lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Pea ja kaela arterid

message: Kas see on viidatud Helle Tapferi "Inimese suure vereringe arterid: pea ja kael" Tartu 1992-st kopipeist ? suwa 27. oktoober 2009, kell 21:37 (UTC)
See ei tundu hea pealkirjana. Artereid võib loetleda ja rühmitada artiklis Arter, pea ja kaela verevarustust  saab kirjeldada artiklites Pea ja Kael. Igast arterist saab teha eraldi artikli. Andres 27. oktoober 2009, kell 23:57 (UTC)
replies: text: Jah. Põhimõtteliselt ei ole sellist nähtust olemas, nagu "pea ja kaela arterid". On küll olemas topograafilise anatoomia aspektist sellised piirkonnad nagu pea ja kael, kuid seal kirjeldatakse kõiki asju, nii veresooni ja lihaseid ja luid jne. Arvan, et isegi loendina ei oleks selliselt pealkirjastatud artikkel adekvaatne.--Rünno 28. oktoober 2009, kell 17:27 (UTC)
replies: text: :Inimese anatoomia distsipliinina käsitleb pea ja kaela artereid, ning selles ei ole põhimõtteliselt vähem ebaloomulikkust kui bioloogias mingi rühma seltsiks või hõimkonnaks pidamisel, või ka organismil kopsude pidamisel organiks – need jaotused on kokkuleppelised, valdkonna ajaloolisel traditsioonil põhinevad, need ei ole ükski kategooriad, mida organismid, keda kirjeldame, ise eristavad. Niisiis - mu meelest võib selline artikkel olla, kui ta meditsiinis või inimese anatoomias kasutusel on. Siin konkreetselt aga on vaja artiklit parandada selles osas, et oleks alguses seletus selle üksuse kohta, ning samuti ei tohiks kasutada siinjuures seletamata lõhendeid, nagu r. ja rr. ja m. --Kk 28. oktoober 2009, kell 17:35 (UTC)
replies: text: ::Artikkel igast arterist - teine lugu. Aga ühte patta panna pea ja kael? Mis põhjendusega?--Rünno 28. oktoober 2009, kell 17:38 (UTC)

text: :: Kui on tegu üldkäibiva mõistega, siis võib selline pealkiri olla. Andres 28. oktoober 2009, kell 18:34 (UTC)
replies: text: :::Probleem on spetsiifiline. Aga kardan, et tegemist ei ole üldkäibiva mõistega.--Rünno 28. oktoober 2009, kell 18:40 (UTC)
thread_title:  kopipeist ?
Arutelu:Mihhail Pasternak

message: Surmast: 06.09.2009 18:00 - Eesti aja lood. Okupatsioonid: Pealetung (23-24 min) --kanakukk 27. oktoober 2009, kell 22:06 (UTC).
thread_title:  Temast ETV saates "Eesti aja lood"
Arutelu:Natsionaalbolševistlik Partei

message: See ümbersuunamine pole õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. oktoober 2009, kell 23:03 (UTC)

message: Anonüümne kasutaja eemaldas juba teist korda, kahel järjestikusel päeval, kategooria "Natsionalism". Kui vaadata, missugused teised erakonnad ja üldse leheküljed selles kategoorias on, siis tundub mulle, et natsionaalbolševistlik partei sobib nende vahele täitsa kenasti. Sellepärast ma panen selle kategooria tagasi. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 29. aprill 2010, kell 20:05 (EEST)
Arutelu:Allosteeriline regulatsioon

message: Arvan, et see ei ole keemia mõiste. Andres 27. oktoober 2009, kell 23:46 (UTC)

message: Praegu on: Termin allosteeria pärineb kreeka keelest allos (ἄλλος), "teised", ja stereos (στερεὀς), "tahke (keha)", viidates faktile, et allosteerilise valgu regulatoorne sait on füüsiliselt kaugemal kui ta aktiivsait.
See on osalt vigane tõlge inglise vikist, mis pole ise samuti veatu.
Peaks olema: Termin allosteeria pärineb kreeka sõnadest allos (ἄλλος), "muu, teine", ja stereos (στερεὀς), "ruumiline", viidates tõsiasjale, et allosteerilise valgu regulatoorne sait on füüsiliselt (ruumiliselt) lahus aktiivsaidist.
stereos on tõesti ka kõva, tugev (võib-olla ka tahke), aga see ei puutu siin asjasse.
Kalle 176.46.45.176 26. juuni 2023, kell 09:35 (EEST)
replies: text: Aitäh! Ma muudan. Võid ka edaspidi ise parandada. --Andres (arutelu) 26. juuni 2023, kell 10:58 (EEST)
thread_title:  Mõiste päritolu
Arutelu:Revolutsioon, mida ei tulnud

message: Kui film on venekeelne, miks siis ingliskeelne pealkiri? Andres 28. oktoober 2009, kell 10:29 (UTC)
replies: text: See pealkiri on kõikidel festivalidel läbivalt kasutatav pealkiri. Kuna vene keelega ma sõber pole, siis ehk jäi asi otsimise taha. Nii et väljakutse keeleoskajaile! echoecho 28. oktoober 2009, kell 10:34 (UTC)
Arutelu:Biotsiid

message: Paistab, et sellel sõnal on mitu tähendust: 1) kõike elusat hävitav aine ehk ökotsiid, 2) kahjulike organismide tõrjumiseks mõeldud aine. 
See siin on võetud mitteusaldatavast allikast. Võib-olla oleks parem kustutada. Andres 28. oktoober 2009, kell 14:07 (UTC)
replies: text: iva on artiklis sees. Terminiga on tõesti probleeme. Ökoloogialeksikon ei ole mõiste tähenduses samuti ühtlane, kord on biotsiid pestitsiidide sünonüümiks, teisalt biotsiidi märksõna all pestitsiidide mõistele ei viidata. Pigem usaldaks küsimuses EnDic2004 (ka ÕS on sama meelt), kus biotsiid on "elusorganisme surmav kemikaal". Pestitsiid on samas allikas "mürkkemikaal taimekahjustajate ja umbrohtude tõrjeks"--Dj Capricorn 28. oktoober 2009, kell 19:47 (UTC)
replies: text: : On olemas biotsiidiseadus, kus biotsiidset toodet ehk biotsiidi mõistetakse teisiti. Minu meelest tuleb nentida, et sõna kasutatakse kahes tähenduses. Andres 28. oktoober 2009, kell 19:58 (UTC)
replies: text: ::Praegu ma integreerisin kaks mõistet kokku, mille sisu osaliselt kattub. Võib-olla see lahendus pole hea--Dj Capricorn 29. oktoober 2009, kell 20:50 (UTC)
replies: text: ::: Esimene mõiste on kaduma läinud. Minu meelest neid ei saa kokku panna. Andres 29. oktoober 2009, kell 21:03 (UTC)
replies: text: ::::ma ei teagi, mis teise pealkiri siis tuleks: biotsiidne toode vms?, mõlemad võivad ju olla keemilised ühendid--Dj Capricorn 29. oktoober 2009, kell 21:47 (UTC)
replies: text: ::::: No pane siis "biotsiidne toode". Minu meelest peaks selle siin reserveerima tähendusele, milles sünonüümiks on "ökotsiid". Andres 29. oktoober 2009, kell 21:52 (UTC)

message: Biotsiid on kõiki mikroorganisme, ka eoseid hävitav keemiline aine või füüsikaline meetod, mille toime võrdub steriliseerimisega.--Dj Capricorn 29. oktoober 2009, kell 20:46 (UTC)
thread_title:  Varasem definitsioon 

message: Kas eesti keeles "ökotsiid" pole sama asi, mis on nt :en:Ecocide või :ru:Экоцид? Geonarva 29. oktoober 2009, kell 21:58 (UTC)
replies: text: Võib-olla on tal ka see tähendus. Andres 29. oktoober 2009, kell 22:07 (UTC)
thread_title: Ökotsiid
Arutelu:Burchard Christoph von Münnich

message: Tema isa ja vend ei olnud Oldenburgi krahvid. Deichgraf on ametipost mitte tiitel.--WooteleF 28. oktoober 2009, kell 14:45 (UTC)
Vajab parandamist:
* kindral-feldzeugmeister - see oleks vaja ilmselt kuidagi teisiti kirjutada
* Maismaa šljahtapaažikorpuse - väga imelik tõlge
--WooteleF (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 23:26 (EEST)
Arutelu:Tüürose piiramine

message: Mis selle SVG failiga lahti on?
Mul kuvaril korras, kuid peale commonsisse laadimist
on osa tekste paigast ja moonutatud. Mida teha?
suwa 29. oktoober 2009, kell 17:34 (UTC)
replies: text: MediaWiki tarkvara ei saa igal juhul SVG-st PNG tegememisega hakkama nii nagu vaja. Küllap seal ole omad nipid kuidas vektrokujutisi õigesti töödelda, nii et MediaWiki ka nendega hiljem enamvähem hakkama saaks, aga ma niisamuti pole asjatundja ja ei tea aidata. Teine võimalus on SVG ise PNG-ks salvestada (Inkscape'is File→Export Bitmap...) ja see hoopis üles laadida. Küll jah, hilisem täiendamine ja parandamine on nii raskendatud. 193.40.10.180 29. oktoober 2009, kell 17:46 (UTC)
thread_title:  Graafika
Arutelu:Liphart

message: *Liphartite suguvõsale kuulusid 18. sajandi lõpust kuni 20. sajandi alguseni rikkaim ja tuntuim Balti kubermangudes. - arusaamatu lause.
*Liphartidest mõisaomanike dünastiale panid aluse erurittmeister Carl von Liphart (1719-1792)  - mõisaomanik oli juba Friedrich von Liphart (1601–1699)
*Mõisaomanikena tegutsesid seitse põlvkonda Lipharteid - kas mõeldud on ainult mingilt kindlat mõisa (Raadit)? Sest mõisaomanikena tegutses rohkem kui 7 põlvkonda Lipharte.
--WooteleF 30. oktoober 2009, kell 09:32 (UTC)
*rikkaim ja tuntuim Balti kubermangudes. - Äripäeva järgi ei olnud nad rikkaimad ja olen täiesti veendunud, et nad ei olnud ka tuntuimad. 
*Mõisaomanikena tegutsesid seitse põlvkonda....Liphartidest mõisaomanike dünastiale panid aluse pärast Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusest erruminekut, 24 aastane erurittmeister Carl von Liphart - see on vale. Kui just jutt ei ole ühest kindlast mõisast (ja kui ongi siis artiklist see ei selgu).--WooteleF 30. oktoober 2009, kell 12:04 (UTC)
Millisest Kõnnu mõisast on siin jutt? Andres (arutelu) 26. jaanuar 2016, kell 19:37 (EET)
Arutelu:Ooteplatvorm

message: * linnaliikluse vahendi, n.t bussi, trammi, trolli ootamise koht peatuses, mis on ehitatud platvormina on ooteplatvorm? suwa 2. november 2009, kell 18:29 (UTC)
replies: text: Mu meelest on. Küsimus selles, et kas niisugust asja ka praktikas kasutatakse. Mulle ei meenu, et oleksin kohanud. Bussid-trollid-trammid on nii ehitatud, et neile polegi platvormi vaja, vastupidi, platvormilt oleks nendesse ebamugav ronida. Taivo 2. november 2009, kell 21:30 (UTC)
replies: text: : Keset sõiduteed asetsevad trammipeatused on sõiduteest pisut kõrgemal. Tegelikult on ka kõnniteed tavaliselt kõrgemal, nii et ka need on platvormid. Andres 2. november 2009, kell 22:23 (UTC)
----
Artikli algusest jääb mulje, nagu artikkel räägiks ainult raudteest, tegelikult käib teema alla ka trammitee. Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 12:20 (EET)
thread_title:  kas ?
Arutelu:Räim

message: Selgitama peaks erinevust Läänemere kiluga. Ave Maria 2. november 2009, kell 06:07 (UTC)
Vene Vikipeedias on ka kaal: 25-50 g. Allikas on kyll teadmata, aga kaal võiks meilgi kirjas olla.
No minu teada on õiged sprotid ikka tehtud kilust, see on viimasel kiluvaesel ajal nii, et väike räim pannakse kah sprottide nime all toosi!
Arutelu:Aleksander Ilves

message: Lingid siia tuleb korda teha. Andres 2. november 2009, kell 16:25 (UTC)

message: *ILVES, Aleksander, Jaan s. 1898 Pärnumaa Saarde v., arr. 06.08.45 Tihemetsa v., trib. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 5a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, surn. 28.01.49. [pr 22150]
*ILVES, Aleksander, Juhan s. 1895 Viljandimaa Õisu v., ilma kindla elukohata, arr. 19.12.44, trib. 30.05.45 §58-1a, 58-11, 15+5. [ük]
*ILVES, Aleksander, Kristjan s. 1896 Narva, arr. 16.07.41 Narva, Vaeselapse 7-4, trib. 16.12.41 §58-13, 10a.; Irkutski obl. Taišet, surn. 24.12.43. [pr 18626]
*Ilves, Eduard-Aleksander, s. 1899, Vabadussõja veteran, Kotkaristi III klassi sõjaline teenetemärk
* --kanakukk 6. jaanuar 2010, kell 21:16 (UTC).
thread_title:  Aleksander Ilvesed
Arutelu:Maarjamaa

message: Kas need intervikid on ikka õiged? Siin räägikse ainult nimest. 
Algul see ala ei jagunenud ju Liivimaaks ja Eestimaaks. Kas ei võiks öelda "Põhja-Läti ja Eesti ala"? Andres 2. november 2009, kell 20:54 (UTC)
Toona tähistas Maarjamaa ilmselt kogu ristisõjapiirkonda elik hilisemat Vana-Liivimaad ehk siis nii tervet Eestit kui ka Lätit. Athanasius Soter 10. veebruar 2010, kell 16:07 (UTC)
replies: text: Siis peaks esitust täpsustama. Andres 10. veebruar 2010, kell 16:51 (UTC)
Maarjamaa
Vello Salo ettepanek Vikipeediale 30. VIII 2014
Maarjamaa  Kristliku Eesti nimi, tuletatud 12. sajandi lõpus Liivimaa misjoni patrooniks valitud Neitsi Maarja nimest. Eesti rahvaluules nimetus sel kujul ei esine, kodunes aga kir-janduses Lydia Koidulast peale (eriti pärast Henrik Visnapuu Maarjamaa laulude ilmumist) ning on nüüd üldkasutusel Eesti kirjandusliku nimetusena. 
Sama nime (läti k. Māras zeme) kasutavad oma maast ka lätlased. Saksakeelne Marien Landt ei ole laiemalt kasutusele tulnud.
Ristiusu meile toonud misjonärid – alates Liivimaa apostliks nimetatud munk Meinhardist, kes saabus a. 1180 paiku –valisid loodava kiriku patrooniks Neitsi Maarja. Tema kaitse alla seadsid end ka meil tegutsenud vaimulikud rüütliordud (niihästi a. 1202 asutatud Mõõgaven-nad kui ka hiljem siia laienenud Saksa ordu). Taevase patrooni valimine oli tollal üldiselt tavaks.
Kirjandus
•	„Lübecki Arnoldi kroonika“ – 13. sajandi algus.
•	„Heisterbachi Caesariuse homiiliad“ – umbes 1225.
•	„Henriku Liivimaa kroonika“ – umbes 1230.
•	Henrik Visnapuu, „Maarjamaa laulud“ – 1927.
•	Fanny de Sivers, „Maarjamaa ja Maarja" – Tulimuld 1/1988 (kordustrükk 1/LR 1992, lk 71–78).
•	Marek Tamm, „ Liivimaa sakraliseerimine: Maarjamaa sünd ristisõja rüpest“ –  Kirik ja Teoloogia, 21.06.2013.
•	Marek Tamm, „Kuidas õigustada ristisõda?“ – E. Ajalooarhiivi Toimetised 20, lk 11-41.

message: Kas sellist artiklit on ikka eraldiseisvana vaja? Kas sama informatsioon ei võiks olla kõigest alajaotus (ala "Nimetus") Vana-Liivimaa artiklis? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. jaanuar 2022, kell 17:46 (EET)
thread_title:  Liita või mitte liita
Arutelu:Harku vald (1939)

message: Harku valla loodepoolne osa, kuhu kuuluvad: Vääna-Jõesuu suvituskoht, Viti-kindluse, Vitimõisa, Orava, Suuropi, Ranna, Mäeranna, Nõmme, Ladervälja, Liikva, Sõrve, Vatsla, Kodasema, Hüüru, Alliku, Püha, Harku, Laabi, Tabasalu, Rannamõisa, Tiskre, Jõe, Fismeistri, Kakumäe, Muraste, Ilmandu ja Vääna-Nõmme külad; Mäe külast (asuvad (Paldiski maanteest põhja pool): Kärneri, 2 Tõnupere, Remla, Joosepi, Lepiku, Johannese, Loosauna, Kotermaa ja Mäe talud; Vahi külast (asuvad ida pool Hüüru jõge): Tamme, Männiku ja Krousu talud ning Tugamanni veski.
thread_title:  Harku rajooni konstaabli tegevuspiirkond: 

message: Harku valla idapoolne osa, kuhu kuuluvad: Harku mõis ühes vangla ja Harku tööpõlgurite töölaagriga, Harku kolonii, Õismäe, Rocca-al-Mare, Mustjõe, Habersti, Pikaliiva, Habersti-Kadaka, Harku-Kadaka, Mustamäe, Järve ja Hämari külad; Mäe külast (asuvad Paldiski maanteest lõuna pool): 2 Kotermaa, Karjatooma, Andermanni, Nurga, Kuusiku, Eichvaldi ja Rehelepa talud, Mäe öömaja, Harku järv ja Paldiski maantee alates Tallinna linna piirilt kuni Harku kolonii maa-alade loodepoolse nurgani. 
Kas konstaablite kohta tuleks teha eraldi artiklid? Nende tegevuspiirkondade loetelu on kokku sama pikk, kui valdade asutamise otsus. Lihtsam oleks valdade artiklis märkida, et "... valla N-osa kuulus ... konstaabli ja S-osa ... konstaabli tegevuspiirkonda", aga see ei oleks täielik ja keegi võib just selle kohta valla artiklist täpset informatsiooni otsida. Kuidas oleks õige? --Improvisaator 3. november 2009, kell 10:30 (UTC)
thread_title:  Habersti rajooni konstaabli tegevuspiirkond:
Arutelu:Cambridge

message: Vana elanike arv: elanikke = 117 900 (2006) Taivo 3. november 2009, kell 21:56 (UTC)

message: Mallis on võimalik märkida hääldust, aga kas peaks kirjutama keɪmbrɪdʒ või keimbridz? --kanakukk 19. august 2010, kell 20:31 (EEST).
replies: text: Hääldus tuleks märkida nii, nagu eesti keeles tuleb hääldada, eestipäraselt kirjutatuna: k'eimbridž. Andres 20. august 2010, kell 00:00 (EEST)
Cambridge sai linnaõigused alles 1951. aastal, sest linnas ei ole katedraali. - See on natuke eksitav. Ilma katedraalita asulad hakkasid linnaõigusi saama juba 19. sajandil.--WooteleF 9. juuli 2011, kell 13:58 (EEST)

text: Ning üleüldse, katedraaliga saab omale city-õigused, samas kui ka town on linn.--WooteleF 9. juuli 2011, kell 14:04 (EEST)
thread_title:  Hääldus
Arutelu:Kliiver

message: :en:jib - eesti keeles on sellele kolm vastet:
* eespuri - see on üldmõiste märkimaks purje, mis on esimesest mastist eespool
* foka - kindlat tüüpi eespuri, mis kinnitatakse teki mõõdu piires
* kliiverpuri - kinnitatud kliiverpoomile, pukspriidile
suwa 4. november 2009, kell 11:46 (UTC)
replies: text: : ja kui nüüd täpsustada, siis on nii:
* pudinkliiver - :en:flying jib
* väliskliiver - :en:outer jib =  de:Außenklüver = sv:Jagare = no:Jager
* sisekliiver - :en:inner jib
suwa 7. november 2009, kell 14:04 (UTC)

text: veel teistes keeltes:
- https://sv.wikipedia.org/wiki/Jagare_(segel)
- https://de.wikipedia.org/wiki/Jager_(Segel)
- https://no.wikipedia.org/wiki/Jager_(seil)
suwa 22. august 2014, kell 03:49 (EEST)
thread_title:  iw
Arutelu:Elizabeth I

message: Meil on siin link François (Anjou hertsog), kuid pole lehekülge François. Andres 4. november 2009, kell 19:31 (UTC)
Kas see on maha kirjutatud?--WooteleF 3. september 2010, kell 13:22 (EEST)
replies: text: Miks Sa arvad? Andres 3. september 2010, kell 18:01 (EEST)
replies: text: :Ei tea, tundus lihtsalt. Vaatasin nüüd, et artikli mahukam osa on Athanasius Soteri poolt kirjutatud, mistõttu enam ma mahakirjutamist ei kahtlusta.--WooteleF 4. september 2010, kell 09:28 (EEST)

Tõstan infokasti välja. Ehk on sellega hiljem midagi peale hakata, praegu ta igatahes ei tööta. --Oop 12. mai 2011, kell 21:08 (EEST)

message: Kas see kirjutis on osa miskist tõlkimise kampaaniast või miskit muud pooleli?
Hetkel on suurem osa teksti ingliskeelne? kas hetkel toimetav inimene võiks lisada malli  ?
suwa 13. mai 2011, kell 08:56 (EEST)
Minu meelest mingit malli pole tarvis, kui just parajasti ei redigeerimiskastis ei tegutseta. 
Ingliskeelset teksti ei tohiks artiklisse ripakile jätta, või vähemalt tuleks see ära peita. Andres 13. mai 2011, kell 09:14 (EEST)
replies: text: : vt Vikipeedia arutelu:Tõlketalgutest osavõtjad ja tõlgitavad artiklid, tekitasin malli ja lisain selle kirjutise päisesse.
replies: text: : suwa 13. mai 2011, kell 09:16 (EEST)
replies: text: :: Mis see mall annab? Andres 13. mai 2011, kell 09:32 (EEST)
replies: text: ::: Ingliskeelse teksti võiks peita nende 
replies: text: :::: Just. See võiks redigeerimiskasti all ka olla. Andres 13. mai 2011, kell 09:41 (EEST)
----
Paar märksõna ENEst, et tõlkimisel meelest ei läheks: manufaktuuride, kaubakompaniide ja esimeste kolooniate rajamine, hulkurlusvastased seadused, tarastamine. (Imelik, rohkem sealt võtta polegi.) --Oop 6. juuni 2011, kell 00:04 (EEST)
thread_title:  toimeta/oota ??
Arutelu:Eurofighter Typhoon

message: + ei ole minu meelest korrektne. Andres 4. november 2009, kell 19:53 (UTC)
Äkki on Typhoonid pommitajad? Ingliskeelset artiklit lugedes näib nii

message: Veebis on nimeks Eurofighter Jagdflugzeug GmbH, vt Eurofighter Jagdflugzeug GmbH is made up of the major aerospace companies from the four Eurofighter Typhoon partner nations., Lisaks on miskid NATO Eurofighter and Tornado Management Agency (NETMA) ja ka The partner companies in the programme – BAE Systems, Leonardo – Aircraft Division, Airbus Defence & Space .suwa 14. detsember 2018, kell 12:34 (EET)
thread_title: ettevõtte nimi?
Arutelu:Toomkool

message: Toomkoolid ei asunud ainult Vana-Liivimaal.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 4. november 2009, kell 20:49 (UTC)

message: Kas on andmeid millal Tallinna Toomkool kandis nimetust Eestimaa Rüütli- ja Toomkool ?--Nosser 9. november 2009, kell 12:00 (UTC)
replies: text: Vist 19. sajandi algusest. Kindlalt ei julge väita.--WooteleF 9. november 2009, kell 12:30 (UTC)

message: Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat (2014) eristab termini "toomkool" puhul kaks tähendust: 1) toomkiriku juures olnud kool, 2) reformatsioonijärgne kool aadlike ja jõukate linnakodanike lastele--Bioneer1 (arutelu) 3. mai 2014, kell 17:31 (EEST)
replies: text: Ma kahtlen selles teises tähenduses. Arvan, et tegu on lihtsalt nime säilimisega. Andres (arutelu) 3. mai 2014, kell 18:36 (EEST)
thread_title: Mitmetähenduslik termin?
Arutelu:Münster

message: | elanikke = 270 400 (2005) Andres 5. november 2009, kell 08:27 (UTC)
Arutelu:Lehtse raudteepeatus

message: "2009. aasta seisuga maksab pilet Balti jaamast Jänedale 42 krooni." Mis see Jäneda asjasse puutub?--Rünno 5. november 2009, kell 16:26 (UTC)
replies: text: Näha ju, et näpukas, parandanud siis ära. --Epp 5. november 2009, kell 16:34 (UTC)
replies: text: :Järgmine kord parandan.--Rünno 5. november 2009, kell 16:44 (UTC)

text: : Niisuguse asja parandamiseks peab täpselt teadma, kus viga on. Ka arv võib ju vale olla. Andres 5. november 2009, kell 21:49 (UTC)
replies: text: :: Nojah, sama kasutaja teeb neid rongijaamu, eks ilmselt kopeeris teksti oma eelmisest artiklist. --Epp 5. november 2009, kell 22:05 (UTC)

message: "Lehtse jaam rajati aastal 1976, seoses kuus aastat varem rajatud (Paldiski-)Tallinn-Narva raudteega." - 6 aastat varem rajatud Tallinn-Narva raudteega? See raudtee peaks ju igivana olema.--Rünno 5. november 2009, kell 16:29 (UTC)
replies: text: See samamoodi. --Epp 5. november 2009, kell 16:34 (UTC)
replies: text: :Siis järsku 1876.--Rünno 5. november 2009, kell 16:37 (UTC)

message: Välja täpsustamiseks:
"

message: Lehtse jaam rajati aastal 1876, seoses kuus aastat varem rajatud (Paldiski–)Tallinna–Narva raudteega."
--Rünno 5. november 2009, kell 16:36 (UTC)
replies: text: Panin parandatud teksti tagasi.--Rünno 5. november 2009, kell 16:40 (UTC)
replies: text: : Nojah, ma parandasin ära. --Epp 5. november 2009, kell 16:45 (UTC)
replies: text: ::Mnjah. Suures redigeerimisetuhinas ma ei pannud tähele, et oled paranduse teinud. Vabandan.--Rünno 5. november 2009, kell 16:51 (UTC)
Peatuvad liinid: Tallinn-Narva-Tallinn,Tallinn-Tartu-Tallinn kiirrong ,Tallinn-Rakvere-Tallinn

text: Artiklist Lehtse. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 15:47 (EET)
thread_title: Ajalugu
Arutelu:Sitsiilia

message: praegune lause: "Foiniiklased asutasid nii Sitsiiliasse kui selle lähisaartele palju kaubaasulaid, millest hiljem jäi neile kolm: Panormos, Motye ja Solus."
samas siin: http://www.bestofsicily.com/mag/art150.htm on kirjas: "Motia and Solunto as well as what are now Marsala and Palermo."
seejuures Palermo vanalinn, väidetakse siin: http://www.bestofsicily.com/mag/art115.htm
on asutatud ~800 eKr nime all Zis või Sis.
Kas on veel allikaid, millega võrrelda?
suwa 5. november 2009, kell 20:45 (UTC)
replies: text: Ega ma siin erilist vastuolu näegi, see võib kõik korraga õige olla, välja arvatud vahest asulanimed. Antiigileksikon nimede kirjutamisel üldiselt ei eksi, ingliskeelsed allikad seevastu kipuvad antiikseid nimesid väänama kujul, mida Eestis ei tarvitata. Sellepärast ma kipun Antiigileksikoni rohkem usaldama. Aga võib-olla on isegi kõik asulanimed korraga õiged. Taivo 5. november 2009, kell 22:04 (UTC)
thread_title:  foiniiklased saarel 

message: Pilt:2009 09 21 Crown of Constance of Aragon.jpg | Aragoni Konstansi (1179–1222) kroon
, koos väiksemate naabersaartega 25 711 km²
replies: text: Võtsin selle välja, sest see on ebamäärane ega puuduta otseselt teemat. Andres (arutelu) 30. juuni 2013, kell 14:42 (EEST)
thread_title:  pilte
Arutelu:LASIK

message: Oli kopipeist siit.--WooteleF 7. november 2009, kell 01:51 (UTC)
replies: text: Kas oli autoriõiguste rikkumine?--Rünno 12. november 2009, kell 16:11 (UTC)
replies: text: :Ma ei tea küll, et autor oleks kuskil lubanud oma teksti kasutada.--WooteleF 12. november 2009, kell 16:16 (UTC)
replies: text: :: Kasutaja profiili järgi on autor ilmselt sama isik. Minu meelest võiks kustutamise asemel kirjutada KSA-sse ja küsida, kas nad on ise selle teksti avaldamise taga. Kui jah, siis kopipeist maha ja hiljem saab seda oluliselt täiendada. -- Toomas 12. november 2009, kell 18:49 (UTC)

text: :: Samas ei tohiks kindlasti piirduda ainult viidetega KSA Silmakeskuse lehele, nt sarnast infot leiab ka sõltumatutest allikatest või näiteks KSA konkurendi Silmalaseri kodulehelt. -- Toomas 12. november 2009, kell 18:51 (UTC)
Arutelu:Bern

message: | elanikke = 127 200 (2005) Andres 7. november 2009, kell 12:17 (UTC)

message: Bern ei tohiks olla "Euroopa kõige kõrgemal asuv pealinn".  
Võõrkeelse Vikipeedia andmetele asub Hispaania pealinn Madriid 667 m kõrgusel. 
Andorra pealinn Andorra la Vella asub erinevatel andmetel 1011 või 1023 või isegi 1409 meetri kõrgusel merepinnast.
replies: text: Berni kõrhgeim koht on nagu ma aru saan 863 meetrit. Aga kõrgeim ta jah ei ole. -- Ahsoous (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 21:45 (EET)
thread_title:  Kõrgus üle merepinna