Arutelu:Reaktiivmootor

message: Pildid peaks tõlkima. --Epp 19. detsember 2013, kell 14:09 (EET)
replies: text: Just. --Epp 15. aprill 2014, kell 00:12 (EEST)
mille võllile osa gaaside energia ülekandvaks ajamiks on turbiin.

text: Arusaamatu lauseehitus. Andres (arutelu) 17. november 2015, kell 17:15 (EET)
Enne oli siin nii:
Reaktiivmootor on mootor, mis töötab kiiresti voolava gaasi- või vedelikujoa (reaktiivjuga) tekitatud reaktiivjõu tõttu.

text: Miks see ei kõlvanud? Kas vedelik on välistatud?

text: Mis tähendab "mootori tõmme"? Seda peaks mingis artiklis selgitama. Andres (arutelu) 17. november 2015, kell 17:18 (EET)

message: Mida tähendab näiteks "mootori vedu" (veojõud), ka seda peaks siis selgitama?  Milline võiks  välja näha vesireaktiivmootor? Laevadel on küll kasutusel veepaiskur- mootorid ka gaasiturbiinmootorid, aga et vesireaktiiv...? Sellel lehekülje märksõna on (reaktiiv)mootor, mitte reaktiivjuga ega reaktiivjõud. Vees tõesti liiguvad mõningad loomaliigid (kaheksajalad, molluskid) vedelikujoa väljapaiskamisega reaktiivjõudu tekitades.
 
Vähe on tulu mootorist, mis ainult töötab millegi "tõttu"(?), mootor peab mistahes liikurit siiski ka tõmbama, tõukama jne. Kasutaja: Koduparandaja, 18. november 2015, kell 21:58 (EEST)
replies: text: Ingliskeelses vastavas artiklis :en:Jet engine on Water Jet üheks alaliigiks. Siin räägitakse reaktiivmootoriga paadist, siin veega töötavast reaktiivülikonnast. Siin  on mainitud reaktiivmootoriga paati.

text: Sõnaosa reaktiiv- iseloomustab tööpõhimõtet, mitte seda, mis materjali tõuke saavutamiseks kasutatakse. "Mootori tõmme" on imelik (kõlab nagu släng, mida autoentusiastid kuskil autogaraažis võiks kasutada). Liikumine saavutatakse tõukamisega. Parem siis tõukejõud.  Taavi|✉  19. november 2015, kell 12:10 (EET)

message: Entsüklopeedias lähtume teadmistest, mitte sellest kuidas meile miski kõlab või tundub. Siinses artiklis on jutt mootorist. Kasutaja Cumbril näidetes toodud paadil on ju gaasiturbiinmootor ehk reaktiivmootor, vesireaktiiv-ranitsa käivitab siiski tavaline skuutri kolbmootor, vooliku kaudu. Water jet on kolbmootoriga väike skuuter, mille tõmbe tekitab juba eespool mainitud veepaiskur (sõudekruvi eriliik). Ühekülgse arusaama hajutamiseks väike viide:http://wigrypilot.blogspot.com.ee/2013/06/tomme-ja-takistus.html Kasutaja: Koduparandaja, 08. veebruar 2016, kell 16:28 (EEST)
replies: text: Tõin lihtsalt näiteid, kus on kasutatud sõna reaktiivmootor seal, kus reaktiivjõud tekib vee väljapaiskumisest. Võimalik küll, et reaktiivmootori all üldiselt vesireaktiivmootorit ei mõisteta.

text: Selgituse mõttes on see Bloggeri link hea, kuid juhin tähelepanu asjaolule, et seal räägitakse lennuki tõmbest, mille vastandjõud on (õhu)takistus, mitte mootori tõmbest. Küsimus on sellise sõnapaari nagu "mootori tõmme" asjakohasuses, selles, kuivõrd erialane selline sõnastus on. Googeldades tulevad enamuses kõnekeelsed kasutused. Kellegi blogi pole ka autoriteetne allikas. Kui "mootori tõmme" on öeldud kuskil autoriteetses allikas, siis ma jään uskuma. Cumbril 13. veebruar 2016, kell 19:04 (EET)

message: Vesireaktiivmootorit pole olemas, pole võimalik! Vooliku otsast välja paiskuv vesi tekitab reaktiivjõu, vooliku ots ei ole ju ise-enesest mootor. Survet andvat veepumpa  mootoriks võib olla mis iganes mootor! Kuskohast võtaks näiteks "vesireaktiivmootoriga" lennuk reaktiivliikumiseks vajaliku meeletu koguse vett?!? Et see nii on, ei pea tingimata veenma kasutaja Cumbrili.
Viidatud lingis ei ole jutt lennuki tõmbest (näiteks purilennuki õhku tõmbamine jne.), vaid just lennuki mootori tõmbest - mootor ajab ringi tõmmet tekitavat propellerit. Kasutaja: Koduparandaja, 18. veebruar 2016, kell 21:08 (EEST)
replies: text: Laiemas käsitluses, sõna tähenduses tulenevalt on reaktiivmootor ükskõik milline mootor (ladina keeles liigutaja), mille liikumapanev jõud tekib reaktsioonimassi düüsist väljapaiskamisest. Kui vaatate lingitud ingliskeelset artiklit, siis näete, et seal on üheks tüübiks pandud "Water Jet", mis vabas tõlkes olekski vesireaktiivmootor. Päris selge on ka see, et vesireaktiivmootorist rääkides ei tähenda see lennuki mootorit, vaid paadi mootorit. Kas eesti keeles sellist sõna kasutatakse, on iseasi (Google'i otsingu põhjal paistab et mitte). Sõna reaktiivmootor kasutatakse paatidega seoses, see on neist linkidest näha, mis ma siia panin. Aga need lingid pole erialased tekstid, seega pole neil suurt kaalu.

text: Seda, et viidatud blogitekstis on juttu just lennuki tõmbest, on nähtav lausetes "tüüpiliselt saab lennuk oma tõmbe mootorist ning takistust tekitab enamasti kere" ja "Tõmme (sinine) on jõud mis tõmbab lennukit edasi". Cumbril 22. veebruar 2016, kell 01:28 (EET)
Otsisin veidi reaktiivmootori definitsioone veebis.
* Eesti Entsüklopeedias on järgmine definitsioon: "reaktiivmootor, mootor, mille veojõu tekitab reaktiivjõud – kiiresti voolava gaasi- või vedelikujoa (reaktiivjoa) vastumõju."(http://entsyklopeedia.ee/artikkel/reaktiivmootor1)
* Raamatu "Reaktiivmootorid" (Tallinn 1956) tutvustus ütleb: "Brošüür annab ülevaate reaktiivmootorite liigitusest, reaktiivtehnika arenemise ajaloost, õhu-reaktiivmootoritest, vedeliku-reaktiivmootoritest ning reaktiivmootori tulevikust."(http://www.vanaraamat.ee/Viktor_Abiants_Reaktiivmootorid_Eesti_Riiklik_Kirjastus_1956_37996-57.htm)
* Lennuakadeemia õppematerjalides: "Reaktiivmootor, mootor, mille veojõu tekitab temast väljavoolav gaasi- või vedelikujuga (reaktiivjuga)." (http://www.eava.ee/opiobjektid/mkl/teooria08/111_reaktiivmootorid.html)
Vedelik ei pruugi olla vesi. Cumbril 22. veebruar 2016, kell 01:53 (EET)

message: Mõtlesin veel veidi teemale. Kasutaja Koduparandaja peab ilmselt reaktiivmootori all silmas vaid neid reaktiivmootoreid, mida kasutatakse lennukitel (või rakettidel). Inglise keeles on kaks peamist mõistet :en:reaction engine ja :en:jet engine. Need mõisted kattuvad suurel määral, kuid jet engine'i all mõistetakse laias laastus just lennuki reaktiivmootorit. Sõna jet on muutunud lennuki sünonüümiks (passanger jet = reisilennuk, jetting = reisilennukiga lendama jne), kuigi see ei ole algselt lennukiga kuidagi seotud ja tähendab düüsist suure surve all välja voolavat voogu. Mingis mõttes võiks öelda, et reaction engine on reaktiivmootor kõige laiemas tähenduses ja jet engine on reaktiivmootor kitsamas tähenduses, kuigi see pole päris tõsi, sest artiklis :en:jet engine räägitakse ka Waterjetist (vesirakettide ja jetboatide liikumapanev mootor, surub vett surve all tagaosas olevast düüsist välja). Inglise vikis on veel kolmas artikkel :en:airbreathing jet engine, mille alla käsitletakse kitsalt vaid põlemiskambriga õhku hingavaid reaktiivmootoreid. Venekeelses vikis on pandud reaction engine'i vasteks :ru:Реактивный двигатель ja jet engine'i vasteks :ru:Воздушно-реактивный двигатель. Suur hulk teisi vikisid teeb ka neil kahel mõistel vahet.
Eesti vikis saab ka teha kaks artiklit, milles üks räägib lennukite reaktiivmootoritest ja teine reaktiivmootoritest üldiselt. Kui mõelda, mis võiks olla artiklite pealkirjad, siis mina jätaks üldist mõistet käsitlevale artiklile pealkirjaks Reaktiivmootor ja lennuki reaktiivmootori artiklile Õhu-reaktiivmootor (sõna on võetud eespool toodud raamatu "Reaktiivmootorid" tutvustuses olevast definitsioonist ja läheb kokku venekeelse sõnaga, kust see ehk kunagi võetud ongi). 
Selles, et reaktiivmootor laias tähenduses võib reaktiivmassina kasutada ka vedelikku (vett), pole minu meelest kahtlust. Rakettmootor on üks reaktiivmootori alaliike ja artiklis Rakettmootor on rakettmootorite tüüpide all esimesena ära toodud veesurverakett (Raketi jõuallikaks on anumas surve all olev vesi või gaseeritud vee vabanemisel tekkiv surve).
Cumbril 23. veebruar 2016, kell 22:16 (EET)
replies: text: täienduseks viited kasutatavatele sõnadele, et miski kahesilmavahele ei jääks
* http://termin.eki.ee/mt/esterm/concept.asp?conceptID=36877& ehk jets = düüsid
* http://termin.eki.ee/mt/esterm/concept.asp?conceptID=44009& ehk jetdrive = jugakäitur
* http://termin.eki.ee/mt/esterm/concept.asp?conceptID=29288& ehk jet ignition engine = reaktiivmootor (Kontekst: Fuel: natural gas (jet ignition engines))

text: suwa 24. veebruar 2016, kell 10:43 (EET)
thread_title:  kaks artiklit