Arutelu:Vetikad

message: Siin on tarvis sissejuhatust ja üldülevaadet, muidu ei saa midagi aru. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23:47, 24 Aug 2004 (UTC)
Millist en: artiklit Sa mõtled? Artiklis [[:en:Alga]] ei ole  liikide arvust midagi juttu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:33, 26 Aug 2004 (UTC)
Ingliskeelset wikit lihtsalt, et ehk seal mujal on kuskil midagi kirjas. [[Kasutaja:Naine|naine]] 12:52, 26 Aug 2004 (UTC)

message: Vaidlustada pole mõtet, paranda. Andres 28. november 2007, kell 20:12 (UTC)
replies: text: see paistab nii vale olevat, et raske kusagilt alustada --Dj Capricorn 28. november 2007, kell 20:34 (UTC)

message: Värvuse alusel jaotatakse vetikad kolme hõimkonda: rohevetikad, punavetikad ja pruunvetikad.
replies: text: See nüüd küll õige ei ole. Andres 15. veebruar 2008, kell 19:06 (UTC)

text: Kas peaks vaidlustama või saab parandada? Andres 15. veebruar 2008, kell 19:07 (UTC)
replies: text: :Ma arvan, et fenotüübilist eristamist ei saa päris minetada. Kuigi praegu tugineb jaotus suuresti koostisele, ehitusele jne --Dj Capricorn 15. veebruar 2008, kell 19:09 (UTC)
replies: text: :: Nojah, aga vetikad ei jaotu ju kolmeks hõimkonnaks? Edasi, kas nad jaotuvad värvuse järgi ja kõik vetikad kuuluvad ühte neist kolmest rühmast? Andres 15. veebruar 2008, kell 19:19 (UTC)
replies: text: :::Taksonoomialõiku ma juba panin vaidlustatud-malli, aga võiks selle siis panna kohe algusesse. Klassifikatsioon on üleüldse vetikate osas väga segane ja eri allikas erinev ja üksteisega vastuolus--Dj Capricorn 15. veebruar 2008, kell 21:05 (UTC)
replies: text: ::::: See lause on ka taksonoomialõiguga vastuolus.
replies: text: ::::: Artikkel peaks andma ülevaate erinevatest klassifikatsioonidest. Erinevused süstemaatikas on ju tavaline asi. Andres 16. veebruar 2008, kell 08:07 (UTC)
kaugeid (erinevatesse eluslooduse riikidesse kuuluvaid) rühmi – baktereist tsüanobakterid (ehk sinivetikad),
See on minu meelest jama. Vetikateks loetakse tänapäeval ikka ainult eukarüoote. Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:44 (UTC)
Vetikad on suur ja heterogeenne fotosünteesivõimeliste veeorganismide rühm
Aga samblikud elavad ju maismaal? Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:47 (UTC)

text: jah, parandasin--Dj Capricorn 9. veebruar 2009, kell 21:32 (UTC)

message: Seda teksti tuleks kõigepealt kõvasti toimetada. Siis ehk kõlbab midagi tagasi ka panna. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 1. jaanuar 2009, kell 18:53 (UTC)

message: Mererohelise kõige tähelepanuväärsemaks 
omaduseks on selle suur joodisisaldus. 
Vetikad sisaldavad rohkem joodi kui ükski 
teine looduslik toiduaine, sellepärast 
nimetatakse neid vahel ka supertoiduks. 
Inimese kilpnääre vajab joodi selleks, 
et toota türoksiini-nimelist hormooni, 
mis ergutab närvisüsteemi ja mõjutab 
oksüdeerumisprotsessi rakkudes. See hormoon 
reguleerib ainevahetust ning aitab organismil 
muuta valke, rasvu ja süsivesikuid energiaks.
Mererohelise söömine võib muuta hormoonide 
tasakaalu, vähendada puhitusi ja vedelikupeetust,
alandada vere kolesteroolisisaldust-kõik see kokku tähendab,
et vetikad aitavad vältida südamehaigusi.
Nt kombu kuulub kollast või pruuni värvi vetikate 
perekonda, mis on kõige pikaealisemad ja 
suuremad kõigist meretaimedest.
Kombu koosneb pea poolenisti aeglaselt 
imenduvatest süsivesikutest, mis aitavad 
tasakaalustada suhkrusisaldust veres. Seega 
on kombu hea lisand nende inimeste 
toidusedelisse, kes põevad kuseteedepõletikke 
või diabeeti - neile, kelle organism ei suuda 
toota normaalsel kombel insuliini. Kombu 
valgusisaldus on 6,5 protsenti ja 
rasvasisaldus 1 protsent, nii sobib 
ta suurepäraselt taimetoitlastele ja 
kaalujälgijatele. Lisaks sisaldab ta 
hulganisti kiudaineid ning võib olla 
kasulik inimestele, kes kannatavad mitmesuguste 
seedehäirete all. Mererohelises on ka palju 
vitamiini B12, mida organism kasutab punaste 
vereliblede tootmiseks. Kuna tavaliselt on 
selle toitaine allikaks liha, kannatavad pikka 
aega taimset toitu tarvitanud inimesed selle 
vitamiini puuduse käes. Mõnedes vetikates on 
isegi üle kümne korra rohkem kaltsiumi kui 
piimas.
Mereroheline aitab samuti puhastada seedetrakti 
ning kõrge mineraalainete sisalduse tõttu tõstab 
keskkonna leeliselisust - arvatakse, et see aitab 
hoida vere puhtamana.
thread_title: Kasulikkus inimesele