lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vikipeedia arutelu:Psühholoogia sisutalgud 2014

message: (Please excuse the English)
replies: text: The draft for the Writing Contest Report is now available for peer review on Meta. If you participated in a contest or helped organize one, we would love to hear what you think about the report! Please feel free to comment on the design of the report, ease of navigation, ease of reading, or usefulness. We are hoping to have the summary page translated to several languages soon, and we are aiming to publish more widely on July 7!

text: If you would like to hear updates about evaluating wikimedia programs, follow the learning and evaluation team through: facebook, google plus, twitter account, our mailing list, or email us anytime at eval [at] wikimedia [dot] org.

text: --EGalvez (WMF) (arutelu) 2. juuli 2015, kell 00:43 (EEST)
thread_title:  Writing Contest report available on Meta
Vikipeedia arutelu:Tõlketalgutest osavõtjad ja tõlgitavad artiklid 2013

message: (Please excuse that this message is in English!)
replies: text: Hello! The draft for the Writing Contest Report is now available for peer review on Meta. If you participated in a contest or helped organize one, we would love to hear what you think about the report! Please feel free to comment on the design of the report, ease of navigation, ease of reading, or usefulness. We are hoping to have the summary page translated to several languages soon, and we are aiming to publish more widely on July 7!

text: If you would like to hear updates about evaluating wikimedia programs, follow the learning and evaluation team through: facebook, google plus, twitter account, our mailing list, or email us anytime at eval [at] wikimedia [dot] org.

text: --EGalvez (WMF) (arutelu) 2. juuli 2015, kell 02:20 (EEST)
thread_title:  Writing Contest Report draft available for review
Arutelu:Wismari staadion

message: Vene ajal tegutses seal talviti "liuka": laenutati uiske, mängis makimuusika. 88.196.236.106 2. juuli 2015, kell 16:26 (EEST)

message: Etwikis on lingid Spordi staadion ja Tallinna Jalgpalliklubi staadion, ent need on vist kõik samad mis Wismari staadion?--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2016, kell 11:21 (EEST)
replies: text: Spordi staadion jah, teise kohta ei oska öelda. --LeeMarx (arutelu) 16. juuni 2016, kell 23:57 (EEST)
replies: text: :Ma ei teadnudki, et see oli Spordi staadion, kooliajal kutsuti Spartaki staadioniks.Ssgreporter (arutelu) 17. juuni 2016, kell 00:02 (EEST)
meil on ka link Tallinna Jalgpalli Klubi jalgpalliväljak--Estopedist1 (arutelu) 7. august 2018, kell 17:22 (EEST)

text: Lingid ja tekst käivad TJK jalgpalliväli kohta.--Pelmeen10 7. august 2018, kell 18:05 (EEST)
thread_title: Variantnimed?
Arutelu:Academia Non Grata

message: Praegu ei ole ühtki märki, et see asutus Eestis veel tegutseks. Pärnu kodulehele viitav link viib huvihariduse lehele, kus on loetletud isegi kristlik huvikool ja muud lõbusat, aga ei ühtki ANG pseudonüümi. Ilmselt on ka Al Paldroki tituleerimine ANG "profressoriks" tema artiklis vaid tema enda jaoks tõsiseltvõetav. Reaalselt on ikkagi tegu kunagise õppeasutusega, mis lõpetas töö vististi 2006. --213.184.43.2 9. juuli 2015, kell 19:52 (EEST)
replies: text: Sorry, 2004. Ja ka teised kaks linki olid katkised. --213.184.43.2 9. juuli 2015, kell 20:00 (EEST)
replies: text: : Need asjad on nüüd vist korras. Al Paldroki lehte tuleb ka kohendada. Andres (arutelu) 9. juuli 2015, kell 21:30 (EEST)

message: Artiklis pole mainitud märksõna Academia Gustaviana Selts. Selts vist haldab/haldas seda õppeasutust? Infot nt siit: --Estopedist1 (arutelu) 21. november 2018, kell 10:07 (EET)
thread_title: Academia Gustaviana Selts
Arutelu:Teenäitaja

message: Kõik on antud naistele. Kahtlustan, et on olemas tingimus, et aunimetuse saaja oleks naine. Andres (arutelu) 12. juuli 2015, kell 09:51 (EEST)
replies: text: : "Eesti Naiste Koostöökett on asutanud aunimetuse Teenäitaja, mille eesmärgiks on: /.../ viia ellu meeste ja naiste võrdõiguslikkust". On kolm võimalust: a) mitte ühtegi meeskandidaati pole seni esitatud ja seetõttu pole Koostöökett saanud ka mehi valida; b) mitte ükski mees pole seni aunimetuse aluseks olevaid eesmärke naistega võrdväärselt edendanud; c) tegemist on soolise diskrimineerimisega - näiliselt neutraalsed valikukriteeriumid seavad meeskandidaadid ebasoodsamasse olukorda. --VillaK (arutelu) 12. juuli 2015, kell 10:30 (EEST)

message: 2015 Feministeerium (toimetajad)
Edasise kohta puudub info. Viide.--Viker Lane (arutelu) 9. märts 2018, kell 18:43 (EET)
thread_title:  2015. aasta auhind
Arutelu:Heidy Tamme

message: "Aastal 1983 asus ta elama Soome" Mis aastal ta Soomest tagasi tuli? Velirand (arutelu) 14. juuli 2015, kell 14:21 (EEST)
http://www.dcc.ttu.ee/bands/get.asp?ident=3897 "Heidy Tamme 1964 Põlva / Helsingi / Tallinn": "Elas 1983-2007 Soomes, oli Helsingi pop-jazz Konservatooriumis laulupedagoog. Esinenud ka Helsingis Rootsi teatris operetisolistina." Maareti

message: "Pühapäev" (traditsionaal, Kustas Kikerpuu) ???
Ei ole traditsionaal. Autorid on Barry McGuire ja Randy Sparks ansamblist The New Christy Minstrels. - 
The New Christy Minstrels - Green Green (1963)
LauriKreen (arutelu) 25. november 2021, kell 16:07 (EET)
thread_title:  Miks Vikipeedia valetab?
Arutelu:Punker

message: Merenduses on punkril vist mitu tähendust, vt --Estopedist1 (arutelu) 23. juuli 2015, kell 18:59 (EEST)
eesmärgiga kaitsta seal olevaid inimesi näiteks vastase tulistamise eest või inimeste (näiteks sõdurite) puhkamiseks
replies: text: Arusaamatu sõnastus.

text: Punkri puhul on oluline ka peitmine. Näiteks metsavennad varjasid end punkrites. Andres (arutelu) 23. juuli 2015, kell 21:30 (EEST)
replies: text: :"Alaliselt" või "ajutiselt", varjasid, mille eest?
Vene vikis öeldakse, et Sevastopoli lahingus kasutati punkreid esimest korda. Andres (arutelu) 23. juuli 2015, kell 21:42 (EEST)

text: : Moskva jäeti ka Napoleoni ees taganedes seepärast maha, et pärast tulekahjusid linna parem üles oleks ehitada, vt palun nt EKSS kirjapandut, sestap teen uue artikli (punker), jättes selle siin täpsustuseks.—Pietadè (arutelu) 20. juuli 2016, kell 03:07 (EEST)
replies: text: :: Täpsustuslehe võib eraldi ja teha. Siin pole ju praegu täpsustus. Andres (arutelu) 22. juuli 2016, kell 16:25 (EEST)
replies: text: ::: Esimese hetkega tulevad meelde nt Hitleri punkrid, Stalini punkrid, punkrid tuumarünnaku üleelanutele jne; kombaini punkrid, ...; ruwi teeb vahet dzossil ja dossil (dzoss↔doss)?Konkreetne punker, mis käimasoleva RU-UA sõja ajal pihta sai (ja mis ajendas artiklit tegema, enwi pillbox-i eeskujul), oli midagi poolenisti maapealset, lääne meedia mitmetes videoklippides on sellised sees olnud.Vaatasin just pilti enwi 32-37 Mannerheimi liini kohta..., "pikk ja käimist ootav maa", d-zoss, doss...—Pietadè (arutelu) 22. juuli 2016, kell 18:48 (EEST)

text: ::: Lisaks, ei tule meelde kuigi palju episoode, kus metsavendade punker oleks toiminud sõjanduslikus mõttes kaitseehitisena.—Pietadè (arutelu) 22. juuli 2016, kell 19:26 (EEST)

text: ::: Lisax³, see pillbox-i vahendamine enwi-st punkriks minu poolt ei ole ilmselt õige (need asjad, mida mõlemad pooled kirveste ja labidatega rajavad, ei ole punkrid sõj tähenduses, pigem midagi kaeviku muldonni vahepealset (hübriidsõja vaimus...)). —Pietadè (arutelu) 22. juuli 2016, kell 20:33 (EEST)

message: Arutelu jätkuks. Sõna punker on eesti keeles mitmetähenduslik. Sõjandusmõiste "punker" sünonüüm on "blindaaž". Vahetasin ära keelelinkide komplektid :wikidata:Q91122 ja :wikidata:Q2600509--Estopedist1 (arutelu) 6. august 2018, kell 15:58 (EEST)
replies: text: veel üks sama asja silmas (?) pidav keelelinkide komplekt on :wikidata:Q92069 (pillbox (military))--Estopedist1 (arutelu) 6. august 2019, kell 08:33 (EEST)
Pakun, et võiks teha eraldi artikli Metsavendade punker. See on teine mõiste. --Andres (arutelu) 4. aprill 2024, kell 16:11 (EEST)

text: Tahtsin seda jälle öelda. Andres (arutelu) 16. mai 2024, kell 13:25 (EEST)
----
Rajatise algne ingliskeelne nimetus (pillbox, 'ravimikarp') tulenes selle sarnasusest silindri- või ka kuusnurgakujuliste karpidega, milles kunagi müüdi tablette

text: See on minu meelest sõnastikumaterjal, mis siia ei kuulu. --Andres (arutelu) 16. mai 2024, kell 13:26 (EEST)
thread_title: Punker ja blindaaž
Arutelu:Pulkpistik

message: Sõna 'pulkpistik' asemel oleks parem kasutada 'audiopistik' või siis vähemalt 'TRS-pistik', sest 'pulkpistik' ei kõla väga hästi. -Mardus (arutelu) 25. juuli 2015, kell 22:20 (EEST)
replies: text: Mis pulkpistikul viga on? Teda ei saa audiopistikuks ümber nimetada, kui on ka teisi funktsioone.--88.196.28.14 25. juuli 2015, kell 23:30 (EEST)
replies: text: :Teiste funktsioonide suhtes ma ei vaidle vastu, ainult et 'pulkpistik' kõlab koledalt, à la pulk/julk jne. -Mardus (arutelu) 26. juuli 2015, kell 00:44 (EEST)
thread_title:  Ümber nimetada?
Arutelu:Eesti Asenduskodu Töötajate Liit

message: Nad vist annavad välja auhinda Kuldne Kartul. Andres (arutelu) 27. juuli 2015, kell 11:19 (EEST)

message: Kas need asutajaliikmed on tähelepanuväärsed? Üks kasutaja on neid mitmeid lisanud, vaata https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Kaast%C3%B6%C3%B6/Meelis75 --Estopedist1 (arutelu) 28. juuli 2015, kell 23:35 (EEST)
replies: text: Minu arvates tähelepanuväärsus puudub. Pooldan kustutamist. Ivo (arutelu) 28. juuli 2015, kell 23:58 (EEST)
thread_title: Asutajaliikmed
Arutelu:Veebiajakiri

message: Google'i järgi on levinum "veebiajakiri". Arvan, et seda varianti võiks eelistada. Samamoodi kategoorias Eesti võrguajakirjad. Anthrax11 (arutelu) 28. juuli 2015, kell 11:00 (EEST)
replies: text: Nõus.  Taavi|✉  28. august 2015, kell 09:21 (EEST)

message: Ajakirja definitsioon: "Ajakiri on numereerituna ja regulaarselt ilmuv paljuleheküljeline ajakirjandusväljaanne, mille numbrid on ühesuguses kujunduses ja formaadis." Tänapäeval on palju veebisaite, kus ilmuvad mitmesugused artiklid, uudislood jm tekstid, sh rohkem-vähem blogiformaadis, rohkem-vähem toimetuslikult, aga ebaregulaarselt ja jooksvalt, ajakirjanumbriteks jagunemata. Kas veebiajakirjandus hõlmab ka sellised portaalid? Adeliine (arutelu) 10. august 2022, kell 16:32 (EEST)
thread_title:  Veebiajakirjandus
Arutelu:Teatrikunst

message: Mõned mõtlevad, et näitemängus kõiksugu tempusid ja vigureid tehakse, nii et see olla üks raha väljapetmise värk. Mõni lisab koguni juurde: "Oleks parem selle raha kõrtsi viinud, oleksin ometi pea täie juua saanud, aga mida ma näitemängust sain? Naerda küll sai, aga mis sellest head."
replies: text: Siia see ei sobi. Andres (arutelu) 9. august 2015, kell 22:37 (EEST)

message: EKSSi järgi on "lavakunst" defineeritav ka laiemas mõttes, hõlmates ka nt estraadikunsti--Estopedist1 (arutelu) 16. oktoober 2015, kell 11:51 (EEST)
thread_title: Lavakunst

message: Suunasin siia märksõna lavakunstnik, ent märksõna teatrikunstnik on mitmetähenduslik: 1) lavakujundaja, 2) lavakunstnik--Estopedist1 (arutelu) 16. oktoober 2015, kell 11:54 (EEST)
thread_title: Teatrikunstiga seotud isikud
Arutelu:Aleksei Jagudin

message: On samanimeline iluuisutaja, millele meil ka paar linki--Estopedist1 (arutelu) 18. august 2015, kell 10:56 (EEST)
replies: text: Tee siis korda. Andres (arutelu) 18. august 2015, kell 12:00 (EEST)

message: On tema kodakondsus vene või usbeki? Transfermarktis on Usbeki. --LeeMarx (arutelu) 28. november 2017, kell 16:44 (EET)
thread_title:  Rahvus
Arutelu:Anna

message: Enne Taivo muudatust olid kaks alajaotust sellised, siit on osa infot välja jäetud:

message: Anna legendi toob meieni 2. sajandist pärinev Jaakobuse protoevangeelium. 
Annal ja Joakimil polnud lapsi, kuid Anna palvete peale ilmus talle ingel, kes lubas, et Anna saab lapse. Anna tõotas pühendada tulevase lapse jumalale. Nii sündiski Maarja. Lool on tuntav sarnasus Vana Testamendi Hanna ja Samueli looga ning kuna Hanna ja Anna tähendavad mõlemad "armu, armuaega või kaunidust", siis on Anna legend tõenäoliselt sama päritoluPühakuteraamat, Tallinn, Perioodika, 1995, lk 16.
Teine legend kõneleb Annast kui Naatsaretis sündinud karjuse Akari tütrest, kes abiellus Joakimiga ning sai neljakümneaastaselt Maarja.
thread_title: Anna elu

message: Anna kultus pärineb 6. sajandist, kui Justinianus I Konstantinoopolis talle kiriku pühitses. Napolis pühitseti 10. sajandil Anna käima peale saamise ehk Maarja eostumise päeva, sealt levis traditsioon 11. sajandi Inglismaale. Kui 12. sajandil hakkas laiemalt levima Maarja kultus, võttis mitu usuühingut oma patrooniks Anna. 
Pühal Annal kui Kristuse vanaemal oli keskaegses pühakukultuses eriline koht. Tema austamise juured on eeskätt esiema rollis. Hiliskeskajaks kujunes Annast üks kõige armastatumaid naispühakuid ning tema kaitse haare oli väga lai: teda austati kui pühendunud ema ja abikaasat, kõlbelist lesknaist ja mõjuvõimast vanaema. Kristuse vanaemana oli pühal Annal pühakuskaalal ka eriline koht eestseisjana. Anna ja Joakim olid kristliku abielu musternäiteks.
Taivo on lisanud, et Ristija Johannese ema olevat olnud Anna õde Sobe. Kas siis Sobe on sama mis Eliisabet? 
Kultus ja kultus Eestis, seal ei ole materjal õigesti jaotatud. Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 12:30 (EEST)
Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 12:30 (EEST)
Aa, Sobe oli Eliisabeti ema, mitte Ristija Johannese ema. Tegin paranduse. Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 12:33 (EEST)
Kui Tartus oli Püha Anna kalmistu, siis seal pidi nähtavasti olema ka sellenimeline kogudus vms. Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 12:36 (EEST)
thread_title: Anna kultuse ajalugu
Arutelu:Tagatisrahasüsteem

message: Praegusel artiklil on oma ID, kuid seda artiklit ei ole võimalik lisada interwiki-linkide kogumisse, mille ingliskeelne artikkel on :w:en:Container deposit legislation. Selles kogumis olevad artiklid jutustavad sõltumata pealkirjast kõik tagatisrahasüsteemist. -Mardus (arutelu) 4. september 2015, kell 02:41 (EEST)
replies: text: Miks ei ole võimalik lisada? Kas probleem on sisuline või tehniline? Andres (arutelu) 4. september 2015, kell 11:07 (EEST)
replies: text: :Võib-olla tehniline, sest Tagatisrahasüsteem on erineva ID all kui Container deposit legislation artikli juurde käiv interwiki-linkide kogum, ning ma pole saanud Tagatisrahasüsteemi ID-d liita suurema koguga. -Mardus (arutelu) 5. september 2015, kell 03:12 (EEST)
replies: text: :: Ei tea milles asi, aga tundub, et õnnestus ühendada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. september 2015, kell 04:00 (EEST)
replies: text: :::Tänud. -Mardus (arutelu) 5. september 2015, kell 08:43 (EEST)
----
pakendatud kauba hinnale on lisatud pakendit väärtustav tasu, mille tarbija saab pakendi tagastamisel müügikohta või selleks ettenähtud kogumispunkti

text: Sellisest sõnastusest jääb mulje, nagu oleks tegemist boonusega, kingitusega pakendi tagastamise eest. Tegelikult on see ju tagastamisele kuuluv deposiit. 90.190.71.25 5. september 2015, kell 11:38 (EEST)
thread_title:  Interwiki lingid
Arutelu:Koi

message: Enamik linke siia peab silmas liblikaid koilaste sugukonnast (mõnel juhul konkreetselt riidekoid), artiklis Kalakasvatus on juttu kaladest. Kuidas me selle asja korraldame? Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 10:33 (EEST)
Parandasin lingid igal pool, välja arvatud artiklis Kalakasvatus, kus peetakse silmas mingit Jaapani karpkala. Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 11:09 (EEST)
replies: text: märksõna "koi" peab kas reserveerima zooloogiamõistele (ma ei tea, kas "üldnimetusele" või riidekoile) või siis tegema täpsustuslehe. Seda merendusmõistet pole paljud kuulnudki --Estopedist1 (arutelu) 15. september 2015, kell 17:48 (EEST)
replies: text: : Kui, siis perekonnale Tineda. Andres (arutelu) 17. september 2015, kell 00:08 (EEST)

message: *:ru:КОИ – Код обмена информацией, :ru:КОИ-7 – 7 bitine :ru:КОИ-8 – 8 bitine, lisaks on nt ukraina ja ugri keeltes omad tabelid. Puudub leht :KOI suwa 3. september 2019, kell 08:12 (EEST)
thread_title: kirillitsas informaatikas
Arutelu:Beringiit

message: On olemas veel teinegi beringiit, mis on oma nime saanud Beringeni söekaevanduse järgi Belgias. Definitsioon siit: https://books.google.ee/books?id=FN8mifeULHcC&pg=PA86&lpg=PA86&dq=beringite&source=bl&ots=-Hpga92zCN&sig=kOjctWhG9kjeV8jSZTHhQ9ZxiFU&hl=et&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=beringite&f=false
Tekst: Beringiit on aluseline mineraal ja seetõttu saab seda kasutada pinnase lupjamisel; selle võttega on tõstetud mõnede taimede võimet eemaldada mullast kaadmiumi ja tsingi ioone.http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/11392145 Beringiiti on üritatud kasutada ka huumushapete veest eemaldamiseks, kuna vee kloorimine võib neist tekitada mutageene. Beringiit on küll suuteline veest neid ühendeid eraldama, kuid tööstuslikuks kasutamiseks on mineraali efektiivsus liialt madal.http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/095933317086164123,https://books.google.ee/books?id=mlGkAgAAQBAJ&pg=PA231&lpg=PA231&dq=beringite&source=bl&ots=_mCmTNsOmI&sig=l8JmRpTtL57vPi4i8Q6M0uAewQs&hl=et&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=beringite&f=false

message: Kes tahab (ja oskab) midagi ette võtta, lasku käia. - Melilac (arutelu) 17. september 2015, kell 21:58 (EEST)
thread_title: Viited
Arutelu:Hüpassaare

message: Siia tulevad mingid rabasaare lingid. --Epp 18. september 2015, kell 03:37 (EEST)
replies: text: 2019 linke rabasaarele ei tulnud--Estopedist1 (arutelu) 10. juuli 2019, kell 21:45 (EEST)

message: Kui rääkida talust, siis võiks ka teisaldada pealkirja alla Hüpassaare talu. KNABi järgi on see ka paikkond. On ka Hüpassaare oja--Estopedist1 (arutelu) 19. september 2015, kell 16:21 (EEST)
thread_title: Teisaldamine?

message: Kas eksisteerib Hüpassaare raba (Hüpassaare soo)? Põhisoo all (Kuresoo) seda ei mainita). KNAB sellist ei tunne. Commonsis on pilte, nt :commons:File:Hüpassaare raba.jpg--Estopedist1 (arutelu) 10. juuli 2019, kell 21:45 (EEST)
thread_title: Hüpassaare raba?
Arutelu:Philosophy of Science: A Contemporary Approach

message: Miks pealkirja tõlge puudub? Millal ilmus teine trükk? Miks on kokkuvõte teise trüki järgi? Kas see on oluline? Kas trükid on sedavõrd erinevad, et tuleks teha ka kokkuvõte 1. ja 3. trüki järgi? --Metsavend 21. september 2015, kell 00:28 (EEST)
replies: text: Panen tõlke sisse ja täiendan bibliograafiat. Tavaliselt on kõige olulisem kõige viimane trükk (ja siis teiste järgi kokkuvõtet pole tarvis teha), aga mul ei ole seda. Kui ma selle saan, siis vajaduse korral asendan selle kolmanda trüki kokkuvõttega; ma ei tea, kui palju see teisest trükist erineb. Arvan küll, et on oluline märkida, millise trüki järgi kokkuvõte on tehtud. Andres (arutelu) 21. september 2015, kell 11:48 (EEST)

message: ... mis meenutab Ameerika Ühendriikide truudut võrdsuse ja ühenduse ideaalile, tehes lipuvarda ...
truudut – ?--Raamaturott (arutelu) 27. aprill 2017, kell 16:15 (EEST)
replies: text: Truudust. 146.255.183.246 27. aprill 2017, kell 16:34 (EEST)
thread_title: Kirjaviga
Arutelu:AIDAmar

message: Võtsin selle osa välja, paistab, et on Google´iga tõlgitud. Ssgreporter (arutelu) 21. september 2015, kell 01:32 (EEST)

message: 2012. aasta mais AIDAmar täielikult varustatud laser tehnoloogia ja näidata tootmist pardal. See on üheksas paigaldamiseks Emotion Media Factory for AIDA Cruises. Emotion Media Factoryy eksperdid välja töötanud spetsiaalse laser tehnoloogiat, mis talub äärmuslikke kliimatingimusi, samuti otsese kontakti merevee vabaõhu teki. Emotion Media Factory, Retrieved June 28th, 2015 http://emfactory.de/references/aida-luna-blu-sol-mar-stella.html AIDAmar multimedia show gallery
Multimeedia näitab arendatakse, kavandamisel ja Emotion Media Factory kõrvalises alusel. Sest kõik kruiisilaevad Emotion Media Factory loob uue näidatud iga ja kõik laevad 3 kuni 4 korda aastas. Täiesti Emotion Media Factory toodab üle 40 näitab igal aastal AIDA Cruises. Unikaalne omadus näitab see, et neid saab ajakohastada serveri alusel. See võimaldab pakkuda uusi näitab pealtvaatajatele regulaarselt.Blooloop, Retrieved June 26th, 2015 http://www.blooloop.com/news/emotion-media-factory-provides-spectacular-multime/3140#.VbZKqfntlBc
thread_title: Multimeedia näitab

thread_title: Viited
Arutelu:Aserbaidžaani kirjandus

message: Minu meelest seda aserbaidžaanikeelset fraasi pole tarvis. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 18:37 (EEST)

message: The article is composed of only one short sentence. Can someone expand this article?
thread_title:  Request: The article is composed of only one short sentence. Can someone expand this article?
Arutelu:Eston Kohver

message: Pihkva regioonis? Andres (arutelu) 26. september 2015, kell 15:47 (EEST)
Mis ordeni? --Epp 27. september 2015, kell 01:48 (EEST)
replies: text: Ordeni annab ju alati president isiklikult kätte. Ühte ordenit mainitakse tunnustuste all (2010). Ma ei usu, et salajasi ordeneid olemas on. Kogu see asi on kahtlane, ma tõstaks selle välja.

text: Ainus allikas, mille leidsin, on see: . Kohver oli üks seitsmest kaitsepolitsei ametnikust, kes käisid koos Paedaga pantvange ära toomas (mitte vabastamas). Ja see oli 2011. Kui ta hiljem ordeni sai, peaks see teenetemärkide andmebaasist näha ja artiklis kajastatud olema. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 08:36 (EEST)
Eston Kohver on Kaitsepolitsei veteran, keda pantvangide vabastamise eest Liibanonis autasustati Vabariigi Presidendi poolt ordeniga, mille andis kätte Vabariigi President isiklikult.

text: Välja. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 08:57 (EEST)

message: Vaidlustatud on see, et oli tegu spioonivahetusega. Kuidas seda siis sõnastada ja millisele allikale viidata? Võiks muidugi täpsemalt öelda, kus see sündmus toimus. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 10:13 (EEST)
Ma saan aru, et teema on võõras. Siiski soovitan teil järjekordselt mitte lahmida. Kohver sai ordeni. Tema presenteerimine avalikusele tõi kaasa ka FSB huvi teda röövida. Nad tundsid Kohverit kuna ta käis FSB osakondades Pihkva oblastis töönõupidamistel FSB töötajatega seoses piiräärse salakaubandusega.[Kasutaja:Marbella112|Marbella112]] (arutelu) 27. september 2015, kell 15:36(EEST)
replies: text: Me saame tugineda ainult avalikule infole. Kohver sai 2010. aastal teenetemärgi, see on artiklis ka kirjas. Milles seisneb lahmimine? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 01:27 (EEST)
Kolmandas lõigus öeldu põhineb arvamusartiklil või intervjuul kõrvalise inimesega. Ma ei ole kindel selle usaldatavuses. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 02:29 (EEST)

text: Selles lõigus on kuulujutt. --Metsavend 29. september 2015, kell 09:14 (EEST)

message: Kas vajab endiselt toimetamist? Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 18:12 (EEST)
replies: text: See ebausaldusväärne allikas on ju ikka sees. Kas üks Tomski oblasti kultuuriameti endine juht on usaldusväärne allikas Kaitsepolitsei sisemise töökorralduse kohta? --Metsavend 29. september 2015, kell 18:19 (EEST)
replies: text: : Välja:
Kaitsepolitsei Lõuna-Eesti struktuuriüksuse töötajana kuulus Kohver töögruppi, kes kohtus Vene Föderatsiooni territooriumil, FSB Pihkva oblasti struktuuriüksustes, Venemaa kolleegidega tõkestamaks piiräärset salakaubandust.Andrei Kuzitškin: väidetavalt hoiatati Eston Kohvrit juba 2014. aasta mais Postimees, 02.08.2015
Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 20:01 (EEST)

message: Käändub ikka Kohvri, Kohvrit. Vt ka https://et.wikipedia.org/wiki/Presidendi_k%C3%A4%C3%A4ndkond Sillerkiil (arutelu) 29. detsember 2022, kell 17:40 (EET)
thread_title:  Käänamisest