lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Pärl

message: Eesti pärlite saatust selgitab "isikliku" uurimistöö "Pärlipyydja" raames Marek Vahula. 
replies: text: Mis see tähendab? Andres (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 11:11 (EET)

message: Eestimaiseid pärleid olevat vanasti turustatud Tallinnas ja Peterburis. Eesti pärlite saatust selgitab "isikliku" uurimistöö "Pärlipyydja" raames Marek Vahula. 
--WikedKentaur (arutelu) 1. august 2019, kell 10:35 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Kategooria arutelu:Eesti paikkonnad

message: tõin selle üle eelmainitud kategooria orbarutelust:
Selline nimi on väga ebamäärane. Mis siia peaksid kuuluma? --Metsavend 9. august 2008, kell 10:30 (UTC)
Nimi ei ole jah kõige parem, kuid midagi paremat ka pähe ei tulnud. Samas oleks vaja kuhugi paigutada sellised paigad, mis ei kuulu ei küla linna ega muu seni olemasoleva kategooria mõistete alla. Näiteks Mummassaare. Neid paiku on Eestimaal üpris palju, mis vajaksid kohana artiklit.Akra 11. august 2008, kell 09:52 (UTC)
replies: text: KNABis on neid nimetatud paikadeks. --Metsavend 14. august 2008, kell 17:12 (UTC)
Võibolla siis olekski parem Kategooria:Eesti paigad.Akra 15. august 2008, kell 15:59 (UTC)
 --Bioneer1 (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 17:35 (EET)
thread_title: kategooria arutelust:Eesti kohad
Kategooria arutelu:Eesti bioloogid

message: tõin selle üle eelmainitud kategooria orbarutelust:
Sellist kategooriat pole vist vaja. --Metsavend 28. juuni 2007, kell 08:58 (UTC)
replies: text: Ei teagi. Kui on olemas kategooria "Loodusteadlased" võiks nagu olla ka Eesti loodusteadlased. Samas tundub, et seda sõna on kasutatud pigem varasemal ajal. Täpsem oleks rääkida ilmselt bioloogidest, ökoloogidest jne--Bioneer1 (arutelu) 2. august 2014, kell 11:05 (EEST)
 --Bioneer1 (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 17:35 (EET)
thread_title: kategooria arutelust:Eesti loodusteadlased
Arutelu:Kosmosesüstik

message: Kas 'kosmoselennuk' on kitsam mõiste kui 'kosmosesüstik'? Andres (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 08:41 (EET)
replies: text: Ma ootasin seda küsimust. :) Vaata seda teksti, mis on välja kommenteeritud. Sõnastus ei pruugi olla kõige parem, kuid mõtlesin anda esiteks sõna etümoloogilisest tähendusest lähtuva seletuse ja siis kirjeldada kasutusjuhtusid tähtsuse järjekorras. Taavi (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 08:48 (EET)
Minu meelest võiks selle reserveerida esimesele tähendusele. Andres (arutelu) 1. märts 2018, kell 22:06 (EET)

text: Vastuargumendina võib tuua, et mida kaugemale minevikku NASA süstikuprogramm jääb ja mida enam tekib uusi tiibadega kosmoselennukeid, seda vähem seostatakse kosmosesüstikut NASA Space Shuttle'i süstikuga. Pooltargumendina, et hetkel on veebis "kosmosesüstikut" otsides üle 90% vastetest seotud just NASA süstikuga. Kurioosumina on isegi SpaceX-i Dragon 2 nimetatud kosmosesüstikuks (aga see läheb ilmselt ajakirjaniku puuduliku teemast arusaamise arvele). Üldiselt nõus, et võib reserveerida esimesele tähendusele. Cumbril 1. märts 2018, kell 23:20 (EET)

text: Samas olen selle vastu, et artikkel NASA kosmosesüstikust nimetada ümber 'kosmosesüstikuks'. Kosmosesüstik on üldmõiste ja üldmõiste ei tohiks olla ühe konkreetse asja artikli pealkiri. Ametlikult ei olnud Space Shuttle'i süstiku nimi 'space shuttle'. Cumbril 1. märts 2018, kell 23:47 (EET)

message: Paul Dickson, "A Dictionary of the Space Age", lk 196–199. Kosmosesüstiku mõiste etümoloogia ja kasutus. Cumbril 14. märts 2018, kell 21:59 (EET)
"Did 'Star Trek' give rise to NASA's 'Space Shuttle'?", collectspace.com, May 16, 2013. Veidi kahtlane ja kokkumiksitud, kuid äkki on siit midagi võtta. Cumbril 14. märts 2018, kell 22:18 (EET)
thread_title:  Allikaid artikli jaoks
Arutelu:Muinaslinnus

message: Kas muinaslinnused olid ainult Eestis? Andres (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 17:13 (EET)
Kindlasti mitte. Aga see keskendub ainult eesti muinaslinnustele. Neferer (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 19:14 (EET)
replies: text: Sisu ja pealkiri peavad olema vastavuses. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 19:00 (EET)
Olgu, ega siis ei jää muud üle kui pealkiri muuta eesti muinaslinnused. Neferer (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 22:47 (EET)

text: ei pea pealkirja muutma. Selles artiklis tulebki muu hulgas rääkida Eesti muinaslinnustest ja kui nendest jutt läheb liiga pikaks siis teha eraldi artikkel Eesti muinaslinnused. --Bioneer1 (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 16:44 (EET)

message: Meil on link tüübile oosi tüüpi linnamägi. Kas see on väljamõeldud termin mingile teisele tüübile?--Estopedist1 (arutelu) 26. mai 2015, kell 13:45 (EEST)
thread_title: Veel üks linnusetüüp?
Arutelu:Laevkalme

message: Olisiko "https://fi.wikipedia.org/wiki/Laivalatomus" sama asia ? --80.220.191.74 19. jaanuar 2015, kell 23:12 (EET)
replies: text: Vaikuttaa olevan niin. Adeliine 19. jaanuar 2015, kell 23:35 (EET)

message: Eesti alalt on leitud kolm laevkalmet, kaks Sõrves (Salme laevkalmed)
replies: text: Kas Salme muinaslaev on laevkalme? 90.190.71.25 21. august 2015, kell 13:14 (EEST)
replies: text: :Ei ole, muutsin ära. Üks on laevavrakk, teine kivikalme tüüp. --Minnekon (arutelu) 21. august 2015, kell 13:58 (EEST)

message: Eesti alalt on leitud kolm laevkalmet, kaks Sõrves (Sõrve laevkalmed) ja üks Tallinna lähedal Väos (Väo laevkalme)
replies: text: On juba olemas Lülle laevkalmed. Kumb nimetus -  Sõrve laevkalmed või Lülle laevkalmed - on enamkasutatud? Kas tuleks sõnastust muuta? Või teha Sõrve laevkalmetelt ümbersuunamine Lülle laevkalmetele? Muuseas, Sõrve on ka küla Harjumaal. 90.190.71.25 23. august 2015, kell 08:57 (EEST)
replies: text: :Ei teagi, kumb enamkasutatud on. "Eesti esiajalugu" (1982) nt räägib tekstis Sõrve laevkalmetest, aga registris on nad Lülle laevkalmetena. tegin suunamise ja jätsin praegu Lülle laevkalmed põhivariandiks. --Minnekon (arutelu) 23. august 2015, kell 20:36 (EEST)
replies: text: ::Ja Valter Langi teoses "Baltimaade metalliaeg" on juttu laevkalmetest Saaremaal Sõrves ja Sõrves Lüllel. 90.190.71.25 23. august 2015, kell 21:11 (EEST)

message: Miks tee Gootamaad / Goodimaad / Gotlandi (Gothlandia, Guthia) jätkuvalt eksitavalt Ojamaaks kutsute? Pole seal ojasid ja jõgesid ja pole ka olnud. Küll aga Ölandil (Oelandia) on neid külluses. Rootsieestlased on sellele veale korduvalt tähelepanu juhtinud.
replies: text: Vastasin su arutelulehel. --Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:30 (EEST)
thread_title:  Gotland või Ojamaa?
MediaWiki arutelu:Titleblacklist

message: === 2015 ===
 .*Sals\d{2}.* <newaccountonly>
 järgi
Tühistasin, sest sellest filtrist pole kasu, ta hakkab lihtsalt teisi tähti kasutama. Parem kasutagu samasid tähti ja olgu nende all äratuntav. Taavi (arutelu) 20. märts 2015, kell 19:31 (EET)
replies: text: Ta tegevusmaneer on niikuinii äratuntav. Olgu talle sellest pigem tüli, kui ta püüab otsida, et millist kasutajakontot on võimalik luua. Ivo (arutelu) 20. märts 2015, kell 22:49 (EET)
replies: text: : See võib pigem teistele tüli teha. Keegi tahab Sal-iga algavat kasutajanime teha ja ei saa. See teine filter, mis WikedKentaur tegi, on märksa kasulikum. Kuna ta võib siin käia Google Translatega lugemas, siis ma rohkem ei ütle. Taavi (arutelu) 20. märts 2015, kell 23:47 (EET)
thread_title:  logiraamat 

message: .*Sals\d{2}.* <newaccountonly>
 järgi
Tühistasin, sest sellest filtrist pole kasu, ta hakkab lihtsalt teisi tähti kasutama. Parem kasutagu samasid tähti ja olgu nende all äratuntav. Taavi (arutelu) 20. märts 2015, kell 19:31 (EET)
replies: text: Ta tegevusmaneer on niikuinii äratuntav. Olgu talle sellest pigem tüli, kui ta püüab otsida, et millist kasutajakontot on võimalik luua. Ivo (arutelu) 20. märts 2015, kell 22:49 (EET)
replies: text: : See võib pigem teistele tüli teha. Keegi tahab Sal-iga algavat kasutajanime teha ja ei saa. See teine filter, mis WikedKentaur tegi, on märksa kasulikum. Kuna ta võib siin käia Google Translatega lugemas, siis ma rohkem ei ütle. Taavi (arutelu) 20. märts 2015, kell 23:47 (EET)
thread_title:  2015
Arutelu:Raekoja plats (Tartu)

message: Tühistatud muudatuse põhjendus: liikluspinna nimena on õige "Raekoja plats", aga üldisemas tühenduses "raekoja plats". Näiteks fraasis "Tartu raekoja plats" ilmselt pole mõeldud kitsamalt liikluspinda. Et sellega vähem segadust oleks, kirjutasin kõikjal "raekoda" väikese tähega. (See ei sobiks vaid aadressides.) 2001:7D0:88C2:F401:640C:1333:276D:4D55 1. veebruar 2015, kell 12:07 (EET)
replies: text: Minu meelest "Raekoja plats" on kohanimi, aga "raekoja plats" ei tähenda mitte midagi. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 18:19 (EET)

message: Sinimandria on raekoja platsil olnud kahes majas, algul Suurturg 13, alates 31.08.1937 uutes ruumides Raekoja 16 / Kompanii 2. Bstard12 (arutelu) 16. juuli 2023, kell 17:50 (EEST)
thread_title:  Sinimandria
Arutelu:Eesti pass

message: Puudub lk Eesti pass. Ma ei tea, mis selle märksõnaga teha--Bioneer1 (arutelu) 4. veebruar 2015, kell 10:42 (EET)
replies: text: Võib-olla suunata Pass#Pass Eestis. Andres (arutelu) 4. veebruar 2015, kell 15:28 (EET)
...sisse on kantud tõlked kõigisse ülejäänud üheksateistkümnesse Euroopa Liidu ametlikke keeltesse. Euroopa Liidus on 24, mitte 20 ametlikku keelt. Minu 2014 välja antud passis on 21 keeles. Puudu on bulgaaria, rumeenia ja horvaatia keel. --Metsavend 4. veebruar 2015, kell 20:33 (EET)

message: Miks ei või olla pealkirja "Eesti pass" all? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. mai 2019, kell 18:32 (EEST)
replies: text: --WikedKentaur (arutelu) 12. mai 2019, kell 08:43 (EEST)
Ma arvan, et see on sellepärast, et on ka välismaalase pass. See on ka selle dokumendi ametlik nimetus, nimetatakse ka Eesti passiks. Nii et ma ei ole kindel, kuidas pealkiri sellel artiklil peaks olema. Aga teised passide artiklid võiksid küll olla ilma "kodanikuta", või siis vähemalt peaksid olema ümbersuunamised. Andres (arutelu) 12. mai 2019, kell 19:05 (EEST)

text: Minu meelest võiks olla ka siin yldkasutatud, mitte ametlik nimi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. mai 2019, kell 19:11 (EEST)
replies: text: :Jah. Ja Välismaalase passi asemel peaks olema Eesti välismaalase pass. Ursus scribens (arutelu) 12. mai 2019, kell 19:46 (EEST)
thread_title:  Pealkirjast
Arutelu:Eesti kuritegevus

message: Küsitavusi: (1) EUROPOLi pole allikas mainitud ja üldse Dr Gilly McKenzie seos EUROPOLiga on küsitav.
(2) kas 21 kuriteo võrra või 21% võrra, seda tuleb kontrollida paberväljaandest--Bioneer1 (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 10:50 (EET)

message: Eesti maffia (Mafia estone, artikkel itaaliakeelses Vikipeedias) 
replies: text: meil on artikkel Organiseeritud kuritegevus Eestis. V-o võiks iw-ga ühendada see itaalia artikkel?--Bioneer1 (arutelu) 6. aprill 2015, kell 21:59 (EEST)
replies: text: :Seal ("OK" — lühend, mida e.k. artikli tekstis on kasutatud) on kirjas: "...on lühiülevaade ajakirjanduses avaldatud..." ja sisu ei lange kokku, muidu oleksin ise ühendanud.Osaliselt on itwiki artikkel rubriigist "Teised meist", ja, kuna neil on maffiaga seoses palju rikkalikum kogemus, siis oskavad nad sellest ka paremini kirjutada (kindlasti mitte ainult tänu kogemusele). —Pietadè (arutelu) 6. aprill 2015, kell 23:11 (EEST)
replies: text: :: Sisu ei lange kokku küll, aga mõeldud on enam-vähem sama teemat, kas pole? Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:04 (EEST)
replies: text: ::: Vaatasin hiljem artikli "OK" veelkord üle, ehk tõesti saab kahe artikli "koostöös" kunagi midagi paremat tekkima, ja linkisin. Muuseas, Eesti kuritegevust, korruptsiooni jms kasutatakse väljamaal näiteks doktoritööde kokkupanekul küllalt sageli näitematerjalina, kusjuures on kasutatud vägagi tõsiseltvõetavaid allikaid, aga, mis minusse puutub, siis sellega seonduva lähemaks kirjeldamiseks, kasutamisest rääkimata, puudub mul luba. —Pietadè (arutelu) 7. aprill 2015, kell 08:01 (EEST)
thread_title: Vaata ka
Arutelu:Eesti haridus

message: seotud märksõnad on Eesti haridussüsteem, Eesti koolisüsteem, Eesti kõrgharidus (Kõrgharidus Eestis) jne. Ruwiki on teinud haridussüsteemile eraldi artikli :ru:Система образования в Эстонии, ehkki ühtne artikkel on ilmselt parem--Bioneer1 (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 10:00 (EET)
Mis ajast see 589 kooli arv pärineb? Ja mis mõte on lausel "On rajatud lai koolide ja neid toetavate haridusasutuste võrgustik." - kui palju on maailmas riike, mille kohta seda väita ei saa? --Ehitaja (arutelu) 2. märts 2019, kell 12:47 (EET)

message: Selles artiklis tuleks rääkida sellest kuidas keskajal tegutsesid toomkoolid. Ning Rootsi aja ja Vene impeeriumi aja kontekstis tuleks rääkida sellest kuidas toimus baltisaksa eliidi koolitamine saksa keelesetes koolides, ning koduõppest mõisates. On ju baltisaksa kultuur ka osa Eesti ajaloost. Vene impeeriumi ajal tegutsesid ka vene keelsed koolid. Eesti teemalistes artiklites räägitakse tihti talurahvast, aga unustatakse ära tegelik eliit baltisakslased-kes olid tõelised ajaloo tegijad, kes tegid Eesti ajalugu võimuvertikaali tipus... 83.166.45.112 10. juuli 2022, kell 18:15 (EEST)
thread_title:  Baltisaksa ja vene keelne haridus Eesti ajaloos.
Arutelu:Sisetuum

message: See vist peaks siia artiklisse minema, ehk keegi targem tõstab üle. —Pietadè (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 18:46 (EET)

message: * Rebecca Morelle, Heart of Earth's inner core revealed [Maa sisetuuma tuum paljastatud], BBC News Online, 10. veebruar 2015 (inglise keeles)
thread_title: Välislingid
Malli arutelu:Raudristi Rüütliristiga autasustatud Eesti sõjaväelased

message: Olen ka nõus, et vähesus ei ole kustutamise piisav põhjus, aga taastasin siiski kustutamismalli, sest selline kustutamine mõjub oma arvamuse pealesurumisena. Andres (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 12:38 (EET)
Minu arvamus on, et lehekülgedele, kus ta olemas on, sobib ta kenasti. Kogu selle koodi:



Raudristi Rüütliristiga autasustatud Eesti sõjaväelased
Alfons Rebane  | Harald Nugiseks | Harald Riipalu | Paul Maitla


igasse artiklisse (täpselt samasugusena) sisestamine on märksa tülikam ja segavam kui praegune lahendus, MTAK. —Pietadè (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 13:39 (EET)
replies: text: Muidugi! Ma arvan ka, et kustutamismärkus tuleks eemaldada. Ei ole Andresega nõus, et kustutamismärkuse eemaldamine mõjub praegusel juhul oma arvamuse pealesurumisena. Nii ei saaks üldse midagi teha, oleksime mingis ära-puutu-äkki-kellelegi-ei meeldi limbos. --Morel (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 14:31 (EET)
replies: text: : Nüüd on kustutamismärkuse kustutamine minu meelest juba õigustatud, kuigi küsimust pole arutatud sisuliselt: kas niisugust malli üldse tarvis on.

text: : Leian endiselt, et kui keegi leiab, et artikkel tuleks kustutada, ning esitab põhjenduse ja paneb kustutamismalli,  ja siis teine ei ole kustutamisega nõus ja põhjendus teda ei veena, ning ühtlasi kustutamismalli maha, siis see on oma arvamuse pealesurumine. Andres (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 14:40 (EET)
Resümees oli öeldud, et paari inimesega mallil pole mõtet. See oli ju põhjendus. Andres (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 14:42 (EET)

text: Kusjuures osalt just see silma torkaski, et nelja inimest nimetatakse: "paar"... —Pietadè (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 15:28 (EET)
replies: text: :seda tunnustust tuleks neil neljal inimesel lihtsalt mainida artiklis. Kas etwikis on mõni analoogne mall, kus on neli, viis, kuus objekti?--Bioneer1 (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 12:18 (EET)

message: Praegusel nädalal on esilehel artikkel Harald Nugiseks. Selles artiklis on ka kõne all olev mall. Kahjuks näitab mall kustutamismärkust ka Nugiseksi artiklis ja tekitab eklektilise tunde. --kanakukk (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 18:36 (EEST).
replies: text: Mall ei "sodi" (malli tegijad, ehk), antud juhul sobix ehk kasutada fondi "condensed" varianti vms.—Pietadè (arutelu)
thread_title:  Mall sodib artikleid
Arutelu:Jalgrattakuller

message: Puudub [[Kuller]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. veebruar 2015, kell 01:52 (EET)

message: ''Arvatakse, et ainuüksi New Yorgis vähenes jalgrattakullerite arv eelmisel kümnendil tuhande inimese võrra.'' Millisest kümnendist on jutt? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 28. august 2019, kell 18:50 (EEST)

message: Hetkel on kategoorias koos jalgrattasportlastega. Sinna vist eriti ei sobi. Artifint1 (arutelu) 23. aprill 2024, kell 23:21 (EEST)
thread_title:  Kategooria
Arutelu:Ene Sepp

message: Artiklis Elsa Gretškina on üks teine Ene Sepp. Mis sellega teha? Andres (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 11:43 (EET)
replies: text: Usutavasti Gretškina artiklis on mõeldud TLÜ (endist?) lektorit/õppejõudu. Ave Maria (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 11:50 (EET)
replies: text: : Võib arvata. Lingid tuleb korda teha. Andres (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 13:14 (EET) 
Link tuleb ka artiklist Edgar Savisaar, aga sealt ma ei leia seda üles. Andres (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 11:46 (EET)

message: Kataloogis ESTER on Sepp, Ene nime all mitu alajaotust, sealhulgas ainult ühe on sünniaasta: (1991), meie artikli kangelane. Üks Ene Sepp on eesti keele õpikute autor. Toimetaja on toimetanud sealhulgas ariklis Edgar Savisaar märgitud raamatu "Peaministrid: Eesti Vabariigi poliitiline lähiajalugu". Kas sama Ene Sepp on kirjutanud ajakirjas "Kooliuuenduslane" läbi kahe numbri ilmunud (millest on artiklis Elsa Gretškina) "Eesti haridusministrid läbi aegade", ei oska öelda. Lisaks veel raamatukujundaja. Probleeme tekkis juurde.--Juhan121 (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 13:55 (EET)
replies: text: Arvan, et toimetajat pole Savisare artiklis tarvis mainida, sest me ei saa andmete puudumise tõttu tema kohta artiklit kirjutada ja tavaliselt raamatute toimetajaid ei mainita. Teise juurde võiks kirjutada "kasvatusteadlane", Ave näikse teda tundvat. Andres (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 14:03 (EET)
replies: text: :ma eeldan, et see kasvatusteadlane (?) pole sama kes Õpetajate Lehes (11. juuni 2010, lk 11) mainitu: http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=opetajateleht20100611&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA----------#. Too lasteaiakasvataja pole ilmselt tähelepanuväärne. Mainin ka, et etwikis on link Ene Sepa nimeline stipendium--Estopedist1 (arutelu) 28. juuni 2016, kell 11:35 (EEST)

text: :mainin ka, et sellist stipendiumit pole veebis kuskil mainitud--Estopedist1 (arutelu) 10. veebruar 2019, kell 11:36 (EET)
thread_title:  Kaks või mitu Ene Seppa
Vikipeedia arutelu:Andmepäringud

message: * Loetelu artiklitest kus on HTML täägidega varjatud teksti <!--   -->, koos varjatud teksti pikkusega
* tsüklid kategooriapuus
*: kat A -> kat B -> kat A
* siselingid muukeelsetesse Wikipediatesse
*: ([[:en:TransferWise|TransferWise´i]] loojad)
thread_title:  Puuduvad aruanded
Arutelu:Valu-nõgespuu

message: Taksonitabel on poolik. Kas eesti keeles on selline nimetus nagu gympie-gympie-puu ka olemas?--Raamaturott (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 18:32 (EET)

message: Siin -Mardus (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 00:16 (EET)
thread_title:  Delfi kopipasta
Arutelu:Majandusmets

message: Siia ei viita ükski lehekülg. Kuidagi mittemidagiütlev tundub ka lisaks. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 20. veebruar 2015, kell 10:39 (EET)

message: kas see on sama mis [[tulundusmets]]?--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 21. veebruar 2015, kell 19:55 (EET)

message: Seda on defineeritud ka teisiti: , v-o on seal küll ad hoc definitsioon--Bioneer1 (arutelu) 21. veebruar 2015, kell 19:55 (EET)
Minumeelest ei tuleks eelistada välistavat definitsiooni. Kas see on ainult Eesti mõiste? Mulle tundub, et maailmas on küllalt metsi, mis pole ei kaitse all ega ka majandatavad. Adeliine 6. jaanuar 2021, kell 03:06 (EET)
thread_title: Definitsioon
Arutelu:Alexander von Weiss

message: siia tuleb vist linke ka samanimelistest--Bioneer1 (arutelu) 24. veebruar 2015, kell 17:24 (EET)
replies: text: Surmakohaks võib olla Varudi.--Juhan121 (arutelu) 24. veebruar 2015, kell 22:56 (EET)

message: Artiklis viitena toodud link mis väidab, et keegi "v. Weiss , Alex." õppis aastatel 1861–1865 Tartu Ülikoolis matemaatikat ja astronoomiat, ütleb tema sünnikuupäevaks 10. august 1840 (22. august 1840 ukj.). Kust pärineb 22. oktoober 1840? Flying Saucer (arutelu) 7. detsember 2016, kell 22:07 (EET)
thread_title:  sünnikuupäev
Arutelu:Sakslaste küüditamine (1945)

message: Puudub Sakslaste küüditamine. Andres (arutelu) 3. märts 2015, kell 00:39 (EET)

message: Pealkiri võiks täpsem olla. Tegemist ei ole ju ainukese 1945. aastal toimunud sakslaste küüditamisega. Rumeeniast, Poolast ja Tšehhoslovakkiast küüditati ka sakslased välja (Rumeenia puhul samuti Nõukogude Liitu). Andreas003 (arutelu) 14. märts 2023, kell 12:49 (EET)
replies: text: Pealkiri võiks olla Sakslaste küüditamine Eestist (1945) või Baltisakslaste küüditamine (1945). Velirand (arutelu) 14. märts 2023, kell 13:06 (EET)
replies: text: :Nõus. Esimene variant tundub täpsem, baltisakslaste puhul peaks rääkima ka baltisakslaste küüditamisest Lätis. Andreas003 (arutelu) 14. märts 2023, kell 13:14 (EET)
thread_title:  1945. aasta sakslaste küüditamised
Arutelu:HL

message: Arutelu:Hl
replies: text: Tolles arutelus on tehtud ettepanek, kuidas teha eraldi leheküljed nii, et seda raskust, millest Pikne räägib, vältida, aga sisulist vastust ei ole antud. Ma kordan seda ettepanekut. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 10:17 (EET)
replies: text: : Ma vastasin seal, et seda raskust, millest mina rääkisin, ettepanekuga minu meelest ei väldita, ja see lahendus oleks asjatult kohmakas. Sinu viimasele sisulisele kommentaarile olen eespool suuremalt jaolt vastanud, ma ei oska selle peale midagi uut öelda. Pikne 4. märts 2015, kell 12:23 (EET)
replies: text: :: Aga Sa ei selgitanud, miks ei väldita, (minu meelest välditakse seda segadust) ja kui on kohmakas, siis peaks andma elegantsemaks siduda.

text: :: Pane tähele, et ma võtsin arvesse neid lugeja vajadusi, mille Sa välja tõid. Otsi siis viisi, kuidas arvesse võtta neid lugeja vajadusi, mille mina välja tõin. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 15:22 (EET)
replies: text: ::: Oma meelest selgitasin, miks ei väldita segadust nii nagu mina selle välja tõin. Ma mul pole mahti uuesti otsast alata. (Kohmakat) märkust pole minu meelest lihtsalt tarvis. Ma saan aru, et eraldi täpsustuslehed teevad otsija elu kergemaks, kui teatakse, mida otsitakse, ja teatakse arvestada tõstutundlikkusega (v.a esimene täht) ja ei eeldata tõstutundliku otsingu puudumist ja kui just otsitava kujuga lehekülg on Vikipeedias juhuslikult olemas ja see lehekülg on juhuslikult täpsustuslehekülg (või siis see, mida otsiti). Aga sellel on minu meelest vähe kaalu, kui kõigil muudel juhtudel on lugejal lihtsam, kui ta satub enamasti kohe täpsustuslehele, kus on kindlasti olemas ka see, mida ta otsib. Et sellele teisele vajadusele vastu tulla, oli pakutud, et asjad saaks rühmitada suure- ja väikese tähe kombinatsioonide järgi. Pikne 4. märts 2015, kell 17:49 (EET)
replies: text: :::: Noh, hea küll, aga siis peaks olema vähemalt märkus, mis selgitab, miks need kõik ühel lehel on. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 18:08 (EET)
thread_title:  Arutelu:Hl