lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Paratamatus

message: Praegusel kujul meenutab liialt esseed. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. november 2017, kell 00:11 (EET)
Kui ma unustan gaasi valgust, ei põle ketti paratamatult keemist.
replies: text: Mis see tähendab? Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 00:30 (EET)
Võtsin järgneva osa välja, sest see on peaaegu sisutu:

message: Paratamatuse idee on nii harjumatu, et isegi kõige veenvam seletus jätab meile endiselt ebamugavaks. 
Peame silmitsi seisma asjaoluga, et meie intuitiivne mõtteviis ja meie kogemuse mõistmine ei pruugi olla eksimatu. Kui me kaldume kõrvale tavalisest mõjust ja kogemustest, siis on meil oht minna ebaõiglaseks müstikiks, pseudoteaduseks või nõtruseks või eneseväljenduseks. Seega, kui me peame seda kurssi, peame olema väga ettevaatlikud ja skeptilised. Kuid mõnes valdkonnas leiame kaalukaid põhjuseid meie heakskiidetud mõtete muutmiseks. 
Näiteks tavaline suhtumine ütleb meile, et meie igapäevase kogemuse tuttavad objektid on nii tõelised ja kindlad, nagu need ilmuvad, kuid eksperimentaalsed tähelepanekud näitavad, et vastupidi, need koosnevad peaaegu täielikult vaakumist, mis sisaldab submikroskoopiliste üksuste hõredat hajumist
Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 00:34 (EET)
Artikkel on kirjutatud nii, nagu fatalism oleks üldtunnustatud, aga see pole nii. Isegi determinism ei ole üldtunnustatud. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 00:34 (EET)
thread_title:  Paratamatusega toimetulemine
Arutelu:Liiklus

message: Ingliskeelne viki ei ole sobiv viiteallikas, sest see pole autoriteetne. 
Minu meelest on ilmne, et liiklus ei koosne liiklejatest, kuigi tolles artiklis seda väidetakse. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 22:50 (EET)
Antud artikkel või definitsioon räägib teeliiklusest. "Liiklus" võib olla ka veesõidukite ja õhusõidukite liikumist iseloomustav termin.--Hummel15 (arutelu) 15. september 2019, kell 18:49 (EEST)

message: Enne :Liiklusseaduse loomist kasutati Eestis Liikluseeskirja.
1957. aasta raamat :Peeter Hõrak, Liiklemise õpik jõuvankrijuhile
suwa 5. juuni 2020, kell 10:00 (EEST)
thread_title: Ajalugu ja Riigi Teataja
Malli arutelu:Suured arvud

message: Tegin malli ingliskeelse Wikipedia põhjal valmis, kuna siin seda varem polnud. Mall vajab kindlasti tööd, kuid suurem osa sellest on ära tehtud. Nüüd jääb toimetajatel vaid artiklite kirjutamise vaev. -Mardus /arutelu 24. november 2017, kell 22:33 (EET)
replies: text: Eesti keeles peaks olema õige Steinhausi-Moseri...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. november 2017, kell 03:11 (EET)
thread_title:  Mall
Arutelu:Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalne Konstrueerimisbüroo

message: Puudub definitsioon. Adeliine 25. november 2017, kell 13:28 (EET)

message: Paistab et riiklikest / teadusasutuste arhiividest on SKB materjalid üleminekuaastate kaoses suures osas hävitatud, aga keegi peab SKB mälestuseks kodulehte ohtra materjaliga, millest peaks kokku saama üsna ok wikiartikli: http://www.teadusaparaadid.ee/kronoloogia-2/ - Bstard12 (arutelu) 7. september 2022, kell 02:20 (EEST)
thread_title:  Koduleht
Arutelu:Talumaja

message: Milline interwikide komplekt siia linkida tuleks? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. november 2017, kell 15:41 (EET)
Kas see artikkel on üldse õigustatud? Eestikeelses vikipeedias on juba olemas artikkel suvila. Praegune talumaja artikkel põhineb suuresti inglise wiki artiklil Cottage, aga see on juba seotud artikliga kotedž. Talumaja on pealegi talus asuv elamu, mingid Hiina telliskivist kortermajad seda nagu pole. Nefjool (arutelu) 27. november 2017, kell 16:40 (EET)
replies: text: keeruline juhtum. Veel märksõnu: datša, maaelamu, maamaja, taluelamu, taluhoone, talu (hoone tähenduses)--Estopedist1 (arutelu) 1. detsember 2017, kell 11:06 (EET)

text: Talumaja tähendab tõesti, et see asub talus. Suvalisi suvilakesi ja muid taluta maamaju ei tohiks sellega ühte patta panna. Kuriuss 12. aprill 2018, kell 15:21 (EEST)

message: Praegu ütleb artikkel: !Sõna maamaja viitab sellele, et tegemist on majaga, mille esimesel korrusel on elutoad ja lakas üks või mitu magamistuba." See on ju jama. Talumajadel polnud tüüpiliselt üldse teist korrust, sageli polnud ka magamistuba. Elutube võib olla üksainus. Lisan toimetamise malli. Taivo 20. aprill 2023, kell 21:15 (EEST)
thread_title:  Definitsioon
Arutelu:Uusrealism (filosoofia)

message: Peaaegu kõik lingid siia tulevad mallist "20. sajandi kunst". Ma ei tea, mida seal silmas peetakse.
Siinne jutt paistab pärinevat nõukogudeaegsest allikast. Andres (arutelu) 1. detsember 2017, kell 05:36 (EET)
replies: text: Tekst on suhteliselt täpne tõlge inglise vikipeediast. Teisadasin uusrealism (filosoofia) alla, et kunsti valdkonna uusrealismist eristada. --Märt Põder (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 16:59 (EET)

message: See uusrealism tundub päris huvitav nähtus ja eri keelte vikipeediates (lisaks inglise omale, nt saksa, prantsuse ja soome) on selle kohta kirjutatud eri rakurssidest, sj näib see olevat seotud pragmatismiga ja sellega seostatakse veel hulka kuulsaid filosoofe (nt Whitehead, Russell, Alexander), vastandumist hegeliaanlusele ja seost naiivse realismi ja uuspositivismiga, lisaks osutatakse prantsuse vikipeedias 1910. aasta manifestile, mis sellele suunale alguse pani. Praegust artiklit võikski täiendada nii, et ta poleks ainult inglise vikipeedia liigdetailne artikkel eesti keelde tõlgituna, vaid selgitaks ka pahaaimamatule lugejale, mis ajalooliste filosoofia koolkondadega see seotud on ja/või kuhu paigutub, võiks lisada vastavad selgitused definitsiooni järele lõiku. Minu arvates võiks püüda uusrealismi defineerida selle sisu järgi, nimed ja seosed ülikoolidega võib tuua ära pigem artikli kehas või definitsiooni järel olevas lõigus, ka peaks definitsioonis viitama ingliskeelsele "new realism" nimele. Artikli lõpus võiks olla ülevaatlikkuse mõttes ka "vaata ka" sektsioon. --Märt Põder (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 18:00 (EET)
thread_title:  Soovitused täiendusteks
Arutelu:Mõistlik egoism

message: Esimesest lausest ei saa kuidagi aru, mis selle artikli teema on. Andres (arutelu) 1. detsember 2017, kell 22:04 (EET)
replies: text: Jah, esimene lause on nagu sõnaseletus sõnastikus, kus on eri tähendused järjestikku pandud.  Tegelikult ka ülejäänud artiklist ei saa aru, millest siin räägitakse. Adeliine 21. jaanuar 2018, kell 11:42 (EET)

message: See artikkel ei saa kuidagi olla artikkel "huvide" kohta, sest puudutab peaaegu ainult Helvetiuse seisukohti ja ei keskendu isegi otseselt huvidele. Ka pole selge, kas Helvetius on huvide kontekstis üldse piisavalt oluline, et temale keskenduda. Ma arvan, et artikli võiks teisendada kas Helvetiuse artikliks -- see eeldaks põhiandmete lisamisest filosoofi isiku, ajastu ja põhiseisukohtade kohta -- või siis hoopis artikliks mõistlik egoism või lausa mõistlik egoism (Helvetius). See eeldaks ka definitsiooni sõnastamist nii, et defineeritakse alguseks see mõiste, millest artikkel on. --Märt Põder (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 16:26 (EET)
replies: text: Meil polnud artiklit Mõistlik egoism, sellepärast teisaldasin siia. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 20:36 (EET)
thread_title:  Soovitused täiendusteks
Arutelu:Mõistmine

message: Minu meelest räägitakse siin praegu (vähemalt osaliselt) empaatiast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. detsember 2017, kell 16:14 (EET)

message: Mul on veel pooleli kirjutamine, ärge veel täitsa ära kustutada, teen vajalikud muudatused ära Tekstiil1234 (arutelu) 2. detsember 2017, kell 16:54 (EET)
replies: text: Tänan täpsustamast, ühtlasi minupoolsed vabandused. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. detsember 2017, kell 17:00 (EET)
thread_title:  Tere! 

message: Tundub, et siin artiklis püütakse koos käsitleda mõistmist psühholoogilises mõttes ja filosoofilise ja/või humanitaarteaduse meetodi tähenduses. See pole iseenesest halb plaan, aga praegu on artikkel pigem konspekti tasemel ja vajaks selgemat struktuuri ja mõistmise vähemalt kahe eri valdkonna käsitluse süstemaatilist eristamist ja/või võrdlemist, lisaks on mõistmine vist ka veel pedagoogika/õppimisteooria mõiste ja osa tunnetusteooriast ja teadusfilosoofiast, terminid nagu kirjeldus, seletus jmt puutuvad ilmselt ka siia artiklisse. Mida võiks alustuseks selle artikliga edasi teha, on see, et tõmmata kokku detailsemad kirjeldused hermeneutika teemal (võib kopeerida jäägid siia arutelulehele või liita vastavate filosoofide artiklitesse), lisada jaotised mõistmise kohta teistes valdkondades/tähendustes ja mugandada definitsiooni nii, et ta haaraks neid kõiki. Seejärel võiks kirjutada ka definitsioonile järgneva lõigu/peatüki, kus selgitataks mõistmise erisusi eri valdkondades või teooriates. Sisuliselt siis, et paneks kokku selle artikli ideaalse struktuuri, täidaks kõige esialgsema ja lakoonilisema sisuga ja vaataks, kas sellel tundub mõtet olevat. Kas see on hea plaan? --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 16:52 (EET)
replies: text: On väga hea plaan. Filosoofia ja psühholoogia võiks teha eraldi lugudeks, siis kui tuleb rohkem sisu.--Vaher (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 16:56 (EET)

text: Minu meelest on see halb plaan. Need asjad peaksid eraldi olema. Ma paneksin siia jutu meetodist. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:00 (EET)
Esimene lõik on arusaamatu. Ei saa aru, mis see mõistmine on ja millest see artikkel peaks rääkima. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:03 (EET)
T6stsin välja: Näiteid
*Pärismaalaste tavad võivad näida uurijaile veidrad, kuid see näitab, et ta ei mõista neid. 
*Kui uurija suudaks asetada end pärismaalase asemele, näha maailma tema pilguga, siis ta mõistaks teda.
*Halb käekiri takistab, segab teksti mõistmist.
*Töötajate vaheline koostöö oli häiritud, kuna puudus omavaheline mõistmine.
*Õigeks- ja hukkamõistmine ei samastu mõistmisega, sest neid saab sooritada ilma mõistmise ja teadmiseta, mis tegelikult toimus või teadmata õigeks/hukka mõistetavatest isikutest.--Vaher (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:39 (EET)
thread_title:  Soovitused täiendusteks
Arutelu:Uuskantiaanlus

message: Uuskantiaanlus ei ole Kanti filosoofia taassünd. Andres (arutelu) 3. detsember 2017, kell 15:39 (EET)
Sellel on hiljem täpsem seos saksa filosoofias.
replies: text: Arusaamatu lause. Andres (arutelu) 3. detsember 2017, kell 15:40 (EET)
replies: text: : See on inglise vikipeediast: "It has some more specific reference in later German philosophy." --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 19:16 (EET)
replies: text: ::Mida see lause tähendab? Andres (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:14 (EET)

message: Minu meelest artikli vist peamiseks allikaks olev inglise vikipeedia artikkel pole suurem asi, sest seletab väga vähe motivatsiooni uuskantiaanluse taga ja esitab selle asemel ohtralt erialaselt spetsiifilisi viiteid autoritele, mõistetele ja tekstidele, mis pahaaimamatule ja filosoofia ajaloo vastavat etappi veel mitte tundvale lugejale tingimata midagi ei ütle. Ehk minu meelest võiks praegu definitsiooni järel oleva osa pagendada "päritolu" alla ja lisada definitsiooni järele paremini kalibreeritud selgitused selle kohta, misasi see uuskantiaanlus ikkagi oli/on. Kui ma vaatan artikleid IEPs, NWEs ja nt seda artiklit, siis kõigis neis on uuskantiaanluse taga peituvat motivatsiooni ja selle tähtsust filosoofia ajaloos palju arusaadavamalt seletatud. Ma olen nõus, et seda ei peaks ehk nimetama Kanti filosoofia "taassünniks", aga milleks siis täpselt, see selgub alles siis, kui artiklisse on tekkinud a) definitsiooni järel olevad paar selget lauset pluss lõik, mis seletab lahti motivatsiooni uuskantiaanluse taga ja/või b) eraldi peatükk uuskantiaanluse rollist 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse filosoofias. Lisaks sellele peaks konkreetse artikli keeletoimetama, siin on mitmeid lohakusvigu, sj on autor olnud ebakindel kantiaanluse, kantiaanide ja nendega seotud sõnade pruukimisel, kohati on valitud sõnavormid süntaktiliselt sobimatud ("uuskantiaani koolkond" peaks olema "uuskantiaanide koolkond" või "uuskantiaanlik koolkond" vmt). --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 19:45 (EET)
thread_title:  Soovitused täiendusteks
Arutelu:Johan Lagos

message: Aga kes teab, millal ta suri? --37.157.99.71 3. detsember 2017, kell 17:14 (EET)
replies: text: Võib arvata, et see pole teada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 17:20 (EET)
replies: text: : Siiski on. Ups. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. jaanuar 2018, kell 17:31 (EET)

message: Arvan, et nende materjalide põhjal on võimalik üht-teist juurde kirjutada. Lagose kohta käivad peatükid/lõigud on järgnevalt kolmelt lingilt võimalik ctrl + f abiga hõlpsasti leida.
*  (saksa keeles)
*  (saksa keeles)
* (lk 83) (inglise keeles)
* Samuti saab lisada midagi Lagose poolt esitatud XVI peatüki osas, mida Kreutzwald algul Kalevipoja jaoks sobimatuks pidas. Vt: 8:18 & lk 17-18.
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. jaanuar 2018, kell 17:31 (EET)
thread_title:  Materjale täiendamiseks
Arutelu:Comptoni hajumine

message: Selle lehekülje nimi võiks olla Comptoni hajumine, mitte Comptoni efekt. Hajumine on ise laiem nähtus, efekt ilmneb hajumisel. Võib-olla saab keegi kogenenum (minuga nõustumisel) selle ära muuta. Zxf11 (arutelu) 13. detsember 2017, kell 22:54 (EET)
replies: text: Tehtud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. detsember 2017, kell 23:18 (EET)
RöntgenIkiirgus on ilmselgelt ebakorrektne termin. Minu ettepanek oleks need muudatused tagasi võtta ja nimetada ümber korrektselt ka artikkel, mis räägib RÖNTGENKIIRGUSEST.
Tonisee (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:10 (EET)

text: Vaata . Andres (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:47 (EET)

text: Nõus, see on tõesti koht, kus kasutatakse omastavat vormi. Aga kui vaadata Keeleveebist ka teisi sõnastikke, siis reeglina on kõikjal kasutusel nimetav vorm. Sama on tegelikult ka paberil olevates teatmeteostes. Kuigi vana ENE tõi sarnaseid asju nii nimetavas kui omastavas vormis ;-) Tonisee (arutelu) 30. detsember 2017, kell 22:14 (EET)
Võib-olla õige pisut teemaülene küsimus - kuidas mõistlikult lisada DOI-sid? Niimoodi, et nad muutuvad ka linkideks. Vt. näiteks sellesama artikli inglisekeelse versiooni viiteid.Tonisee (arutelu) 18. mai 2018, kell 09:38 (EEST)
thread_title:  Artikli pealkiri
Arutelu:Vähemusrahvuste Keskus Radzima

message: Märkusena: valgevenelased ei ole Eestis vähemusrahvus, vaid rahvusvähemus. 2001:7D0:87CA:9180:B17A:E5A2:E017:71BB 14. detsember 2017, kell 01:41 (EET)
replies: text: ilmselt ebaõnnestunud terminid, kui eeldada, et on eri mõisted. Linkisin vähemusrahvus ja rahvusvähemus--Estopedist1 (arutelu) 19. detsember 2017, kell 10:16 (EET)

message: Siin on lingid Õppe- ja Arengukeskus EV-Razam (EV-Razam), Õppe- ja Arengukeskus EVA-Studiorum (EVA-Studiorum) ja Türgi kool. Need pole ilmselt tähelepanuväärsed? Infot on siin: --Estopedist1 (arutelu) 4. detsember 2018, kell 10:58 (EET)
thread_title: MTÜde tähelepanuväärsus?
Arutelu:Teeseenejook

message: Eesti keeles on ammu juurdunud mõisted teeseen ja teeseenejook. 2001:7D0:87CA:9180:B4B0:F396:DF91:5557 14. detsember 2017, kell 15:28 (EET)
replies: text: Artiklist jäi mulje, nagu tegu oleks teeseenejoogi liigiga. Kui Sa mõistemahte täpselt tead, tee siis ümber. Andres (arutelu) 14. detsember 2017, kell 15:31 (EET)

text: Muutsin pealkirja. Teeseen peaks minu meelest olema eraldi. Andres (arutelu) 14. detsember 2017, kell 15:40 (EET)
korea füüsik Kombu

text: Mul pole võimalik kontrollida, kuid kahtlustan, et see oli korea arst Kombu. 2001:7D0:87CA:9180:7034:B4B5:C254:F619 14. detsember 2017, kell 18:03 (EET)

message: Mul pole allikat, aga isiklik vaatlus ütleb, et 1976. a paiku ja hiljem oli teeseen meil metsikult populaarne. Igas majapidamises oli selline "koduloom". Kui nüüd leiaks vanadest naisteajakirjadest midagi selle kohta, oleks tore. Või ajalehesabadest. Ma ei tea, kuidas ja millega see lõppes, võibolla suhkrukriis tuli ja ei olnud neid millegagi toita enam. BirgittaMTh (arutelu) 8. august 2023, kell 18:49 (EEST)
thread_title:  Teeseen Eestis 1970ndatel
Kategooria arutelu:Oftalmoloogia

message: Kas keegi näeb vahet kategooriatel "Oftalmoloogid" ja "Silmaarstid" või võiks need liita? 
replies: text: See on üldine küsimuskoht paljude erialade juures, et kas kuidagi eristada teadlasi ja praktiseerivaid arste või mitte. Minumeelest selget kokkulepet ja reeglit meil ei ole. Pigem tundub, et püütakse eristada. Palun parandage, kui eksin. Adeliine 26. detsember 2017, kell 10:55 (EET)
replies: text: :Püütakse eristada, aga silmaarsti võib ka oftalmoloogiks nimetada. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 22:33 (EET)
replies: text: :: Kui suudate eristada, kirjutage kummagi kategooria juurde, milles seisneb vahe. Kui ei suuda, siis otsustage ära, kumb jääb ja tagage, et teist kategooriat uuesti kasutusele ei võeta. Ebamäärane hägu ei saa olla kategoriseerimise aluseks. Sama kehtib ka vastavate "Eesti..."-kategooriate kohta. --85.253.64.147 27. detsember 2017, kell 02:56 (EET)

message: Üldise arutelu alateemas "Kategooria" alustatud arstide-arstiteadlaste ja oftalmoloogide-silmaaristide küsimuse arutelu  (vaata lähemalt Üldise arutelu alateemas "Kategooria") võiks siinkohas jätkata. 
 Ingeborg Trofimova oli silmaarst, kuid mitte arstiteadlane. Praegu on ta kategoriseeritud arstiks, silmaarstiks ja oftalmoloogiks (arstiteadlaste alamkategooria).  Seega on ta kaudselt arvatud arstiteadlaseks, mis on ekslik. On välja käidud silmaarstide ja oftalmoloogide kategooriate liitmisettepanek, mis tõenäoliselt pärast liitmist saab oftalmoloogide kategooriaks. Et Trofimovat arstiteadlastega ei seostataks, oleks lahenduseks see, kui oftalmoloogide kategooria (mis sisaldab silmaarste ja oftalmoloogiateadlasi) ülemkategooria oleks "Arstid" ja "Oftalmoloogia", kuid mitte mingil juhul "Arstiteadlased". See tähendab, et silmaarste, kes on ühtlasi ka teadlased, tuleks kategoriseerida kahe kategooriaga: "Oftalmoloogid" ja "Arstiteadlased". 
Ašaltši Oki ja Ludwik Zamenhof olid silmaarstid. Praegu on nad mõlemad kategoriseeritud silmaarstideks. Hetkel ju kõik sobib. Pärast kategooriate liitmist saavad oftalmoloogideks. Kui väldime oftalmoloogide kategooria kategoriseerimise  arstiteadlaste alamkategooriana, siis Oki ja Zamenhofi kategoriseerimine paistab mulle laitmatuna. 
Adelbert Ames oli mitmekülgne teadlane, panustas ka oftalmoloogiasse. Seega kindlasti kategoriseerida arstiteadlaseks, kuid et jääks märk maha tema seotuseset oftalmoloogiaga, siis sellel põhjusel kategoriseerida Ames ka oftalmoloogiks (arstide alamkategooria).
Hermann von Helmholtz on kategoriseeritud füüsikuks ja arstiks. Kindlasti peaks ta kategoriseerima ka füsioloogiks (bioloogide alamakategooria). Silmaarst ta ei olnud, kuid oftalmoskoobi leiutas. Võiks kasutada kategooriat "Oftalmoloogia". 
Galenos oli arst ja arstiteadlane. Praegu on ta kategoriseeritud vanarooma arstiks ja anatoomiks (arstiteadlaste alamkategooria). Hetkel ju kõik sobib. --Hirvelaid (arutelu) 28. jaanuar 2019, kell 14:52 (EET)
thread_title:  Üldises arutelus alanud arutelu jätk
Arutelu:East Anglia kuningriik

message: Kas lipp ja vapp on õiged? Küsin sellepärast, et inglise vikis neid ei ole.  Lipp tuleks äärestada. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 10:15 (EET)
Kas on niisugune usund nagu anglosaksi kristlus? Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 10:15 (EET)

message: Ei saa aru, miks ei kõlba avalauses kasutatud "Idaanglite kuningriik". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. november 2022, kell 15:39 (EET)
----
Need eemaldatud lingid võinuks mu meelest alles jätta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. veebruar 2024, kell 01:14 (EET)
replies: text: Kokku eemaldasin või asendasin vist viis linki. Neli neist ei vastanud kindlale mõistele ja olid lisaks punased. Need olid tõlgitud inglise vikist, kus vastavad lingid viitavad mõne teise artikli alamartiklitele või loendile, mida siia pole tingimata tarvis teha (sõltub olemasolevast materjalist, kuidas seda on otstarbekas jaotada). Sellised lingid võiks teha siis, kui vastav alamartikkel on juba olemas. Muu teksti sees on lingid sellistele lehtedele lisaks läbipaistmatud ja rohkem või vähem eksitavad. Loendilink jäi praegu alles "Vaata ka" alla. Viies eemaldatud link oli suunamine siiasamasse. 6. veebruar 2024, kell 19:16 (EET)
thread_title:  Pealkirjast
Arutelu:Jamburgi kindlus

message: Artiklis Kingissepp öeldakse, et kindlus õhiti 1682. aastal, vene vikis, et 1681. aastal. See on vastuolus sellega, et kindlus hävis 18. sajandi teisel poolel. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 18:12 (EET)
replies: text: Vene vikis on ka lause (:ru:Кингисепп) 'От крепости, разобранной во 2-й половине XVIII века, уцелели высокие валы и остатки стен'  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2017, kell 18:26 (EET)
Aga kas eesti keeles ei peaks mitte kirjutama Jaama?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2017, kell 18:31 (EET)

text: Eesti Keele Instituudi kohanimede andmebaas KNAB, millest peaksime kehtiva kokkuleppe järgi lähtuma, tunneb soome- ja vadjapärast vormi Jaama (tähenduses 'Kingissepp, endine Jamburg'); yhe a-ga varianti ei tunne. Sentimentaalsetel ja votofiilsetel kaalutlustel kirjutaksin ise ka "Jaama kindlus". -- Ohpuu (arutelu) 27. detsember 2017, kell 12:39 (EET)
replies: text: : huvitav on see, et saksa viki ütleb kohanime kohta eesti keeles Jaama. Aga tegelt ka, kui isegi EKI ei tea varianti jama, siis ma küll ei näe vähimatki põhjust seda siin kasutada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. detsember 2017, kell 13:56 (EET)
Ma tekin juba muudatuse ära, aga taipan nüüd, et sellel pole tugevat alust. Ma ise paneksin pealkirjaks Jamburgi kindlus, nagu on ette nähtud artiklis Kingissepp. See on KNAB-iga ka kenasti kooskõlas :) Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 17:27 (EET)

text: miks ka mitte  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. detsember 2017, kell 19:59 (EET)

message: Ühtluse huvides suunasin  märksõna Jamburgi linnus siia, ehkki nt artiklis Kingissepp peetakse silmas varasemat linnust--Estopedist1 (arutelu) 10. oktoober 2018, kell 19:13 (EEST)
thread_title: Jamburgi linnus
Arutelu:Semiootik

message: Selline eraldi artikkel on ebavajalik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. detsember 2017, kell 20:46 (EET)

message: Semiootik ehk semiotist (ka semioloog) on semiootika valdkonna spetsialist.
Semiootiku erioskuste hulka kuulub erinevate märgisüsteemide üldiste seaduspärade ja tähendusloome protsesside tundmine, samuti tähenduskonfliktide analüüs. 
Semiootikuks saab Eestis õppida Tartu Ülikoolis.
thread_title:  Sisu enne ümbersuunamist 

message: *semiootikute loend
*Tartu Ülikooli semiootika osakond
replies: text: Kogu sisu ei ole üle kantud, näiteks pole seal öeldud, kus semiootikuks õppida saab. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 12:37 (EET)
thread_title: Vaata ka
Arutelu:Ümberasujate loend

message: puudub lk ümberasumine (ümberasuja). V-o pealkirjas kuidagi mainida sõna Umsiedlung, et pealkirjast loendi sisu paremini esile tuleks. Tuleb ka kindel olla, et tähelepanuväärseid ümberasujaid oli palju, muidu pole loendil mõtet--Estopedist1 (arutelu) 29. detsember 2017, kell 13:30 (EET)
replies: text: Ümberasumine on kindlasti laiem mõiste kui siin mõeldud. Seepärast ei ole pealkiri sobiv. Adeliine 23. veebruar 2018, kell 14:48 (EET)

message: Kas on ettepanekut korrektseks kategoorianimetuseks 1939-1940 ümberasunutele? NOSSER (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 10:43 (EET)
replies: text: Ma arvan, et loend on piisav ja kategooriat pole tarvis. Kategoriseerida tuleks reeglina olulisemate (määratlevate) tunnuste alusel ja ümberasujaks olemine on isiku puhul kõrvalisemapoolne. Pikne 17. veebruar 2024, kell 17:17 (EET)
thread_title:  Kategooria