lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Malli arutelu:Logo

message: mallis toodud tekstist võib teha järelduse, et Vikis olevaid logosid ei tohigi ärilistel eesmärkidel kasutada?--Hendrix 20. veebruar 2008, kell 18:12 (UTC)
replies: text: Mitte et ei tohi kasutada, vaid et kasutamine on piiratud. Andres 20. veebruar 2008, kell 19:12 (UTC)
replies: text: :mis tähendab piiratud? Ja pealegi, Viki põhiideoloogia järgi ei tohiks mingeid piiranguid olla.--Hendrix 20. veebruar 2008, kell 19:24 (UTC)
replies: text: ::Minuarust tuleks siiski lähtuda sellest kas piiratud õigustega materjalist on artiklis kasu või mitte. Kui me kustutaks kõik piiratud õigustega materjalid siis ei tohiks logosid üldse siin olla. Samas on logo ettevõtteartiklites väga tähtis.--WooteleF 20. veebruar 2008, kell 19:34 (UTC)
replies: text: :::eesmärk pühendab abinõu?--Hendrix 20. veebruar 2008, kell 19:35 (UTC)
replies: text: :::: Mis sel abinõul siis viga on? Andres 20. veebruar 2008, kell 19:55 (UTC)

message: See erand on samuti läbihääletamata ning ei pruugi seetõttu kuigi püsiv olla.
teatavad logod on ka Commonsi jaoks sobivad - millel on küll kaubamärgi piirangud, kuid pole autoriõigusest tulenevaid piiranguid [[commons:Category:Company_logos]] --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 20. veebruar 2008, kell 20:22 (UTC)

message: Minu teadmiste järgi kehtib valdavale osale logodest autoriõigus nagu see kehtiks igale teisele taiesele. Seetõttu jääb mulle segaseks, millele tuginedes lubatakse logode kasutamine Eesti Vikipeedias? Fair use – millele inglise viki toetub – analoogi ju Eesti seadusandluses teatavasti ei eksisteeri. —Quibik 22. veebruar 2010, kell 19:08 (UTC)
thread_title:  Autoriõigused
Arutelu:Klavessiin

message: Klavesiin erineb klaverist sellepoolest , et klavesiinil on mustad ja valged klahvid vahetuses-mustad klahvid on valged ning valged mustad  ,  klavesiin on nagu üks suur kaunistus , sest kui klaveritiiva üles tõsta , siis on seal seespool klaveritiiba maal ja klaverijalad on ka erineva kujuga , igal-pool on klavesiini peal kaunistused . Klavesiini kõla on selline , et kui klahvi vajutada , siis on niisugune tunne nagu keegi tõmbaks kitarri keeli .
replies: text: Kustutatud artiklist. Andres 20. veebruar 2008, kell 19:28 (UTC)

message: Mu ... tegeleb muusikaga. See on õige klavessiini võib kutsuda ka tšembaloks(š=AltGr+s)
thread_title:  Klavessiin 

message: Enamik allikaid ütlevad, et klavessiin ja tšembalo on sünonüümid. Siin on, et sõna "tšembalo" peaks vältima. Ents aga annab tšembalo klavessiini alaliigina, sest defineerib klavessiini pillide rühmana nagu ka inglisviki. Adeliine 19. november 2016, kell 14:48 (EET)
Kui siin juba teiskeelseid nimesid loetletakse, siis võiks inglise harpsichord kah seas olla, sest see on väga levinud, aga ei sarnane üldse teiste keeltega ja tekitab omajagu segadust. --Ehitaja (arutelu) 7. aprill 2019, kell 13:03 (EEST)
thread_title: Tšembalo
Arutelu:MySQL

message: Arvan, et peak load on ikkagi "tippkoormus". Andres 21. veebruar 2008, kell 07:27 (UTC)
replies: text: Viisin selle muudatuse sisse. Rene 4. mai 2010, kell 21:02 (EEST)

message: Kas MySQL on relatsioonilise andmebaasi haldamise süsteem?, või on see andmebaasimootor, või andmebaasimootori kasutajaliides? jne jne suwa 22. aprill 2011, kell 14:17 (EEST)
thread_title:  #def täpsemaks 
Arutelu:Rahvarinne

message: Rahvarinne on ka elulõnga sordi nimi. --Metsavend 22. veebruar 2008, kell 18:43 (UTC)
replies: text: kirjuta see täpsustuslehele: Rahvarinne (täpsustus) --Kinks 24. veebruar 2008, kell 20:16 (UTC)

message: [[Oleg Harlamov]] on juhtorgani koosseisust välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. august 2009, kell 07:08 (UTC)

message: KGB kaastöötajad ütlesid, et Rahvarinne on lubatud organisatsioon. suwa 8. jaanuar 2010, kell 10:46 (UTC)
replies: text: "1.-2. oktoober 1988 toimunud RR kongressil valiti juhtorgan, kuhu kuulusid: ...., Klara Hallik, Hagi Šein, Rem Blum, Vladimir Brehhov, Oleg Burov, Rafik Grigorjan, Eduard Šaumjan, Juri Lotman, Eldar Efendijev."
Eks ta üks järjekordne juutide ja kagebiitide vandenõu oli. Kahju, et nii lõppes. Küll meie oleks aga teinud, kui seda rahvarinnet poleks ees olnud.
thread_title:  kgb 

message: tegelikult siis:
" 1-2. oktoobril 1988. Kongressil valiti seitsme-liikmeline eestseisus, kuhu kuulusid Kostel Gendorf, Mati Hint, Lembit Kolk, Marju Lauristin, Edgar Savisaar, Heinz Valk ja Rein Veidemann. "
http://home.uninet.ee/~altoja/rr.htm
http://www.rahvarinne.ee/rr/101/
Kas noorkesikud pole siis märganud, kelle käpa all on viki.
replies: text: Võtsin kogu selle lõigu välja. Teisena mainitud allikas seda pole, esimeses on viitega raamatule "Teine Eesti". Seda viidet tuleks kontrollida ja õige jutt sisse panna. Võib-olla varem oli mõeldud mingit muud juhtorganit. Andres 9. aprill 2010, kell 12:24 (EEST)

text: Võtsin vaidlustuse ära, sest nähtavasti oli vaidlustatud väljavõetud lõik.

text: Kas see Arno Altoja tekst on usaldatav allikas? Andres 9. aprill 2010, kell 12:27 (EEST)
----
Rahvarinde tegevusest ajavahemikul 13. aprillist kuni 1. oktoobrini 1988 tuleks ka kirjutada. 90.191.119.98 3. juuni 2012, kell 14:00 (EEST)

text: Palun kirjuta. Andres (arutelu) 3. juuni 2012, kell 20:29 (EEST)
thread_title:  1-2. oktoobril 1988. Kongressil valitud seitsme-liikmeline eestseisus 

message: Prantsuse Vikis on üks jabur lõik Rahvarinde teemal, vt teine lõik. Mõni parem prantuse keele oskaja ehk parandab? --Amherst99 (arutelu) 21. jaanuar 2014, kell 18:48 (EET)
replies: text: Kogu artikkel on umbluu. Tuleb otsast peale kirjutada. Ajab kaks Rahvarinnet segi ja seostab ekslikult ühe teise mõistega. Andres (arutelu) 21. jaanuar 2014, kell 18:56 (EET)
replies: text: :Seal pole üheksa aastat midagi muutunud. Artiklist ei selgu Eugen Friedi seos Eestiga.
thread_title:  Rahvarindest prantsuse Vikis
Arutelu:Gause reegel

message: Nimekujus (Georgii Gause) pole üldse kindel --Dj Capricorn 22. veebruar 2008, kell 21:49 (UTC)
replies: text: Georgi Gauze oleks transkriptsioon vene keelest. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:17 (UTC)

message: mille järgi kaks liiki, kes konkureerivad samade ressursside pärast ja saa stabiilselt eksisteerida, kui ökoloogilised faktorid jäävad konstantseteks
replies: text: Lauseehitus on arusaamatu. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:17 (UTC)

text: Seetõttu pole ka arusaadav, mida see reegel ütleb. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:18 (UTC)

message: Samatoline on Grinnelli reegel,
replies: text: Esimene sõna pole arusaadav. Andres 1. märts 2008, kell 07:41 (UTC)

message: konkurentse välistamise reegel on grammatiliselt veider. On see tõesti just niisugusel kujul kasutuses? --Oop 18. jaanuar 2012, kell 21:41 (EET)
replies: text: Hea märkus. Ökoloogialeksikon annab nii, v-o see allikas eksib grammatiliselt. Veebis on leida ka vorm: konkurentsi välistamise reegel. V-o küsida EKI-st, kas eksitakse grammatika vastu?--Bioneer1 21. jaanuar 2012, kell 12:15 (EET)
replies: text: :Et siin mingi kamm on, võin ise ytelda, EKI ei tea sellest midagi erilist, mida meie ei teaks. Mul oli kahtlus ainult võimalike värdsõnad konkurentne ja konkurentsne tõttu (praktikas esineb hullematki, näiteks on juurdunud perversne vorm tervisedendus), aga ilmselt peetakse silmas ikkagi konkurentsi välistamist, mitte ei ole see mingi kummaline välistamise liik. Parandan ära. --Oop 21. jaanuar 2012, kell 15:08 (EET)
replies: text: ::Inglise keeles muideks on selle vaste "competitive exclusion principle" (ehk siis adjektiiv on sees?). Sõnast konkurents adjektiiv peaks olema konkureeriv (konkurentne siis värdsõna), aga adjektiivina tulekski mingi kummaline välistamise liik. --Bioneer1 21. jaanuar 2012, kell 16:42 (EET)
replies: text: ::: "Konkurentne" tähendab siin minu meelest 'konkurentsist tingitud'. Olgu see sõna kui tahes veider, me ei tohiks seda ümber teha. Andres 28. jaanuar 2012, kell 02:44 (EET)
replies: text: ::::panin selle "konkurentse" konstruktsiooni tagasi. Asi vajab ilmselt selginemist, selgitamist--Bioneer1 11. veebruar 2012, kell 11:26 (EET)
thread_title: Grammatiline väärvorm?
Arutelu:Tauno Kangro

message: Mulle tundub, et just alapealkirja Kalevipoeg all leiduv ei ole kooskõlas neutraalsuse põhimõttega. Mitte et seal tingimata midagi valesti oleks, aga Kalevipoja ümber toimuvale on antud värvikas, ühepoolne subjektiivne hinnang - mis ei ole just entsüklopeediline lähenemine.--Nerva 23. veebruar 2008, kell 14:33 (UTC)
replies: text: Praegu justkui pole enam neutraalsusega probleeme?--Nerva 23. veebruar 2008, kell 17:23 (UTC)
replies: text: : Ei ole, võtsin maha. Andres 23. veebruar 2008, kell 22:27 (UTC)
Võtsin maha ka selle "Tauno Kangro ja Tallinna Kaubamaja" kopipeisti jupi. Esiteks oli seal mitu ebatäpsust. Teiseks oli kahtlane selle teksti kopeerimise õigus. Ühesõnaga, selle asemele sai täpne loetelu monumentaalskulptuuridest ning täpsem info ka toimunud näitustest.--Nerva 24. veebruar 2008, kell 12:55 (UTC)

message: arvan, et skulptuuri pilt sobiks rohkem vastava skulptuuri artiklisse, mitte tolle skulptuuri autori kohta käivasse artiklisse põhipildina. Või on see autoskulptuur?--Hendrix 25. märts 2008, kell 18:25 (UTC)
replies: text: Tegelikult jah, mõtlesin et las olla seni ülevalpool kuni tekib autorist ka pilt siis alles nihutaks alajaotusse "Monumentaalskulptuurid". Tõstke ümber kui nii on õigem.Samurai 25. märts 2008, kell 18:38 (UTC)
replies: text: : Toetan mõtet, et pilt skulptuurist ei peaks olema ülajaotuses, kuhu tuleks panna hoopis pilt Taunost endast. Tõstsin pildi monumentaalskulptuuride alla.--Nerva 26. märts 2008, kell 09:35 (UTC)
Kas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:03 (UTC)

text: Jah, ma panen tagasi kui üldise arutelu all jõutakse ühisele kokkuleppele skulptuuri piltide osas. Samurai 22. juuni 2008, kell 08:29 (UTC)
replies: text: : Kui see on eesti Vikipeediasse üles laetud, võib ta kindlasti artiklisse sisse panna. Põhimõttelist takistust Vikipeedias kasutamisele ei ole. Andres 22. juuni 2008, kell 21:10 (UTC)

message: Mitmel lõigul/faktil pole viidet. --[[Kasutaja:Piret6k|Piret6k]] ([[Kasutaja arutelu:Piret6k|arutelu]]) 2. märts 2018, kell 12:47 (EET)
Arutelu:Sajakroonine meenemünt (2008)

message: Puudub lehekülg Sajakroonine meenemünt. Neid on vähemalt kolm. Andres 24. veebruar 2008, kell 11:46 (UTC)
Arutelu:Karula kõrgustik

message: Kõrgustik tekkis viimase jääaja lõpus Võrtsjärve nõo ja Võru-Hargla nõo täitumisel. 
See lause on pisut poolik, kuid ma ei osanud EE originaalartiklist siia midagi siduda. Originaalis on see järgmine: Kõrgustik on tekkinud hilisjääajal Võrtsjärve nõgu ja Võru-Hargla nõgu täitnud liustikukeelte vahelise moodustisena. --Dj Capricorn 24. veebruar 2008, kell 15:40 (UTC)
replies: text: Nagu ma saan aru, viimasel jääajal oli Võrtsjärve nõgu ja Võru-Hargla nõgu täidetud liustikukeeltega. Nende liustikude külje- ja otsemoreen ongi see materjal, millest Karula kõrgustik moodustas. Geonarva 24. veebruar 2008, kell 16:12 (UTC)

message: Ekslik lause: "Kõrgustikule on omased mitmed ida–lääne-sihilised järved, näiteks Aheru järv".
Tõenäoliselt tuletatud EE artikli tekstist, ilma kaardile vaatamata.
EE artikkel Karula kõrgustik kirjutab: "Enamik järvi asub kõrgustiku ida–lääne-sihilises osas, suurimad on Aheru järv ja Ähijärv." Kindlasti on kõrgustiku ida-läänesuunaline osa kõrgustiku järvede asukohamääratlusena ebaõnnestunud väljend (aga see on EE probleem). Ent väita, et Karula kõrgustikule on omased ida-läänesihilised järved, on otseselt eksitav. Aheru järv ja Ähijärv on loode-kagusihilised, Apja järved kirde-edelasihilised, Ubajärv, Kaugjärv, Peräjärv põhja-lõunasihilised. Praktiliselt ainuke ida-läänesihiline järv kogu piirkonnas on Karula Pikkjärv. Kuid kindlasti saaks Karula kõrgustiku järvede kohta öelda midagi asisemat nende ilmakaarelisest orientatsioonist. --VillaK (arutelu) 26. november 2014, kell 10:05 (EET)
---
Siin vajavad viited parandamist. Kuriuss (arutelu) 7. aprill 2020, kell 09:17 (EEST)
thread_title:  Ida-läänesihilised järved
Arutelu:Johannes Paulus II suhted Eestiga

message: Kas paavst tegi oma avalduse inglise keeles? Kui üldse, siis võiks see tekst olla stiili mõttes ladinakeelne. --Pernow 26. veebruar 2008, kell 10:56 (UTC)
replies: text: Hoopis eestikeelne peaks olema. Me ei saa eeldada, et lugejad valdavad võõrkeeli. Võiks olla veel nii, et on see tekst originaalkeeles (selles mis keeles paavst need sõnad ütles) ning tõlge. Antud jutt on pärit inglisekeelselt kodulehelt mis võib ka tõlge olla.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:02 (UTC)
replies: text: : Muidugi eestikeelne. Aga kui lisada veel originaaltekst, peaks see olema keeles, mida paavst ise kasutas. Ma kahtlen, kas see ikka oli inglise keel. --Pernow 26. veebruar 2008, kell 11:05 (UTC)
replies: text: ::Täiesti nõus.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:07 (UTC)
Tekst kahes versioonis on siin   ja . Ise kohal kahjuks ei viibinud, aga näib, et originaaltekst oli inglise keeles. Paavsti teiste alaartiklitega läheb aega, materjal on aga koos, kuid loodan enne suve enamiku sisse panna. Noorpõlve faktoloogial tuginesin eelkõige Tad Szulci andmetel.Kalev.

text: Nüüd tuleb siis lisad tõlge.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:14 (UTC)
replies: text: :Aga tõlge on olemas? --Pernow 26. veebruar 2008, kell 11:16 (UTC)
Näib, et lugesite tasapisi artikli läbi, tõsi tõlge vajaks pisut keelelist kohendamist. Kui on paremaid variante, võib artiklile panna ka teise pealkirja.Kalev

text: Lugesin küll. Minu kriitika oli suunatud sellele, kas paavst kasutas inglise keelt. Ja veel: arvan, et Kaido Kama puudumist pole vaja eraldi märkida. Sel oleks mõtet siis, kui Kama näol oleks tegu veendunud antikatoliiklasega (või on?). --Pernow 26. veebruar 2008, kell 11:27 (UTC)
replies: text: :Mõeldud on ilmselt mind. Ma tõesti ei näinud algul, et seal tõlge on. Pidasin seda selgitavaks jutuks. Palun vabandust.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:28 (UTC)

message: Einar Laigna on käinud paavsti audientsil. Kindlasti on teisigi eestlasi käinud; Laigna on sellest ise rääkinud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. märts 2010, kell 19:54 (EET)
Netis on ka pilt olemas, kuid ehk saaks kuskilt vähemalt ühe kuupäeva. Kalev.

message: Plwiki's on seotud artikkel Baltimaade kohta: :pl:61 podróż apostolska Jana Pawła II--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 17:16 (EEST)
thread_title: Interwiki
Arutelu:August Mölder

message: "Alimentide asjad" tõlkis tema nimekaim. Aga sellelt August Möldrilt on vist õpikuid jms. Andres 27. veebruar 2008, kell 01:11 (UTC)

message: * Kalmistu    	 Kvartal    	 Rida/Sektor    	 Platsi aadress    	 Maetu perekonnanimi    	 Maetu eesnimi    	 Matmisaeg  
*Pärnamäe   	 10/27   	     	 67   	 MöLDER   	 AUGUST   	 17.03.1971 
*Pärnamäe  	 27  	    	 mölder  	 MöLDER  	 AUGUST  	 13.07.1976 
*Rahumäe  	 Kaarli vana esimene neljas  	 26/5  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 15.08.1976 
*Rahumäe  	 Kaarli vana teine esimene  	 30/6  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 28.11.1974 
*Rahumäe  	 Pauluse A teine  	 13/3  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 16.03.1996 
*Rahumäe  	 Jaani uus C  	 5/11  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 14.07.1936
thread_title:  August Möldri nimekaimud
Arutelu:Hinge passioonid

message: Raamat on eesti keeles ilmumata ja kindlat tõlkevastet ei ole. Siis oleks vast parem jätta artiklipealkirjas teose pealkiri tõlkimata. Ma saan aru, miks on tõlgitud "passioonid", aga miks peab sidekriips vahel olema? See ei ole ilmne. [http://www.hot.ee/tancred/descartes/ Siin] on Rainer Kivi kasutanud ilma sidekriipsuta nimekuju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2008, kell 21:13 (UTC)
Tuleks kirjutada kuidagi nii, et oleks arusaadav, kes selle raamatu õieti kirjutas. Praegu jääb asi kuidagi hämaraks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2008, kell 21:55 (UTC)

message: Descartes ei olnud kirjavahetuses Böömimaa Elizabethi, vaid tema tütrega. Andres 7. mai 2008, kell 07:12 (UTC)
Mulle näib, et Wikipeedia puhul on tegemist otsese lõssenkistliku harimatu innukuse terroriga. Sissekande tekst on laitmatu ja täpne. Ometi on keegi "erudiit" selle liigitanud sisult kahtlaseks ja kriitikameelega loetavaks. Sissekanne koosneb ainult faktidest. Ei ole ime, et eestikeelne heakskiidetud osa nii palju jama sisaldab või õigupoolest otseseid haledaid tülkeid inglise keelest, mis on amatööride poolt tehtud vananenud uurimuste põhjal.
replies: text: Sissekande tekst ei ole laitmatu, sest sisaldab keelevigu. Samuti on tekstist raskesti arusaadav, kes on teose autor. Siiski pälvib tekst minu meelest pigem keeletoimetamis- kui toimetamismärkust. "Loe kriitikameelega" siia tõesti hästi ei sobi. Descartes oli kirjavahetuses Böömimaa Elisabethiga. Siselink läheb õigesse kohta, aga nime kirjutusviis soodustab ema ja tütre ärasegamist, vaata Arutelu:Böömimaa Elizabeth. Andres 29. september 2009, kell 13:57 (UTC)

text: Kohendasin natuke teksti ja võtsin märkused ära. Märkuste puudumine ei tähenda heakskiitmist. Midagi heakskiidu taolist tähendab heaks artikliks tunnistamine.

text: Asjatundjad on teretulnud artikleid korrigeerima. Ka keeletoimetajaid on meil hädasti tarvis. Andres 29. september 2009, kell 14:03 (UTC)

message: Esa Saarineni raamatus "Läänemaise filosoofia ajalugu tipult tipule Sokratesest Marxini." (Soome keelest tõlkinud Juhan Kahk noorem, Kaido Floren, Tõnis Idarand, Katrin Raid. Tallinn, lk 104, Avita 1996. ISBN 998582573X) on tõlgitud René Descartesi teose Les Passions de l'âme eestikeelseks pealkirjaks "Hingeliigutused".
Mariina 10. aprill 2014, kell 16:24 (EEST) alias Простота
replies: text: HINGE TUNDMUSED.

text: Mariina 11. september 2014, kell 14:59 (EEST) alias Простота
thread_title:  ''Les Passions de l'âme''
Arutelu:Tallinna–Narva tee

message: Kas ei peaks mitte olema Tallinna–Narva maantee? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. märts 2008, kell 08:49 (UTC)

message: Minu meelest peaks olema "Tallinna–Narva maantee". Andres 4. mai 2008, kell 07:41 (UTC)
replies: text: maanteeameti andmebaasis on "Tallinn-Narva"--Hendrix 3. juuli 2008, kell 08:05 (UTC)

message: Jõhvi halduspiire maantee ei läbi, vaid möödub Jõhvi vahetus läheduses.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 3. juuli 2008, kell 08:05 (UTC)

message: Kohtla-Järvelt ja Jõhvist antud maantee läbi ei lähe.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 17. jaanuar 2009, kell 12:48 (UTC)
see maantee jupp, mis K-Järve juures kulgeb, asub Ontika küla territooriumil.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 17. jaanuar 2009, kell 12:59 (UTC)

message: "Tallinn–Narva maanteega ristuvad riigimaanteed" - miks siis erateed on välja jäetud, kui neid on?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 16:40 (UTC)
replies: text: Nähtavasti pole nende kohta andmeid. Andres 18. jaanuar 2009, kell 17:11 (UTC)
Ka paljusid külasid see tee otseselt ei läbi. Aga mis siis, kui Jõhvi asub teispool maanteekraavi? See tee siiski puudutab neid asulaid ja seepärast teen ettepaneku need asulad nimekirjas taastada.

text: Igal külal on oma territoorium. Võib muidugi eraldi mainida linnu, mille lähedalt ta kulgeb. Andres 28. veebruar 2009, kell 16:57 (UTC)

message: Peab olema Tallinn-Narva maantee, mitte Tallinna-Narva. Amherst99 20. juuni 2009, kell 19:11 (UTC)
replies: text: Miks? Andres 20. juuni 2009, kell 20:03 (UTC)
Õige on Tallinna–Narva maantee. Selle kohta midagi näiteks siin (Eesti Keele Instituudi lehel). Kui on lihtsalt maantee otspunktid toodud, võib olla "Tallinn–Narva". Aga sõna "maantee" lisamisel asi muutub.  --Jaan513 21. juuni 2009, kell 09:34 (UTC)

message: Kas minevikus oli ka mingi teine Tallinna-Narva maantee, nt mainitud artiklis Kahala postijaam--Estopedist1 (arutelu) 11. september 2015, kell 17:07 (EEST)
replies: text: Tee kulges osalt teisiti. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 00:33 (EEST)
replies: text: : (to Estopedist) Võta Tallinna kaart ette ja vaata kus on Narva maantee. Ja siis see tee läheb läbi Maardu (kui Vana-Narva maantee).  Teine koht kus saad lihtsalt vaadata, kus see vana tee läks on Kuusalu vallas, ehk siis Kiiul ja Kuusalus (samuti Vana-Narva maantee), siis näiteks veel üks jupp kus on tee selgesti arusaadav on Valgejõe juures, samuti praegusest maanteest tükk maad põhja pool. Viitna juures aga on vana maantee praegusest lõuna pool kulgemas (võid otsida Viitna kõrtsi). jne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. september 2015, kell 01:14 (EEST)
replies: text: :: Vana maantee kohta tuleks kirjutada kas eraldi alajaotus või eraldi artikkel. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 01:50 (EEST)
thread_title: Vana Tallinna-Narva maantee
Arutelu:Jaan Urvet

message: * Sihtasutuse Juuru Mihkli kiriku orelifondi nõukogu esimees
replies: text: Välja võetud. Andres 9. märts 2008, kell 09:42 (UTC)
* Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia lektor

text: Välja võetud. Andres 9. märts 2008, kell 09:42 (UTC)
* Ruhnu valla kultuurielu nõustaja

text: Välja võetud. Andres 9. märts 2008, kell 10:02 (UTC)
* Mahtra Rahvakooli Liidu juhatuse esimees

text: Välja võetud. 
Peab vaatama, kas kõik on tõendatav, näiteks lastelaste arv. Andres 23. märts 2009, kell 06:24 (UTC)

message: siit võeti infot välja, vt --Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2014, kell 12:40 (EEST)
siit võttis Jaan Urvet ise ilmselt infot välja, vt Eri:Diff/3969601--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2014, kell 09:56 (EEST)
thread_title: Infot välja võetud
Arutelu:Loomade Vabatahtlikud

message: Siia ei viita midagi. Andres 14. märts 2008, kell 02:22 (UTC)
replies: text: nüüd viitab--Hendrix 14. märts 2008, kell 10:02 (UTC)
See pole päris neutraalsest vinklist kirjutatud --Dj Capricorn 20. märts 2008, kell 16:58 (UTC)

text: Mis on mitteneutraalne? Andres 22. märts 2008, kell 14:28 (UTC)
replies: text: :Pidevalt otsitakse enda sekka uusi liikmeid, seega seltsingu liikmete arv pidevalt täieneb. --Dj Capricorn 23. märts 2008, kell 17:03 (UTC)
replies: text: :: Võib ju pisut teisiti sõnastada. Mitteneutraalsust ei näe. Andres 24. märts 2008, kell 12:06 (UTC)

message: Kas on ikka tähelepanuväärne? Artiklist see ei selgu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. juuli 2017, kell 14:07 (EEST)
thread_title:  Tähelepanuväärsus
Arutelu:DesktopBSD

message: pilt kadunud -  --Hendrix 14. märts 2008, kell 09:29 (UTC)
replies: text: Selge see, Commons ju ei aktsepteeri sääraseid pilte. Andres 14. märts 2008, kell 10:05 (UTC)
Missuguseid? --Mihkel Põder 31. detsember 2009, kell 21:13 (UTC)

text: Jutt on vist ekraanivaadetest. Andres 1. jaanuar 2010, kell 08:07 (UTC)
replies: text: : Maakeeli kuvatõmmis, ingliskeelne vaste on screenshot. suwa 1. jaanuar 2010, kell 10:34 (UTC)

message: Kustkohast on pärit info, et arendamine on lõpetatud? suwa 1. märts 2010, kell 16:51 (UTC)
replies: text:  siin on nt kirjas, et Discontinued + --Kyng 1. märts 2010, kell 18:22 (UTC)
Arutelu:Aleksander Warma

message: Ma küsin midagi elementaarselt lihtsat. Kas soome keeles on kirjutusviisidel Varma ja Warma põhimõtteline vahe?

message: Saaga EAA.1216.1.285:153 on kirjas, et Aleksander Warma sündis 10. juuni 1890, ukj oleks see 23. juuni, mitte 22. juuni, nagu artiklis (ja mitmetes temaga seotud dokumentides) kirjas on. --kanakukk 24. detsember 2009, kell 16:17 (UTC).
replies: text: Vabandan, enne aastat 1900 arvestati 12 päeva juurde. --kanakukk 15. august 2010, kell 21:27 (EEST).
thread_title:  Sünd 

message: varmas (varma) --kanakukk 24. detsember 2009, kell 16:21 (UTC).
Koos millise naisega? Minu arust oli ta mitu korda abielus.
Minu arust on Warma pildil liiga vana, et foto saaks pärineda 1920. aastatest. Järelikult peaks see olema tema teine abikaasa Marta Warma (sündinud Alep, 1906–1995), kui ma teda nägupidi ei oska identifitseerida. --Õli (arutelu) 23. jaanuar 2013, kell 14:02 (EET)
thread_title:  Nime etümoloogiast
Arutelu:Alumiinium

message: 2,70 kg/m³ ???
replies: text: See tuleks üle kontrollida igal pool, kus seda kasti kasutatakse, sest redigeerimisaknas pole näha, millist ühikut artiklis kuvatakse. --Epp 18. veebruar 2014, kell 03:02 (EET)
thread_title:  2,70 kg/m³ ??