lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Merendus

message: kasutatakse maailmamere uurimiseks
replies: text: Kas näiteks diferentsiaalvõrrandite teooria on merendus? Andres 22. aprill 2006, kell 10.02 (UTC)
Eesti ajal ilmus ka samanimeline ajakiri.

message: üldiselt merenduse all võib mõista laevandust (üldisemas, mitte ainult majandustegevuse mõistes), sadamamajandust (laondus, ekspedeerimine, reisiterminalid, logistika).
Samuti kuulub merenduse alla laevaehitus ja -remont ning antud valdkonnas tööliste ja spetsialistide koolitus
Kokkuvõttena võiks öelda, et merendusvaldkonda kuulub:
1. laevandus (sisevee- ja merelaevandus);
2. sadamamajandus (laondus, ekspedeerimine, reisiterminalid, logistika).
3. laevaehitus ja -remont;
4. spetsialistide koolitus;
thread_title:  Merendus 

message: muidugi peaks merenduse alla kuuluma ka merekeskkond.
merenduse mõiste võiks selgemaks saada EL merenduspoliitikat hõlmava rohelise raamatu kaudu.
Suht loogiliselt on merendusvaldkonna esitanud Euroopa Komisjon. Viidatud dokumendi tõlkega on asendanud varem siin olnud tekst. SSGreporter 17. aprill 2010, kell 00:11 (EEST)
Merenduskobara moodustavad:
* Merelaevandus
* Siseveelaevandus
* Kalandus
* Sadamamajandus
* Ekspediteerimine
* Merendusseadmete tööstus
* Merekeskkonna kaitse
* Rekreatsioon
* Merevägi
* Koolitus
thread_title:  täienduseks 

message: Ainus merendusteadlane neist neljast on David Papp - ta on merendusajaloolane. Teised kolm on mitte merendusteadlased, vaid mereteadlased. Ssgreporter (arutelu) 13. märts 2018, kell 23:45 (EET)
thread_title:  mereteadlased 

message: Keelelinkidega on segadused, sest eri keeltes on segadused (?) terminitega merendus (mereteadus?), okeanoloogia. Vt keelelinkide komplekti :wikidata:Q43518, võrdle ka kategooriate keelelinkide komplekti :wikidata:Q9017447--Estopedist1 (arutelu) 20. juuli 2018, kell 17:36 (EEST)
replies: text: keel on rikas ja lai nehh, nt merendus@Inglise-eesti meresõnaraamat. suwa 20. juuli 2018, kell 18:16 (EEST)
thread_title: Keelelingid?
Arutelu:Ernst Enno

message: Mis siin toimetamist vajab? --Mona 23. aprill 2006, kell 16.24 (UTC)
replies: text: kirjutati 7 aastat tagasi; ehkki toimetamist vajab ka vist praegu--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2013, kell 10:45 (EEST)

message: Näiteks elukäigu esimene lõik on sõna-sõnalt ühe uuema kogumiku järelsõnast (2008 "Rändaja õhtulaul", Sirje Olesk). Ka stiililt pole vast entsüklopeedia jaoks kõige sobivam.46.131.140.129 9. jaanuar 2013, kell 20:48 (EET)
replies: text: ilmselt kopipeist versioon on see . Tuleks seda raskesti kättesaadavat allikat uurida--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2013, kell 11:27 (EEST)
replies: text: :kontrollisin toda raamatut, oli kopipeist--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2013, kell 10:45 (EEST)
----
Ernst Enno loomingu võib Vikitekstidesse üles panna. Andres 3. mai 2006, kell 07.14 (UTC)
----
Kuna Ernst Enno oli korp! Vironia kodulehe järgi ka selle organisatsiooni asutajaliige, lisasin vastava info teksti.--Emajurist 8. september 2011, kell 00:11 (EEST)

text: palun lisa ka viide, muidu ei saa seda keegi uskuda--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2013, kell 10:45 (EEST)
----
Töökohtadest ei ole midagi kirjutatud. Velirand (arutelu) 7. märts 2016, kell 10:21 (EET)
----------
"Ta luuletusi on ka viisistatud, näiteks Ruja laul "Nii vaikseks kõik on jäänud" ja erinevate esinejate kogumik "Kui lähed, mine iseendasse", samuti mõjuv osa Anne Maasiku laululoomingust" – segaste seostega lause. Kuriuss (arutelu) 2. september 2023, kell 19:38 (EEST)
thread_title: Kopipeist?
Arutelu:Libahunt

message: Hea meelega paneks siia andmebaasist Rehepapp mõned tekstinäited juurde - kas neilt on keegi juba luba küsinud? -- 62.65.237.103 24. aprill 2006, kell 17.36 (UTC)
replies: text: Minu teada ei ole. Andres 24. aprill 2006, kell 17.39 (UTC)
Faili arutelu:Vabariigi President.jpg

message: Tähtis on ka see, mis tingimustel võib kasutada pilti väljaspool Vikipeediat. Peale selle pole selle, kas fotograafi autoriõigused on Presidendi Kantseleile üle läinud. Andres 25. aprill 2006, kell 11.13 (UTC)

message: Faili nimi tuleks asendada. --kanakukk 2. november 2009, kell 02:29 (UTC).
thread_title:  Faili nimi
Arutelu:Raimund Kull

message: copy-paste: http://www.emic.kul.ee/emik/Heliloojad/raimund_kull.htm --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 19. detsember 2005, kell 13.20 (UTC)

message: Taastasin lehe, kuna me tavaliselt ei kustuta vana arutelu. Peep 25. aprill 2006, kell 20.35 (UTC)
replies: text: Miks mitte? Ma küll kustutan. Mida selle arutelu taastamine annab? Teadmise, et kunagine versioon oli võetud sellelt saidilt? See kuulub artiklisse välislinkide alla, mitte arutelusse. Taivo 25. aprill 2006, kell 20.40 (UTC)

message: * 12 oktoober 1942, Postimees nr. 241, LK2, Raimond Kull surnud
suwa 23. oktoober 2018, kell 22:15 (EEST)
thread_title: nimekuju
Arutelu:Teletegijate loend

message: Alguses tuleks täpsustada, millised teletegijate kategooriad siia kuuluvad. Kas ka diktorid, režissöörid, toimetajad, produtsendid, operaatorid, helirežissöörid, stsenaristid, ametnikud ...? Andres 29. aprill 2006, kell 03.37 (UTC)
replies: text: Ma pakun, et loendid võiksid olla kategooriate kaupa. See oleks informatiivsem. Andres 29. aprill 2006, kell 03.53 (UTC)
Ja ka välismaa teletegijad? Andres 29. aprill 2006, kell 03.43 (UTC)
On ka võimalus eesti tegijad eraldi välja tuua. Andres 29. aprill 2006, kell 03.53 (UTC)
Need ameerika omad suuremalt jaolt, kes viimasel ajal on lisatud, ja mõned teisedki, on siinsest loendist väljas. Andres 18. oktoober 2009, kell 15:47 (UTC)

message: Kas seda loendit on võimalik piiritleda? Ma arvan, et ebaratsionaalne, ja seega võiks kustutada--Bioneer1 (arutelu) 3. september 2014, kell 17:22 (EEST)
replies: text: Siin jääb tõesti mulje, et artikli looja on silmas pidanud neid televisioonitöötajaid, kelle nägu on ekraanilt tuttav. Kuid teletegijad on ka režissöörid, helirežissöörid ja -tehnikud, helindajad, operaatorid, monteerijad, valgustajad, assistendid jne. Kuriuss 12. märts 2019, kell 23:04 (EET)
thread_title: Vajalikkus
Arutelu:Wismar

message: njah... kas peaks lisama siia ka viite ühele teatavale asutusele ühel samanimelisel tänaval, mida samuti nii kutsuti... Ahsoous 29. aprill 2006, kell 22.26 (UTC)
replies: text: Arvan, et "Vaata ka" alla võib panna lingid Wismari tänavale ja Wismari haiglale. Andres 30. aprill 2006, kell 04.59 (UTC)

message: | elanikke = 45 000 (2007) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. aprill 2011, kell 00:10 (EEST)

message: See tänav võiks olla siin ka mainitud.
Millise tollase (enne 1945) reegli järgi kirjutati Saksamaa linna Wismar nimi eesti keeles Vismar?
LauriKreen (arutelu) 26. november 2021, kell 08:27 (EET)
thread_title:  Tallinna Wismari või Vismari tänav
Arutelu:Masinaehitus

message: Osa selle artikli sisust tuleks viia artiklitesse [[Masin]], [[Detail]] ja [[Koost]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. aprill 2006, kell 18.29 (UTC)

message: Masinaehitus on ka tööstusharu. Minu meelest ei tuleks siin rääkida masinaehituse põhitõdesid, vaid kirjeldada masinaehitust kui  teaduse, tehnika ja majanduse haru. Andres 1. mai 2006, kell 05.23 (UTC)
Tead Andres masinaehitust kui teaduse, tehnika jamajanduse haru on väga raske defineerida. Eks aja jooksul tuleb kindlasti midagi paremat.
--Animagi 2. mai 2006, kell 23.35 (UTC)
replies: text: Minu meelest on oluline teha vahet sõna "masinaehitus" kolmel tähendusel: teadusharu, inseneritegevuse ala ja tööstusharu. Igaühe neist võib eraldi defineerida. Andres 3. mai 2006, kell 05.28 (UTC)
replies: text: : Tööstusharu koha pealt panin mööda. Seda nimetatakse masinatööstuseks. Andres 3. mai 2006, kell 22.33 (UTC)

message: Kas masinaehitus on sama mis masinaehitustehnoloogia? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2006, kell 22.33 (UTC)
Ei need ei ole samad mõisted. Masinaehitustehnoloogia kuulub Masinaehituse alla. Lihtsalt väljendades- masinaehitustehnoloogia käsitleb seda kuidas masinaid valmistada. Masinaehitustehnoloogiat võib jagada: valutööde tehnoloogia, sepistamise tehnoloogia, stantsimise tehnoloogia, keevitamistehnoloogia, lõiketöötlemise tehnoloogia, koostamise tehnoloogia jne. Selleks, et midagi teha peab olema tehnika (tööpingid) ja tundma tehnoloogiat. See oleks nii lühiseletus.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 3. mai 2006, kell 22.59 (UTC)
Mul on tunniplaanis ka selline tund nagu masinaehituse tehnoloogia. Tegelikult on asi võrratult keerulisem nii, et täpset definitsiooni ei oskagi kohe anda.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 3. mai 2006, kell 23.01 (UTC)

message: Kas masinaehitusinsener ja mehhaanikainsener on eri asjad? Millisel erialal saab TTÜ-s õppida masinaehitusinseneriks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2006, kell 04.08 (UTC)
Peale mehaanika käsitleb masinaehitus ka masinate juhtimisega seonduvat, samas paljud masinaehitusinsenerid nimetavad ennast mehaanikainsenerideks. Eks masinaehitusinseridel ongi nn. rauakool tähtsam kui infotehnoloogia,programmeerimine, elektroonika jms, kuigi mingid teadmised saab ka neist aladest. Aga TTÜ- s on selleks erialaks Tootearendus ja Tootmistehnika. Vähemalt bakalaureuseõppes ei ole neil sellist eriala nagu masinaehitus.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 4. mai 2006, kell 16.54 (UTC)

message: Masinaehitust saab väga profesionaalselt ja pesu ehtsalt õppida Tallinna Tehnikakõrgkoolis.
thread_title:  teadmiseks
Arutelu:Lastekirjandus

message: Sellesse artiklisse võiksid potsatada ka need, kes klikivad lingil lastekirjanik... Ehk siis, kes oskab võiks ümbersuunamise teha. Vaatasin, et nii oli ka inglise, prantsuse ja soome wikis.. 193.40.129.1 1. mai 2006, kell 19.14 (UTC)
replies: text: Arvan, et võiks ikka eraldi artikkel olla. Seal saaks kirjutada näiteks sellest, keda loetakse lastekirjanikuks, mis inimesed lastekirjanikud on ja kuidas lastekirjanikuks saadakse, millised raskused selles töös on ja nii edasi. Samuti võiks seal olla link lastekirjanike loendile. Andres 1. mai 2006, kell 19.17 (UTC)
replies: text: : A jah.. samas miks mitte.. Ma ise ei mõelnud nii laialt. Tundus, et definitsioon a la   lastekirjanik on kirjanik, kes kirjutab lastele võib ka olemata olla. Olgu siis eraldi. Pendulum 1. mai 2006, kell 19.24 (UTC)
replies: text: :: Isegi sel juhul, kui oleks ainult niisugune definitsioon, oleks artiklil mõtet, sest lastekirjandus ei pruugi olla lastele kirjutatud. Pealegi pole kindel, kas kirjanik, kes on kirjutanud ka mõne lastele mõeldud raamatu, aga muidu kirjutab täiskavanutele, on latekirjanik. Andres 1. mai 2006, kell 19.36 (UTC)
replies: text: :::esialgu tegin lastekirjaniku puhul suunamise, sest suurvikid on nii teinud--Estopedist1 (arutelu) 7. november 2017, kell 13:32 (EET)

message: Ma ei usu, et "laste- ja noorsookirjandus" on sünonüüm. Andres (arutelu) 22. mai 2014, kell 10:15 (EEST)
replies: text: lingistasin laste- ja noorsookirjandus--Estopedist1 (arutelu) 7. november 2017, kell 13:32 (EET)
thread_title: Laste- ja noorsookirjandus kui sünonüüm?
Arutelu:Eesti imetajate süstemaatiline nimestik

message: Homo sapiens peaks minu arvates ka selles nimekirjas olema.--Valju 2. mai 2006, kell 08.15 (UTC)
replies: text: Nõus. Aga nimestiku vormistus tuleb teha vikipärasemaks. Andres 2. mai 2006, kell 08.26 (UTC)
replies: text: :Andresega vägagi nõus. üritan alustada... avjoska 21. juuli 2006, kell 17.45 (UTC)
replies: text: ::Nummerdus peaks alles jääma, liiginimetusi ei ole vaja alapealkirjadeks teha. --Metsavend 21. juuli 2006, kell 17.56 (UTC)
replies: text: :::untsu läks. mul ikka palju õppimist veel. avjoska 21. juuli 2006, kell 18.03 (UTC)
Kui keegi paar esimest perekonda näiteks ette teeks, ehk saaksin edasi ise hakkama.

message: ma nüüd ei tea, kas tegin õige undo, kuid carnivora oleks vist nagu lihasööjad--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 19:43 (UTC)
replies: text: Fissipedia on alamselts --Dj Capricorn 26. jaanuar 2008, kell 19:51 (UTC)

message: Kas see homo sapiens (sapiens) peab siin ikka olema ? Seda siin märkida on kuidagi kentsakas --Dj Capricorn 6. aprill 2008, kell 20:35 (UTC)
replies: text: Kas ta siis pole Eesti imetaja? Andres 7. aprill 2008, kell 03:58 (UTC)
replies: text: :Loomulikult kuulub inimene Eesti imetajate hulka. Kk 7. aprill 2008, kell 07:13 (UTC)

message: Kas viite "Teatmeteose "Euroopa imetajad" andmetel." all on mõeldud David W. MacDonaldi ja Pricilla Barreti raamatut "Euroopa imetajad"? Sest mina ei leia sellest raamatust kuidagi neid kohti, "mille andmetel" silmikdelfiini või kunelit eestist leitud oleks.--Kyng (arutelu) 16. oktoober 2012, kell 16:46 (EEST)
thread_title:  Viide 

message: Minu meelest võiks selle liita artiklisse Eesti imetajad. Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2023, kell 23:07 (EET)
thread_title:  Liita?
Arutelu:Peter von Wrangell

message: Õige on tegelikult Wrangel.--Nahkhiir 2. mai 2006, kell 09.50 (UTC)
replies: text: Ma arvan tegelikult sama, kuigi mitte selle saksa artikli pärast. Suguvõsa haru, kust ta pärines oli ühe l-iga. Ja ma arvan, et ka "von" on liiast.--WooteleF 17. november 2009, kell 15:33 (UTC)

message: Peter von Wrangell kuulus Wrangellide suguvõssa, tema esivanem oli parun 
* Georg Gustaf von Wrangell (1662-1733), kes immatrikuleeriti Eestimaa aadlinimekirja 20. juunil 1746. Vene keisririigi teenistusse asus tema lapselaps 
*Hans Georg von Wrangell (1727—1774) ja lapselaps 
*Karl Hermann von Wrangell (1773—1821),kelle poeg oli
*Hans Georg Hermann von Wrangell (1803-1868), kelle poeg oligi Peter von Wrangell.''
- No mis jama see on. Kuidas sai Peter von Wrangelli isa surra 10 aastat enne Peteri sündi. Tegemist on hoopis Peteri vanaisaga, kelle poeg Nikolai (1847–1923) oli Peteri isa.--WooteleF 18. juuli 2008, kell 12:31 (UTC)
* vabandan ajutise meeltesegaduse eest ja tulevikus kontrollin kahekordselt leitud andmeid....NOSSER 18. juuli 2008, kell 12:35 (UTC)
----
Kas tema lapsed kandsid vene- või saksa nimesid (Helena vs. Jelena ning Peter vs. Pjotr)?--WooteleF 17. november 2009, kell 10:21 (UTC)
----
Siinse artikli ja rüütelkonna käsiraamatu oli erinevus Peteri abikaasa ja tema tütarde abikaasade asjus. Nosser, millisest allikast pärines info tema tütarde abikaasa ning tema enda abikaasa isanime kohta?--WooteleF 17. november 2009, kell 10:34 (UTC)
thread_title:  von Wrangell ja Eesti
Arutelu:Juss Laansoo

message: *http://www.jouluturniir.ee/?p=222
Motokrossiga alustas isa toel ja eeskujul 90. aastate algul. Paljukordne Eesti meister. 2002.a. Euroopa jun. meister 500 CC klassis. 2004.a. avastart USA meistrivõistluste etapil lõppes 10. koha. Samal aastal saavutas Rahvuste Krossil Eesti meeskonna koosseisus 4. koha, olles teises stardis individuaalselt kolmas, mis on siiamaani eestlaste ainukene poodiumikoht Rahvuste Krossilt. 2005.a. valiti USA-s aasta parimaks uustulnukaks. 2006.a. jäi käetrauma tõttu vahele. Tänavu sõitis pool hooaega kodustel võistlustel ja osales ka ühel MM-etapil Taanis, kus MX-3 klassis oli esimeses sõidus neljas. Jätkab järgmisel hooajal võistlemist USA-s. Pelmeen10 3. mai 2010, kell 17:13 (EEST)
thread_title: Infot juurde
Arutelu:Bender

message: Kuidas on selle linna nimi Suures maailma atlases? Bender või Tighina? - Urmas 7. mai 2006, kell 13.03 (UTC)
replies: text: Suures maailma atlases on Bender (Tighina). Minu arust on see vale. Eesti ei tunnusta Transnistriat, miks me peaksime nende ametlikke nimesid tunnustama? --Metsavend 7. mai 2006, kell 13.16 (UTC)

message: Here is the law in the language of the state (Romanian language) from government site with the name of the city BENDER. There cannot be discussion against official law of the county which confirms long-established name.
replies: text: Nii palju kui mina aru saan, on Moldova jaoks linna ametlik nimi Bender. Andres 10. november 2008, kell 07:58 (UTC)

text: Ka KNAB-is on Bender. Andres 10. november 2008, kell 07:58 (UTC)

text: Nii palju kui ma aru saan, on linna ametlik nimi nii Moldova kui ka Transnistria jaoks Bender. Seega ei ole meil põhjust eelistada nime Tighina. Andres 10. november 2008, kell 08:04 (UTC)
replies: text: : Asja peaks veel uurima. Rumeeniakeelne vikipeedia pole nime muutnud. KNAB-is on Bender, aga samas on Tighina maakond. --Metsavend 10. november 2008, kell 12:05 (UTC)
replies: text: :: Mida Sa kavatsed uurida? Linna ametlik nimi on Bender ja mitteametlik rööpnimi Tighina. Andres 10. november 2008, kell 12:45 (UTC)

text: Praegu on KNAB-is põhinimi Tighina. Pikne 30. aprill 2015, kell 23:43 (EEST)
replies: text: : Noh, siis tuleb muuta. Andres (arutelu) 1. mai 2015, kell 00:09 (EEST)
replies: text: :: Amrtlikult on linna nimi ka Moldova jaoks Bender ja seda ütleb ka rumeeniakeelne viki. Iseenesest jõllitan praegu kolme Moldova passi koopiat, kus on samuti kirjas Bender.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. september 2015, kell 23:59 (EEST)
Minu meelest me peaksime KNAB-i järgides muutma. Ametliku nime tuleb mainida. Muide, me ei kasuta kõigi linnade puhul ametlikku nime. Võib ka Peeter Pällilt küsida, miks on Tighina eelistatud. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 01:36 (EEST)

text: Kuna mulle see pakkus lihtsalt huvi, siis kirjutasingi juba talle. KNAB-ist ma küll lugesin viidet mingile ISO standardile ja otsisin ka seda, kuid otsest vastust sealt ei saanud. Muudatuste dokustaadis http://www.iso.org/iso/iso_3166-2_newsletter_ii-2_2010-06-30.pdf lk.44 aga viidati ... ingliskeelsele vikipeediale(!). Nii, et vägagi imelik doku. Otsisin siis Moldova riigi dokumente, kuid seal on täiesti üheselt Bender.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. september 2015, kell 01:59 (EEST)
thread_title:  Correct name of the city is BENDER
Arutelu:Johannes Vermeer

message: REDIRECT Vermeer van Delft? Eesti keeles ilmunud raamat "Maja kanali ääres" eelistab seda varianti. Ning Jan van der Meerilt tuleb teha ümbersuunamine. Taivo 7. mai 2006, kell 13.04 (UTC)
replies: text: ENE 1. väljaandes on "Jan Vermeer van Delft". Andres 7. mai 2006, kell 13.06 (UTC)

text: Hollandi vikis ja enamikus teistes vikides on "Johannes Vermeer". Andres 7. mai 2006, kell 13.08 (UTC)
"Kontserdis kolmele" – peaks vist olema lihtsalt "Kontsert" ? --Toivo (arutelu) 1. aprill 2012, kell 11:03 (EEST)
Arutelu:Giorgione

message: Taivo, kas Tizian oli ikka tema õpilane ???--Mona 7. mai 2006, kell 14.24 (UTC)
replies: text: Vene viki ütleb, et oli. Taivo 7. mai 2006, kell 16.20 (UTC)
replies: text: : RUS Wikis üksjagu omalaadseid ütelusi, Tiziani eakaaslase kohta ehk siiski kohasem kasutada ENG Wiki teist lõiku:

text: :"Together with Titian, who was slightly younger, he is the founder of the distinctive Venetian school of Italian Renaissance painting,..."aka üks Venezia koolkonna rajajaist vms--Toivo (arutelu) 17. aprill 2012, kell 11:57 (EEST)

text: : Õpilase-õpetaja suhtest pole juttu ka Alpatovi "Kunstiajaloos", samuti on seal kirjas, et: "Giorgione küpseim teos on tema "Lamav Venus". Ehkki selle lõpetas Tizian, kannab ta siiski ilmset Giorgione pitserit." (M. Alpatov, Kunstiajalugu II, Tln: Kunst, 1982, lk 62)--Toivo (arutelu) 17. aprill 2012, kell 12:28 (EEST)
Arutelu:Teise maailmasõja ohvrite arv

message: Artiklis Hukkunute arv on hukkunute arv 50...60 miljonit. Andres 9. mai 2006, kell 21.41 (UTC)
imho selle artikli (?) võiks üldse kustutada
replies: text: Võiks igatahes olla artikkel, kus hukkunute arvu hinnangutest põhjalikumalt räägitaks. Pealkiri võiks ehk olla Teises maailmasõjas hukkunute arv. Andres 9. mai 2006, kell 21.55 (UTC)

message: Ma ei tea, kui usaldatav see tabel on. Eesti sõjaväelaste kaotuseks on loetud 0; ometi oli eestlasi mobiliseeritud mõlema poole armeesse. Nähtavasti on need mehed arvestatud valede riikide alla. Eestis on traditsiooniks lugeda inimkaotuste hulka küüditatud, sageli ka läände põgenenud. Jagades Eesti elanike arvu aastal 1945 elanike arvuga aastal 1939, saame inimkaotuste arvuks laias laastus veerandi. Kas see on piisav alus artikli vaidlustamiseks? Taivo 10. mai 2006, kell 14.01 (UTC)
replies: text: Sellised andmeed ei pruugi olla kuigi usaldusväärsed, sest hukkunute arvu on raske kokku lugeda 1) andmete puudulikkuse tõttu, 2) ebaselguse tõttu, mida võib lugeda sõja otseseks tagajärjeks. Arvan, et selles artiklis ei saa anda üheseid arve, vaid tuleb rääkida erinevatest hinnangutest.

text: Loomulikult on Eesti sõjaväelaste kaotus 0, sest Eesti riik ju sõjas ei osalenud. See ei tähenda, et me ei võiks esitada statistikat ka teistel alustel. Andres 10. mai 2006, kell 16.46 (UTC)

message: Kuigi siin pole seda otseselt välja toodud, kas poleks õige arvestada ka Eestist põgenenud inimeste arvu. Kui kõik arvestamata statistika kaasa arvata, siis Eesti alalt lahkus protsentuaalselt 1/3 rahvaarvust, 1939. aasta seisuga. Eestiga on raske lugu, sest need on segatud Saksamaa ja NSVLiidu andmetega. --83.187.140.159 15. juuli 2013, kell 22:41 (EEST)
thread_title:  Eesti rahvaarvu langus
Arutelu:Toompea

message: Mis siin on vaidlustatud? Andres 14. mai 2006, kell 18.47 (UTC)
replies: text: :Ka mina ei saa aru, mis on siin valesti.
replies: text: :: Alustada tuleks ikkagi sellest, mis Toompea praegu on. Andres 16. mai 2006, kell 15.44 (UTC)

message: "Tallinna linnaosa" on kahemõtteline. Halduslik linnaosa ta ei ole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. mai 2006, kell 20.20 (UTC)
Provintsiaalseadustikus nimetatakse nii Tallinna kui ka Toompead "Stadtgemeinde". Kui see ei ole linn (civitas), mis see siis on?

message: Kas Toompea peaks panema mägede loendisse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. veebruar 2009, kell 19:14 (UTC)
Kui kõrge Toompea mägi on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. veebruar 2009, kell 03:33 (UTC)

message: Ajutine tõlge, parema puudumisel. Mis sellega teha?
Mina, lõpusnimetatu, tõotan ja vannun kõikvõimsa Jumala nimel tema püha Evangeeliumi juures, et mina tahan ja saan Tema Keiserlikku Majesteeti, seaduslikku ja sündinud Suurt Valitsejat ja Keisrit Nikolai Pavlovitši, kõiki venelaste Isevalitsejat, ja Tema Keiserliku Majesteedi Troonipärijat, Tema Keiserlikku Kõrgust tsesarevitš Aleksander Nikolajevitši truult ja teesklemata teenida ja kõiges sõna kuulda, säästmata oma elu viimse veretilgani ja kõiki Tema Majesteedi Kõrge Isevalitseja riigile ja võimule kuuluvaid õigusi, nii neid, mis on juba juurdunud, kui ka neid, mis alles saadakse, kogu oma mõistuse, jõu ja võimete kohaselt säilitada ja kaitsta ja seejuures täiel määral püüda vaeva näha kõike edendada, mis Tema Keiserliku Majesteedi truule teenistusele ja riigi kasudele igal juhul kasu toob, Tema Keiserliku Majesteedi huvide kahjustamisest aga, niipea kui ma sellest teada saan, mitte ainult aegsasti teatada, vaid ka igal viisil vaeva näha, selle ärahoidmiseks ja vältimiseks. Peaks aga, mille eest Jumal hoidku, Toom vaenlase kätte langema, siis mina tahan ja saan kõigist ohtlikest nõuannetest hoiduma ja koos kõigi teiste truude elanikega mitte ainult isiklikult, vaid ka koos oma teenistuskõlblike majalistega, oma vara ega elu säästmata, nii tõesti aidaku mind Jumal ihu ja hingega. Selle oma vande lõpus suudlen ma oma Lunastaja Sõna ja risti. Aamen.  --Numbriga kärumees 26. jaanuar 2012, kell 17:18 (EET)
Kus on provintsiaalseaduses öeldud, et Toompea allus rüütelkonnale?
thread_title:  Vande vormel, mis Toompeal antakse