lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Pistohlkors

message: Raamatus "The Nobilities of Europe" 2000, lk. 426, väidetakse, et Pistolekorsi nime on saanud 22. veebruaril 1645,  kuninganna Kristiina poolt aadeldatuna Suurbritannia saarelt pärit britoon Otto Yxhülls Scott (Yxküll ?). Klapib ka aadlisuguvõsa nr. 321. Riddarhuset.se, sama isik Soomest pärit Karjala ratsaväeleitnant Jöran Olufsson ehk Lehtiniemi mõisnik Yrjö Olavinpoika Scott. -- Jaanusele 23. jaanuar 2009, kell 20:25 (UTC)
thread_title: Suguvõsa Rootsi päritolu ?
Arutelu:Urve Uusberg

message: Välislinke artiklisse ei lisata, need on eraldi alajaotuses. --Tiuks 23. jaanuar 2009, kell 21:17 (UTC)
Arutelu:Kuiperi vöö

message: Kuiperi vöö taevakehade orbiidid jälgivad enam-vähem ekliptika tasandit
Tegelikult päris ei järgi midagi, aga ma ei oska paremini sõnastada. Igal juhul ei paikne nad ekliptika suhtes täiesti suvaliselt, kuid kalle on palju suurem kui planeetidel. Siim 23. jaanuar 2009, kell 23:02 (UTC)
Arutelu:Aptekarski saar

message: Andrei Pitovi eestikeelses raamatus räägitakse sellest kui Apteekrisaarest. See võiks olla selle lehekülje pealkiri. Kk 24. jaanuar 2009, kell 16:02 (UTC)
replies: text: Autor on Andrei Bitov. Jah, tean. Aga me lähtume KNAB-ist. Andres 24. jaanuar 2009, kell 16:22 (UTC)
"Saar on madal, ujutatakse mõnikord üle." - mida see tähendab?--Toivo (arutelu) 17. aprill 2012, kell 21:39 (EEST)

text: Tähendab seda, et üleujutuse ajal katab saart veekiht. See ei ole kuigi paks. Andres (arutelu) 21. aprill 2012, kell 00:09 (EEST)
replies: text: : Täies ulatuses ta nüüd küll vee alla ei jää, madalamad kohad jäävad (väljaspool meie elude ajalisi raame võib-olla ka täies ulatuses).

text: : Võib-olla on nüüd abi eelmisel aastal (12. VIII) valminud  kaitsetammist ja ehk oleks mõtet "kutsuda" Vikisse  atikkel "üleujutused", kombekas rüüs muidugi, st, eestikeelsena (Kaitsetammil ilmselt mõju ka Eestile – maailma suurim kaitseehitis, väidab keegi inglane alumises 2. videos, umbes 19ndal minutil)
replies: text: :: Ja asendada "üleujutuse lause" nt  ENG Wi-st võetud tõdedega:
"Major educational institutions include the Saint Petersburg State Electrotechnical University, Saint-Petersburg State Chemical Pharmaceutical Academy and the Experimental Medicine Institute of the Russian Academy of Medical Science. The St. Petersburg Hydro Meteorological Center is also located on the island."
"Saarel asuvad Peterburi Riiklik Elektrotehniline ülikool, Peterburi Riiklik Keemia-Farmaatsia akadeemia, Venemaa Meditsiiniakadeemia eksperimentaalmeditsiini instituut, Peterburi hüdro-meteoroloogia keskus" või umbes nii; lisaks botaanikaaed, ühendavad sillad, seonduvad isikud, nagu Šaljapin, Popov, Pavlov et cetera

text: ::(vt ka Piiteri üleujutused, kui videomaterjali (2. video) uskuda,  siis peaksid üleujutused nüüdseks olema ajalugu, võib olla ongi --Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 12:00 (EEST))
replies: text: ::: Püüan seda meeles hoida ja kui töistest kohustustest rohkem vaba aega jääb, siis ka midagi kompileerida 
Eks-"üleujutatu"
--Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 10:40 (EEST)
Kas mitte (ala)kategooria: Peterburi saared, seal neid omajagu --Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 13:42 (EEST)
Alumine Commonsi link on tammile, mitte saarele

message: * Video on YouTube demonstrating closed S-1 gates in the time of  storm in December 27-28th 2011
*Петербургская дамба. Уникальный щит — tutvustav video, vene keeles, kestvus 25:57
* Wandering Camera – Notes about the Saint Petersburg Dam – includes photos
* Apteekrisaare videotutvustus, vene keeles
thread_title: Välislingid
Arutelu:Soot

message: Puudub lehekülg Vanajõgi. Andres 24. jaanuar 2009, kell 16:32 (UTC)
replies: text: Nagu ma saan aru Väikesest entsüklopeediast, vanajõgi ongi soot. Geonarva 24. jaanuar 2009, kell 21:32 (UTC)

text: EnDic2004 annab nii:
et:
soot, koold, jõekoold, vanajõgi argi
	  
en:
	  	
oxbow [lake], cutoff [lake]--Dj Capricorn 24. jaanuar 2009, kell 21:36 (UTC)
replies: text: : Vanajõega on see probleem, et see on ka kohanimi. Andres 24. jaanuar 2009, kell 22:04 (UTC)
replies: text: ::EKI annab üksnes ühe jõe, mis asub Hiiu maakonnas--Dj Capricorn 24. jaanuar 2009, kell 22:14 (UTC)
replies: text: ::: Siis tuleb kirjutada sellest jõest ning panna sinna täpsustusmärkus. Andres 24. jaanuar 2009, kell 22:21 (UTC)

message: Ebakorrektne viide
Viide pole päris korrektne, sest sinna peab veel vastava märksõna lisama. Trükitud allikat pole hetkel käepärast--Dj Capricorn 2. september 2009, kell 11:08 (UTC)
thread_title: Ebakorrektne viide

message: mis asi on ingliskeelne backwater? EnDic2004 () ütleb, et paisutus. Kas see on aga ikka sama mõiste mis siin: :wikidata:Q899514--Estopedist1 (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 16:05 (EEST)
thread_title: Lähismõiste backwater?
Arutelu:Neste

message: Kas võiks "automaatjaama" asemel öelda "automaattankla"? Andres 24. jaanuar 2009, kell 18:49 (UTC)
replies: text: Jah. --Metsavend 24. jaanuar 2009, kell 20:07 (UTC)

message: Neste Eesti AS kuulub Soome naftatööstuskontserni Neste Oil Oy, mille aktsiad on noteeritud Helsingi väärtpaberibörsil (link). --kanakukk 2. september 2009, kell 13:59 (UTC).
thread_title:  Nimi
Arutelu:Raua tänava lahing

message: Minu meelest see ei ole osa Teisest maailmasõjast. Andres 24. jaanuar 2009, kell 20:16 (UTC)
replies: text: Mall kirjeldab ju Eestit Teises ilmasõjas, s.t. olgugi, et lahing ei küündi nii kõrgele kui seda on Sinimägede lahing, aga märkimisväärne sellegipoolest. --kanakukk 24. jaanuar 2009, kell 21:32 (UTC).
replies: text: : Ma mõtlen seda, et Eesti annekteerimine ei ole osa Teisest maailmasõjast. Andres 24. jaanuar 2009, kell 21:57 (UTC)

message: Kotkaristi IV klassi teenetemärgi saavad Endel Kirsi, Heino Laansalu ja Lembit Põldret, kes sidepataljoni ajateenijatena hakkasid vastu neilt 1940. aasta 21. juunil relvade loovutamist nõudnud riigikukutajatele. PM 04.02.2009 --kanakukk 4. veebruar 2009, kell 13:59 (UTC).
----
Minu vanaisa Rafael Pallas osales Sidepataljoni lahingus. Tema mälestused sellest on vähemalt ajutiselt siin lehel. --Jaan513 31. märts 2009, kell 13:34 (UTC)
----
Rudolf Veidebach – kuidas oli tema lahinguga seotud? Jätsin praegu välja, st tõstsin info eraldi artiklisse. --Jaan513 2. veebruar 2010, kell 12:13 (UTC)
replies: text: Minu arust niipalju, et kõik Sidepataljoni ohvitserid olid tema matustel. --Kaali 2. september 2010, kell 16:52 (EEST)
----
"Eesti kaitsevägede ja Punaarmee vahel, 1940. aasta juunipöörde ajal." Lahingu teiseks osapooleks olid nn. Rahva Omakaitse mehed, mitte Punaarmee sõjaväelased. 90.191.119.98 18. mai 2012, kell 19:12 (EEST)

text: Kui tead, siis paranda. Andres (arutelu) 19. mai 2012, kell 09:13 (EEST)
----
"relvakonflikti Sidepataljoni ja Punaarmee vahel." Relvastatud konflikt ei olnud mitte Sidepataljoni ja Punaarmee võitlejate vahel, vaid Sidepataljoni ja punaste mässajate vahel. Velirand (arutelu) 31. oktoober 2016, kell 15:59 (EET)
thread_title:  Kotkaristi IV klassi teenetemärgid vastupanuvõitlejatele
Arutelu:Vesuuvi observatoorium

message: Siin võiks olla kirjas ka asutamise aasta ja asukoht.--WooteleF 25. jaanuar 2009, kell 12:02 (UTC)
Vikipeedia arutelu:Liivakast

message: Kas liivakasti arutelulehekülg on samuti vaba või peaks selle siin liivakasti ümber tõstma? Andres 12:07, 4 May 2005 (UTC)
replies: text: Pigem tuleks arutelu hoida ainult liivakastiga seotud küsimuste jaoks. Peep 28. august 2005, kell 18.12 (UTC)
replies: text: : Mis on kõige mõte? --Vahivahi (arutelu) 19. november 2019, kell 15:27 (EET)
Olen algaja :))z=2x3--78.28.85.171 4. märts 2008, kell 15:23 (UTC)
Kuidas lisada videolinki --Martti13 21. mai 2008, kell 06:02 (UTC)
http://www.youtube.com/watch?v=iLed8KJWdUg

text: Kui tahad seda artiklile lisada, siis nii:

message: *Videolõik sellest-ja-sellest
Andres 22. mai 2008, kell 05:52 (UTC)
----
Praegune olukord raskendab liivakasti kasutamist. Andres 17. märts 2009, kell 06:50 (UTC)
* kus siis liivakast on? Või ma pole millestki õigesti aru sanud? 
replies: text: :Käesolev on liivakasti aruteluleht. Liivakastiks ise on leht Vikipeedia:Liivakast. Redigeerimist saab harjutada, vajutades seal lehel  linki "redigeeri". --Jaan513 2. juuli 2009, kell 08:23 (UTC)
----
Rünno märkis Adeliine kasutajalehel midagi, mis ehk ongi oluline. Nimelt - "Siin joone all..." - jooneni võiks tekst olla selline, mida kasutaja ei saa muuta. Et kui ta pärast oma sodimisi kõik kustutab, siis ei jääks talle muljet, et ta midagi valesti tegi. avjoska 9. august 2009, kell 16:03 (UTC)

text: Inglisvikis on liivakasti päis mallina (). Ja seal puhastatakse liivakasti iga 12 tunni tagant automaatselt. Adeliine 9. august 2009, kell 16:12 (UTC)

text: Meil on olemas mall  aga niisama see korda ei saa. Midagi on vaja kirjutada CSS-i. --Tiuks 9. august 2009, kell 16:15 (UTC)
replies: text: : Kas "Palun jäta see rida rahule (Liivakasti päis)" on hea nimetus mallile Mall:Liivakasti päis? --Pelmeen10 4. jaanuar 2011, kell 19:30 (EET)
replies: text: :: Olemas. Pelmeen10 7. jaanuar 2011, kell 19:06 (EET)

text: Minu meelest ei ole automaatne kustutamine hea mõte, sest see võib töö kustutada, kui see parajasti pooleli on. Andres 12. august 2009, kell 09:10 (UTC)
----
Kas see Mall:Current time peaks töötama? Mul küll ei tööta. --Epp 29. juuli 2010, kell 23:46 (EEST)
thread_title: Välislingid

message: Oma liivakasti loomise linki saavad kasutada ka anonüümsed IP-d. Tulemuseks on leheküljed pealkirjaga "Kasutaja:xx.xxx.xxx.xxx/liivakast". Kuidas seda vältida? Adeliine 3. aprill 2012, kell 13:05 (EEST)
Miks anonüümsed kasutajad ei või liivakasti samadel alustel kasutada? Andres (arutelu) 23. juuni 2012, kell 08:33 (EEST)
replies: text: Sest registreerunud kasutajate üks õigusi on oma kasutajalehekülg ja selle alamlehed. Anonüümsetele ei ole tehniliselt ette nähtud kasutajalehekülge ja selle alamlehti. Adeliine 10. oktoober 2012, kell 23:12 (EEST)
Minu meelest on praegu raske aru saada, kuidas liivakasti kasutada. Andres (arutelu) 23. juuni 2012, kell 08:34 (EEST)
thread_title: Kasutaja oma liivakast
Arutelu:"Hukkunud Alpinisti" hotell

message: Siin peaks olema artikkel novellist. avjoska 25. jaanuar 2009, kell 20:34 (UTC)
replies: text: : juba on--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2016, kell 19:27 (EEST)

message: "Hukkunud Alpinist" oli vist hotelli nimi. Vaikimisi eeldatakse siin ilmselt midagi muud ja mõnedes allikates kirjutatakse Hukkunud alpinisti hotell või "Hukkunud alpinisti" hotell. Ma ei teinud ühte ümbersuunamist (üks ümbersuunamine oli juba tehtud), sest see oleks vist vigane?--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2016, kell 19:27 (EEST)
replies: text: Praeguste õigekirjareeglite järgi oleks hotelli nimi Hukkunud Alpinist (ilma jutumärkideta) ja teose pealkiri "Hukkunud Alpinisti hotell", aga see ei puutu väga asjasse (ümbersuunamise muidugi võib teha), sest pealkirjastamisel tuleb lähtuda pealkirjast, mille all teos on ilmunud. Teistelt valedelt kujudelt ei ole ümbersuunamisi vaja mu meelest. Adeliine 8. mai 2016, kell 19:41 (EEST)
replies: text: : Kui filmi põhipealkirja ""Hukkunud Alpinisti" hotell" kõrvale oli lisatud "ka "Hukkunud Alpinisti hotell"", siis ka-variant tähendas seal, et kuna ortograafiareeglid on vahepeal muutunud, kasutatakse selle filmi pealkirja tänapäeval ka kujul "Hukkunud Alpinisti hotell", ja see on loomulik. Kusjuures ka Eesti Filmi Andmebaasis on filmi pealkiri kujul "Hukkunud Alpinisti hotell". Minu arvates on Ursus scribensi parandus ehk artiklist selle ka tegelikult kasutatava alternatiivvariandi kustutamine põhjendamatu. Kuna topeltjutumärkideta (ehk tänapäevase grammatikaga) pealkirjavarianti on tänapäeval kirjakeeles üsna ulatuslikult kasutatud (seda on kasutatud ka kultuurilehes Sirp, nt https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/sex-drugs-oudusfilmid/, https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/rakkautta-anarkiaa-festivalil-saab-nautida-eesti-filme-ja-muusikat/, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/balti-teadvus-ja-balti-teadus/, https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/hoffi-elutooauhinna-saab-priit-vaher/, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/valguse-ja-varju-maailm/ jne, peaks see variant ikkagi filmi põhipealkirja kõrval märgitud olema. Kuriuss (arutelu) 27. oktoober 2020, kell 18:50 (EET)
thread_title: Pealkiri "Hukkunud alpinisti" hotell
Arutelu:Tihumeeter

message: Kustutage see jama ära! Õhuvahede jutt käib hoopis ruumimeetri, mitte tihumeetri kohta.

message: Tihumeeter võrdub kuupmeetriga ainult juhul, kui puidumassis pole õhkvahesid. Kuid kuna puitmaterjali, eriti ümarpuidu, ladestamisel jääb puitmaterjali (halud, palgid, lauad, prussid) vahele alati õhku, siis 1-s kuupmeetris puitmaterjalis on alati vähem kui 1 tihumeeter puidumassi. 1 meetrise pikkusega küttepuu halgude puhul on 1 kuupmeeter küttepuitu umbes 0,7 tihumeetrit. --WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 07:44 (UTC)
replies: text: Mis seal valesti on? Mina saan asjast just nii aru, nagu kirjas. --Jaan513 27. jaanuar 2009, kell 07:45 (UTC)
replies: text: :Tihumeeter ja ruumimeeter oli siin segi aetud. Tihumeeti puhul ei loe selle ladestamine midagi, tihumeeter võrdub lihtsalt ühe kuupmeetri puidumassiga. Tihumeetrites arvestatakse muuseas ju ka kasvava puidu hulka.--WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 07:50 (UTC)
replies: text: ::Selle kohta lugeda saab näiteks Maaülikooli metsandusteaduskonna materjalidest. Tsitaat sealt - Ühte tihumeetrit puitu võime ette kujutada kui täispuidust kuupi, mille kõik küljed on pikkusega üks meeter. Üks ruumimeeter kujutab aga puiduvirna, mille kõik mõõtmed on võrdsed ühe meetriga--WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 07:55 (UTC)
replies: text: ::: Mina ei saa ka atu, mis seal valesti on. Andres 27. jaanuar 2009, kell 08:26 (UTC)
replies: text: ::::Tihumeeter võrdub kuupmeetriga ainult juhul, kui puidumassis pole õhkvahesid. - See on sama asjalik lause kui "Liiter vett võrdub kuupdetsimeetriga vaid juhul, kui vees pole õhkvahesid.". Kogu ülejäänud jutt käib juba ruumimeetri kohta ja ei sobi siia artiklisse. Loodetavasti aitab see näide mõista miks see lause pole siin adekvaatne.--WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 08:34 (UTC)
replies: text: ::::: Jah, käib küll ruumimeetri kohta, nii et tuleb siia jätta ainult "vaata ka".

text: ::::: Sain nüüd aru. Materjal tuleb üle viia artiklisse Ruumimeeter ning korrektsemalt sõnastada. Andres 27. jaanuar 2009, kell 08:41 (UTC)
replies: text: :::::: Sain ka nüüd aru. --Jaan513 27. jaanuar 2009, kell 10:09 (UTC)
thread_title: Välja
Arutelu:Täiteaine

message: Siin oli selline tekst:
== Täiteained==
Täiteained on tavalised looduslikud mineraalid-kaltsiit* http://et.wikipedia.org/wiki/Kaltsiit ,talk*,kriit*,dolomiit*(enam levinud),kaoliin jne.Täiteained mõjutavad värvikelmet nagu killustik betooni ehk muudavad selle tihedaks ja tugevaks.
----
Nad ei mõjuta oluliselt värvi kattevõimet(ainult vesiemulatsioonivärvi puhul)ega värvust.Neid kasutatakse ka teatud optiliste omaduste saavutamiseks.Täiteaine alandavad värvi hinda
Andres 27. jaanuar 2009, kell 07:42 (UTC)
Arutelu:Liivimaa kubermang

message: Mõningaid märkusi:
*Alapeatükkides ei saa olla vaid linki teisele artiklile. Peab olema kasvõi lühidalt ka asjast kirjutatud. Pealegi ei ole toodud lingid sobilikud.
*Tartu maakond viib valele artiklile. Ei tea täpselt aga kas Tartumaa liideti Liivimaa kubermanguga tõesti alles 1722. aastal?
*Kohanimed peavad olema eestikeelsed.
*Kas need haldusüksused olid tõepoolest vallad?--WooteleF 28. jaanuar 2009, kell 00:03 (UTC)

message: "Osakondade eesotsas seisid viitsekubernerid ..." – kas need olid midagi muud kui asekubernerid? Kuriuss (arutelu) 29. august 2023, kell 22:57 (EEST)
thread_title:  Viitsekuberner
Arutelu:Aleksandr Menšikov

message: Pole vaja linkida Püha Rooma Riigi krahvile. See oli tavaline krahvitiitel mille lihtsalt annetas Püha-Rooma keiser.--WooteleF 28. jaanuar 2009, kell 09:03 (UTC)
Ещё в 1702 году он по ходатайству Петра пожалован титулом графа Римской империи, в 1705 году стал князем Римской империи, а в мае 1707 года царь возвёл его в достоинство светлейшего князя Ижорского. - Kuna vene keele oskus on nadi siis sooviksin teada kelleks see tsaar ta 1707. aastal ülendas.--WooteleF 28. jaanuar 2009, kell 09:16 (UTC)
replies: text: Minu arusaamise järgi Ingeri vürstiks. Andres 28. jaanuar 2009, kell 12:30 (UTC)
replies: text: :Gen. käsiraamatu järgi 30.05.1707; Russ. Fürst (:de:Durchlaucht) und Herzog von Ishora (Ust-Ižora)   -- Jaanusele 28. jaanuar 2009, kell 16:37 (UTC)
Nii lihtne ka see ei ole. Tema vürsti tiitel tõesti kannab nimes Ingerimaa nime, kuid see ei teinud teda Ingerimaa vürstiks. Kui Nikolai I annetas Paskevitšile vürsti tiitli nimetusega Varssavski, siis ei teinud see Paskevitšit Varssavi vürstiks. Ega Kutuzovit Smolenski vürstiks. See ei tähista midagi muud kui au. Menšikov sai aga lisaks tõesti veel ka Ingermanlandi hertsogi tiitli. 
Mis puudutab temale 1702 annetatud krahvitiitlit keisri poolt , siis on selle nimetus Reichsgraf. Mis see on saate ise Wikipediast järele vaadata: http://de.wikipedia.org/wiki/Reichsgraf. Tõesti tegemist on Püha Saksa Rooma Keiserriigi krahviga.
Seda rahvaloenduse juttu ma ei usu. --Numbriga kärumees 7. september 2011, kell 16:26 (EEST)

message: Siia tuleb viiteid, mis peavad silmas 19. sajandi Soome kindralkuberneri Aleksandr Sergejevitš Menšikovi, korra isegi kaasaegset maadlejat. --Ker (arutelu) 22. märts 2014, kell 21:26 (EET)
replies: text: Pealkiri peaks jääma Peeter I kaaskondlasele, teiste kohta täpsustusmärkus või täpsustusleht. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 04:06 (EET)

text: Nüüd peaks korras olema. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 04:29 (EET)
----
Tema tegelik päritolu on siiani üldsusele teadmata (tunnustamata)! Elulugu temast on pärast ta kukutamist kirjutatud(  kirjaoskamatusest, riigivargustest jne)

text: Välja. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 04:06 (EET)
Menšikovi tegelik päritolu on seni teadmata. Vastupidi Katariina- ja Stalini-aegsele ajalookirjutusele, milles teda peeti tänavapoisiks, on nii 18. sajandi Euroopa kui ka tänapäeva vene ajaloorevisjonistid teda Romanovite suguvõsa järglaseks ning seega Vene impeeriumi seaduslikuks troonipärijaks pidanud. Seetõttu suhtusid Peeter I (kelle päritolu on siiani ebaselge) ning tollase Euroopa ja Moskoovia aristokraatia temasse austusega.F. T. de Choisy, "Historie de l´origine du prince Menzikow". Amsterdam, 1728.

text: Kas see on mingi tõsine jutt? --Andres (arutelu) 22. november 2023, kell 02:07 (EET)
thread_title:  Täpsustusleheks?
Arutelu:Aita Kurfeldt

message: Minu meelest tuntakse seda tõlkijat Aita Kurfeldti nime all ning mõnikord figureerib ta ka Justa Kurfeldti nime all. Ma teisaldan artikli. Vaata , . 
Artikli alguses on nimedega mingi segadus. Andres 29. jaanuar 2009, kell 18:00 (UTC)
Peaks mainima ka tantsimist. Andres 5. veebruar 2009, kell 00:32 (UTC)
Kust võeti magistriväitekiri "Pruudi kerjamise komme"? Talvet sihukest ei maini ja ütleb selleks hoopis "Nõiamärgid". Samas on ka sellega kahtlane lugu, sest Talveti väitel ilmus too "ajakirjas Eesti Kirjandus, nr. 8-9, 1938", ehk siis neli aastat enne kaitsmist. Ehk oli üks neist diplomitöö? --85.253.66.252 16. september 2016, kell 16:32 (EEST)
replies: text: http://www.ra.ee/apps/andmed/index.php/nimed/view?id=995&_xr=eNpLtDK0qs60MrBOtDKGMIqtDI2slIpSC0tTi0v0ExNLS5SAYhZWSgWpRal5mbmZIK6plVJGYl52PohtaKVUCKUNlaxrawEx5Rk6
replies: text: :Album Academicum on vigu paksult täis, allikate konflikti korral suhtuksin pigem kahtlustavalt ja otsiksin lisaallikaid. Antud juhul tundub neil siiski õigus olevat ja Talvet eksib. Kataloog ESTER ütleb: 1) "Pruudi kerjamise komme : [magistritöö] / A. Hanko ; [Tartu Ülikool]. Ilmunud Tartu, 1942. Kirjeldus XV, 140, [19] l. : ill."http://www.ester.ee/record=b3604681*est 2) "Nõiamärgid : proseminaritöö / A. Hanko. Ilmunud Tartu, 1938. Kirjeldus III, 48 lk. : ill., kaart. ; 24 cm."http://www.ester.ee/record=b4012850*est Tegelikult on mõlemad kataloogi enda teatel küll käsikirjad, mitte "ilmunud".

thread_title: Viited
Arutelu:Barysaŭ

message: Artikkel vajab ümbernimetamist vastavalt eesti keele reeglitele. Valgevene ladina kirjas (Łacinka) kirjutatakse Barysaŭ.--Al.Neuland 30. jaanuar 2009, kell 17:43 (UTC)
replies: text: Me kasutame Vikipeedias tõesti valgevene ladina kirja, ning sellepärast on ümbersuunamine õige. Aga eesti keele reeglite järgi on "Barõssav" täiesti õige, sest see on selle nime kuju valgevene-eesti transkriptsioonis. Andres 30. jaanuar 2009, kell 19:20 (UTC)
----
Kas hääldus ei peaks olema [bar'õssau]? Andres 3. mai 2009, kell 06:40 (UTC)
----
|  elanikke = 147 100 (2010)
Andres (arutelu) 10. juuli 2017, kell 13:47 (EEST)
thread_title:  Artikli ümbernimetamine
Arutelu:Ubuntu

message: Artikkel esitati hea artikli kandidaadiks aga kanditatuur ei leidnud esitamise hetkel toetust. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada. Ivo 26. juuni 2009, kell 00:15 (UTC)
Minu arust peaks siin rääkima üldmõistest. Andres (arutelu) 11. aprill 2015, kell 13:04 (EEST)

message: Lugedes ubuntu enda kasutamise juhendit on see suuduu jutt lõigus eksitav, seega võiks eemaldada, või mida arvatakse?
 1. immediately install security updates when you're notified;
 2. do not install antivirus, as you *really* don't need it in Linux;unless you share files with Windows
 3. enable the firewall (sudo ufw enable) without further tweaks;
 4. stick to the official repo's as much as possible, and only deviate from them when strictly necessary and with much caution;
 5. keep Java (both openJDK and Oracle Java) disabled by default in your browser, and only enable it when needed;
 6. use Wine with caution;
 7. and most important of all: use your common sense. The biggest security threat is generally found between keyboard and chair.
allikas: https://wiki.ubuntu.com/BasicSecurity
suwa 5. detsember 2016, kell 15:14 (EET)
thread_title:  Iseloomustuse lõigu vaidlustamine
Arutelu:Liivika Lukkering

message: Naksitrallide näidendi kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 31. jaanuar 2009, kell 16:17 (UTC)
Arutelu:Naksitrallid. Esimene raamat

message: Kas on põhjust igast neljast osast eraldi artikkel teha? avjoska 31. jaanuar 2009, kell 19:35 (UTC)
replies: text: Nii palju kui mina aru saan on tegu tetraloogiaga (nelikteos), milles kõik teosed on 3-4 nelja-aastaste vahedega eraldi trükkidena ilmunud. Nii nagu näiteks "Sõrmuste isanda" triloogias või "Harry Potter" heptaloogias on iga raamatu kohta eraldi artikkel.
replies: text: : See peaks ka artiklites kirjas olema, mis aastal mis osa ilmus. Muudki peaks iga osa artiklis kirjas olema, mis eristab seda osa teistest. avjoska 31. jaanuar 2009, kell 20:11 (UTC)
replies: text: :: Peaks olema ka artikkel kogu tetraloogia kohta. Andres 31. jaanuar 2009, kell 20:47 (UTC)
Arutelu:Vinkt

message: Kui endine Vinkt on sama mis praegune Deinze, milleks siis kaks artiklit? Andres 31. jaanuar 2009, kell 20:32 (UTC)
replies: text: Mina saan aru, et ei ole sama mis praegune Deinze; et on hoopis osa Deinzest. avjoska 31. jaanuar 2009, kell 20:37 (UTC)
replies: text: : Siis tulebki nii kirjutada. Andres 31. jaanuar 2009, kell 20:53 (UTC)
replies: text: ::Minu silmad näevad, et artiklis on kirjas, et Vinkt on praegu Deinze linnaosa. avjoska 31. jaanuar 2009, kell 20:57 (UTC)
replies: text: ::: Mina sain artiklist aru, et Vinkt on nüüd linnaosa nimega Deinze, ning Sinu jutust, et osa sellest linnaosast. Andres 31. jaanuar 2009, kell 21:13 (UTC)
Linnaosa tavaliselt ei nimetata asulaks. Kas linnaosas on praegu 1200 elanikku? Andres 31. jaanuar 2009, kell 21:14 (UTC)
Koordinaadid on halvasti märgitud. Kaldkriips ja selle taga olev on üleliigsed. Sekundites märkimine on liiga täpne. Ja koht, kuhu koordinaadid on paigutatud, on imelik. Andres 31. jaanuar 2009, kell 21:17 (UTC)
Välislinkide kirjeldused tuleb eesti keelde tõlkida. Andres 1. veebruar 2009, kell 06:25 (UTC)
Välislingid tuleks üle viia artiklisse Vinkti veresaun. Andres 1. veebruar 2009, kell 08:48 (UTC)
Arutelu:Roy Khan

message: Vajab hädasti redigeerimist. See on mingi masintõlge või midagi sarnast. Andres 1. veebruar 2009, kell 12:50 (UTC)
replies: text: Kasutaja oskab hästi palju keeli. Eestis on elanud ainult 4 aastat. --Tiuks 1. veebruar 2009, kell 13:02 (UTC)