, et kuna Tartu Piiskopkond on venelaste käes, siis asub vaenlane ees Tartu poole. Ei teatud ainult vaenlase täpset paiknemist ja väe suurust. Nii, et selles küsimuses on veel ebaselgust. Marrx.
(Marrx (arutelu) 27. detsember 2012, kell 12:38 (EET))

message: svwikis on artikkel :sv:Ludenhoff, ent ma ei saa päris hästi aru, millest too räägib, v-o Luke lossist kui linnusest erinevast ehitisest, kus toimusid mitmed üleliivimaalised maapäevad--Estopedist1 (arutelu) 12. juuni 2015, kell 16:34 (EEST)
replies: text: Minu meelest räägib vabahärratiitlist, millega kaasnes Luke mõis. Andres (arutelu) 12. juuni 2015, kell 19:39 (EEST)
thread_title: Luke loss svwikis?

message: Taastan autoriõiguste rikkumise märke (vt Luke vasallilinnus). —Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 20:12 (EEST)
Taastan veelkord viite mahakirjutamisest lehelt aadressil: http://vikipeedia.ee/Luke_vasallilinnus
Nii sõna-sõnalt, et kohe on, vähemalt esimesed kaks lõiku, tõsi, päises olev reklaam on jäetud üle toomata; selle all olev "...Alusta tervisliku toitumisega..." samuti, või, kas nii peabki, tohib??? Kui tohib, seaduslikult, siis kogu sel aadressil oleva sisu üle tuua—Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 22:29 (EEST)
Kuigi viidatud lehel (vikipeedia.ee) on viide etwi-le ja sõnad: tekst on kasutatav... on seal siiski ka reklaam (à la Alusta tervisliku toitumisega jne), minu meelest ei klapi kokku, ehk siis, kui mitte üle seaduse piiri, siis piirimail küll, huvitav, milline on siinpoolne (õiguslik, tegevuslik) vaatenurk probleemile.—Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 22:45 (EEST)
replies: text: Minu meelest on juriidiliselt kõik korras. Andres (arutelu) 12. juuni 2015, kell 23:33 (EEST)
replies: text: : Arendasin edasi Üldises arutelus, AP, BBC, Reuters jne arvatavasti nii tolerantsed ei oleks, kasvõi oma maine hoidmise nimel... —Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 23:36 (EEST)
thread_title: ''copy paste''
Arutelu:Kääbik: Ootamatu teekond

message: Kui keegi parema illustratsiooni leiaks, oleks väga tore. Aga film on kahjuks korralikult kopiraiditud. Kas režissööri ja näitlejate fotod oleks paremad? Martin Freemani foto inglisvikis pärineb "Sherlocki" võtetelt, see oleks ka justkui pisut kohatu. --Oop (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 13:49 (EET)
Arutelu:PCMan File Manager

message: *koostalitlusvõime — ?
*lõimtöötlus — ?
Äkki leiab nende asemele midagi paremat?
-Mardus (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 04:10 (EET)
replies: text: . Erinevad võrgus saada olevad sõnastikud pakuvad just neid vasteid. 90.190.114.172 3. jaanuar 2013, kell 10:05 (EET)
thread_title:  Sõnade vasted inglise keeles
Arutelu:Eesti Maja

message: Restoran tuleks eraldi artikliks teha, kui see on tähelepanuväärne--Bioneer1 (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 15:28 (EET)
replies: text: restoranist on artikkel: Eesti Maja (restoran)--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 23:51 (EEST).

message: Varem oli Vikipeedias ka artikkel Eesti Majade loend. Kustutatud artikli arutelu näeb siit: Arutelu:Eesti Majade loend--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2014, kell 09:24 (EEST)
thread_title: Eesti Majade loend

message: Siin on link Buenos Airese Eesti Maja. Veebist ei leia selle maja kohta pea midagi? Küll on seda nimetatud portaalis Globaalne Eestlane, vt https://globalestonian.com/et/content/buenos-airese-eesti-maja --Estopedist1 (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 12:05 (EET)
thread_title: Buenos Airese Eesti Maja
Arutelu:Lean Startup

message: Olen kindel, et artikli õigekiri ja stiil pole täiuslikud, kuid üritasin olukorda parandada. Kas keegi võiks üle lugeda ja oma arvamust avaldada? Kõik viited on hetkel ühest allikast. Võtan endale ülesande allikaid lisada. Allikatega seoses märkasin veel, et viidete loend on väga kohmakas. Ingliskeelses vikis on võimalik viiteid niimoodi teha, et all loendis on ainult üks viide, ning leheküljenumber on rea sees. Ma ei tea, kas eestikeelses Vikis ka sedasi saab? Kristjans (arutelu) 4. jaanuar 2013, kell 07:53 (EET)

message: Selle sektsiooni all on kasutatud terminit "kasvumootor". Peaks vist olema ikka "kasvuvedur".
thread_title:  Liimuv kasvuvedur
Arutelu:Seadmedraiver

message: Kas tüürel pole mitte riistvaraline elektroonikalülitus millegi tüürimiseks ja ohjur tarkvaraline osa? Inglise keeles on mõlemad nimega Driver. --89.235.223.95, 9. jaanuar 2013, kell 08:35
Mina pooldaksin otsetõlget inglise ja soome keelest: ajur = driver (ingl. k.) = ajuri (soome k.), ohjur = controller = ohjain (drive = ajama, nt. loomi kuhugi ajama, samuti nt. ajam = drive (nimisõna); control = juhtima, ohjama). Seega ajur oleks tarkvaraline ja ohjur riistvaraline. --Jaan Vajakas 13. detsember 2013, kell 01:32 (EET)
Eelneva otsetõlkeloogikaga sobib ka driver = tüürel, sest drive võib tõlkida ka tüürima. Eesti keeles kahte driveri erinevat tähendust eristada oleks kena küll. Seega olen nõus, et tüürel võiks olla vasteks mõistele driver elektroonikalülituse tähenduses. --Jaan Vajakas 13. detsember 2013, kell 01:54 (EET)
thread_title: Terminid: ajur, ohjur, tüürel

message: EKSS ütleb ka ajuri kohta: veo- v sõidulooma ajaja (ka kutsar v voorimees); pole kindel, kas see on siiski rohkemat kui vikisõnastiku materjal--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 21:33 (EET)
----
Ajur ei kõlba draiveri sünonüümiks, sest on tuletuslikult sama mis ajam (vrd Optilise ketta ajam), mis on riistvara. Ohjur aga sobib küll draiveri omakeelseks vasteks, sest tuleb sõnast ohjama = (hobust) ohjadega juhtima. 
*Draiver (ehk ohjur) on juhtprogramm, seega arvuti tarkvaraline komponent. 
*Draiv (ehk ajur) on kettaseade, seega arvuti riistvaraline komponent.
– LAviki (arutelu) 11. oktoober 2018, kell 09:43 (EEST)
-------------
Draiverid tegelevad tagasihelistamisega? Väga huvitav, kellele mu printeri draiver võiks tagasi helistada? Kuriuss 20. mai 2019, kell 15:00 (EEST)
thread_title: Ajur kui looma ajaja
Arutelu:Mudelorganism

message: Minu viga. Kirjutasin ennist nii:
Siin leheküljel on naljaks viga: Kalmaar Loligo pealei on väga hea mudel närvifunktsioonide uurimiseks, kuna tal on gigantsed, pea ühemeetrised aksonid, mis on pea tuhat korda suuremad kui imetajate aksonid tavaliselt. Peab olema ikka "ühemillimeetrised", mitte "ühemeetrised". Lõpp võiks üldse natuke siledam olla: "...tal on hiiglaslikud, kuni ühemillimeetrised aksonid, mis on peaaegu tuhat..."
Tegelikult on see millimeeter diameeter. Nii et pikkus võib tõesti meeter olla. Aga lause lõpu võiks ikka viisakamaks teha.
Arutelu:Philip de László

message: Please see :commons:Commons:Deletion requests/Post-1923 works by Philip Alexius de Laszlo where a large number (69) of images of works by Philip Alexius de Laszlo are up for deletion due to the URAA. If possible, you may wish to move some of them here under your local project's non-free content policy - if so please do so as soon as possible, as it will be more difficult after they're deleted. Thank you! Dcoetzee (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 03:35 (EET)
thread_title:  Large Laszlo image deletion request
Arutelu:Matemaatikaportaal

message: Alljärgnevas tuginen lühidale, kuid asjatult tähelepanu alt väljajäänud matemaatilisele tõdemusele Paul Kard poolt teoses "Relatiivsusteooria peajooned", § 33, lk.139 - 142., esitatud seostele(33.3); (33.6);(33.9); ja (33.10).
Eesmärgiks näidata: millal (mis kiirustel v või "kaugustel" (ct)) muutub relatiivne kiirus "relativistlikuks" (võrreldavaks signaali kiirusega c) ja Doppleri ristefekt võrdeliseks kaugustest ning sellisena vaadeldavaks Hubble`i punanihkena.
Märkus:
Käesoleva kirjutise autor rõhutab: selle küsimuse püstitamisel ja seletusel - ei ole vahet, kas me arutleme relatiivse kiiruse v teisendustes Lorentzi või autori ("Galilei" - T.E.) järgi, sest algebralised avaldised ühtivad:
Lorentz: f(ct)= Lct[1 - (v/c)cosa]; x`= L(x - vt); x`= L(ctcosa - vt); y`= y;
Galilei (T.E.): f(ct)= ct[1 - (v/c)cosa]; x`= ctcosa - vt; y`= ky; milles k = 1/L;
L - on nn. Lorentz-tegur.''
Nagu on kerge näha, on aberratsiooninurk a` mõlemas teisenduses samane, seega on samane ka Doppleri efekt.
"Kardi kriteerium" Hubble`i punanihkes.
Seosed (33..) §-s 33. vormistab P.K. teisendatava ruumivahemiku (ct) asemel (järeldusena) kui teisenenud valguskiire sagedus w ja omasagedus w(0).
Üldisel kujul annab ta Doppleri efekti seosena (33.3)kui: f(w) = kw(0);
Osutub, et "Kardi kriteerium" tugineb kahele tõdemusele:
1) Suurus k on teist järku suurus, võrreldes suhtega v/c, ning on seetõttu ainumäärav, niipea kui v ja c on võrreldavad (näiteks kui need on samas suurusjärgus: c = 5; v =4; või ehk C = 5; ja v= 3; (moodustuvad nö. "egiptuse kolmnurgad" külgedega 3;4;5;)
2) Seosega (33.9) näitab P.K. et "piirnurk a(0)" on väiksem kui 90 kraadi, kuid pärast mida on Doppleri efektis ainumääravaks ristefekt kujul kw.
Eelnevas näites on näha, et see on võimalik koguni täisarvuliste mõõdetega, kui valime 
x = ctcosa = vt; Siis x`= 0; y`= ky;
Järeldus: 
Kui meil on ruumiteisendus f(ct), nii et f(E) = F;, puudub vajadus ruumi "punkthomoteetsuseks" teguriga L, s.o. Lorent-teisendusteks nende "laotusel" Cartesiuse ristkoordinaadistikku.
thread_title:  Doppleri efektist Hubble`i punanihkeni, matemaatilises arutluses.
Arutelu:Tuuleenergia Eestis

message: See seosetu jamps tuleks kustutada!
Siin on kõik mäda, alates sellest, et siin käsitletakse tuuleenergiana midagi muud kui tuuleenergia artiklis, millele siit viidatakse, ja lõpetades sellega, et artikkel ei anna tõest pilti tuuleenergia olukorrast Eestis.--84.50.182.154 19. jaanuar 2013, kell 02:53 (EET)
replies: text: See on resümee järgi otsustades masintõlge ka; need me tavaliselt kustutame. --Epp 20. jaanuar 2013, kell 20:10 (EET)
replies: text: :tõlkest peaks aru saama, et masin seda lähima 25 a jooksul ei suuda. Seega on see inimese tõlgitud. Tõlge on inglise vikist. Kustamiseks pole põhjust--Bioneer1 (arutelu) 21. jaanuar 2013, kell 22:16 (EET)
replies: text: :: See artikkel sisaldab valdavalt valefakte. Info tuulikute võimsuse, kavas olevate arenduste jms kohta on esitatud selliselt, et ei saa aru, mis hetke seisu see kajastab. Selline ajas kiirelt muutuv info peaks olema täpsustusega, mis hetke seisust räägitakse. Nt. "31.12.2012 seisuga oli Eesti energiatuulikute koguvõimsus 269,4 MW" "Eestisse installeeritud elektrituulikud" Eesti tuuleenergia assotsiatsioon--84.50.182.154 23. jaanuar 2013, kell 14:33 (EET)
replies: text: :::Palun ajakohasta siis, muidugi jääbki kõigile pinnuks silma--Bioneer1 (arutelu) 24. jaanuar 2013, kell 18:09 (EET)
Arutelu:Ramani hajumine

message: energianivoo - energiatase.
anti-Stokes - valguskvandi (footoni) sageduse nihe toimub vastupidiselt Stokes'i seadusele.
Ramani nähtusel ergastatakse molekul kõrgemale energiatasemele (elektroonne ergastamine) ja põhiolekusse tagasi minnes (relakseerudes) kiirgab molekul valguskvandi, mille energia erineb algsest vibratsioonilis(t)e  ja/või  rotatsioonilis(t)e  energiataseme(te)  muutuse võrra.
P. S. Jumalikul valgusel on teatud eeliseid tavalise valgusega võrreldes  -  Tema valgus on mõtestatud.
Arutelu:Ollepa külanõukogu (1945–1959)

message: Puudub Ollepa külanõukogu. --Epp 22. jaanuar 2013, kell 08:22 (EET)
replies: text: Võib ümbernimetada, Eestis on ainult üks Ollepa nimeline asula. Külanõukogu nimi pandi Ollepa raudteejaama järgi kuigi Võhma linn ja sealne raudteejaam olid täitevkomitee hoonele lähemal. Külanõukogu eksisteeris kuni 1991 mil see nimetati ümber Kabala külanõukoguks (Mitte segi ajada Virumaa Kabala külanõukoguga.).EESTI VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU PRESIIDIUMI SEADLUS  Järva maakonna Ollepa külanõukogu ümbernimetamise kohta, Vastu võetud 21.11.1991, Riigi Teataja 1991, 42, 509 Täitevkomitee hoone Võhma linna lähedal tagastati endisele omanikule ja vallavalitsus kolis mujale. Kui külanõukogud nimetati valdadeks siis sai sellest Kabala vald. Kas tuleks kõik see liita artiklisse Kabala vald või jätta kogu Nõukogude aeg eraldi artiklisse Ollepa külanõukogu?
replies: text: : Külanõukogu peaks ikka eraldi olema. Aga kui seda vahepeal ümber organiseeriti, peaks igaühe kohta eraldi olema. --Epp 23. jaanuar 2013, kell 04:30 (EET)
replies: text: ::Külanõukogu jäi samaks, 1950 kaotati Türi rajoon ja moodustati Paide rajoon. Nüüd on tehtud ümbersuunamine artiklile Ollepa külanõukogu koos vajalike parandustega.

thread_title: Viited
Arutelu:Ars

message: Ars'i õiguslik vorm jäi segaseks--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 27. jaanuar 2013, kell 15:32 (EET)

message: Ka Tartus asus samanimeline ja samalaadne ettevõte--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 27. jaanuar 2013, kell 15:32 (EET)

message: Siia tuleb valesid linke, muu hulgas artiklist [[Kunst]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 26. veebruar 2014, kell 14:01 (EET)

message: etwikis on link ARS-Juveel. Seos Arsiga? V-o abistav märksõna ka OÜ Juveel ja selle nimed läbi ajaloo--Estopedist1 (arutelu) 22. juuni 2016, kell 19:09 (EEST)
replies: text: ARS-Juveel oli aastani 1975 Kunstitoodete Kombinaadi metallehistööde ateljee, seejärel oli ta ARS-Juveel, sisuliselt ARSi "tsehh".--Juhan121 (arutelu) 20. november 2016, kell 23:11 (EET)

text: Tallinna Juveelivabriku eelkäijaks olid Roman Tavasti töökojad (Roman Tavast (ettevõte)), ei ole ARS-iga seotud. Kunstitoodete Kombinaadi metallehistööde ateljee eelkäijaks võib lugeda Joseph Kopfi töökodasid, asusid Pika ja Hobuse tänava nurgal (). 50-ndatel ja 60-ndate alguses asus ka Kunstitoodete Kombinaadi staap Hobuse tänavas (praeguses Hobusepea tänavas), enne kui koliti Pärnu maanteele (metallehistööde ateljee jäi Hobuse tänavale).--Juhan121 (arutelu) 20. november 2016, kell 23:33 (EET)
thread_title: ARS-Juveel?
Arutelu:Eesti politsei juhtide loend

message: Vabariigi Valitsuse otsusega 4. märtsist 1921 nr. IIVabariigi Valitsuse otsusega 4. märtsist 1921 nr. II nimetatakse Siseministeeriumi Politsei Peavalitsuse ülemaks August Ott, keda siin artiklis ei ole. --Õli (arutelu) 28. jaanuar 2013, kell 13:25 (EET)

thread_title:  Viited
Arutelu:AS Baltex 2000

message: Mall on vanade andmetega, sest artikkel on teisaldatud teise nime alla. V-o mõni asjatundja peab siiski vajalikuks need ettevõtte eri etapid eraldi artiklitesse paigutada--Bioneer1 (arutelu) 30. jaanuar 2013, kell 12:49 (EET)

message: Märksõna Baltex suunab siia, ent on ka vist organisatsioon BALTEX (The Baltic Sea Experiment), vt --Estopedist1 (arutelu) 18. oktoober 2015, kell 18:55 (EEST)
thread_title: Mitmetähenduslik Baltex
Arutelu:Kodakondsuseta isik

message: Kas peaks täpsustama, et pole üldse ühegi riigi kodakondne (vs pole parasjagu kõne all oleva riigi kodakondne), või on see niigi selge? Teisisõnu: kui nt Eestis rääkida kodakondsuseta isikutest, siis võib jääda mulje, et räägitakse Eesti kodakondsuseta isikutest. Kas see on lihtsalt väär mulje või vajabki see tähendus täpsustamist? Adeliine 31. jaanuar 2013, kell 01:12 (EET)

message: Eestis elavad nn. määratlemata kodakondsusega isikud ja apatriidid on siiski mitmeti erinevad. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 2. juuli 2013, kell 13:18 (EEST)

message: Suunasin esialgu termini "määratlemata kodakondsusega isik" siia, v-o tuleks varem või hiljem teha sellele mõistele eraldi artikkel--Bioneer1 (arutelu) 19. märts 2015, kell 17:44 (EET)
thread_title: Määratlemata kodakondsusega isik
Malli arutelu:Sisukorra piirang

message: Mall:Sisukorra piirang#Conflicts Paistab veits reaalsusega konfliktis olevat VoidLurker (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 22:37 (EET)
replies: text: Ma ei tea, mida ma selle malli loomisel valesti tegin, aga mul ei hakanud ta kohe algusest peale üldse tööle. Adeliine 31. jaanuar 2013, kell 23:00 (EET)

message: Kirjutan Ukraina kriisi kronoloogiat, mis kipub väga pikaks minema (suur osa, peamiselt algusest, on veel tõlkimata); pakkusin ingliskeelsel arutelulehel välja võimaluse kasutada koodi "{{TOC right|limit=5}}", ilmselt mingi väiksema numbriga. Tuleb välja, et inglise Vikis see töötab (seda saab arutelu lehel eksperimenteerida), ainult et artikli lehel on praegu hakatud minema seda teed, et üksikud kuupäevad tehakse bold-iks..., proovisin, see kood töötab ka seal...mõte selles, et tahaks liigendada sisukorra selliseks, et näiteks üksikuid kuupäevi sisukorda ei kuvaks, ja siis võib-olla liigendada kuud kaheks-kolmeks osaks, olenevalt sisu mahust; kusjuures erinevate tasemete pealkirjade (h-heading) kasutamisel saab teksti sees operatiivselt nt kirjavigu, või hukkunute arvu, parandada...ukrainlaste versioonis on TOC veel vasakul, mis teeb asja lugejale veelgi ebamugavamaks...kusagil ingliskeelses wikiruumis on ka koodid pikemalt lahti kirjutatud.~ Pietadè (arutelu) 26. juuni 2014, kell 07:21 (EEST)
Lisasin koodi "{{TOC right|limit=4}}" ka vastavasse UKR-keelsesse artiklisse, kus see samuti töötab, tore oleks, kui ka meil töötaks. ~ Pietadè (arutelu) 26. juuni 2014, kell 07:36 (EEST)
UKR wikis töötab näiteks nii Google Chrome'iga, Operaga, Firefoxiga, ja isegi IE-s. Pietadè (arutelu) 26. juuni 2014, kell 08:00 (EEST)
Mitte ei saa aru, miks EST viki mallid, niiviisi (de)organiseeritud on: "{{TOC right|limit=4}}" asemel paistab töötavat "{{TOCright|limit=4}}"... no comment Pietadè (arutelu) 26. juuni 2014, kell 10:20 (EEST)
thread_title:  Palun abi!
Arutelu:Hellenurme mõis

message: Vabariigi Valitsuse otsuse järgi 1. juulist 1931 nr. IX-2 oli mõis võõrandatud Leo von Middendorffilt. --Õli (arutelu) 1. veebruar 2013, kell 16:41 (EET)

thread_title:  Viited
Arutelu:Kõneviis

message: :: Mis puudub kõneviisidesse, siis 1995. aasta teaduslikus grammatikas on ka jussiiv ehk möönev kõneviis (lugegu, loetagu). Andres 17:56, 23 mai 2005 (UTC)
See peaks kuuluma käskiva kõneviisi hulka siiski(Eesti keele grammatika): käskiv (loe, ära loe, lugegu, loetagu)... Ma ei saa aru, miks selles väljaandes on sellest tehtud uus kõneviis. --Lulu 18:27, 23 mai 2005 (UTC)
Mina tean sellist asja. Käskiv kõneviis väljendab otsest käsku tunnused: ains 1. pöörde tunnus Ø (väljendatakse tegusõna tüve abil) nt söö supp ära. Mitm 2. pööre -ge või -e nt sööge leiba ja mitm 1. pööre -g+em nt mingem tööle. AGA Möönev kõneviis väljendab kaudset käsku: tunnus -gu; -ku nt mingu nad seenele. SIIS VEEL Eitav kõneliik väljendab negatiivse tegevuse eitust sõna "ei" või "ära" abil, käskiva kv "ärge" ja möönvas kv "ärgu".--Mona 19:02, 23 mai 2005 (UTC)
replies: text: "Olgu" ja "tehku" on käskiva kõneviisi ainsuse ja mitmuse 3. pööre. Kuid http://www.eki.ee/books/ekkr/m91.html on kirjas, et see on samal ajal ka möönev kõneviis ehk jussiiv. Seal on ka kõneliikidest kirjas. Taivo 19:12, 23 mai 2005 (UTC)
replies: text: :õige ju. Käskiv 3. pööre "ta olgu" ja "nad tehku" ning kaudset käsku väljendades (möönev) nt tehtagu see töö ära.--Mona 19:26, 23 mai 2005 (UTC)
replies: text: :: Ei, seal on öeldud, et käskival kõneviisil ehk imperatiivil on ainult ainsuse ja mitmuse 2. pööre ja mitmuse 1. pööre. gu/ku-vorm on alati jussiiv ehk möönev kõneviis ja sellel puudub pöörete eristus. Ka olgu ja tehku väljendavad kaudset käsku.

text: :: Ja veel: ära on kasutusel siiski ainult käskivas kõneviisis. Andres 19:28, 23 mai 2005 (UTC)
replies: text: :::Aga Mingu nad sealt ära. "Ära" saab ka siin kasutada.--Mona 19:35, 23 mai 2005 (UTC)
replies: text: :::: Seda küll, aga siin ta ei väljenda kõneliiki. Andres 19:41, 23 mai 2005 (UTC)
thread_title: Lehelt [[Arutelu:Kõne]]
Arutelu:Digitaalraamatukogu

message: Ei ole kindel, kas e-raamatukogu ikka on sünonüüm, aga ühest teisest artiklist tõstan siia: Adeliine 2. veebruar 2013, kell 02:18 (EET)

message: E-raamatukogu (electronical library)on elektrooniliste kogude ja teenuste seotud terviksüsteem. 
E-raamatukogu põhitegevused on: 
*koguda elektrooniliselt sündinud infot ja digiteerida analoogteavikuid laialdasema kasutamise eesmärgil; 
*ennetada väärtusliku elektroonilise info hävimist ning tagada sellele juurdepääs tulevikus; 
*luua e-teenustele sidusjuurdepääs  
*tagada kasutajatele igakülgne teabe kasutamine.
Näiteks: Eesti Rahvusraamatukogu E-raamatukogu.
thread_title:  E-raamatukogu
Arutelu:Tondi sõjaväelinnak

message: Veebilehe kolimise tõttu tuleks paljude vikipeedia artiklite veebiviidetes asendada "hansaco.ee/raudtee" "raudtee.eu"-ga.
replies: text: otsinguga leidsin 41 sellist artiklit, programmiga (nt AutoWikiBrowser) võtaks see v-o minut-kaks aega--Bioneer1 (arutelu) 3. veebruar 2013, kell 12:10 (EET)
Arutelu:Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Tehnoloogiaagentuur

message: Seda asutust ei ole enam mõnda aega olemas, nii et võiks natuke ka uurida elu enne teiste teatmeteoste kopeerimist. :P
replies: text: palun täienda, kui tead adekvaatseid allikaid väidete kinnitusteks. Internetist ei jäänud mulle silma, et likvideeritud või ühendatud millegagi--Bioneer1 (arutelu) 5. veebruar 2013, kell 16:12 (EET)

message: ESTAG on suunatud siia, ent Estag peab silmas mingit teist asja, 1990ndate ettevõtet?--Estopedist1 (arutelu) 4. oktoober 2018, kell 21:29 (EEST)
thread_title: Estag
Portaali arutelu:Tartupeedia/Tartu tiikide loend

message: Kuidas nimetada tiiki Peetri ja Mäe nurgalhttp://www.tartupostimees.ee/195171/haisev-tiik-pahandab-umberkaudseid/ ja tiiki Annelinnashttp://www.osta.ee/en/tartu-tiik-annelinnas-postkaart-1985-32161423.html? --Oop (arutelu) 6. veebruar 2013, kell 14:53 (EET)
Kas võiks lisada ka Pauluse kalmistul oleva tiigi?--Kk (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 16:29 (EET)
replies: text: Miks mitte. Ehkki keegi juba nõuab, et Tamme gymnaasiumi tiik kustutataks. --Oop (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 19:26 (EET)

thread_title: Viited