lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Pragmapoeetika

message: Kas terminit "pragmapoeetika" on enne Merilaid kasutatud? Või kas pragmapoeetika oli enne Merilaid sisuliselt olemas? Praegu tundub teises lõigus öeldu artikli kirjutaja isikliku hinnanguna. 
Kas on kindel, et pragmapoeetika on filosoofia? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:45 (EEST)
Seda on kirjandusviidetest tõesti näha, et poeetikaga on pragmaatika vahenditega tegeldud. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:48 (EEST)
Aga tundub, et siin implitseeritakse, et Merilai oleks pidanud loetletud teostele viitama. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:49 (EEST)
Kas "pragmalingvistika" on üldkasutatav termin? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:52 (EEST)

message: Pargmalinvistika on üldaktsepteeritud termin.
Poeetilise keelekasutuse teooria (poeetilise/kujundliku keele pragmaatika, pragmatics of poetics; pragmatics of poetic discourse; "pragmapoeetika" võib olla Merilai termin, ehkki see on tegelikult ebatäpne, õige oleks "poeetika pragmaatika", pragmatics of poetics) kujunes sisuliselt välja Ohmanni, Mey, Pratti; Zholkovsky jt. töödes veel 1970.-80.a-tel. Pilkingtoni "Poetic Effects: A Relevance Theory Perspective" (2000) on poeetilise keelekasutusteooria värskem kokkuvõte. Ka "kahe konteksti teooria", ehk referentsiaalse ja kujundliku (poeetilise, fiktsionaalse, jms) konteksti teooria oli algelisel kujul olemas juba Jakobsonil ning sealt laienes Ricoueril metafooriteooriatele. Banfieldil on subjektiivne vs. objektiivne kontekst (sellest on tuletatud Utterance Context vs. Thought Context Shlenkeril).
replies: text: Merilai ütleb nii: "Selles suunas on püüeldud varemgi, näiteks kirjandusliku pragmaatika mõiste abil (literary pragmatics within literary studies): vt Pilkington (1991), Pagnini (1987), kogumikud Problemy Poetyki Pragmatycznej (1977) või Literary Pragmatics (1991) jm, kuid neist ei olnud käesolevale eeskuju." Ja pragmapoeetika kohta ta ütleb, et see on tal tekkinud keeletegevusõpetuse ja poeetika kokkusulamisel. Mis mõttes see termin ei ole täpne? Ma pean palju lugema, et selle üle ise otsustada. Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 17:47 (EEST)

text: Nii et vähemalt Pilkingtonile ta viitab. Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 17:48 (EEST)
Pragmapoeetika on kunstilise keelekasutuse teooria

text: Minu meelest see on liiga nõrk sõnastus, kas nii ei võiks öelda poeetika kohta üldiselt? Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 18:19 (EEST)
Üsna nukker on vaadata, kuidas te kahekesi koostöös olete suutnud artikli pekki pöörata. Ja tuksi ka.

text: Kes kahekesi?

text: Kas Sa soovitaksid Oobi redaktsiooni juurde tagasi pöörduda? Andres (arutelu) 8. jaanuar 2016, kell 19:08 (EET)
thread_title:  pragmalingvistika
Arutelu:Relvastatud Võitluse Liit

message: Tore kui leiaks üles selle allika, kas artikkel Vikerkaares vms oli, kus oli kirjas üsna tõenäoline hüpotees, võibolla isegi teatava tõestusega, et RVL oli tegelikult KGB mahitusel  tekkinud ja provokaatorite tegu alguses, et sellepärast metsavennad lõpuks kätte saadigi. Praegu teadaolevad RVL liikmed olid ise ilmselt enamus heausksed provokatsiooni ohvrid. Kui see hüpotees peaks tõele vastama. Vähemalt ära mainida tasuks - kui allika üles leiaks... BirgittaMTh (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 21:16 (EEST)
thread_title: KGB provokatsioon?
Arutelu:Kaldale uhutud

message: īMind häirib see, et sisukokkuvõtte asemel on niisugune sünopsis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. oktoober 2015, kell 16:23 (EEST)

message: 146.255.183.117 võiks siia suvaliselt malli toppimise asemel kommenteerida, et mis täpsemalt veel tema arvates viitamist vajab. Neptuunium (arutelu) 6. detsember 2016, kell 16:38 (EET)
KÕIK vajab viitamist. KÕIGIS ARTIKLITES. Loe juhendit ja palun lõpeta vandaalitsemine.
Ja kas ikka peab nii ülbe olema?
replies: text: Kõik tähtsad (st. iga osatäitja ei vaja eraldi viidet jms) väited on viitatud, sissejuhatuses olevad asjad on viitatud peatükis "Linastumine ja auhinnad". Soovitan vaadata ingliseviki artiklit ja sealset viitamist, muide. Vabandan kui tundusin ülbena.Neptuunium (arutelu) 6. detsember 2016, kell 17:01 (EET)
replies: text: :See artikkel on mul veel pooleli. Ma oli ka "veidi" mööda pannud, sest film ei kandideerinud mitte parima filmi vaid parima heli kategoorias.

text: :Meil on rohkem sellised artikleid, kus pole ühtegi viidet, siis on veidi imelik panna puuduvate viidete mall sellisele mitte kuigi pikale artiklile, kus on üle viie viite. Ja miks ta ei võiks juba läbi käia kõik need vanemad artiklid, kus pole ühtegi viidet, ja panna sinna ka see mall.--Raamaturott (arutelu) 6. detsember 2016, kell 17:18 (EET)
Rahu, rahu. Las ta paneb neid malle, mis sellest siis on? 146.255.183.17 6. detsember 2016, kell 17:51 (EET)
thread_title:  Artiklis ei ole piisavalt viiteid
Arutelu:Eesti Luuleliit

message: Artikli Ilmre järgi see ajakiri enam ei ilmu. Andres (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 18:39 (EEST)
replies: text: Vt http://luuleajakiri.blogspot.com.ee/2010/09/saateks-ilmrele.html --Metsavend 11. oktoober 2015, kell 19:41 (EEST)

message: Meil on link Sojuz poetov Estonii. Kas see on sama asi? Kui mitte, siis kas selline organisatsioon on üldse eksisteerinud?--Estopedist1 (arutelu) 28. mai 2018, kell 10:08 (EEST)
thread_title: Sojuz poetov Estonii
Arutelu:Rändkauplus

message: Kui ma asetada praegu galerii all olevad pildid enne Rändpoed Eestis alamsektsiooni, siis jääb selle sektsiooni pealkiri ja tekst väljaspoole vaatevälja. -Mardus /arutelu 11. oktoober 2015, kell 22:58 (EEST)
replies: text: Mis mõttes väljaspoole vaatevälja? See on piltide tavaline asend. Mobiilivaates on küll kõik korras. Pildigaleriid pole paari pildi pärast mõtet teha, pildid võivad vabalt olla paremal üksteise järel, rohkem neid praegu polegi. 90.190.71.25 11. oktoober 2015, kell 23:08 (EEST)
replies: text: :Ses mõttes, et kui tõsta galerii alt üles enne Eesti sektsiooni, siis jääb see sektsioon allapoole, mis tähendab, et see pole siis nii kõrge prioriteediga. Seepärast ongi galerii koos paljude fotodega tavaliselt artikli lõpus. -Mardus /arutelu 12. oktoober 2015, kell 18:48 (EEST)
thread_title:  Küljendusest 

message: Oli ka selliseid autolahvkasid, mille furgoonil olid küljepeal aknad. Müük käis ühest aknast. Akendele oli ka kaupa välja pandud. Aknani ulatumiseks oli kohapeal tehtud paari-kolme astmega trepp. Oli ka päris lihtsaid lahvkasid, kus müük käis presentkatte alt. Veoauto kasti tagumine luuk käis lahti, sees oli müüja, nagu siin varem kirjeldatud, ja õues ostjad. Seal oli tõesti vaja kauba nägemiseks küünitada, kui treppi polnud. 90.190.71.25 11. oktoober 2015, kell 23:10 (EEST)
thread_title:  Autolahvkadest
Arutelu:OÜ Kodukäsitöö

message: Eemaldasin huupi pandud täpsustusega lingi "Ultra (käsitöö)". Pole kindel, et see töökoda? on tähelepanuväärne. Artiklis [[Eesti keraamika]] räägitakse, et see Ultra-nimeline töökoda muudeti peatselt ettevõtteks [[Kerama]]--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 13. oktoober 2015, kell 13:04 (EEST)

message: 1940. aastal liideti OÜ Kodukäsitöö Ultraga.
replies: text: Kust see võetud on? Võtan praegu välja. 90.190.71.25 13. oktoober 2015, kell 15:54 (EEST)

message: 1994. a. loodi samanimeline osaühing Kodukäsitöö. 90.190.71.25 13. oktoober 2015, kell 15:54 (EEST)
replies: text: Artikli pealkirja tuleks ilmselt seda arvesse võttes muuta. 90.190.71.25 14. oktoober 2015, kell 00:10 (EEST)

message: Tsitaadi õigekirja tuleb kindlasti kontrollida. Sellist numbrit nagu 1ö pole olemas. "Voldemar Päis" on [[Voldemar Päts]]. {{allkirjata|kasutaja 217.71.46.5|13. oktoober 2015, kell 22:58}}

message: K. Maranik peaks olema Karl Maranik (1892-1982), riigiametnik, OÜ Kodukäsitöö juhatuse esimees, http://geni.com/people/Karl-Maranik/6000000065446565897 Bstard12 (arutelu) 31. oktoober 2023, kell 17:14 (EET)
thread_title:  K. Maranik
Kategooria arutelu:Vene Riigiduuma liikmed

message: Selle asja kaasaegne nimetus eesti keeles oli Riigivolikogu (hiljem ka Vene riigivolikogu) ja Eesti 1938. aasta põhiseaduse järgset Riigivolikogu nimetati venekeelses ametlikus tõlkes Gosudarstvennaja Duma).
replies: text: miks me peaks eelistama kaasaegset küsitavat (pigem vigast) tõlget (vene k Государственная дума)? Eesti ajalookirjanduses on palju levinum sõna "Riigiduuma" kasutus--Estopedist1 (arutelu) 9. november 2015, kell 12:04 (EET)

message: It should connected with :en:Category:Members of the State Duma (Russian Empire) but not with
this :en:Category:Members of the State Duma (Russian Federation) as it's now. Hunu (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 21:10 (EEST)
replies: text: Palun, kas keegi muudaks intervikid ära?

text: Minu meelest on pealkiri esiteks vigane, sest sellist asja nagu Vene Riigiduuma pole ega ole olnud, ning teiseks ei tee see vahet praeguse ja kunagise Riigiduuma vahel. Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 10:52 (EEST)
thread_title:  A mistake
Arutelu:Hannes Vanaküla

message: Viite lingiks muutmine ei olnud õige. Tuleb taastada endisel kujul. Andres (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 08:21 (EEST)
Enne oli nii:
Andres (arutelu) 19. detsember 2015, kell 01:34 (EET)
Hannes Vanaküla (tuntud ka nime all Tokroda; sündinud 23. novembril 1966 Tallinnas) on Eesti maag. Meedias on teda nimetatud nii Eesti peanõiaks kui ka šarlataniks ja sekti liidriks.
Vanaküla on arengumaagia-nimelise maagide koolkonna rajaja.

message: *Mees & naine:inimese kirjeldus, Tallinn 2009, Miniprint, toimetas ja järelsõna Marika Indre
*"Basics of Magic", kirjastus Noria Books
thread_title: Teoseid
Arutelu:Pahkla Camphilli Küla

message: Õigusliku vormiga on segadust: põhikirja järgi on see sihtasutus (pole Äriregistris) katusorganisatsiooni Eesti Camphilli Küla Fond (on Äriregistris) liige--Estopedist1 (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 15:51 (EEST)

message: Ma pole kindel, kas Pahkla Tugikodu väärib eraldi artiklit, või kuidas tema järjepidevusega üldse on?--Estopedist1 (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 15:51 (EEST)
----
Kui Prillimäe pole õige, kus see siis on, Pahklas? Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 00:08 (EEST)
thread_title: Pahkla Tugikodu?
Arutelu:Projekteerimisinstituut

message: Puudub lk instituut ja projekteerimine--Estopedist1 (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 11:54 (EEST)

message: Siia tuleb link artiklist Aleksander Pürge, ent pole aru saadav, millist konkreetset asutust mõeldakse--Estopedist1 (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 11:54 (EEST)
thread_title: Kahtlane link
Arutelu:Kambüüs

message: Vaste: :en:Galley (kitchen)?--Raamaturott (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 13:30 (EET)
replies: text: Jah. Andres (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 13:48 (EET)
Ainult laevade kohta on enwi artikkel Caboose (also camboose, coboose, cubboos derived from the Dutch kombuis); hetkel lingistatud enwi artiklis on ka rongi, lennuki "kambüüsid", mis ei käi kokku EKI määratlusega ([ÕS] Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2013).—Pietadè (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 15:11 (EET)

text: Minu meelest too artikkel ei käi igasuguse laevaköögi kohta.

text: Kuigi artiklis :en:Galley (kitchen) ei ole juttu ainult laeva kambüüsist, võib minu meelest ikkagi sellega siduda. Andres (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 15:42 (EET)

message: Paluks viidet või selle asja kustutamist.
27 aastat lennundusterminoloogiat - pole kordagi seda fakti kuulnud.
Palun lisada ka need allikad:
http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Kamb%C3%BC%C3%BCs
http://eki.ee/dict/asl/index.cgi?Q=kamb%C3%BC%C3%BCs&F=A&C06=et
replies: text: Lisasin. Õhusõidukis vist süüa ei valmistata, mistõttu see, mida õhusõiduki lisaja silmas pidas, pole köök, vaid serveerimisruum (penter). Ssgreporter (arutelu) 18. jaanuar 2020, kell 01:20 (EET)
thread_title:  Harvem kutsutakse samamoodi ka õhusõiduki kööki.
Arutelu:Konstruktivism (kunst)

message: Kust on kopipeist? Voorits (arutelu | kaastöö) 1. november 2015, kell 13:05 (EET)
replies: text: Esimene lõik on "Eesti entsüklopeediast". Teiste lõikude puhul kahtlustatakse kopipeisti mõnest raamatust. Andres (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 09:36 (EET)

message: Konstruktivistlik kunst tähistab pühendumist täielikule abstraktsioonile ja modernsuse puhtsüdamlikule vastvõtmisele. Tihti väga geomeetriline, harilikult eksperimentaalne, haruharva emotsionaalne. Asjalikel vormidel arvati olevat universaalne tähendus ning neid eelistati subjektiivsusele ja individualismile. Kunstiteosed lihtsustati baaselementideni. Palju kasutati uut meediat. Põhiline oli kontekst: konstruktivistid taotlesid korrapärast kunsti, mis hülgaks mineviku ja võtaks suuna maailmale, kus mõistmine, ühtsus ja rahu omavad tähtsamat rolli.
Terminile pani aluse Kazimir Malevitš viidates Aleksander Rodchenko tööle. Rodchenko graafiline disain sai inspiratsiooniks paljudele läänes resideeruvatele kunstnikele ja konstruktivistlike disainimotiive laenatakse ja varastatakse graafilises disainis tänapäevani.
arvatavasti pärineb eeltoodud info kusagilt raamatust ja on kopipeist--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 12:22 (EEST)
replies: text: See näeb välja pigem nagu konspekt, igatahes korralikus raamatus sellist teksti ei saa olla. Ma ei saa aru, miks Sa arvad, et see on raamatust? Ja minu meelest ei saa pelga kahtlustuse põhjal teksti välja võtta. Andres (arutelu) 11. mai 2019, kell 19:33 (EEST)
thread_title: Välja võetud
Malli arutelu:RA fondiloend

message: Sellele mallile tuleks v-o lisada ka parameeter "fondi nr", mis on erinev URLis oleva numbriga. Ilmselt ka see URLis olev number on vähempüsivam--Estopedist1 (arutelu) 4. november 2015, kell 12:37 (EET)

message: Fondiloendi URLina on kasutatud ka lisaparameetreid (alljärgnevas URLis rasvaseks tehtud), mida praeguse malliga ei saa kasutada, nt http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=765&lid=950--Estopedist1 (arutelu) 4. november 2015, kell 15:43 (EET)
thread_title: URLi lisaparameetrid
Arutelu:Arvsõna

message: Varasem tekst on üle kirjutatud. Varasemal tekstil on küll puudusi, aga osa infot on kaduma läinud, näiteks see, et arvsõna nimetatakse ka numeraaliks. Kaduma on läinud ka   vahetegemine, kas räägitakse arvsõnast üldse või eesti keele arvsõnast. Panen varasema teksti siia. Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 14:15 (EET)
Arvsõna ehk numeraal on sõna arvsõnade sõnaliigis. Arvsõnad väljendavad asjade hulka.

message: Arvsõnad muutuvad käändes ja arvus. 
Arvsõnad moodustavad ühtse sõnaliigi ainult tähenduse ja morfo­loogia seisukohalt. Lauseõpetuse seisukohalt kuuluvad arvsõnade hulka väga erinevalt käituvad sõnad. 
Tähenduse järgi jagunevad arv­sõnad kaheks: põhiarvsõnad ehk kardinaalid ja järgarvsõnad ehk ordinaalid. Põhiarvsõnad väljendavad asjade absoluutset arvu ja vastavad küsimusele mitu? mitmendik?, nt Toas on neli inimest. Tal on raamatust vaevalt kolmandik loetud. Järgarvsõnad väljendavad asjade kohta mingis järjestuses ja vastavad küsimusele mitmes?, nt Jüri tuli viiendale kohale.
Järgarvsõnad käituvad lauses samamoodi nagu omadussõnad ja neid võikski pidada omadussõnadeks. Põhiarvsõnad seevastu käituvad lauses omapäraselt ning sellele tuginebki arvsõnade pidamine omaette sõnaliigiks. Põhiarvsõnade süntaktiline omapära seisneb selles, et kui põhi­arvsõna sisaldav fraas on nimetavas käändes, siis põhiarvsõna (v.a üks) laiend on osastavas käändes, aga teiste käänete korral laiend ühildub põhiarvsõnaga. Vrd Toas viibis kolm inimest. Kolmele inimesele siin ruumi ei jätku.
thread_title: Eesti keel
Arutelu:Puriinid

message: * Mehdi A Fini, Anthony Elias, Richard J Johnson ja Richard M Wright, Contribution of uric acid to cancer risk, recurrence, and mortality, Clinical and Translational Medicine 2012, 1:16, doi:10.1186/2001-1326-1-16
replies: text: See kuuluks artiklisse Kusihape. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 18:11 (EET)
replies: text: : Tere Andres!

text: : Ajasi sassi, oli mõeldud puriinide artikli juurde, kuna artiklit kusihape veel loodud ei ole.

text: : Mariina 8. november 2015, kell 18:17 (EET) alias Простота
replies: text: :: ei siin on puriinid...

text: :: Mariina 8. november 2015, kell 18:18 (EET)alias Простота
thread_title: Kirjandus
Arutelu:Kultuuriministeerium

message: Ajakohastamise puhul ei tohi lasta infol kaotsi minna. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 17:53 (EET)

message: Kas Eesti NSV ja EV ministeerium(id) ikka koos hoida? Kuidas me analoogide puhul teinud oleme? Kuhu suunata märksõna Kultuuri- ja haridusministeerium (Kultuuri- ja Haridusministeerium)--Estopedist1 (arutelu) 17. jaanuar 2016, kell 10:25 (EET)
replies: text: eelmisele lisaks ka märksõnad Eesti kultuuri- ja haridusministeerium (Eesti Kultuuri- ja Haridusministeerium)--Estopedist1 (arutelu) 21. aprill 2016, kell 15:43 (EEST)
thread_title: Järjepidevus?
Arutelu:Ühiskassa

message: Puudub artikkel ühiskassa, ent pole kindel, kas see väärib eraldi artiklit? Puudub ka artikkel kassa--Estopedist1 (arutelu) 12. november 2015, kell 11:43 (EET)

message: Kas pealkiri ei ole mitte Obštšak (vene keele reeglid!)? --Juhan121 (arutelu) 12. november 2015, kell 13:39 (EET)
replies: text: Õige märkus; teisaldasin. Kas see on vene keeles "общак"?--Estopedist1 (arutelu) 13. november 2015, kell 11:02 (EET)
Minu teada ei ole mingit ühtset Eesti või Vene maffiat. --Metsavend 13. november 2015, kell 11:48 (EET)

text: Paistab, et see on võetud siit: :en:Obtshak. 90.190.71.25 13. november 2015, kell 12:53 (EET)
----
Siin on termini общак uus mõiste. Vene kuritegelikus maailmas tähendab see ikkagi vastastikuseks abistamiseks mõeldud ühiskassat (vt :ru:Общак). 90.190.71.25 13. november 2015, kell 13:14 (EET)
Vanades eesti lehtedes on asja nimetatud ikkagi alatasa ühiskassaks. Kuna nähtus on eksisteerinud ka meie maal, siis ehk oleks targem  kasutada seda sõna ka artikli nimena? - Melilac (arutelu) 14. november 2015, kell 08:11 (EET)

text: Muidugi peaks kasutama eestikeelset pealkirja, aga rääkima peaks ikkagi sellest mõistest, millest vene viki räägib. Nende artiklite ühendamine intervikidega on vale. Praegune artikkel on viitamata ja sisu on kahtlane. Ma ei usu, et midagi oleks katki, kui see kustutada. Andres (arutelu) 19. november 2015, kell 17:15 (EET)
Need märkused on endiselt jõus. Andres (arutelu) 18. august 2017, kell 00:03 (EEST)

text: Kui mingi asja nimi on juba "Ühiskassa", siis see ei kõla nagu midagi juhtiv organisatsioon, vaid pigem miski toetav asi. Artikkel ise võib potentsiaalselt olla üsna vigane. Ja interwiki lingid on paigast ära. Ivo (arutelu) 6. august 2022, kell 01:09 (EEST)
thread_title: Obštšak?
Arutelu:Isemajandava Eesti ettepanek

message: Artikli pealkiri oli "Ettepanek: kogu Eesti NSV täielikule isemajandamisele". Minu meelest on siin jutt sellest ja see peakski pealkiri olema. Isemajandav Eesti ehk IME on teine asi. Seda kavandati veel hulk aega Savisaare juhtimisel. Andres (arutelu) 18. november 2015, kell 10:11 (EET)
Ühesõnaga, IME oligi Rahvarinde majandusprogramm. Andres (arutelu) 18. november 2015, kell 10:12 (EET)
replies: text: Võtsin artiklist välja
replies: text: : "Juhtuski nii, et NSV Liidu supikatla ühes nurgas keedetigi rammusam supp. NSV Liidu lõppaastate kaoses olnud „rahvamajanduse” tingimustes, mida arenenud sotsialismiks nimetati, keedeti pidevalt selle katla erinevates nurkades ja keset katelt Moskvas rammusamat suppi. See ei tundu teoreetiliselt võimalik, kuid viljastavates nõukogude tingimustes ikkagi oli võimalik. Balti liiduvabariikides oli supp olnud juba kaua aega rammusam kui teistes liiduvabariikides."

text: Ivo (arutelu) 20. veebruar 2018, kell 01:59 (EET)

message: "Iseseisvuse taastamise eelõhtul ametisse asunud Savisaare valitsusel oli läbimõeldud majandusalase tegutsemise kontseptsioon olemas. Kuid materiaalsed võimalused piirasid tugevalt teoreetilise kontseptsiooni ellurakendamist. Ajaloolasest peaminister Savisaar ise oli läbinud omamoodi kõrgetasemelise majandusülikooli kursuse, mis seda ametit pidavale inimesele on hädavajalik, et valitsust õiges suunas tegutsema suunata. Võrreldes teiste endiste sotsialistlike liiduvabariikidega, eriti Läti ja Leeduga, oli Eesti saanud sedavõrd suure üldteoreetilise edu turumajanduse aluste sisseseadmisel, et just Eestile tehti Balti riikidest esimesena ettepanek astuda Euroopa Liidu liikmeks. " 
replies: text: Allikateta on see üldsõnaline pateetika ja POV.Miacek (arutelu) 6. juuni 2019, kell 19:08 (EEST)

message: See artikkel peaks olema pealkirja "Isemajandav Eesti" all. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. november 2022, kell 10:54 (EET)
thread_title:  Pealkirjast
Arutelu:1921. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste A-klass

message: *B-klassi mängud, (sulgudes asukoht ja kellaaeg)
*23. september
*Balti Puuvillavabrik 	0 : 6 	Tallinna ESS Kalev B (Tiigiveski, Tallinn, kell 17:00)
*25. september
*Narva KS Võitleja B 	1 : 3 	Tallinna Jalgpalli Klubi B (Tiigiveski, Tallinn, kell 12:00)
*Pärnu SS Tervis 	3 : 2 	Tartu SS Kalev (Tiigiveski, Tallinn, kell 14:00)
*Türi SS Lembit 	2 : 1 	Viljandi kaitseliidu spordiring (Viljandis, kell 15:00)
*2. oktoober
*Türi SS Lembit 	1 : 4 	Tartu SS Sport (Tiigiveski, Tallinn)
*Tallinna VS Sport B 	3 : 0 	Pärnu SS Tervis (Tiigiveski, Tallinn, kell 12:30)
*Poolfinaalid 9. okt 
*Tallinna ESS Kalev B 	0 : 1 	Tallinna VS Sport B (Tiigiveski, Tallinn)
*Tallinna Jalgpalli Klubi B 	4 : 1 	Tartu SS Sport (Tiigiveski, Tallinn)
*Finaal 16. okt
*Tallinna VS Sport B 	2 : 0 	Tallinna Jalgpalli Klubi B (Tiigiveski, Tallinn, kell 15:30) 
Need olen leidnud sirvides 1921. aasta Päewalehte saidil: http://dea.nlib.ee
--LeeMarx (arutelu) 4. detsember 2015, kell 02:18 (EET)
thread_title: Leiud arhiividest ja muu
Arutelu:1922. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste A-klass

message: Leidsin selle arikli dea.digar.ee, Eesti Spordileht, nr.40. Näitab kenasti ära mis minutil väravad on löödud. Järelmäng = lisaminutid. Praeguse seisuga ei olnud teada kahe värava mänguminutid millal nad löödud olid. --LeeMarx (arutelu) 4. detsember 2015, kell 07:07 (EET)

message: *SR = Spordiring
*NR = Noorsooring
*ESS = Eesti Spordiselts
*SS = Spordiselts
*VS = Võimlemisselts
*KS = Karskusselts
*ENÜ = Eesti Noorsooühing
*NÜ = Noorsooühing
*ASK = Akadeemiline Spordi Klubi või Akadeemiline Spordiklubi
thread_title: Lühendid meeskonna nimedes
Arutelu:Denitrifikatsioon

message: Üle kirjutatud. Siin on vana redaktsioon. Andres (arutelu) 6. detsember 2015, kell 17:30 (EET)
Denitrifikatsioon on lämmastikuringe oluline lüli, milles nitraadid või nitritid redutseeritakse järk-järgult gaasilisteks ühenditeks (N2O või N2). Denitrifikatsiooni viivad läbi denitrifitseerijad bakterid. 
Denitrifikatsioon toimub harilikult üksnes anaeroobsetes või mikroaerofiilsetes tingimustes, näiteks kihistunud veekogude põhjakihis.

message: *Nitrifikatsioon
*Lämmastikuringe
Kategooria:Ökoloogia
thread_title:  Vaata ka