Arutelu:Laulatus

message: milles probleem?--Hendrix 30. juuni 2007, kell 09:06 (UTC)
Laulatus on kristliku abielulepingu sõlmimine ja abielu algus. Laulatus kuulub pühade toimingute hulka.
replies: text: Laulatus ei pruugi olla kiriklik, kristlik ega üldse vaimulik. Üldiselt on laulatus sama mis abiellumine ehk abielusõlmimine, kuigi nähtavasti on otstarbekas selle artikli sisu kitsendada.

text: Jutt kristlikust abielulepingust ja eriti pühadest toimingutest kuulub vist luterlikku sõnavarasse. Võrrelda abielu sakrament (luteri kirikus pole tegemist sakramendiga).
replies: text: :see püha toiming on üldse kahemõtteline. Ühes küljest tundub see olevat termin ja teisest küljest keelend. Siiamaani ma pole veel sotti saanud. Pühad toimingud on peale laulatuse veel matmine, õnnistamine. Ja ma kardan, et klerikaalid ise ei ole neis terminoloogia asjus üksmeelele jõudnud. Kord on toiming, kord on talitus. Lisan siin nüüd oma eraarvamuse - pigem meenutab see usuvärk lasteaeda, kui tõsiselt võetavat elunägemust...:rolleyes: --Hendrix 30. juuni 2007, kell 14:04 (UTC)    
Laulatust viib läbi preester.
Luteri kirikus on õpetaja nimetamine preestriks vaieldav; näiteks metodistidel ja baptistidel kindlastoi preestreid ei ole.  
Luteri kiriku laulatuse kord ei ole universaalne. Andres 30. juuni 2007, kell 09:22 (UTC)

text: :ok, püüan kohendada--Hendrix 30. juuni 2007, kell 09:36 (UTC)

text: :kas on veel vaieldavusi?--Hendrix 30. juuni 2007, kell 14:22 (UTC)
replies: text: :: On küll. Tsitaat esimeses lõigus ei pärine mingist autoriteetsest allikast. Sellisel tsitaadil pole mõtet.

text: :: "Kirikuõpetaja" on termin, mis käib eeskätt luteri kiriku õpetaja kohta, kindlasti ei ole see kasutatav näiteks baptistide puhul.

text: :: Laulatuse mõiste on sama täpsustamata nagu eelmises redaktsioonis. Samuti jääb siia sakramendi mittemainimine. Ka laulatuse kord on endiselt eksitav.  Andres 30. juuni 2007, kell 16:06 (UTC)
replies: text: :::eks ma siis püüa veel kohendada...--Hendrix 30. juuni 2007, kell 17:12 (UTC)
Ma nüüd panen võib-olla täitsa mööda (vbl eesti keeles on sõnal 'laulatus' teistsugune tähendus, mida ma ei tea), aga minu arusaamist mööda ei pea laulatus olema üldse mitte kiriklik, kristik, ega ka mehe ja naise vahel. Selles artiklis on just kirjutatud kristikust laulatusest, aga ka teistel religioonidel ja kultuuridel on tegevus mida kutsutakse laulatuseks.--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 17:38 (UTC)

text: "Laulatus" on eestikeelne sõna, mida kasutatakse kitsamas ja laiemas tähenduses, aga põhimõtteliselt on see sõna kasutatav igal pool, kus sõna abiellumine. Tavaliselt küll nii laialt ei kasutata. Andres 30. juuni 2007, kell 17:45 (UTC)
replies: text: :Sellisel juhul tuleks artikli pealkiri ära muuta, või siis alguses laulatusest üldisemalt kirjutada ja siis eraldi kristlikust laulatusest--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 17:54 (UTC)
replies: text: ::no arutame läbi, mis ikka siis on laulatus.

text: ::Mina saan laulatusest aru, kui kristlikust abiellumise tseremooniast--Hendrix 30. juuni 2007, kell 17:59 (UTC)
Kas ei ole siis mõnda kohta kust seda järele saab vaadata. See on ju puhas keeleline küsimus--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 18:03 (UTC)

text: :Ma nüüd uurisin veidi asja ja ma saan nüüd asjast aru nii, et eesti keeles ei tähenda laulatus automaatselt kristliku laulatust - selle jaoks kasutatakse sõna kristlik laulatus...ja lihtsalt sõna laulatus alla võib mõelda igasugust abielutseremooniat.--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 18:22 (UTC)
replies: text: :: Soovitan  seda allikat. Et aga meil on juba artikkel Abiellumine, oleks otstarbekas rääkida siin mõnest kitsamast mõistest. Andres 30. juuni 2007, kell 19:29 (UTC)

message: kindlasti on abiellumise tseremoonia erinevatel rahvustel ja religioonidel erinev. Loeks ise ka huviga neid erinevusi--Hendrix 30. juuni 2007, kell 17:48 (UTC)
replies: text: Kas eesti keeles on siis sõnadel abielutseremoonia ja laulatus erinevad tähendused? KAs kui rääkida näiteks mingite aafrika hõimude abielutseremooniast ei või kasutada sõna laulatus?(totaalne segadus :(:S)--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 17:57 (UTC)
replies: text: :ma ei saa aru, miks peab asja nii keeruliseks ajama - aafriklased ja laulatus???--Hendrix 30. juuni 2007, kell 18:07 (UTC)
replies: text: ::Ma ei saa ikka aru, kas ei või siis sellisel puhul kasutada sõna laulatus?--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 18:14 (UTC)
replies: text: :::mina ka ei saa aru, aga ma lepin sellega, et kirikus laulatatakse ja perekonnaseisuosakonnas sõlmitakse abielu--Hendrix 30. juuni 2007, kell 18:33 (UTC)
replies: text: :::: Laulatus on põhimõtteliselt sama mis abiellumine, aga seda sõna ei pruugi alati kasutada. Andres 30. juuni 2007, kell 19:29 (UTC)
replies: text: ::::: leidsin internetist sellise laulatuse tõlgenduse - laulatus on abielu õnnistamine--Hendrix 1. juuli 2007, kell 18:11 (UTC)
replies: text: :::::: Kindlasti ei ole see universaalne määratlus. Ja näiteks luteri kirikus õnnistatakse abielu, mis on juba laulatatud. Andres 1. juuli 2007, kell 22:29 (UTC)

message: Laulatuse mõiste on siiski eestis  seotud kirikuga ning abielu sõlmimine võib kirikuga seotud olla aga ei pruugi. Võtame kasvõi selle, et kui keegi räägib sulle laulatusest, siis kas mõtled automaatselt kirikust või perekonnaseisuametist? Kui vaadata eesti ajalukku, kus domineerivad luterliku kiriku traditsioonid, siis see annab ka sellise tugeva argumendi laulatuse mõiste allika mõistmiseks. Muidu sõnaraamtud räägivad ka sellisest mõistest nagu Ilmalik laulatus, kuid ma usun, et sisu arusaadavuse tõttu on mõistlik rääkida nagu ka eelpool on mainitud, et laulatus toimub vaimulikuga ja abielu sõlmimine perekonnaseisuametis. Samas, tänapäeval on ka paljudel kirikuõpetajatel, vaimulikel, pastoritel tehtud vastav kursus, mis annab neile õiguse kas enne laulatust või peale laulatust (olenevalt kuidas paar soovib või kuidas on konkreetse kirikuliidu või koguduse praktika) sõlmida juriidiliselt kehtiv abielu.
Kirikuõpetaja on jah pigem luteri kirikus. Vabakoguduslikud liikumised nagu baptistid, metodistid, nelipühilased, priilased ja Elu Sõna kasutavad pastori mõistet. Katoliiklaste ja õigeusklike juures on paslik rääkida preestritest. Usun, et parim lahendus on kasutada termin vaimulik :), mida ka väga paljudes raamatutes ja õpikutes kasutatakse.
Laulatusest veel nii palju, et kuna ma olen juhtumisi ka pulmafotograaf, siis praktikas näevad need laulatused ja abielusõlmimised välja nii, et mõned paarid eelistavad mõnda kindlalt välja valitud lemmikvaimulikku :), kelleks on siis ühe või teise paari vaimulik nende enda kogudusest või keegi, kellel lihtsalt on hea anne öelda vahedalt head sõnumit Jumalast ning valitakse hoopis selle järgi ning sealjuures ei oma tähtsust, kas vaimulik omab juriidilise abielusõlmimise õigust või mitte. Mõned paarid aga eelistavad näiteks kohe sellist vaimulikku, kellel on kõik nö lisafunktsioonid olemas, et oleks vähem toimetamist. Ühesõnaga erinevaid praktikaid olen kohanud, näiteks ka sellist, et laulatusel on kaks vaimulikku, üks on paari nö see lemmik aga teine on see, kes sõlmib juriidilise osa. Mõnes kirikus on aga selline lugu, et kui oma koguduse vaimulik ei osale vaimulikul talitusel (näiteks laulatus), siis selles kirikus ei tohi seda läbi viia. Seega on ka vastavalt mõnes kohas tehtud, et on kohal nii paari valitud vaimulik ja kohaliku kiriku vaimulik. 
Sakramentidest ja pühadest toimingutest kostaks seda, et nö neist saladustest (sakramendid) või pühadest toimingutest räägitakse erinevates denominatsioonides (uskkondades) erinevalt. Vabakirikud ei räägi tõesti sakramentidest vaid hoopis vaimulikest talitustest, sest kuidagi peab ju neid kirikus toimuvaid pühasid toiminguid nimetama ja kuna vabakrikud on väga maakeelsuse kesksed, siis peaks toimingute nimigi taoline olema ja nii ta on lihtsalt arusaadav - vaimulikud talitused :) isegi sellise pealkirjaga raamat on ilmunud, millega puutusin teoloogia õpingutel kokku, mis siis räägibki nendest toimingutest, mis kirikus toimuvad. Autoriks on sellel raamatul (pead ei anna) Osvald Tärk.
Vaatasin veel selle laulatuse tegevuse lõiku ja tegelikult laulatuse ajal enam ei kontrollita midagi. Soovitan vaadata ühte päris naljakat Robin Williamsi filmi Luba abielluda(License to Wed), milles on omad tõeterad sees. Videoplaneti link sellele filmile http://www.vp.ee/film.php?id=1912 ning filmi ametlik leht http://licensetowedthemovie.warnerbros.com/. Laulatus, abiellumise talitus on avalik lepingu sõlmimine-kinnitus, kas siis ainult ühiskonna (ilmalik talitus) või ühiskonna ja Jumala ees (kristlik vaimulik talitus). Laulatuse kord ja toimingud selles on erinevad erinevatel uskkondadel aga kontrolltoimingud on enne laulatust ja kinnitustoimingud (tunnistuste jagamine, kuskile raamatutesse märkimine jne) on üldjuhul peale laulatust. Vabakirikutes pole laulatuste raamatut, sellist asja kohtab luteri kirikus. Vabakirikud annavad peale laulatust välja tunnistuse, samalugu on vabakiriklikel ristimistel, et saab lihtsalt tunnistuse. 
Enne laulatust, kihlaajal, kohtub paar oma koguduse vaimuliku või/ja selle vaimulikuga, kes paari laulatab. Erinevatel kogudustel on erinev praktika aga üsna tihti kohtab miskit abielluvate paaride kursust, mida need paarid läbivad. Kindlasti ei ole see selline nagu see ülal nimetatud film aga sisu on sama, no et paarid oleksid valmis täit vastutust üksteise suhtes kandma. Enamasti on lihtsalt nii, et paar käib mõned korrad kohtumas vaimulikuga, kes neid paari paneb.
Toimingud, mis laulatusel aset leiavad on üldjuhul järgnevad: paarile jutlus-sõnavõtt või väike ettekanne piibelikkust abielust, paar ütleb üksteisele tõotuse, juriidilise õigusakti allkirjastamine, pannakse sõrme sõrmused, Jumalalt õnnistuse palumine, uue abielupaari väljakuulutamien ja paari õnnitlemine.
Sellised mõtted, siis kristlikust laulatusest :)
Head toimetamist!
--Zorroh 14. veebruar 2008, kell 15:05 (UTC)
replies: text: Eesti keeles mõeldakse laulatuse all eeskätt kristlikku abielusõlmimist ning sellest tulekski selles artiklis ka minu arvates rääkida. Sõna võib siiski tähendada ka abielu sõlmimist üldse ning nõnda defineeritakse seda näiteks Demograafiasõnastikus. Sünonüümideks on seal "abielusõlmimine" ja "abiellumine". Selles on see loogika, et muidu ei saaks ilmalikust laulatusest rääkida. Lahtiseks jääb, kas rääkida laulatuse all ka näiteks islami ja judaismi abielusõlmimisest.

text: Kindlasti tuleks artiklis eraldi rääkida eri kirikute jne laulatustest. Andres 14. veebruar 2008, kell 17:14 (UTC)
----
Siit peaks kuidagi linkima artiklile "pulmad", ma leian. Ave Maria 9. juuni 2010, kell 17:29 (EEST)
thread_title:  Laulatusest ja talitusest ning korrast ja reaalsest olukorrast :)