Arutelu:Determinant

message: Siin on kategooriad "Algebra", "Abstraktne algebra" ning "Lineaaralgebra". Kas ühest ei piisaks? Siim 4. veebruar 2006, kell 13.52 (UTC)
replies: text: See oleneb sellest, kuidas kategooriate süsteem on üles ehitatud. "Lineaaralgebra" võiks olla "Algebra" alamkategooria, kuhu see artikkel kindlasti peaks kuuluma. Sel juhul oleks "Algebra" ülearune. Ka "Abstraktne algebra" võiks olla "Algebra" alamkategooria. Niivõrd kui see artikkel räägib abstraktsest algebrast, võiks ta olla ka "Abstraktse algebra" all. Praegune artikkel eksplitsiitselt abstraktsest algebrast ei räägi, kuid teema kuulub ka abstraktse algebra alla. Teisest küljest, peaaegu kõik algebra teemad kuuluvad ka abstraktse algebra alla, nii et sellisel alamkategoorial pole suurt mõtet. Selle asemel võiks olla "Rühmateooria" ja muud spetsiifilisemad kategooriad.

text: Pakun kaks varianti. Esiteks võiks jätta esialgu kõik algebraalased artiklid ainult algebra kategooriasse ja tegelda alamkategooriatega hiljem, kui artikleid on rohkem. Teiseks võiks sellele artiklile määrata ainult "Lineaaralgebra" ja teha see kategooria kohe "Algebra" alamkategooriaks. Andres 4. veebruar 2006, kell 14.54 (UTC)
replies: text: : Asendasin kategooria "Maatriksite teooria" kategooriaga "Maatriksid" ja jätsin alles madalaima algebra kategooria. --Lendtuffz 8. veebruar 2009, kell 04:39 (UTC)

message: Üldiselt on vist Eestis kombeks maatrikseid pigem ümarsulgude abil kirjutada. Praegune teine näide on eriti kummaline: determinandi tähisena ei tohiks küll nurksulge kasutada. Artikli alguses võiks öelda ka, et det(A) on levinud determinandi tähis, seda enam, et näidetes just seda kasutataksegi. Determinandi esimene omadus on praegusel kujul segane: mida tähendab determinandi (s.t. funktsiooni) transponeerimine? --Valdis 31. august 2006, kell 14:39 (UTC)
replies: text: Arvan, et see, kes kirjutas, lihtsalt ei teadnud, kuidas sulge ja kriipse teha.

text: Ilmselt peeti silmas maatriksi transponeerimist. Sõnastust tuleb parandada.

text: Kui näed, et on valesti, paranda julgelt. Andres 31. august 2006, kell 14:50 (UTC)
Kas keegi oskab viidata, kust on pärit termin "alamdeterminant" nii nagu ta siin on defineeritud. Tavaliselt (nt. Mati Kilp, "Algebra I") nimetatakse sellist asja pigem elemendi algebraliseks täiendiks. --Valdis 1. september 2006, kell 12:23 (UTC)

text: Nähtavasti on olnud eeskujuks inglise sõna subdeterminant, mis aga tähendab minu meelest hoopis miinorit. Andres 2. september 2006, kell 01:25 (UTC)

text: Miinorid defineeritakse tavaliselt nii: valime maatriksis välja mingi arvu ridu ja sama arvu veergusid; vaatleme ainult neid maatriksi elemente, mis kuuluvad mõnesse valitud ridadest ja ühtlasi mõnesse valitud veergudest; need moodustavad maatriksi; selle maatriksi determinant on algse maatriksi determinandi miinor. Miinor ei pruugi olla "elemendi miinor", nagu siin defineritud. Iga element ise on miinor.

text: Asendasin "alamdeterminandi" algebralise täiendiga. Andres 2. september 2006, kell 01:41 (UTC)

message: Mina täiendaksin seda artiklit vähemalt kahes suhtes: esiteks tuleks väited varustada tõestustega; teiseks tuleks esitus viia maksimaalse võimaliku üldisuseni (ka elementaarsem esitus tuleks alles jätta). Andres 2. september 2006, kell 01:41 (UTC)
replies: text: Tõestused võiks tõesti olla. Nende lisamine on muidugi tükk tööd.

text: Miinorite jutt võiks minu meelest olla miinori artiklis.
replies: text: : Põhimõtteliselt küll. Võib-olla võiks siiski lühidalt olla ka siin. Andres 26. september 2006, kell 14:23 (UTC)

text: Kuidas see maksimaalne üldisus koos elementaarsema esitusega võiks küll välja näha? --Valdis 26. september 2006, kell 11:19 (UTC)
replies: text: : Ma täpselt ei tea, seda tuleb katsetada. Arvan, et alguses peaks olema elementaarne esitus ning seejärel tuleks liikuda järjest suurema üldisuse poole. Päris alguses tuleks aga mainida ka seda, kui kaugele üldisusega annab minna. Arvan, et artiklit saab järk-järgult modifitseerida, ja kirjutamist alustada võib ükskõik milliselt üldisuse astmelt. Andres 26. september 2006, kell 14:23 (UTC)
Anonüümse kasutaja paranduste motiivid on küll arusaadavad, kuid jätsin eri põhjustel need kõik välja. Andres 16. jaanuar 2011, kell 17:35 (EET)

message: Täiendasin artiklit. Plaanis oli kirjutada rohkem, kaasaarvatud Vandermonde'i det. ja pöördmaatriksi leidmine. --[[Kasutaja:Margusmartsepp|Margusmartsepp]] 11. veebruar 2011, kell 18:00 (EET)

message: Kas keegi teab, kuidas "Sarrus" prantsuse keeles hääldatakse? Ise oletaksin, et "sarrüü" või "sarrüss". Siis oleks õigem öelda Sarrus' reegel või Sarrusi reegel. Või kui hääldada "sarrus", siis minu meelest võiks kirjutada "Sarruse reegel", mitte "Sarrus'e reegel".--Jaan Vajakas 22. september 2011, kell 10:09 (EEST)
replies: text: eestikeelsete matemaatikaleksikonide andmetel "sarrüüs". Prantslane hääldab: http://www.forvo.com/word/pierre_fr%C3%A9d%C3%A9ric_sarrus/ --Ker 22. september 2011, kell 11:02 (EEST)
replies: text: :üldjuhul prantsuse keeles sõna viimase häälikuna "s"-i ei hääldata, ilmselt on tegu mingi hälbimusega (kui seda neti näidet tõe pähe võtta). Normaalselt peaks hääldus olema justkui: "sarüü"--Bioneer1 22. september 2011, kell 21:59 (EEST)
thread_title: Sarruse reegel