Arutelu:Koeru kihelkond

message: Siin on üritatud tuua koeru kihelkond tänapäeva. Võiks vast isegi kustutada.--WooteleF 3. märts 2009, kell 16:03 (UTC)
replies: text: Minu meelest pole siin midagi tänapäevast. Andres 3. märts 2009, kell 23:13 (UTC)
replies: text: :Kihelkonna rikkuseks on puhas vesi, mille kaitseks on loodud Endla looduskaitseala. Siin asub ka Baltikumi sügavaim, Sopa allikas (4,8 m). Koeru alevikust 5 km kaugusele jääb Järvamaa suurim veekogu Väinjärv. - on tähistab ju olevikku.
Tõenäoliselt eestiaegsest entsüklopeediast maha kirjutatud. --Improvisaator 4. märts 2009, kell 10:01 (UTC)

text: Endla looduskaitseala on tõesti olevik. See asutati 1981. Loodusobjektid olid seal enne. Minu meelest võib kirjutada küll, millised loodusobjektid kihelkonna territooriumil on. Andres 4. märts 2009, kell 19:26 (UTC)
Andres 4. märts 2009, kell 19:26 (UTC)

message: Külade loetelu on toodud 1935. a. seisuga, järelikult peaks selles nimekirjas sisalduma ka Vägeva, Koluvere ja osa praegusest Selli külast. Postimees 23.11.1936, Nr. 317, lehekülg 6.:  "Järvalased soovivad liituda Tartumaaga. Seni Järvamaal Liigvalla alla kuulunud Selli küla ja Vägeva aleviku elanikud on esitanud palve Vaimastvere valla alla kuuluvaks arvataks, kuna Vaimastvere vallamaja asjaajamiseks neile kättesaadavamaks osutub kui Liigvalla maja. Vaimastvere vallavolikogu ongi selle sooviavalduse rahuldada otsustanud, kuid lõppotsuse teevad maavalitsused ja ministeerium", Ringi ümber kodumaa. Tartumaalt.
replies: text: 1798 aasta Ludwig August Mellini kaardi järgi on Järvamaal kihelkond mis hõlmab ka Väike-Maarja kihelkonna alad praeguselt Virumaalt. Asulad ja kohanimed on seal järgmised:
Abbaja, Abbori, Afer (Obla M. Aavere mõis), Ao (Ao küla ehk Ao-Saunaküla), Arra, Arraska, Arro, Arrokül (Aruküla mõis (Koeru)), Ass (Kilsi M. Kiltsi mõis), Assama, Awer, Awispä
Borckholm (Porkoni M. Porkuni mõis), Charlottenberg (Höbbedik M.)
	
Ebbafer, Eiawer, Eiper, Ellafer, Elliwer, Ellifer, Engdes (Ento M. Äntu mõis), Errinal (Ärina mõis), Erwita (Ervita mõis)
Hageweid (Ao mõis), Hallika, Hawa, Ilmando, Immakaew, Immuta
Jakobsruhe (Metsatagga), Jaola, Järranik, Jerweper, Joekül
Kaddila, Kaiwa, Kallits, Kaltenborn (Norra M. Norra mõis), Kambi, Kammarik, Kappo (Kapu mõis), Kargo, Karja, Karman, Karolinhof (Karola M.), Karrunga, Kersel (Kärsa mõis), Kitkeli, Kitse, Klein-Marien (Väike-Maarja), Kono (Koonu mõis), Kopsta, Kullinga, Kusik
Lahho, Laune, Laupa, Lausa, Lebbafer, Lewolde (Liigvalla mõis), Liigwalla, Liuswer, Liwakül, Loksa
Mätak, Merja, Metsla, Moisama
Nahkanuia, Narrek, Neuhof Marrette Arro, Neuhof Sittiki M., Nömkül, Nömma, Nömme (Nõmme mõis), Nurmetto	
Ohhower, Ostrok, Ottenkül (Triigi M. Triigi mõis)
Paddakül, Piep (Piibe mõis), Pikkewer, Pillo, Pisop, Postiperre, Pöddrang, Poio, Prillapats, Puhha, Puhmo, Puiwer, Puna, Punnamäggi, Pusso	
Räbö, Raekülla, Raik (Raigu mõis), Raja, Ramma, Rattiswer, Risso, Risti, Röhho (Rõhu mõis)	
Santimets, Sauwalja, Sini, Sits (Preedi M. Preedi mõis), Sootak, Soots, St. Marien Magdalenen (Koiro k. Koeru kirik), Sternhof (Vorsti M. Vorsti mõis)	
Tamik, Terro, Tönafer	
Uddewa (Udeva mõis), Unnikül	
Wahhokül, Wäljaots, Wallila, Wao, Waokül, Wardja, Warrang, Warrango, Weädla, Weinjerwen (Roosna M.  Väinjärve mõis), Wessiorro, Wissts, Wistla, Wöhmetto, Wölling, Wonnusfer.

text: Mellini atlases on antud asehalduskorra-aegsed piirid (sel ajal oli näiteks Paldiski maakond ja Jõgeva kuulus Viljandimaasse). --IFrank (arutelu) 8. september 2013, kell 22:23 (EEST)
replies: text: :17.saj. teede kaardil "Karta Estland Livland 1600 tal Oxenstiernska saml nr 16_3-2.; Rootsi Riigiarhiiv" on Koeru nime all "S. Marien kirch", Väike-Maarjat seal ei ole. Mellini kaardil St. Marien Magdalenen (Koiro k.). Millal Väike-Maarja (Klein-Marien) "Suurest-Maarjast" (St. Marien Magdalenen) eraldati?
thread_title: Kujunemine

message: KNABist ega EKNRist ei leia küla nimega Allivere--Estopedist1 (arutelu) 14. aprill 2018, kell 23:53 (EEST)
thread_title: Allivere küla?