lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:1918

message: Meie, allakirjutanud Pärnu linna asutuste ja organisatsioonide esitajad, ilmusime tänasel kuu päeval Pärnu linnaameti ruumidesse, et järgmist akti kokku seada:
23 (10) veebruaril 1918 a. jõudis Pärnu linna Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu saadik h-ra Jaan Soop ja tõi Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu poolt 21 (8) veebruaril 1918 a. väljaantud ja selle akti juurde pandud Manifesti Eestimaa rahvastele väljakuulutamiseks Pärnu kreisis ja linnas. Manifesti ettelugemine pandi Eesti Maapäeva liikme h-ra Hugo Kuusner'i pääle. 23 (10) veebruaril 1918 a. kell 8 õhtu luges h-ra Kuusner "Endla" rahvamaja rõdul avalikult Manifesti Eestimaa rahvastele ette, millega Eestimaa manifestis määratud piirides 21 (8) veebruarist 1918 a. iseseisvaks demokratliseks Eesti Vabariigiks kuulutatakse.
Ülemal ettetoodud tõeolusid kinnitame oma allkirjadega.
Käesolev akt on kolmes alguskirjas valmistatud, milledest üks Eesti Maapäevale, teine Pärnu Linnavalitsusele ja kolmas Pärnu maakonna Valitsusele saadetud on ja alal hoitakse.
Pärnu linnapea abi: J. Timusk.
Pärnu Maakonnaomavalitsuse nimel Abiesimees: Joh. Hansen.
Pärnu linna poolt valitud Eesti Maapäeva saadik: H. Kuusner.
2 Eesti jalaväe polgu 3-ma (Pärnu) bataljoni komandör St.-kapten Tannebaum.
Eesti Maarahva Liidu Pärnu Maakonna-Komitee nimel August Jürmann.
Eesti Demokratlise erakonna Pärnu Osakonna juhatuse nimel Jaan Karu.
Pärnu Maakonna Miilitsa Ülem N. Talts.
Eesti tööerakonna Pärnu osakonna nimel M. Martinson.
Eesti Sotsialistide-Revolutsionäride erakonna Pärnu organisatsioni nimel J. Piiskar.
Pärnumaa Kooliõpetajate Liidu nimel: J. Järve.
Endla Seltsi nimel M. Torrim.
Pärnu Eesti Kooli Seltsi nimel J. Jakobson.
Pärnu Põllumeeste Seltsi nimel: Esimees H. Viitack.
Kalameeste Seltsi Jahta nimel: Esimees J. Kutan.
Pärnu maakonna Hariduse Seltsi nimel A. Luts.
Eesti! Sa seisad lootusrikka tuleviku lävel, kus sa vabalt ja iseseisvalt oma saatust määrata ja juhtida võid. Eesti riikluse alusdokumendid 1917–1920. Tartu 2008. Lk. 144. --Improvisaator 20. oktoober 2008, kell 10:56 (UTC)
Kas need riigid (ja eriti Serbia!) kuulutasid end iseseisvaks või sõltumatuks?
thread_title:  Akt Eesti Demokratlise Vabariigi väljakuulutamise kohta Pärnu linnas 23 (10) veebruaril 1918 a. kell 8 õhtu.
Arutelu:Boléro

message: Ma tahaksin panna artiklisse noodinäidet rütmi kohta, aga Commonsis on mingi kamm sellega. Adeliine 20. oktoober 2008, kell 14:48 (UTC)
replies: text: Laadi see noodinäide üles.

text: Minu meelest ei tohiks selle joonise puhul sisulisi probleeme autoriõigusega olla. Andres 20. oktoober 2008, kell 19:56 (UTC)

message: Minu meelest tõlgitakse selle teose pealkiri alati eesti keelde. Pakun pealkirjaks Boolero. ENE-s on "Boleero". Tantsu nimi on eesti keeles ÕS-i järgi boolero, kuigi "boleero" vastab hispaania hääldusele. Andres 20. oktoober 2008, kell 19:37 (UTC)
replies: text: Mina pole küll näinud, et 'Boolero' kirjutatakse, mõnikord on olnud 'Bolero' ilma e kriipsuta. Ja mind natuke häirib see, et kui nii väga tahetakse näiteks Veneetsia asemel suruda Venezia, miks siis ei võiks ka olla Boléro. Adeliine 21. oktoober 2008, kell 06:04 (UTC)
replies: text: : Ei, ega see vale ei ole. Aga kui niimoodi kirjutatakse, siis tuleb hääldada [boler'oo], ja ma pole kuulnud, et nii oleks hääldatud. Andres 21. oktoober 2008, kell 06:16 (UTC)

message: Mille järgi see õieti nime on saanud, kas boleerorütmi järgi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. oktoober 2008, kell 06:27 (UTC)

message: kuidas sarnasele rütmile tehtud muusikale viidata?
* Boléro in Rock, Ravel's Boléro Drumbeat in Rock Music Throughout the Decades
* 1988. :Tõnis Mägi „Koit”
* 1996. :Francesco Sartori ja :Lucio Quarantotto „:Con te partirò” (:Time to Say Goodbye), tuntumad esitajad Andrea Bocelli ja Sarah Brightman
? suwa 21. august 2012, kell 11:41 (EEST)
thread_title:  popmuusikas
Arutelu:Jaan Sarv

message: Artiklis Eesti Kongress mainitakse üht teist Jaan Sarve. Andres 20. oktoober 2008, kell 20:42 (UTC)
Eesti Kongressis osales tema (matemaatikaprofessor Jaan Sarve) lapselaps Jaan Sarv (rahvaluule- ja muusikateadlane). Lisaks oli tal endal ka poeg nimega Jaan (Magnus) Sarv, kes töötas Jõgeva Sordiaretusjaamas. KS
replies: text: Minu teada oli Eesti Kongressi liige, kes suri 1991, just sordiaretaja Jaan Sarv. --Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 10:50 (UTC)

text: Eesti Kongressi liige Jaan Sarv suri 1991, järelikult ei saa ta olla samanimeline rahvaluuleteadlane, kes suri 17. märtsil 1988. Eesti Kongressi liige oli sordiaretaja Jaan Sarv.

text: Sarv, Jaan-Magnus (7. IV 1922 Tartu – 10. IX 1991 Jõgeva), põllumajandusteadlane, Jaan S-e (1877–1954) poeg, Henn S-e vend, põllumajandusknd. (1963). Õppis 1942–48 (vaheaegadega) TRÜ-s põllumajandust, oli 1948–56 arreteerituna Vorkuta vangilaagris (Komi ANSV-s). Lõpetas 1957 EPA. Töötas 1957–91 Jõgeva Sordiaretusjaamas, oli 1957–67 nooremteadur, a-st 1967 vanemteadur (pms. teraviljade ja kartuli resistentsusaretuse alal). olnud paljude jõgeval aretatud sortide kaasautor, tunnustatud taimehaiguste asjatundja ja eesti seemnekasvatuse korraldajaid. Lõi uusi haiguskindluse hindamise meetodeid. Oli Jõgeval Rahvarinde ja Eesti Kodanike komiteede liikumise algatajaid.

text: B: M. Koppel. Jaan Sarv – 75. – Agraarteadus, 1997, 2.

text: --Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 11:17 (UTC)

text: Artiklis Eesti Kongress on küll surmakuupäevaks millegipärast 9. september. Eesti Entsüklopeedia 14. köide annab 10. septembri. --Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 11:20 (UTC)
Vabandan, tõesti oli minu viga Eesti Kongressi viite osas. Et tuleviku segadusi vältida on siis on veel noorem Jaan Sarv, Ain Sarve poeg. KS
Kes on foto autor? Oleks korrektne juurde märkida. Praeguses formaadis on raske välja lugeda. --Amherst99 (arutelu) 20. juuni 2012, kell 23:34 (EEST)

text: Foto peale lihtsalt klõpsatada. Ja siis liikuda pildist alla. Autor: Heinrich Riedel. Vajaduse korral vajuta näita. Siis tuleb täiendav info: Eesti päevapiltnik. Surnud 1932. Töökoht Tartu. --Juhan121 (arutelu) 22. juuni 2012, kell 00:52 (EEST)

message: Hugo Treffneri Gümnaasiumi kodulehel on ta märgitud aastal 1898 lõpetanuks. --Juhan121 (arutelu) 22. juuni 2012, kell 01:08 (EEST)
thread_title:  Hugo Treffneri Gümnaasium
Arutelu:Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

message: Võib-olla peab PAHi jaoks tegema täpsustuslehe --Dj Capricorn 21. oktoober 2008, kell 19:17 (UTC)
Arutelu:Rikkevoolukaitselüliti

message: Miks selles artiklis kirjutatakse rikkevoolu olemusest? Andres 21. oktoober 2008, kell 19:58 (UTC)
Jäi eelmisesest põhjast sisse. Nimetan ringi. Kuigi nende kahe termini keelelisel kasutamisel on paras jama. Sisuliselt pole ka siin sõnarikkevool vale. Kuna vool on tekkinud isolatsiooni rikke tagajärjel. Terminoloogiliselt pole see aga õige, kuna tegemist on maasse suunduva rikkevooluga mida nimetatakse lekkevooluks ja mida kaitstakse rikkevoolukaitselülitiga. Kirjapildilt kaks ühesugust (rikkevool) sõna, kuid eri sisudega.Akra 21. oktoober 2008, kell 20:16 (UTC)
replies: text: On ka olemas rikkevoolukaitselülitid rikkevooluga 100mA, 300mA ja 500mA (võite elektrikaupade poede web'ilehedel vaadata) ning selektiivsed (aeglased), mis ei kaitse inimest elektrilöögi eest. Ja mõnedel juhtudel see lekkevool võib põhjustada tulekahju, seetõttu ei ole mõistlik jagada see mõiste rikkevooluks ja lekkevooluks.

text: 90.191.190.76 26. juuni 2013, kell 09:42 (EEST)

message: Artiklis pole mainitud. 
Täna sattusin olukorda, kus RVK ei löönud välja pesumasina rikkele (aga korteriomaniku perekond ning mina saime elektrilöögi). Kui avasin pesumasina kesta, siis kõik ilmnes: elektrik pani AC-tüüpi rikkevoolukaitselülitit kilbisse, aga selles pesumasinas kasutatakse staatilise muunduri mootori juhtimiseks; kui tühistusvoolik lõpetas rõhu hoidma ülekandmise tõttu, siis vesi hakkas uputama alalisvooluahelaid ja AC-tüüpi rikkevoolukaitselüliti jäi seda rikket tähelepanuta. 90.191.190.76 13. juuli 2013, kell 17:49 (EEST)
thread_title:  AC, A ja B
Arutelu:Somaalia kodusõda

message: Pealkiri ja sisu ei ole vastavuses. Tegu on ainult osaga Somaalia kodusõjast. Kodusõja alguseks loetakse Sõdade loendis 1988. Andres 23. oktoober 2008, kell 11:42 (UTC)
replies: text: : Ma ei tea, kas on kasutusel veel mall, et pooleli vms? Seda artiklit peab veel edasi kirjutama. Ma ei tea, kas peaks kodusõja ja muu sõja eraldi kirjutama? Ega nad seal ju niiväga omaette ka ei sõdi. Äkki peaks ainult sõja artikli kirjutama ja sinna sisse, et kutsutakse ka kodusõjaks? Või vastupidi? Tegelt ma jõudsin otsusele, et teisaldaks selle ikka sõja alla. Muudes keeltes on nii. Ma teksti võtsin viki artiklitest Jaanuar 2007, seal oli märgitud kodusõda --Oktav 23. oktoober 2008, kell 11:52 (UTC)
replies: text: :: Pooleli-mall on olemas küll.
replies: text: :: Aga algus on ju valmis, ja alguses öeldakse, et tegu on 2006. aastal alanud konfliktiga. Somaalia kodusõda algas palju varem.

text: :: Ma ei ole asja väga põhjalikult uurinud, aga igatahes näiteks saksa vikis loetakse seda konflikti Somaalia kodusõja osaks.

text: :: "Somaalia sõda" oleks liiga ebamäärane pealkiri. Teistes vikides ei ole ju lihtsalt "Somaalia sõda", välja arvatud vene (ja serbia) viki. Andres 23. oktoober 2008, kell 12:07 (UTC)

text: :: Arvan, et tuleb see artikkel niiviisi ümber teha, et ta hõlmaks Somaalia kodusõja täies mahu. Kuigi selles sõjas osalevad ka võõrväed, on minu meelest siiski tegu kodusõja osaga. Andres 23. oktoober 2008, kell 12:10 (UTC)

text: :: "Somaalia sõda" pole eesti keeles käibel. Vaata ka . Andres 23. oktoober 2008, kell 12:18 (UTC)
Arutelu:Punaarmee Kindralstaap

message: Ma ei ole tagasi, aga vahel sattun asju uurides ikka siia ja kui midagi jääb silma, siis tunnen vahel sisemist sundi märku anda.
Kui selline artikkel teha, siis soovitan panna see pealkirja alla Nõukogude armee kindralstaap või Nõukogude Liidu Relvajõudude Kindralstaap, tehes ümbersuunamised ka kõigilt varasematelt ametlikelt ja mitteametlikelt nimedelt ning kirjeldades ära selle rollid eri perioodidel.
*1918–1921 Ülevenemaaline Peastaap / Vabariigi Välistaap (paralleelsed organisatsioonid)
*1921–1935 Punaarmee staap (mitteametlik nimi) = Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Staap
*1935–1946 Punaarmee kindralstaap (mitteametlik nimi) = Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Kindralstaap
*1946–1991 Nõukogude armee kindralstaap (mitteametlik nimi) = Nõukogude Liidu Relvajõudude Kindralstaap
Kui tuua välja muidugi igal perioodil selle struktuur ja struktuurimuutused, siis muidugi läheb liiga pikaks, aga võiks ju siis struktuurid viia eraldi artiklitesse, staabi üldajaloo aga tervikuna jätta siiski ühte artiklisse. -- sacerdos79 23. oktoober 2008, kell 20:14 (UTC)
Hea allikas artikli koostamisel võiks olla BSE artikkel: http://bse.sci-lib.com/article009359.html -- sacerdos79 23. oktoober 2008, kell 20:17 (UTC)
Tänud asjaliku ja ajakohase kriitika eest..NOSSER 24. oktoober 2008, kell 06:29 (UTC)
Arutelu:Severinus (paavst)

message: Nii saksakeelses kirikuleksikonis kui ka ingliskeelses katoliku entsüklopeedias on öeldud, et "Ekthesis" oli usutunnistus. 
Arvan, et eksarhi nime peaks kirjutama "Isaak". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. oktoober 2008, kell 22:51 (UTC)
Võib-olla siiski "Isaac" oleks õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. oktoober 2008, kell 23:00 (UTC)

message: Minu meelest peaks selle pealkirja all rääkima pühast Severinusest. Andres 23. oktoober 2008, kell 23:01 (UTC)
Pean silmas Kölni piiskoppi Severinust, kes oli esimene sellenimeline pühak. Andres 23. oktoober 2008, kell 23:05 (UTC)
Peale tema on veel kolm sellenimelist pühakut. Selle artikli pealkiri võiks olla Severinus (paavst). Andres 23. oktoober 2008, kell 23:06 (UTC)
replies: text: Artiklist Juliana tuleb siia link, aga pole selge, millise pühaku kohta see käib. Andres 23. oktoober 2008, kell 23:14 (UTC)
replies: text: :Severinus peaks tulema täpsustusleheks.--WooteleF 23. oktoober 2008, kell 23:34 (UTC)

text: : Ka üks 5. sajandi Rooma konsul kandis seda nime.

text: : Võib ka täpsustusleht olla. Andres 23. oktoober 2008, kell 23:44 (UTC)

message: Mis artiklit sa leksikonis vaatasid? Erinevad allikad annavad selle dokumendi puhul erinevaid mõisteid. Bautzi leksikonis on Severinuse juures selle dokumendi mõiste jäänud ebamääraseks, Herakleiose juures on seda nimetatud ediktiks . Kelly nimetab seda dekreediks, kuid Konstantinos IV "Typost" ediktiks. Inglise viki peab lihtsalt kirjaks, paljud inglise saidid aga kasutavad neutraalset mõistet issue. Usutunnistuseks pidamine näib olevat vastava artikli koostaja tõlgendus, sest "ekthesis" tähendab hoopis midagi muud, usutunnistust nimetatakse kreeka keeles symbolon. Ma jätaks dokumendi mõiste siin artiklis lahtiseks ja ehk tuleks seda käsitleda keisri artiklis. Kalev.
replies: text: Vaatasin mõlemast Severinuse artiklit.

text: Mõtlesin teha sellest eraldi artikli, nagu on prantsuse vikis. Seda tuleb veel uurida, aga ma saan praegu asjast aru nii, et Herakleios koostas kirjutise nimega "Ekthesis", aga paavstiks valitult nõuti, et ta kirjutaks alla selle osale, mis kujutas endast usutunnistust. "Ekthesis" ei tähenda usutunnistust, vaid on mõlema dokumendi nimi. Igatahes on minu meelest loogiline, et Severinus ei pidanud alla kirjutama keisri teosele, vaid just nõustuma keisri usutunnistusega, seda omakäeliselt tunnistades. Andres 25. oktoober 2008, kell 03:12 (UTC)
thread_title:  Ekthesis
Arutelu:Salme alevik

message: Panin välislingi tagasi, sest jutt on Salme alevikust. Artikleid, millele võiks linkida, on küll palju rohkem. Kui leiu kohta tuleb eraldi artikkel, võib nad sinna viia. Andres 24. oktoober 2008, kell 08:01 (UTC)
Siiani ei olda vist päris kindlad kas tegu on laeva või paadiga. Pikkust oli tal 10,3 meetrit mis tänapäeval tähendaks paati. Samuti puudus tal ilmselt ka puri. Mõned teadlased on aga öelnud, et oma aja kontekstis võib selle kohta laev öelda.--WooteleF 24. oktoober 2008, kell 08:38 (UTC)

thread_title:  iw 
Arutelu:Kaltsiumhüdroksiid

message: Minu meelest on tegu ehitusmaterjalide komponendina, mitte ehitusmaterjaliga, nii et ta ehitusmaterjalide kategooriasse ei sobi. Andres 24. oktoober 2008, kell 08:32 (UTC)
Siit on kaks kasutusala kommentaarideta kustutatud. Andres 14. oktoober 2009, kell 17:46 (UTC)

message: Siin vihjatakse kaltsiumhüdroksiidi üledoosi kahjulikkusele. Et tegu ei ole ravimiga ega ka mitte toiduainega siis ei tundu 'üledoosi' mõiste asjakohane. Tegu on ikka söövitava ainega.  Pääskülaline (arutelu) 9. oktoober 2022, kell 20:04 (EEST)
replies: text: Sõnasta siis ümber. --Andres (arutelu) 9. oktoober 2022, kell 22:12 (EEST)
thread_title:  Terviseriskid
Arutelu:Buddenbrock

message: Siin tuleks vist märkida, et tegemist ei ole fiktiivse Buddenbrookide perekonnaga Thomas Manni romaanis.

message: Linkida tuleks ikka stiilis [[Puikule mõis]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. november 2008, kell 21:28 (UTC)

message: Kahtlane märksõna Martna mõis (saksa keeles Lechtigal??)--Estopedist1 (arutelu) 28. märts 2016, kell 01:13 (EEST)
thread_title: Martna mõis

message: ilmselt on mitte väär vorm ka Buddenbrook. Dewiki Baltikumi rüütelkondade artiklis on see nimekuju läbiv, vt nt :de:Livländische Ritterschaft--Estopedist1 (arutelu) 11. märts 2017, kell 11:17 (EET)
thread_title: Buddenbrook?
Kategooria arutelu:Süntaks

message: Lugupeetud asjatundjad, pange ikka vastavatesse artiklitesse interwiki lingid teistele keeltele ka (vähemalt inglise keelele edasi/tagasi). Siin kategoorias polnud neid mitte üheski artiklis, panin praegu vähemalt vaadatud Öeldisele ära.
replies: text: Aitäh märkuse eest, võtame ette. Andres 25. oktoober 2008, kell 10:02 (UTC)
thread_title:  Interwiki keelelingid
Arutelu:Mellin

message: Miks siin on räägitud perekondadest, kui jutt on suguvõsadest? Andres 26. oktoober 2008, kell 12:32 (UTC)

message: See kuuluks küll Ludwig Augusti biograafiasse, mida praegu ei ole. Seepärast paigutan nad ajutiselt siia.
Ma kujutasin nimelt iga prantsuse talupoega nii elegantse ja jõukana ette nagu mõisnikku Liivimaal, kuid selle asemel leidsin ma küladest enamasti viletsaid räpaseid elamuid ja räpaseid närudes inimesi, kes kerjasid kõikjal reisijatelt raha ja jälitasid neid puukingade klobinal pikki vahemaid. (Lk. 66, autobiograafiast).
Indrek Jürjo. Ludwig August krahv Mellin kui talurahva sõber ja estofiil. Tuna, 2003, nr. 4, lk. 50–66.
--Improvisaator 27. oktoober 2008, kell 10:06 (UTC)
thread_title:  Tsitaat
Arutelu:Löökpillinui

message: Puudub lehekülg Nui. Andres 26. oktoober 2008, kell 12:48 (UTC)
replies: text: Puudub ka pudrunui.--Andrus Kallastu 26. oktoober 2008, kell 14:59 (UTC)
Arutelu:Mustamäe linnaosa

message: Paluks abi - kuidas võiks luua Tallinna linnaosadele ühtset malli. Kas Pirita linnaosa kujundus ja andmed on piisavad. Kas on oskust teha igale Tallinna linnaosale oma piirkonna kaart. [[Kasutaja:Lohusalu|Lohusalu]] 26. oktoober 2008, kell 13:30 (UTC)

message: Siit läheb interwiki inglise :en:Mustamäe, aga tagasi ei tule mitte siia, vaid Mustamäe--Rünno 24. märts 2009, kell 13:43 (UTC)
replies: text: Tegin korda. Andres 24. märts 2009, kell 20:10 (UTC)

message: "Mustamäe valsi" kohta tuleks teha eraldi artikkel. 
Need kunstiteosed (ja vast muudki sellest artiklist) tuleks vist üle viia hoopis artiklisse [[Mustamäe]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. märts 2009, kell 20:03 (UTC)

message: Siin on mainitud Sütiste tee luiteid. Kas jutt on [[Sütiste parkmets]]ast? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuni 2009, kell 07:38 (UTC)
Linnaosa vanem Lauri Laats ja endine vanema asetäitja Nikolai Degtjarenko on välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2011, kell 21:28 (EET)
Võtsin välja pildi, mis ilma pikema kommentaarita tekitab rohkem küsimusi kui annab infot:
[[File:EU-EE-Tallinn-MUS-Vilde-Szolnok after explosion.JPG|270px|thumb|Hoone pärast [[plahvatus|plahvatust]]]]
--Metsavend 13. september 2012, kell 19:48 (EEST)
Arutelu:Vääramatu jõud

message: ettenägematu sündmus on ka see, kui jalakäijale sebral auto selga sõidab. Kindlasti ei juhi jalakäija antud olukorras tegevust.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 26. oktoober 2008, kell 16:22 (UTC)
---
Artikkel ei kajasta Eesti kehtivat õigust hetkel ja vajaks olulist täiendamist, et üldse mingit pilti anda.
VÕS § 103 lõige 2 lause 2 sätestab järgmiselt: ''Vääramatu jõud on asjaolu, mida võlgnik ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud temalt oodata, et ta lepingu sõlmimise või lepinguvälise kohustuse tekkimise ajal selle asjaoluga arvestaks või seda väldiks või takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks.''
See definitsioon on märksa avaram kui artiklis praegu olev. --[[Kasutaja:Heiki e|Heiki e]] 13. november 2009, kell 14:54 (UTC)

message: Üle kirjutatud:
'''Vääramatu jõu''' (''force majeure'' [forss mažöör] [[prantsuse keel]]est) all mõistetakse [[õigusteadus]]es mis tahes ettenägematut [[sündmus]]t, mille toimumise aega ja viisi ei saa [[leping]]u sõlminud pooled kontrollida ega ära hoida. Kui vääramatu jõud takistab üht või mõlemat lepingu pooltest oma lepingujärgseid kohustusi täitmast, ei ole nad selle eest vastutavad.
Vääramatuks jõuks on tavaliselt [[sõda|sõjad]], [[mäss]]ud, [[streik|streigid]] või [[üleujutus]]ed, [[maavärin]]ad ja [[vulkaanipurse|vulkaanipursked]], mereõiguse järgi ka ootamatu tuul, laine vms, mille tõttu saab kahjustada laev või last.

message: Eestis kehtiva võlaõigusseaduse § 103 lõige 2 lause 2 sätestab järgmiselt: "Vääramatu jõud on asjaolu, mida võlgnik ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud temalt oodata, et ta lepingu sõlmimise või lepinguvälise kohustuse tekkimise ajal selle asjaoluga arvestaks või seda väldiks või takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks."
Andres (arutelu) 26. jaanuar 2019, kell 13:02 (EET)
thread_title: Eesti
Arutelu:Mehis Pever

message: Sündis arvatavasti 1959 või 1960 (x + 18 = 1978 – gümnaasiumi lõpetamise aasta). --kanakukk 27. oktoober 2008, kell 16:04 (UTC).
Arutelu:Hermann Göring

message: Selle mehe nimi on de:Freiherr Manfred Albrecht von Richthofen, lühidalt Freiherr von Richthofen või Manfred von Richthofen. "parun Freiker Richthoffen" on mõttetus.
Nõus oli teine vabatõlge võõrkeelest, NOSSER 29. oktoober 2008, kell 11:04 (UTC)
replies: text: Eks minu kohus ole sellistele detailidele tähelepanu juhtida.
See, mis 1923 toimus, ei olnud Kappi putsh (nimetatakse vist õllesaaliputshiks), Kappi putsh toimus varem (mäletatavasti 1920).
huvitav, kuidas saadakse rittmeistrist kapten ja hauptmannist leitnant? kuna siin tänasel päeval on olnud märgata juba päris mitu küsitavust ja pole kindel, et jamadest lahti on saadud, siis panin artiklile toimetamismärkuse, sest mine tea, kui usaldatav see ülejäänugi on.   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. november 2016, kell 12:24 (EET)
Ta oli loomakaitsja: https://en.wikipedia.org/wiki/Animal_welfare_in_Nazi_Germany --217.71.44.21 31. mai 2017, kell 01:02 (EEST)

text: Võimalik, kuid sellisest asjast tuleks kõigepealt artiklis kirjutada ja lisada usaldusväärne viide. Ning kategoriseerimisel peaks ikka mingi loogika ja mõõdutunne ka olema. See, et näiteks Hitler on kirjutanud vähemalt ühe raamatu ja joonistanud vähemalt ühe pildi, ei tee temast veel kirjanikku või kunstnikku.--Andrus Kallastu (arutelu) 31. mai 2017, kell 10:45 (EEST)

message: Tsitaadid tuleb tõlkida. Artiklis peaks rääkima ainult sellest, mis käib üldiselt Göringi kohta, muud asjad peaksid olema mujal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 29. september 2017, kell 08:18 (EEST)
See loomakaitsejutt pole teemakohane, aga lihtsalt kustutada pole produktiivne, sellele tuleb koht leida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. oktoober 2017, kell 14:32 (EEST)

message: Hitler ja mõned tema lähimad saatjad suhtusid osadesse loomadesse tähelepanuga. Nii võetud tema eestvedamisel natsionaalsotsialistlikul Saksamaal esmakordselt maailmas vastu loomakaitse seadusKershaw, Ian (2008). Hitler: A Biography, W.W. Norton & Co. ISBN 0-393-06757-2 - Reichstierschutzgesetz. 
 
1931. aastal tegi NSDAP Riigipäevale ettepaneku vivisektsiooni keelustamiseks, kuid see ei läinud läbi. 
 
1933. kui Hitler võimule tuli hakati kibekiirelt tegelema loomade hukkamise keeluga, ilma neid tuimestamata. 
 
Hermann Göring, 1934-1945 riigi peametsaülem ja esikütt(Eberle ja Uhl, 2006:431, kes pidas 1940. aastast koduloomadena taltsaid noori lõvisid, kes pärinesid Berliini loomaaiast, keelustas kommertsiaalse loomapüügi ja kehtestas ranged piirangud küttimisele. Göring keelustas merivähkide ja krabide keetmise. Ühe allika kohaselt olla saatnud ühe kalamehe, kes lõikunud söödakonna,  koonduslaagrisse. 
 
24. novembril 1933. aastal jõustunud natsionaalsotsialistlikul Saksamaal  Reichstierschutzgesetz 
 
 
Göring keelustas vivisektsiooni ja lausus, et need, kes:
Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 16:54 (EEST)
thread_title: Loomakaitse natsionaalsotsialitlikul Saksamaal