Arutelu:Keskmurde kirderühm

message: Tekst lehelt Viru maamurrakud: 
Virumaa maamurrakud ehk keskmurde kirderühm Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg "Eesti murded ja kohanimed", Tallinn 2002, lk 53 on Virumaal ja Harjumaal kõneldud põhjaeesti keskmurde murrakurühm. Selle moodustasid Jõelähtme ja Kuusalu maapoolsed osad, Kadrina põhjaosa, Haljala lõunaosa, Rakvere põhjaosa, Viru-Jaagupi põhjaosa ja Iisaku loodeosa murrakud.Ibid. lk 146 
Neil on hulk ühisjooni kirderannikumurdega. Mõned neist isoglossidest ulatuvad üle Virumaa piiride.M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 M. Must 1965. Keskmurde tekstid. (Eesti murded II), lk 18-21

message: # vaheldus p ~ B : v mitte üksi pika vaid ka lühikese silbi järel (saBa : sava, rebima : revittuD). (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka Järva ja Harju-Jaani murrakuis ning teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.3.3.1. 
# vaheldus ŋG : ŋŋ (kaŋŋas : kaŋGa). (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Harju-Jaani, Kadrina põhjaosa, Väike-Maarja põhjaosa, Viru-Jaagupi, Kuusalu ja Rakvere keskmurde murrakuis, saarte murdes ning teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.4. 
# muutus ht > st kaugemal sõnas (unestama, valestama). (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka  vadja keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.10.2. 
# st > ss assimilatsioon se-, ske-, kse-verbide da-infinitiivis ja impersonaali olevikus (juossa, lassa, pessä). (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka Ambla murrakuis, Soome kagumurdeis, vadja, isuri ja karjala keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.11.1. 
# ü püsinud diftongeerumata. (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Väike-Maarja, Rakvere ja osalt Simuna murrakuis, saarte murdes ning teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 25.1. 
# i- ja u-lõpulised diftongid on püsinud nii lahtises kui kinnises silbis. (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka Jüri ja Kuusalu keskmurde murrakuis ning Soome keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 27., 28.1. 
# sisekao sage puudumine, eriti ne- ja line-adjektiivides. (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Harju-Jaani, Kadrina, Väike-Maarja, Viru-Jaagupi ja Kuusalu keskmurde murrakuis.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 39.1.2. 
# tugevaastmeline essiiv, murrakuti nna-lõpuline (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Harju-Jaani, Ambla põhjaosa, Kadrina põhjaosa, Väike-Maarja, Viru-Jaagupi, Rakvere ja Kuusalu keskmurde murrakuis ning Soome keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 52. 
# komparatiivi tunnus mB, obliikvakäändeis m ~ mm, kaasrõhulises asendis ainsuse osastava lõpus mBa, mitmuse osastava lõpus mBi (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, Ambla põhjaosa murrakus, lõunaeesti ja teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 45.4, 46.3.1, 59.1. 
# komparatiivi tunnus mB, obliikvakäändeis m ~ mm, kaasrõhulises asendis ainsuse osastava lõpus mBa, mitmuse osastava lõpus mBi (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, Ambla põhjaosa murrakus, lõunaeesti ja teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 45.4, 46.3.1, 59.1. 
# kse tunnuseta impersonaali olevik rööbiti kse- ~ sse-lisega (Seda esineb kogu Viru maamurde alal, aga ka Harju-Jaani, Jõelähtme ja Kuusalu keskmurde murrakuis.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 67.1.1-67.1.4, 67.2. 
# kesksõnad lähenD ~ lähänD ~ lähnD, nähenD ~ nähänD ~ nähnD ~ näht, tehenD ~ tehnD ~ teht (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka idamurdes ja teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 71.1.2.
thread_title:  Ülevirumaalisi ühisjooni 

thread_title:  Viited 

message: * Mari Must ja Aili Univere. Põhjaeesti keskmurre. Häälikulisi ja morfoloogilisi peajooni. Eesti Keele Sihtasutus 2002 (Eesti Keele Instituudi toimetised 10)
* Must, Mari 1987. Kirderannikumurre: häälikuline ja grammatiline ülevaade. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn: Valgus.
thread_title: Kirjandust

message: * Eesti murdepalu. Koostanud Jüri Viikberg. Tehniline teostus Toivo Peegel. Eesti Keele Instituut 2000. Laserplaat on vinüülplaadi /Eesti murdepalu/ (1975) järglane ja mahutab kümme murdejutustust kümnelt keelejuhilt üle Eesti.
thread_title: Helisalvestused

message: * Väike murdesõnastik. Toimetanud Valdek Pall Koostanud A. Haak, E. Juhkam, M. Kallasmaa, A. Kask, V. Lonn, E. Niit, P. Norvik, V. Oja, P. Raud, E. Ross, A. Sepp, J. Simm, J. Viikberg
* Jüri Viikberg Murdenaabreist nimepidi 
* Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasid
* Ülo Tedre Eesti Rahvalaulude Antoloogia 
* Berta ehk Eesti Rahvakalendri Tähtpäevade Andmebaas
* Pärimuslik päritolu
Andres 21. märts 2010, kell 13:15 (EET)
----
teemakohane, ent raskesti leitav arutelu, mis on pooleli: Arutelu:Viru maamurrakud--Bioneer1 (arutelu) 27. aprill 2014, kell 21:40 (EEST)
thread_title:  Välislingid