lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Berliini metroo

message: Soovitan pealkirju stiilis U1 (Berliin). "Berliini U1" on kunstlik väljend. Andres 18. juuni 2006, kell 16.08 (UTC)
Kas S-Bahni võib ikka metrooks nimetada?  --Metsavend 19. juuni 2006, kell 07.54 (UTC)
replies: text: Seda mõtlesin minagi. Metroo on põhimõtteliselt linna kiirraudtee. Metroo ei pea olema maa-alune (tavalised metrooliinidki ei kulge kogu ulatuses maa all). Teiselt poolt, ka S-Bahn on mõnes kohas maa all. ENE järgi on metroo kas maa all või estakaadidel.   Andres 19. juuni 2006, kell 08.10 (UTC)

text: S-Bahn võib mõnel juhul olla ka kiirtramm või lihtsalt tramm. Andres 19. juuni 2006, kell 08.10 (UTC)
replies: text: : Igatahes tuleks eraldi artiklid teha S-Bahni ja U-bahni jaoks. --Metsavend 19. juuni 2006, kell 08.17 (UTC)
replies: text: :: vat päris kindel ei ole, aga S-Bahni imho metrooks küll ei peeta... pigem võiks seda ikke linnarongiks või miskiks taoliseks nimetada... muidu äkki hakkame siit eeskuju võttes veel Balti jaama ja Nõmme vahel liikuvat asja ka metrooks pidama ;) - Ahsoous 19. juuni 2006, kell 08.48 (UTC)
replies: text: ::: Jah, nõus U-Bahn on metroo, S-Bahn mitte. Samuti olen nõus, et tuleb teha eraldi artiklid. Aga kuidas S-Bahn tõlkida? Andres 19. juuni 2006, kell 15.39 (UTC)
replies: text: :::: Saksa vikipeedias on S-Bahn mainitud kui Stadtschnellbahn, ehk siis linnakiirrong? Joel 12. juuni 2007, kell 08:08 (UTC)
replies: text: ::::: Hea oleks, kui saaks mõnest eestikeelsest allikast eeskuju võtta. Andres 12. juuni 2007, kell 12:52 (UTC)
replies: text: :::::: Erinevad raudteetemaatiliset Eesti veebilehed kasutavad S-Bahni kohta väljendit Berliini linnaraudtee (muuhulgas näiteks http://www.elektriraudtee.ee/ettevottest/missioon/ajalugu). Iseenesest kõlab see ju loogiliselt. bepe 24. jaanuar 2011, kell 10:07 (UCT)

message: Kuidas peaks tõlkima peatuste nimed, kas kasutada saksa keelset kirjapilti (S-Bahnhof Wannsee) või midagi muud (näiteks: Berlin Wannsee)? Berlin Wannsee viitab pigem kohale, kui seal asuvale S-Bahni peatusele. Rautejaam Berlin Wannsee võiks põhimõtteliselt sobida, kuna seal peatuvad ka rongid, kuid kuidas toimida muude jaamadega? Joel 30. november 2007, kell 23:30 (UTC)
replies: text: Esialgu on vast parem tõlkimata jätta, sest puutub traditsiooniline vaste. Andres 1. detsember 2007, kell 20:24 (UTC)
thread_title:  Jaama nimedest
Arutelu:Ülikool

message: See ei ole universaalne määratlus. Andres 19. juuni 2006, kell 20.02 (UTC)
Ülikool on ka teadusasutus. Seda pole siin mainitud. Siim 12. veebruar 2009, kell 22:59 (UTC)
replies: text: Kas see on algusest peale nii olnud? Andres 12. veebruar 2009, kell 23:08 (UTC)

text: Võib-olla universaalses definitsioonis ei pea mainima, et ta on teadusasutus, aga artiklis peaks sellest muidugi juttu olema. Andres 12. veebruar 2009, kell 23:11 (UTC)
replies: text: : Minu meelest peab definitsioonis olema kirjas see, mis asi ülikool praegu on. Ajaloost saab rääkida eraldi alajaotuse all. Siim 12. veebruar 2009, kell 23:16 (UTC)
replies: text: :: Võib-olla küll. Andres 13. veebruar 2009, kell 11:39 (UTC)

text: :: Pole kindel, kas igal pool on nii, näiteks Venemaal. Andres 6. september 2010, kell 15:04 (EEST)

text: :Sõna „ülikool“ või selle võõrkeelset vastet võib oma nimes kasutada ülikool, millel on positiivselt evalveeritud teadus- ja arendustegevus mitmes teadusvaldkonnas ning kus toimub õpe mitmes õppevaldkonnas kõrgharidustaseme kõigil astmetel. [Eesti Maaülikooli seaduse seletuskiri, lk 5] --Merryapples (arutelu) 23. august 2018, kell 22:52 (EEST)

message: Kas kõrgem õppeasutus = kõrgkool? --Tiuks 1. märts 2009, kell 15:01 (UTC)
replies: text: Jah. Andres 1. märts 2009, kell 15:10 (UTC)

message: nt enwiki on alma mater'ist teinud eraldi artikli--Bioneer1 (arutelu) 19. oktoober 2014, kell 13:05 (EEST)
replies: text: Peabki olema eraldi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. august 2018, kell 00:53 (EEST)
thread_title: Termin "[[alma mater]]"

message: meil on linke märksõnale teadusülikool. Esmapilgul tundub olevat ebasoovitatav termin. Ka EKSSis pole seda. Küll on aga olemas teaduskool (see peaks küll ehk reserveerima üldmõistele)--Estopedist1 (arutelu) 21. juuni 2019, kell 09:54 (EEST)
thread_title:  Teadusülikool
Arutelu:Sunnitöö

message: Sunnitöö on eelkõige ikkagi endisaegne karistus. Peale selle, sunnitöö eest vist palka ei makstud. Aga näiteks Nõukogude Liidus pidid vangid reeglina töötama ja neile maksti ka palka (see oli küll üsna väike, kuid vangist tulles sai sellega mõnda aega elada.) Andres 21. juuni 2006, kell 11.09 (UTC)
replies: text: Ei pruugi olla ei endisaegne ega ka mitte karistus. Palk pole yldse oluline. --Lulu 21. juuni 2006, kell 19.05 (UTC)
replies: text: : Mõtlen, et see sõna tähendab eelkõige endisaegset karistust. Andres 21. juuni 2006, kell 19.47 (UTC)

text: Ei tea... Sõjavangide kasutamine sunnitööl näiteks, mis on keelatud Genfi 1949. a. konventsiooniga, on aktuaalne ka tänapäeval. Sel puhul ei ole tegemist karistusega ega ka mitte endisaegsusega. Sunnitöölaagrid eksisteerivad tänapäeval näiteks Põhja-Koreas, Kuubal jm. Poliitvangide puhul ei saa rääkida karistusest selle sõna õiges tähenduses. Minu vanaisa näiteks saadeti Siberi sunnitöölaagrisse spionaazhi-syydistusega. Jne. Arvan, et "eekõige endisaegne karistus" ei ole kohane määratlus. --Lulu 22. juuni 2006, kell 16.22 (UTC)
replies: text: : Veel kord, ma kasutasin sõna eelkõige.

text: :Ma ei ütle, et artiklis peaks niiviisi sõnastama. Lihtsalt seda tuleb artikli koostamisel arvestada. Tuleb ikkagi öelda, mis on sõna algne tähendus ja kuidas sõna tähendus on hiljem muutunud ning teisest küljest, kuidas sama asja kohta on hakatud kasutama muid nimetusi.

text: : Ka poliitvangide puhul saab rääkida karistusest, iseasi et süüdistus võis olla  ebaõiglane või fabritseeritud. Iseasi on see, et NSV Liidus ei tuntud sunnitöö nimelist karistust. Karistuse nimetus "sunnitöö" on endisaegne. Sunnitöö kui karistus oli tõesti olemas, kuid seda nimetati teise nimega.

text: : Ka see on tõsi, et sunnitöö on olemas ka ilma, et seda karistusena mõistetaks.

text: : Kõigest sellest tuleb artiklis rääkida. Püüded leida üldist definitsiooni seda sisu ei asenda. Andres 22. juuni 2006, kell 21.00 (UTC)

message: See "karistuse ähvardusel" on veidi imelik....sunnitöö võib ju ise ka karistus olla...kas poleks parem "karistusena või karistuse ähvardusel"--Boy 22. juuni 2006, kell 19.34 (UTC)
replies: text: Sunnitöö ise võib, aga ei pruugi olla karistus, nagu eelnevalt mainisin. Sunnitööl on aga yldreeglina ette nähtud veel omaette karistused tööst kõrvalehoidmise jmt eest. --Lulu 22. juuni 2006, kell 20.18 (UTC)

message: kui sõna "каторга" vastet vaadata mõnest sõnaraamatust, siis on see sunnitöö, ent mitmes vikis on ka eraldi artikkel NLi vastavast nähtusest, nt :en:Katorga--Bioneer1 (arutelu) 2. märts 2015, kell 10:36 (EET)
thread_title: Sunnitöö (каторга) NLis
Arutelu:Rahvuskogu

message: Kas peaks "Rahvuskogu" tegema täpsustusleheküljeks ja selle teksti viima artikli "Eesti Rahvuskogu" või "Rahvuskogu (Eesti)" alla, sest sellenimelisi võimuorganeid on olnud ka teistes riikides, näiteks meenub kohe Iraak. Jätta see tekst "Rahvuskogu" alla ja teha suunamised lehelt "Rahvuskogu (täpsustus)" on vist liiga eestikeskne lähenemine? Kuidas teistele tundub? ;-) -- Toomas 21. juuni 2006, kell 10.05 (UTC)
replies: text: Ma arvan, et võib küll reserveerida selle pealkirja Eestile, sest teised on ju tõlked, ja tõlkida saab mitut moodi. Praeguse seisuga tulevad siia lingid Iraagi ja Bhutani rahvuskogule ning need tulebki kõigepealt täpsustuslehel korda ajada. Kui mõlema organi nimi on lihtsalt Rahvuskogu, siis oleksid sobivad pealkirjad vist "Rahvuskogu (Bhutan)" ja "Rahvuskogu (Iraak)". Andres 21. juuni 2006, kell 10.09 (UTC)
replies: text: : OK, ei ole sellele vastu. -- Toomas 21. juuni 2006, kell 10.10 (UTC)
replies: text: :: Kas Sa teed ise korda? Mina praegu ei jaksa, ja kardan, et pärast läheb meelest ära. Andres 21. juuni 2006, kell 10.12 (UTC)
replies: text: ::: Kui jõuan, siis teen. Tahan praegu Torrese biograafia kaelast ära saada, et see kuuks ajaks pooleli ei jääks. Kui siis veel aega on, teen Rahvuskogu täpsustuse ka korda. -- Toomas 21. juuni 2006, kell 10.21 (UTC)

message: RTL 1937, 10
Nimetan Rahvuskogu Teise koja liikmeiks:
# Akel Friedrich, Välisminister
# Grimm David, prof. emer.
# Gutkin Heinrich, Juudi Kultuuromavalitsuse abiesimees
# Jaakson Jüri, Eesti Panga president
# Kukke Hugo, Peatoimetaja
# Laaman Eduard, Peatoimetaja
# Pung Mihkel, vandeadvokaat
# Reichmann Jaak, Kohtukoja esimees
# Tammer Harald, Peatoimetaja
# Tõnisson Aleksander, Tartu linnapea
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
thread_title:  Riigivanema käskkiri nr. 3. 

message: Lisasin lingi saksa vikipeedia artiklile, kuid see on desinformeeriv, seal nimetatakse ka 1938. aasta põhiseaduse järgset Riigikogu Rahvuskoguks. --Numbriga kärumees 22. august 2011, kell 14:03 (EEST)
replies: text: Saksakeelne artikel on nüüd täiesti uus. Tervitusi, --Carstenwilms 29. august 2011, kell 17:04 (EEST)
thread_title:  Saksa vikipeedia artikkel
Arutelu:Lerna järv

message: Tänapäeva kohanimed tuleb kirjutada rõhumärkidega. 
Kas see järv tuleks kanda ka maailma järvede loendisse? Andres 22. juuni 2006, kell 20.45 (UTC)
replies: text: vast mitte. Selliste (maailma järvede) loendites oleks hea piirduda praegu olemasolevatega ja ajalooliste jaoks teha omaette loend. Sarnaselt riikide ja linnadega ... ja see "maailma" võiks ka tegelikult ära võtta :o) --TarmoK 22. juuni 2006, kell 21.49 (UTC)
replies: text: : Sellisel juhul tuleb sinna kirjutada, et tegu on praeguste järvede loendiga (igatahes on ka varem eksisteerinud järved maailma järved). Peale selle, praegu on tegemist välismaa järvede loendiga. Pealkiri tuleb muuta välismaa järvede loendiks või panna sisse ka Eesti järved (sellisel juhul "maailma" ära võtta). Andres 22. juuni 2006, kell 22.21 (UTC)
Malli arutelu:F1statistics

message: Mall lihtsustamaks Välislinkide alaosas lingi tegemist Formula1 History and Statistics (http://www.4mula1.ro) andmebaasi.
Mall kutsumises anda argumendiks F1 piloodi nimi eraldatud alakriipsuga. NB! Nimi peab vastama nime kirjutusele http://www.4mula1.ro saidis (näiteks: Mika Häkkinen tuleb kirjutada siis Mika_Hakkinen)
 {{F1statistics|Mika_Hakkinen}}
thread_title:  Kasutamine 

thread_title:  Arutelu
Malli arutelu:F1database

message: Mall lihtsustamaks Välislinkide alaosas lingi tegemist Formula One DataBase (http://www.f1db.com) andmebaasi.
Mall kutsumises anda argumendiks F1 piloodi nimi eraldatud alakriipsuga. NB! Nimi peab vastama nime kirjutusele http://www.f1db.com saidis (näiteks: Mika Häkkinen tuleb kirjutada siis Mika_Hakkinen)
 {{F1database|Mika_Hakkinen}}
thread_title:  Kasutamine 

message: Antud leht vist enam ei tööta. Pelmeen10 (arutelu) 29. juuli 2013, kell 01:15 (EEST)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:Heinrich Marga ülendatud ohvitseride loend

message: Siia ei too ükski link, mistõttu on seda nimekirja väga raske leida. Andres 27. juuni 2006, kell 20.42 (UTC)
replies: text: Nõus. Tehku siis keegi siia link. Või isegi mitu. --Christopher Robin 28. juuni 2006, kell 10.04 (UTC)
replies: text: : Aga kuhu? Andres 28. juuni 2006, kell 10.33 (UTC)
replies: text: :: Raske öelda. Ei tunne nii hästi Wikipedia liigitust. Tegin Heinrich Marga artiklisse. --Christopher Robin 28. juuni 2006, kell 10.55 (UTC)
Kas siia ei võiks lisada näiteks piltkoopiaid neist käskkirjadest ja miks mitte ka mõnest nn "sinisest paberist" ehk siis ohvitseritunnistusest, mis seoses käskkirjadega väljati? Neid on ju ringlemas ja kui tõesti ei leita ühtegi, olen ise nõus näidiseid otsima. See ilmestaks mõnevõrra artiklit. Niisamuti oleks vaja sissejuhatavat osa nende auastmete saamise loost ajal, mil Eestis lokkas veel okupaioonivõim. Tegu on ju erilise olukorraga, kus peale 50 aastat anti esmakordselt taas kaitseväelisi auastmeid Eesti Vabariigi presidendi nimel. Huvitav oleks ka teada, miks kasutati näiteks auastmeid ülemleitnant või kas kaptenleitnant on nende käskkirjade mõistes vaste maaväe auastmele "kolonelleitnant".

text: Auastmeid anti juba 1970. aastail Tõnis Kindi poolt. Riho Ühtegi väitel on need kaptenleitnandid ja ülemleitnandid Kalle Elleri leiutatud auastmed, millel pole seost 1938. aasta Ohvitseride teenistuskäigu seadusega. --Improvisaator 25. aprill 2009, kell 09:49 (UTC)
Kas kapten Jaak Mossin on sama Jaak Mosin, kelle intervjuu leidub tänases Eesti Ekspressis? --Õli (arutelu) 8. november 2012, kell 15:57 (EET)
Praeguse valitsuse ametlik seisukoht peaks olema antud Vabariigi Presidendi (Lennart Meri) käskkirjas nr. 16 1. juulist 1993:
1. Kinnitan Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe 11. mai 1992. a. korraldusega nr. 29. ja 20. juuni 1992. a. korraldusega nr. 38 Eesti Vabariigikaitsejõudude ohvitseridele antud sõjaväelised auastmed.
2. Tunnistada sõjaväeliste auastmetena ainult neid auastmeid,mis on antud kuni 3. juulini 1992. a. "Ohvitseride teenistuskäigu seadluse" (RT 1938, 100, 871) alusel ning pärast tähendatud kuupäeva, Eesti vabariigi põhiseaduse alusel antud sõjaväelisi auastmeid. (Ajutine viide, kuni leidub parem: Imre Kaas. Jäägrimässu anatoomia. Pegasus, 2013, lk. 70.)
Küsimused: mis riik see on, kus iga uus riigipea otsustab, milliseid oma eelkäijate käskusid kinnitada ja tunnistada, milliseid mitte?
Miks ei võinud Mark ohvitseride ülendamisel lähtuda OTS-38-st (seda vajaduse korral kasvõi muutes), vaid pidi selle asemel leiutama mingeid kaptenleitnante, ülemleitnante ja alamleitnante? --IFrank (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 22:44 (EET)
Siit puudub näiteks kapten Asso Kommer.

message: Sõna "poolt" on sellistes pealkirjades ülearune ja ebasoovitatav. Adeliine 30. märts 2019, kell 18:46 (EET)
thread_title:  Poolt
Arutelu:Fenerbahçe SK

message: Siia ei viita midagi. Andres 1. juuli 2006, kell 06.34 (UTC)
Mida tähendab siin mitmel kohal sulgudes sõna 'kirje'? 213.35.168.21 13. aprill 2009, kell 03:53 (UTC)
replies: text: polnud seda lehte varem külastanudki. 'kirje' on masintõlge sõnast 'record' ;).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 15:09 (EET)
Siin on jutt spordiklubi kohta. Toodud on ainult jalgpalliklubi saavutused (tundub nii). --KungFuDuck 22. detsember 2011, kell 00:03 (EET)
Miks muist välja läks? Andres (arutelu) 29. detsember 2016, kell 15:25 (EET)

text: Võtsin maha, kuna need osad tuleks enne eesti keelde ümber panna (ja kontrollida kas andmed ka ajakohased on)... ega sa ei tea kas türgikeelne sõna 'başbakanlık' on eesti keeles 'kantsler' või on see hoopis 'peaminister'?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 16:04 (EET)
replies: text: : Siis pane arutelulehele, muidu pärast ei märgata, et need olemas on.

text: : See on peaministri kantselei või peaministri ametikoht. Andres (arutelu) 29. detsember 2016, kell 16:52 (EET)
replies: text: :: Kõik muud auhinnad panin juba sisse tagasi peale selle millest ma isegi aru ei saa, mis see isegi olla võiks ja nimelt:
*Laevastikuregistri Cup: (kirje)
**Võitjad (4): 1982, 1983, 1984, 1985

text: :: Võib-olla sa mõtled välja. Saksa vikist siis saksa ja türgikeelne nimi: Marine-Pokal (Donanma Kupası).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 17:43 (EET)
replies: text: ::: Mereväe karikas, laevastiku karikas. Andres (arutelu) 29. detsember 2016, kell 18:15 (EET)

message: Pealkiri võiks olla "Fenerbahçe SK", ta on ainult inglise keeles punktidega. --LeeMarx (arutelu) 29. detsember 2016, kell 20:43 (EET)
replies: text: Njah. Iseenesest äkki tõesti. SK lühendina tähendab ju eesti keeleski täpselt sedasama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 21:01 (EET)
thread_title:  Pealkiri 

message: Nagu ma arusaan, siis see artikkel räägib spordklubist kui tervikust. Jalgpalli jaoks tuleks sel juhul teha eraldi "Fenerbahçe SK (jalgpall)",  nagu inglise keelses wikis. Teen osakondade malli, siis on lihtsam navigeerida. --LeeMarx (arutelu) 30. detsember 2016, kell 01:57 (EET)
thread_title:  Osakonnad
Arutelu:Tokio Hotel

message: emoansambel
replies: text: Mis see tähendab? Andres 1. juuli 2006, kell 06.41 (UTC)
replies: text: : emo iseenesest on muusikažanr vt :en:Emo (music) - Ahsoous 1. juuli 2006, kell 14.12 (UTC)
replies: text: :: Nad laulavad mingite produtsendionude pop-ballaade, ise ülepingutatult emo-välimusega ja puha... -Mardus 18. aprill 2008, kell 09:52 (UTC)

message: Mis tähendab "ametlik fännisait"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. juuni 2008, kell 14:09 (UTC)
Arutelu:Eesti koolide loend

message: Kas siia nimekirja lähevad ainult üldhariduskoolid või ka ametikoolid (Kuressaare Ametikool)? Andres 3. juuli 2006, kell 15.44 (UTC)
replies: text: pealkirjas pole täpsustatud kooli liiki. kas siia peaks ka koolimalli tegema nagu Mona tegi hiljuti asulate nimekirjale malli? sest nüüd hakkab siia ju endisi koole tulema. ja külakoole oli hoopis rohkem kui nüüdseid koole. avjoska 10. august 2006, kell 18:47 (UTC)

text: Siin olid algul ainult keskkoolid, hiljem on lisatud ka teisi kooli. On olemas eraldi Eesti põhikoolide loend. Arvan, et on otstarbekas teha ühtne loend, sest koolitüüp võib ühe kooli puhul muutuda.

text: Arvan, et malli tegemisega pole kiiret, arvatavasti ei lähe seda tarvis, sest nii palju neid koole nüüd ka ei ole. Andres 10. august 2006, kell 18:51 (UTC)
replies: text: :Ülikoolid peaksid ka koolid olema? Jürka 7. aprill 2007, kell 09:58 (UTC)
replies: text: :: Laiemas mõttes küll, aga siin on mõeldud üldhariduskoole. Tegin vastava täpsustuse. Andres 7. aprill 2007, kell 10:09 (UTC)

message: Kus loendis on eesti koolid välismaal?avjoska 2. september 2006, kell 11:49 (UTC)
replies: text: Võiks ehk teha Välismaa eesti koolide loendi? Andres 2. september 2006, kell 12:20 (UTC)

message: Endiste koolide juurde kirjutada sulgudes "endine". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuli 2011, kell 17:54 (EEST)

message: Mis selle [[Kohtla-Järve Ühisgümnaasium]]iga siis nüüd oli? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. veebruar 2015, kell 23:34 (EET)

message: Ei leia Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi (vt artiklit Jüri Ivask (luuletaja). 88.196.236.106 13. juuni 2015, kell 16:28 (EEST)
replies: text: Loend ei ole ammendav. Andres (arutelu) 14. juuni 2015, kell 07:21 (EEST)

message: Artiklist [[Tallinna Tõnismäe Reaalkool]]: 20. novembril 1917 võttis Tallinna Linnavalitsus vastu otsuse: "1. Anda linna algkoolidele numbrilised nimetused, kuna kehtivad nimetused ei ole ajale vastavad ja on keerulised... 2. Ümber nimetada kõik Tallinna linna algkoolid." [http://www.archivesportaleurope.net/ead-display/-/ead/pl/aicode/EE-TLA/type/fa/id/TLA.64/unitid/TLA.64.1.7 Archives Portal Europe] annab ametliku nimekujuna ''Tallinna Linna 25. Algkool''. Siin loendis on Tallinna algkoolide nimed teisiti. [[Eri:Kaastöö/90.190.71.25|90.190.71.25]] 20. oktoober 2015, kell 09:30 (EEST)

message: International School of Estonia ja Eesti Rahvusvaheline Kool on sama asi, ning hetkel on mõlemad nimed listis olemas. kas üks tuleks ära kustutada või teise sappa haakida? hetkel lisasin eestikeelsele nimele lingi inglisekeelse nimega artikli juurde. kui kustutama hakata, siis mina eelistaks inglisekeelse alles jätmist, kuna enamus ajast kasutatakse ka kooli lehe eestikeelsetes juppides lühendit ISE. Ashela (arutelu) 15. november 2016, kell 21:22 (EET)
replies: text: Võib ka jääda, nagu on. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 22:05 (EET)
----
Ma leian, et Tallinna koolid tuleks siia tagasi panna. Andres (arutelu) 24. mai 2021, kell 00:25 (EEST)
thread_title:  kahe nimega koolide kirjed
Arutelu:Koroljov

message: Vene viki järgi oli asula nimi Podlipki, mitte Podlipiki. Andres 3. juuli 2006, kell 20.59 (UTC)

message: "Linnas asub asiaten policei kz "Energia" ja kz kontrollkeskus." Mis Asiaten Policei? Velirand (arutelu) 8. oktoober 2022, kell 10:28 (EEST)
replies: text: mis on kz? karistus-tsoon? suwa 8. oktoober 2022, kell 11:51 (EEST)
thread_title: Arusaamatu lause
Arutelu:Psühholoogiline kokkusobivus

message: Käsitlus lähtub ainult [[sotsioonika]] mätta otsast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. juuli 2006, kell 19.22 (UTC)

message: Puudub lehekülg [[Kokkusobivus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2007, kell 13:40 (UTC)

message: Miks "psühholoogiline", miks mitte "psüühiline"? Adeliine 15. veebruar 2013, kell 15:40 (EET)
replies: text: Arikkel on siit kopipeistitud. --Tiuks (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 15:47 (EET)
replies: text: :Because the front page of socioniko.net definitely states that any of its materials, except for the Russian version, can be reproduced:
Copyleft: texts from this site (except for the English, German, Russian and Ukrainian sections) may be quoted or reproduced on other sites, including WIKIPEDIA.
However, reference to the source is always necessary.
This permisson does not apply to pictures and other features of the site, nor to any of the external sites linked from our site. --Dmitri Lytov (arutelu) 15. aprill 2013, kell 22:24 (EEST)
Arutelu:Väike-Maarja vald

message: Eesti valdade kohta on teine mall, mitte "provints". - Urmas 6. juuli 2006, kell 13.01 (UTC)
replies: text: sisuliselt need ju ei erine, lihtsalt valla mall oli varem olemas ja sellepärast kasutusel (väike eelis on ka et saab tsipa vähema kirjutamisega hakkama) ... kuid vaatamata sellele võiks mallides kirjutada üks parameeter rea kohta, kergem lugeda ja muuta kui vaja :o) ... anyway, eks igaühel meil omad harjumused --TarmoK 6. juuli 2006, kell 13.31 (UTC)
replies: text: :Erinevus on selles, et praeguse malliga tuleb automaatselt kaasa kategooria "Eesti vallad". See, et kõik asjad ühel real: võtsin selle esimesest ette juhtunud artiklist, kuna malli arutelulehel olev kopeerimiseks mõeldud tekstijupp ei töötanud (oli samuti kõik ühel real). - Urmas 6. juuli 2006, kell 15.36 (UTC) 
P.S: lipu töötav link "läks kaduma". Iseasi kas see oli õige(?)
thread_title:  malli kasutamine 

message: Minu meelest tuleks öelda "omavalitsusüksus". Siis oleks tegemist terminiga, mis saab olla ka vastava artikli pealkiri. Andres 6. juuli 2006, kell 13.06 (UTC)
replies: text: on olemas ka "termin" X järgu haldusüksus, seda on ka mõnel pool kasutatud --TarmoK 6. juuli 2006, kell 13.31 (UTC)
replies: text: : Jah, aga haldusüksus ja omavalitsusüksus on erinevad mõisted. Andres 6. juuli 2006, kell 13.55 (UTC)
replies: text: ::"vald" on "omavalitsus" (võõrkeelse sõnaga 'munitsipaliteet'). Ka on ta "haldusüksus Lääne-Virumaal". Kuid kindlasti mitte "Lääne-Virumaa haldusüksus" nagu ennist oli. - Urmas 6. juuli 2006, kell 15.31 (UTC)
replies: text: ::: Minul ei ole muud probleemi,  kui et "omavalitsusüksus" (erinevalt sõnadest "omavalitsus" ja "munitsipaliteet") on ühemõtteline. Seetõttu on ta eelistatav. Andres 6. juuli 2006, kell 15.37 (UTC)
replies: text: ::::Kui vaatad mõnda suvalist maakonna veebilehte, näed seal sõna "omavalitsus" ja/või "omavalitsuste liit". Tuleb lihtsalt harjuda; nõukogude ajal ja selle mõjul olid jah pikka aega kõnes 'üksused'. - Urmas 6. juuli 2006, kell 15.59 (UTC)
replies: text: ::::: Ma saan aru küll, et seda sõna selles tähenduses kasutatakse. Aga sõnal "omavalitsus" on mitu tähendust. Kõigepealt, kogukonnal olevad õigused halduse korraldamiseks.  Näiteks Eestil oli Saksa okupatsiooni ajal omavalitsus. Teiseks, see haldus ise. Kolmandaks, kohaliku omavalitsuse üksus ehk omavalitsusüksus (näiteks vald). Neljandaks, (mitte tingimata kohalikku) omavalitsust teostav organ  (näiteks vallavalitsus). Arvan, et me peame igaühe kohta neist tegema artikli, millel on erinev pealkiri (võib-olla esimene ja teine saavad läbi ühe artikliga). Seal, kus sõna "omavalitsus"   esineb, peaks olema ka link vastava artikli juurde. Kuidagi peaks selle küsimuse lahendama, küllap Sa oskad seda paremini teha. Andres 6. juuli 2006, kell 16.12 (UTC)
----
elanikke=5557 (1.jaan.2006)
Andres 3. detsember 2008, kell 20:06 (UTC)
elanikke=5313 (1.01.2008) Andres 4. jaanuar 2011, kell 09:03 (EET)
thread_title:  omavalitsusüksus