Arutelu:Hiina keel

message: Tegelikult ei ole kirjakeelgi päris ühine. Taiwanil kasutatakse traditsioonilisi hieroglüüfe (kirjareformi ei tehtud kaasa). Minnani keelel on oma kirjakeel, oma Vikipeediagi. Andres 15:13, 2 May 2005 (UTC)
Teisest küljest oli varem klassikaline hiina kirjakeel kasutusel ka maades, kus ei räägitud üldse hiina keelt, näiteks Vietnamis, kunagi ka Jaapanis. Andres 15:15, 2 May 2005 (UTC)
Peale selle on Hiinas peale hiinlaste veel teisi rahvusi, kuid ka hiinlased räägivad erinevaid keeli. Andres 15:16, 2 May 2005 (UTC)
replies: text: Kõik õige. Kirjakeel ühendab hiina rahvast ja tema keeli ja kogu hiina kultuuri. Kui jutust aru ei saa, siis kirjast saavad kõik kirjaoskajad ikka yhtmoodi ja õieti aru. Sama ka muidugi Taiwanil ja Minnani rahval. Asjaolu, et hiina kirjal on palju stiili-erinevusi, ei sega veel selle mõistmist. Jaapanlased kasutavad oma keele kirjutamiseks samuti hiina kirja, ka praegusel ajal, nagu teada. (Lisaks hiina kirjale on neil veel oma "kaana" märgid (hiragaana ja katagaana), mida kasutatakse võõrsõnade, võõrnimede jm puhul, kui on oluline täpsem hääldus; aga ka koolides, lasteraamatutes, aabitsates jm.) --Lulu 16:18, 2 May 2005 (UTC)
replies: text: : See ei ole päris nii. Hiina RV-s on kasutusele võetud lihtsustatud hieroglüüfid, mistõttu Taiwanil kirjutatust ei pruugita aru saada, ja vastupidi. Haritud inimestele see tõenäoliselt küll probleemiks ei ole. Jaapani hieroglüüfid on lihtsustatud ja traditsioonilise kirja vahepealsed. Jaapanlaste ja hiinlaste kiri on nii erinev, et aru teineteise kirjast suurt ei saada.

text: : Peale selle, tänapäeval on olemas ka ühtne standardne hiina kõnekeel putonghua. Andres 18:11, 2 May 2005 (UTC)

text: Noh, kui huvitab, siis võib sellest veel pikemalt rääkida. Tegelikult, meil vist ei ole veel artiklit hiina kiri? Kahjuks pole ma eriti asjatundja, et seda artiklit tega, aga vajalik oleks ta kindlasti. Mis puutub jaapani ja hiina kirja erinevusse, siis aru nad teineteisest ei saa muidugi, sest keeled on ju erinevad. Aga märgid on enamikel juhtudel samad. Täpsemalt, osasid hieroglyyfe kasutavad jaapanlased foneetiliste märkidena, osasid semantiliste märkidena ning osasid mõlematena. Hiinlane võib seetõttu jaapani keeles kirjutatud kirjast osaliselt aru saada kyll. On tõsi, et Hiina RV-s kasutatakse ka lihtsustatud märke, kuid kasutatakse endiselt ka traditsioonilisi. Hiina on selleks liiga suur, et mõne või mõnekymne aastaga kirjareformi läbi viia. Vanad märgid pole kuhugi kadunud (ja ilmselt ei kao kunagi). Taolisi kirjareforme on Hiinas varemgi toimunud. Need kõik on pigem stilistilised reformid kui semantilist segadust tekitavad. Hiinlased on suutelised oma kirja väga kiiresti lugema, praktiliselt kõnelemise kiirusega: vaata näiteks mõnikord hiinakeelseid subtiitreid filmidel. Hiina Kesktelevisiooni hiinakeelsetel saadetel, ka uudistel, on alati subtiitrid all: lihtsalt sellepärast, et kõik hiinlased aru saaksid, millest jutt käib. Putonghua taolisi kõnekeeli on samuti varem kasutusel olnud, aga yhtset hiina kõnekeelt, mida kõik hiinlased mõistaksid ja räägiksid, pole kunagi olnud ja ilmselt lähema tuhande aasta jooksul ei tule ka. Vietnami kohta pole ma kindel, kas seal kunagi yritati hiina kirja kasutusele võtta. Korea märgid aga on kyll hiina kirjast välja arenenud ja täiesti iseseisvaks kirjaks kujunenud. --Lulu 05:37, 3 May 2005 (UTC)
replies: text: : Jah, eks tuleb asja täpsemalt uurida ja kirja panna. Jaapani kana-märgid on kujunenud hiina kirja sekundaarsetest variantidest, katakana hieroglüüfide elementidest, hiragana nimelt kiirkirjast. Kana-märgid ei ole normaalsed hieroglüüfid ja hiinlased neist aru ei saa. Ka normaalsetes hieroglüüfides on teatud, kuid mitte väga suuri erinevusi hiina ja jaapani kirjas. Ajalehepealkirjadest võivad jaapanlased ja taiwanlased küll vast suuremalt jaolt vastastikku aru saada.

text: : Vietnamis oli hiina kiri kasutusel 19. sajandini.

text: : Korea foneetilisel kirjal (Hangul) ei ole otsest seost hieroglüüfidega. Andres 06:29, 3 May 2005 (UTC)

message: Klassikaline hiina keel on küll isoleeriv, tänapäeva hiina keel siiski mitte enam päris. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:41, 3 May 2005 (UTC)

message: Kas hiina tähtede kohta sobib öelda hieroglüüf? Minu arust käib see ainult Egiptuse kirja kohta. Peep 18. september 2005, kell 10.55 (UTC)
replies: text: Algsemas ja kitsamas tähenduses käib see teatud vanaegiptuse kirjamärkide kohta (Egiptuses oli ka teisi kirju). Laiemas tähenduses mõeldakse hieroglüüfkirja all selliseid kirjamärke, mis märgivad sõnu, mõisteid või morfeeme ning kus on kombineeritud tähendus ja kõla. Hiina hieroglüüfid ei ole tähed. Tähed on ainult alfabeetilises kirjas.

text: Paistab küll, et praegu on tendents hakata sõna "hieroglüüf" hiina kirjamärkide kohta vältima, kuid ma ei näe selleks mingit vajadust. Andres 18. september 2005, kell 11.37 (UTC)
Arvestades, et egiptusekeelne nimi hieroglüüfidele oli "jumala sõna", ja sõna hieroglüüf ise põhineb sellel, siis minu arust on sellega midagi muud peale Egiptuse hieroglüüfe kirjeldada mittesobiv. Peep 18. september 2005, kell 11.53 (UTC)

text: See on väga tavaline, et sõna algne (etümoloogiline) tähendus ei lange kokku selle praeguse tähendusega. Andres 18. september 2005, kell 12.03 (UTC)
----
"Hiinas on peale hiina kirja kasutatud ka teisi kirju. Näiteks on Hunani provintsis alates 15. sajandist kasutatud naistekirja nüshu. Aber" - Kas see "aber" tsitaadi lõpus on mingi näpukas?--Rünno 10. august 2009, kell 10:19 (UTC)

text: JAH. Andres 10. august 2009, kell 16:27 (UTC)
thread_title:  Hieroglüüfid 

message: Siia on ümbersuunamine "Mandariini keel", aga artiklis seda ei mainita. Adeliine 7. juuli 2011, kell 17:05 (EEST)
replies: text: Andmebaasi LINGUAE järgi on selle põhinimi Põhjahiina keel. See on natuke täbar lugu, sest hiina keele all mõistetaksegi enamasti seda. Andres 8. juuli 2011, kell 07:43 (EEST)
----
"Šanghai keeles on ainult kaks selgelt väljendunud tooni, Kantoni murderühmas (kõneldakse Guangdongis ja Hongkongis) on üheksa tooni, Min Nani murdes kaheksa." Tänapäeva hiina kirjakeeles on neli tooni. Selle võiks ikka ära mainida. Velirand (arutelu) 22. detsember 2014, kell 10:34 (EET)

text: Pane sisse. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 11:04 (EET)
thread_title:  Mandariini