Arutelu:C-vitamiin

message: organismi vastupanu haigustele
replies: text: Kas mis tahes organismi? Andres 14. oktoober 2006, kell 02:08 (UTC)
Ilmselt mitte kõikidel organismidel. 
Kui a-vitamiini artiklit kopeerida siis võiks ju organismi mõiste välja jätta ja selle umbisikulisemaks teha. Mina pooldaks rohkem praegust varianti. --Dj Capricorn 14. oktoober 2006, kell 06:41 (UTC)

text: Kas see kehtib ka näiteks taimede kohta?
replies: text: :

text: : Kuna ta viiruste paljunemist takistab minu teada ka rakukultuuris siis pole selles osas liiga suurt tähtsust, milline organism neist rakkudest kokku panna. Kollageeni modifitseerivate omaduste osas juba muidugi on --Bstard12 (arutelu) 27. september 2014, kell 01:52 (EEST)

text: :

text: Kui on mainitud luud ja nägemist, siis on selge, et nende kohta, kellel pole luid ega silmi, see ei kehti. Ikkagi aga tuleb täpsustada, kellele vitamiin niimoodi mõjub. Andres 14. oktoober 2006, kell 07:24 (UTC)
replies: text: : See on siin inimesekeskne artikkel. Inimesel on C-vitamiini sünteesirada vigane ja ta sõltub sissesöödavast C-vitamiinist. Peale primaatide on sarnase probleemiga liike väga vähe, aga nt merisiga on ka. Inimene on selle mutatsiooni tulemusel kasutusele võtnud ka teisi antioksüdante, mõned võivad olla kahjulikud. Linus Pauling oletas et inimese ateroskleroosikalduvus on selle mutatsiooni tulemus. Teada on et terve sünteesirajaga liigid hakkavad eriolukordades nagu haigestudes ja stressis C-vitamiini ohtralt tootma, mitmekordistades vahel toodangut. Kitsel vist läksid kogused kuni 100 grammini päevas.--Bstard12 (arutelu) 7. september 2012, kell 12:57 (EEST)
replies: text: :: Jah, tuleb nii kirjutada, et inimesse puutuv oleks eraldi ja selgelt välja toodud. 193.40.239.25 7. september 2012, kell 15:17 (EEST)

message: Askorbiinhappe ja C-vitamiini seost tuleb täpsustada. Andres 22. mai 2009, kell 09:38 (UTC)
replies: text: Askorbiinhape on "hapu skorbuudivastane aine" --Bstard12 (arutelu) 27. september 2014, kell 01:52 (EEST)

message: C-vitamiini avastuslugu saab vajadusel muuta ja täiendada, alustasin hetkel lihtsalt nii....

message: C-vitamiini avastajaks peetakse Albert Szent-Györgyit, kes algselt nimetas laboratooriumites tsitruselistelt ning neerupealistest (ingl k adrenal gland) eraldatud ainet kord ignose,God-nose ja seejärel heksuroonhappeks (ingl k hexuronic acid). Hiljem pidevalt uusi allikaid otsides avastas ta punase pipra ehk paprika (Capsicum annuum) (arvatavasti osalt ka mrs Nellie Szent-Györgyi "täidetud paprikatele" mõeldes), neis avastas ta suuretes kogustes nimetatud ainet  ning nimetas aine  askorbiinhappeks.
 
Mariina 23. juuni 2013, kell 12:55 (EEST)
----
Tõstsin välja looduslikes allikates ja nende osade C-vitamiini leiukohad: kas seemned, lehed, viljad jms..... tuleb pisut lisa uurida, kuidas C-vitamiin ja milistes taimekudedes ning millal formeerub (kas vilja kandnud  põõsas hakkab valmistuma järelpõlve kandma ja muu sarnane) 
Ei osanud ka panna märget selle kohta, et nopitud viljad, C-vitamiini sisaldus langeb 50%-ni esimese poole tunni jooksul (mälu kaudu) 
aga
kui toitaineid kiirgusega töödelda siis osade allikate kohaselt C-vitamiini sisaldus mitmekordistub 
aga
leidub ka allikaid, kus kirjas, et koos veega muutuvad ka teiste bioloogiliste ainete sisalduvus  
Mariina 23. juuni 2013, kell 13:51 (EEST)
----
Tere Elvim! Kui juhtumisi loete, siis minul on igatahes küsimus ja nimelt järgmine: 
Kui paljud loomad on juba miljoneid aastaid tagasi kaotanud võime: geenid, ensüümid, retseptorid C-vitamiini ühendite bioaktiivseks muutmiseks, siis kuidas see võiks C-vitamiini metabolism õnnestuda:
a)siis kui süüa näiteks taimedes leiduvaid looduslikke ühendeid, nimetusega C-vitamiin, ütleme 100 grammis maasikates 50 milligrammi;
ja
b)siis kui võetakse toidukorraga lisaks veel 500 mg askorbiinhapet sisaldav C- vitamiinipill?
Mariina 2. juuli 2013, kell 12:35 (EEST)
replies: text: Katki on ainult üks ensüüm sünteesirajast (st seda ensüümi kodeeriv geen); enamus sünteesist toimub ära aga lõpp ei õnnestu. Mõni paleomenüü allikas väidab et muistne ahv sai geeni rikkuva mutatsiooni tekkimise ajal toiduga 4 grammi C-vitamiini päevas, 500 mg tablett on selle kõrval lepatriinu naba, rääkimata 50 mg maasikavitamiinist. Selle geeni saaks tagasi ka istutada, GMO-ahvi teha ja siis teda veidi uurida.--Bstard12 (arutelu) 27. september 2014, kell 01:41 (EEST)
replies: text: :: Tere Bstard12!

text: :. siin oli üks teine mõte, lähtuvalt vitamiinide definitsioonist, kogused peavad olema väiksed ja avaldama ravitoimet sellisena mõistavad mitmed inimesed vitamiine, kuid paraku liigutakse käesoleval ajal ka megavitamiiniteraapia mail ja 500 mg pluss ...  Ebola viirushaigus:
replies: text: :: mina Vikipeedia kasutajana olen pigem see kes püüab loodusliku (looduses elavat) sünteetilisest kasvõi sõnade kaudu pisut eristada, kui võtta kõne alla 100 gr aedmaasikaid ja 50 mg C- vitamiini siis 500 mg saamiseks tuleb ära süüa kas ligi 1 kilo maasikaid - inimese kõht võib ju ka lõhki minna? lisaks ei ole meie kliimas lihtne aastaringselt maasikaid loodusele lähedasteski tingimustes kasvatada ja mõnedel inimestel on maaasikaallergia ja paljud inimesed ei tohi värskeid maasikaid süüa (osad immuunpuudulikkusega inimesed ja veel mitemid haiguseid põdevad inimesed). Mina meie pere jaoks aedmaasikate istutamiseks maad harida ei jõua ega pea mõttekaks seega peaaegu loobunud nende söömisest aga talupoeg (talus kasvav perepoeg) ja talutütar (") käivad nopivad iga päev metsmaasikaid täpselt niipalju kui parasjagu suvel isu on, milleks on tavaliselt üks peotäis...

text: :: see kirjeldus ei ole minule 'päris' - et süntees toimub ära aga lõpp ei õnnestu, kuhu ja milleks see lõpp siis läheb, imendub?, lammutatakse? kuhjub? ja lisaks veel ensüümid ja geenid neid saab 'püsti panna' ja lahustada ja ka vaigistada ja 'ellu äratada'.

text: : Bstard12: Selle geeni saaks tagasi ka istutada, GMO-ahvi teha ja siis teda veidi uurida.
replies: text: ::  mina ise usun, et küllap nüüdseks on ta aktiivne juba tagasi aga mitte alati nende loomade loetelu artiklis oli toodud orientiiriks, teadusel on oma 'vimkad' ja tõesti ka mina sooviksin, et katsed elavaga oleksid nii täpsed kui saab, Ebola viirushaiguse puhul näiteks olid valitud makaagid, kellel ei toimu lõpus C-vitamiini näituseks, mis sarnaneb üsna nende aafriklastega kellel alatoitumuse tõttu ei toimu arvatavasti ka C-vitamiini erilist vabanemist ja juurde tulemist (varude täienemist) 'aga' see on mul tihti see 'aga' kui katseloomad on 'naiivsed' neitsi-immuunsüsteemiga (steriilsed) siis nende immuunmehhanism on täpselt selline ...

text: :: selle artikli saaks laiemaks tehes Vikipeedia lugejale arusaadavamaks aga puuduvad eestikeelsed terminid, nii näiteks on maasikataimel nii kaasasündinud kui omandatud immuunsus ja immuunmälu ja  immuuntolerants, taimedel on taime ehk nn fütoimmuunsus, mis areneb neil välja (aktiveerub) üksnes kokkupuutel patogeenidega mis võib indikeerida seda, et pestitsiididega toidetud taimed aj nende saadused (kõik elav eemaldatud ja/või eemal hoitud) ei pruugi meile oma immuunsust ja jõudu anda, kuna neil endilgi seda põle (pole). Niipalju kui mina aru saan on endogeenne salitsüülhape paljudel taimedel üks võimas immuunsuse mediaator kui lähenevad patogeenid ja nad ei saa 'jooksu panna'.

text: :: Bstard12- Sinu kirjutatu on üsna vaimukas aga see tuleks 'Vikipeedia keelde panna' ja viidetega varustada siis oleks lugejal rohkem kasu - geene minu arust kõikjale kehasse istutada ei saa - loomad ja inimesed ei ole 'jõulukuuse istandus' me saame ja edastame elukeskkonda massiivsete võrkudena signaale, näiteks elektromagnetkiirgus, ksenobiootikume ja steroide ja suhted lähedastega, õppimine, looduse armastus ja nii nii palju muud, et seda ei saa taandada (jagada) ühte katseklaasi ega isegi mitte 7 miljardisse katseklaasi mõtlen ma aga see on minu mõte...

text: :: Mariina 27. september 2014, kell 08:41 (EEST) alias Простота
----
Lisasin täna ajakohasta-malli kuna artikkel vajab täiendamist, ilmselt saaks, esialgu artiklis, lüüa lahku C-vitamiini megavitamiiniteraapia osa teadusuuringute valguses ja (hiljem lahku lüüa) - grammides 5 kuni 50 gr on C-vitamiinipreparaatide veenisisene manustamine avaldanud põletikule ja vähirakkude asurkondadele (eesnäärme, rinna, naha, kõhunäärme jmt) inhibeerivat toimet...
 
Mariina 27. september 2014, kell 10:40 (EEST) alias Простота
----
Artiklist Harilik sibul. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 22:32 (EEST)
Askobriinhapet leidub tsütosoolis, kloroplastides, vakuoolides ja mitokondrites ja raku seinas. 
	 
Antioksüdandina reageerib see superoksiidi, osooni, vesinikperoksiidiga. Askorbiinhape regenereerib E-vitamiini vitameeri lipofiilset anioksüdanti α-tokoferooli.
	 
Kasvutegurina reguleerib askorbiinhape rohkelt hydroxyproline i sisaldavate valkude biosünteesi ja see on vajalik G1-st G2 faasi kiirenemisel. Kasvutegurina on askorbiinhape kofaktoriks mitme fütohormooni, nagu etüleen, giberelliinid (GA) ja abtsiishape (ABA), sünteesis.
thread_title: Avastuslugu