Arutelu:Saami algkeel

message: :Esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.
replies: text: Mida arvad? Kas midagi olulist on puudu? Ettepanekuid edasiseks arendamiseks?

text: Ivo (arutelu) 28. detsember 2017, kell 16:39 (EET)
replies: text: : Sisu tundub igati usaldusväärne, allikad on hästi viidatud ega ole kuidagi kahtlased. A-klassi artikliks võiks praegu tunnistada kyll. Et päris heaks või väga heaks artikliks tunnistada, võiks natuke veel yht-teist nokitseda.

text: : Põhimõtteline arendamisettepanek: võiks olla keelenäiteid, mis teeksid asja konkreetsemaks ja seostaksid saami algkeele kas vähemalt põhjasaami keelega või siis ka teiste olemasolevate saami keeltega (neid on kymmekond) ning yldarusaadavuse mõttes ehk ka mõne teise uurali keeltega (nt eesti või soome) ning yhtlasi valgustaksid seda, millise materjali põhjal selliseid hypoteetilisi algkeeli konstrueeritakse (ja mispärast seda tehakse -- seepärast, et uuritavad tänapäeva keeled ongi omavahel sarnased, millel kõik hypoteesid põhinevad). Ingliskeelsest artiklist (:en:Proto-Samic language), kus on igasugu detailseid häälikuseaduste kirjeldusi, võiks näiteks kerge vaevaga lokaliseerida keskmisest osast (:en:Proto-Samic language#Vowel shift) tabeli, kus on kõrvu rekonstrueeritud uurali algkeele ((Post-)Proto-Uralic), saami algkeele (Proto-Samic) kõrvu tänapäeva põhjasaami ning soome keele sõnadega.

text: : Uurimisloolist tähenärimist: Mikko Korhoneni tööle võiks põhimõtteliselt viidata ja selle sisu refereerida; Pekka Sammallahti töödele võiks otsemini viidata. Aga, nagu öeldud, see on juba rohkem perfektsionistlik tähenärimine. Ante Aikio ja Petri Kallio kasutamine on suurepärane, nemad on noorema põlve teravamad uurijad, aga Korhonen ja Sammallahti olid 20. aastasaja tähtsamad. -- Ohpuu (arutelu) 29. detsember 2017, kell 09:37 (EET)

text: :Tegin pisitoimetamist. Kas märkuste lõppu ei peaks punkti panema?

text: :Kas saami algkeele olemasolu tunnistavad ka keelepuu langetajad?

text: :Kas A-klassi artikli puhul ei pea olema kontrollitud, kas allikaid on õigesti refereeritud? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 13:19 (EET)

text: :Mida on mõeldud tšuudide keelte all? Peaaegu kõigi arvamuste järgi on need läänemeresoome keeled.
replies: text: ::Aikio 2012, lk 69: "Rahkonen (2011a) has convincingly argued on the basis of toponomastic studies that the Uralic language spoken by the ‘Chudes’ in areas surrounding the city of Novgorod was neither Finnic nor Saami". --Minnekon (arutelu) 29. detsember 2017, kell 14:30 (EET)

text: :: Siis võiks ehk öelda "Novgorodi ümbruse tšuudide". Ja artiklis Tšuudid peaks seda mainima. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:59 (EET)

text: :"0 pKr" tundub imelik. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 13:42 (EET)
replies: text: ::See oli jah viga, allikas on 1 pKr. Muutsin ära. --Minnekon (arutelu) 29. detsember 2017, kell 14:32 (EET)
replies: text: ::: Panin sinna "meie ajaarvamise alguse", mis tundub loomulikum. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:50 (EET) 
Artiklis Uurali algkeel on Seima-Turbino võrgustik, siin "Sejma...". Kumb on õige? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:49 (EET)

text: Ma olen ingliskeelses kirjanduses mõlemat varianti kasutatavat näinud. --Minnekon (arutelu) 30. detsember 2017, kell 16:26 (EET)
replies: text: :Seima on Venemaa kohanimi, nii et j-i pole tarvis panna. Andres (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:31 (EET)
replies: text: ::Ok. Miks jõenimi Okaa ei sobinud? EKI tunnustab seda. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2017, kell 19:09 (EET)
replies: text: ::: Oka on eelisnimi, Okaa on mööndav. Kui tahad, pane tagasi. Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 20:02 (EET)
replies: text: ::::Mul pole nime osas eelistust. Lihtsalt mõtlesin, miks üht aktsepteeritud nime teise vastu vahetada. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2017, kell 20:52 (EET)
Uurali keeled on dateeritud nooremaks (umbes 2000 eKr) kui varem arvatud, sealhulgas nooremaks kui kammkeraamika.

text: Ma arvan, et selle peaks teistmoodi sõnastama. Sündmus, millest jutt on, on Uurali algkeele lahknemine, eks ole? Kas Uurali algkeel ise ei ole Uurali keel? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:57 (EET)
-----
Ja kuidas muidu selle kvaliteedihinnanguga on? Sobib see artikkel A-klassi? (et keelenäidete lisamine oleks hea, aga hetkel mitte hädavajalik selle klassi jaoks?) Peaks midagi veel kohendama? Teiste arvamusi? Ivo (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 02:25 (EET)

text: Kas A-klassi puhul ei pea olema kontrollitud, kas on õigesti refereeritud? Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 09:28 (EET)
thread_title:  A-klassi artikli kandidaat