lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Eesti alevite loend

message: Eestis minu teada aleveid ei ole. Mis mõte sellel loendil siis on? Siim 15:36, 30 Aug 2004 (UTC)
replies: text: Aleveid haldusjaotuse üksusena enam pole, kuid alev kui asula arengujärk on täiesti olemas. Talu - küla - alevik - alev - linn - linnastu rida on jätkuvalt paigas. - Urmas 20:21, 30 Aug 2004 (UTC)

message: Peale praeguse seisu tuleks kuskil loetleda ka endisi aleveid. Üldse, ajakohastamisel peaks vaatama, et infot kaduma ei lähe. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2006, kell 19.31 (UTC)

message: Простите что пишу на русском, эстонский не знаю (но я сам тоже не русский).
Правильно ли я сделал соеденив русскую статью :ru:Посёлки городского типа Эстонии с этим через Wikidata? Kak я понял из русскую статью, alev(ite) это посёлок городского типа. --XXN (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 23:44 (EET)
replies: text: : Да. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 23:59 (EET)

text: А на счёт статей Eesti alevike loend и alevik – что обозначает alevik? Обьясните как вам удобнее (примером, сравнением), на английском/ русском/ французком. Мне важно понять суть что представляет собой этот alevik. --XXN (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 23:52 (EET)
replies: text: : In the Soviet times, alevik was the same as посёлок сельского типа. Now it is officially urban rather than rural. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 00:02 (EET)
replies: text: ::Thank you very much! --XXN, 7. veebruar 2015, kell 00:05 (EET)
thread_title: Вопрос
Arutelu:Jumala nimi

message: Leon, palun põhjenda miks sa kustutasid siin olnud artikli. Siim 17:15, 31 Aug 2004 (UTC)
replies: text: Paistab, et Leon pani varasema artikli sisu artiklitesse Jahve ja Jehoova. Andres 18:00, 31 Aug 2004 (UTC)
jah andresel on õigus, elohim alla ka aga viimase rikkus keegi ära!! --Leon 18:14, 31 Aug 2004 (UTC)

text: Mis seal siis rikutud on? Andres 18:39, 31 Aug 2004 (UTC)

message: Alguslausel sellisel kujul ei ole ju mõtet. Ja kokkuvõtted levinumatest jumala nimedest (mis siin artiklis enne olid: Elohim, Jehoova jms) võiks siin ikkagi olla, kasvõi lühendatult. Muidu vajuta ainult linki, et teada saada, kuhu sind suunatakse (ehk artikkel ei pea olema portaalilik, vaid ikka sisukas). Vikipeedia on ju muuhulgas ka õppimiseks erialast mittearusaavale inimesele (nagu mina). Kui viidatakse kuhugi Elohim-ile, siis mina küll ei teaks, et see on jumala nimi, kui juures mingit teksti ei ole. Jaan513 07:36, 15 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Jaaniga täiesti nõus. Ja minu meelest jagavad sellist lähenemist kõik peale Leoni. Ma arvan, et meil ei ole mõtet selle üle iga  artikli juures eraldi vaielda. Peame sõnastama mingi ühtse reegli või poliitika. Andres 07:49, 15 Sep 2004 (UTC)
replies: text: :Leidsin väga hea lingi, mida pole seni kordagi Vikipeedias surfamise jooksul kohanud: mis Vikipeedia ei ole. Ja lingikogu kohe kindlasti mitte. Ja ka mitte entsüklopeedia paberil, mis minu arvates välistab lühendite jms kasutamise. Jaan513 08:04, 15 Sep 2004 (UTC)
replies: text: :: Jah, punkt 13 käib meie juhtumi kohta. Me peame tolle lehekülje eesti keelde tõlkima. Lühendeid on siiski mõningatel juhtudel otstarbekas kasutada: näiteks "nn" ja "lk". Andres 08:45, 15 Sep 2004 (UTC)

message: Miks peavad siin üldse olema sõna "Jumal" tõlked teistesse keeltesse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:51, 16 Sep 2004 (UTC)

message: Kindlat Jumala nime lausudes võidavat teda oma tahte vastaselt asju tegema sundida. Näiteks, kui oleks teada tema "võimu nimi", saaks Jumalat käskidagi, nagu seda olevat teinud Lilith. Arusaadavatel põhjustel pole inimestele neid nimesid muidugi teada jäetud.
Leon lühendas seda lõiku, jättes osa sisu välja. Miks? Andres 21:15, 16 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Kabala eri küsimused --Leon 21:31, 16 Sep 2004 (UTC)
Arutelu:Suhtekorraldus

message: Ühele sõnale ei ole tarvis nii palju viiteid panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:17, 2 Sep 2004 (UTC)

message: Kas aastaarvu parandus oli õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2006, kell 18.27 (UTC)

message: Suhtekorraldus on eelkõige juhtimisvahend, mille võtmesõnaks on kommunikatsioon. Samamoodi nagu organisatsiooni eesmärkide saavutamiseks rakendatakse personalipoliitikat või uuendatakse tootmistehnoloogiat, nii vajab ettevõte ka avalikkusega suhtlemiseks hästikorraldatud kommunikatsiooni. Sisuliselt põhineb meie ühiskond ju omavahelisel suhtlusel. Ilma selleta ei toimuks ükski äritehing, lendaks lennuk, sõidaks buss ega kestaks riigid.
Planeeritud ja oskuslik teabevahetus on edukalt toimiva ettevõtte alus. See muudab organisatsiooni suhtluse ausamaks, kiiremaks, asjakohasemaks ning kahepoolsemaks. Viimane tähendab lisaks info edastamisele ka selle kogumist ning enda ümber toimuva pidevat jälgimist ja analüüsimist.
Kellele siis on suhtekorraldust vaja? Ühest vastust sellele pole. Küll aga tasuks suhtekorraldaja palkamisele mõelda, kui näiteks on oluline tihe suhtlus meediaga, puudub selge ülevaade ettevõttesisesest inforinglusest, kontaktid välisriikide partneritega kipuvad katkema, vajatakse abi ulatuslikuma kampaania korraldamisel või adekvaatse tagasiside korjamisel põhjaliku uuringu vormis.
Artiklist Pridea. Andres 26. juuli 2008, kell 15:07 (UTC)
----
Tegu peaks olema suhtekorraldusega. On need teised n-ö rööpterminid mainimisväärsed või kust pärit? Pikne 15. detsember 2009, kell 14:08 (UTC)
replies: text: "Avalikud suhted" on olnud laialt kasutusel, kuid selle ebakorrektsuse pärast on leiutatud "avalikkussuhted" (mida on kasutanud näiteks Marju Lauristin) ja lõpuks "suhtekorraldus". Mulle on võõras ainult "üldsussuhted". Arvan, et rööptermineid mainida on asjakohane. Andres 15. detsember 2009, kell 16:35 (UTC)
thread_title:  Kellele on suhtekorraldust vaja?
Arutelu:Hiinlased

message: Kas sa tahad väita, et hiina keel kuulub mongoli keelkonda? Siim 14:17, 2 Sep 2004 (UTC)
Mongoli rahvad Ida-Aasias.
Jätsin selle lause välja. Leon tahtis vist ütelda, et nad on mongoliidid. Andres 00:48, 3 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Jah, see on võimalik, et ta pidas silmas rassi. Ma taipasin seda alles pärast oma küsimuse esitamist, sest rahvuse määrab tavaliselt keel.

text: Kindlasti on vaja artiklit Hiinlased ja on kahetsusväärne, et meil maailma suurima rahvuse kohta siiamaani seda ei ole, kuid praegusel kujul see artikkel eksisteerida ei tohiks. Ma arvan, et siin on kaks võimalust, me kas täiendame artiklit ja anname talle viisaka vormi või, kui me seda teha ei jõua või ei oska siis tuleb ta kustutada. See on vajalik, et Vikist saaks prestiižne entsüklopeedia. Ei tohi läbi lasta lollusi ja lapsikusi.

text: Sellist sorti demokraatia, et igaüks kirjutab, mis pähe tuleb täiel määral ei toimi. Me ju teame missorti kommentaarid järgnevad näiteks Delfi internetiportaali artiklitele. Jube mõeldagi, kui see seltskond siia läbustama tuleb. Sellepärast on vaja hoida suht. karmi joont ja kui inimene korduvatele ettepanekutele soovitustele jms. ei reageeri, tuleb tema suhtes rakendada teatud jõuvõtteid.

text: Ma kirjutasin selle võibolla liiga karmis toonis ja võibolla pole üldse õige inimene olukorda kommenteerima, sest olen vikis olnud vaid napp kuu aega. Seepärast ootaks huviga endast vanemate olijate arvamust. Siim 12:27, 3 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Olen Nixdorfiga nõus. Andres 12:37, 3 Sep 2004 (UTC)

message: See "rahvastik" torkab mulle kõrva. Kas saaks ehk kuidagi teisiti öelda? Kas 'Hiina tsivilisatsioon' om mõiste või tuleks seda mõista tsivilisatsiooni mõiste kaudu? Andres 03:50, 4 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Mulle endale see "rahvastik" ka kõige parem ei tundunud, kuid pidasin silmas hõimu või rahvast või hõimuliitu (täpselt ma ei tea, seepärast ei saanud ühtegi neist kasutada), kes Hiina tsivilisatsioonile aluse pani. Kui keegi teab, et oli nt hõim ja ka selle hõimu nime (näiteks 'hanid'), võib asendada. - Urmas 06:52, 4 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Siin on veel see probleem, et minu teada "rahvastik" ei ole siin õige sõna. Tavaliselt kasutatakse sõna "elanikkond", aga see tundub selles kontekstis küll naljakas. Andres 11:31, 4 Sep 2004 (UTC)

message: "Hiinlasi oli 1995. aastal maailmas hinnanguliselt 1,1 miljardit." Võiks ju andmeid kaasajastada. Ingliskeelne vikipeedia pakub hiinlaste üldarvuks maailmas 1,3 miljardit. 90.191.119.98 9. juuni 2012, kell 12:15 (EEST)
replies: text: Jah, aga vana las jääb ka. Tarvis ka viidet. Andres (arutelu) 9. juuni 2012, kell 20:14 (EEST)

message: Ka enamik ülemerehiinlasi on hiinlased.
replies: text: Kas siin on mõeldud väljarännanud hiinlasi, see tähendab välishiinlasi? Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 2. oktoober 2019, kell 07:52 (EEST)
thread_title: Hiinlased väljaspool Hiinat
Arutelu:Anneksioon

message: Võõrsõnade Leksikon (2000) kirjutab järgmist:
replies: text: anneksioon - ld annexio =tüvi (annekto) ld k käändes! On raske aru saada?--Leon 19:31, 2 Sep 2004 (UTC)

text: annekteerima - ld annectere
Millised on teised allikad, argumendid? - Urmas 18:33, 2 Sep 2004 (UTC)
Leon kirjutas artiklis nii:
== Sõna kasutamine eesti keeles ==
Teatmeteosed annavad: ANNEKSIOON aga ladina keele tüvi on AN-NEKTO seega pakub WIWKI keeleuuenduse = ANNEKTSIOON.''
Siin ei ole tegemist käändega. Tegevusnimi moodustatakse ladina keeles supiinumi vormist, mis sõnal annecto on annexum. Eesti keeles on tavaks ladina vorme järgida. Andres 20:20, 2 Sep 2004 (UTC) 
See asi läheb juba naljakaks. Leon, Sa ju ei oska ladina keelt! Andres 20:24, 2 Sep 2004 (UTC)

text: +tõesta! Ega ma seda omast peast välja mõelnud! Loeb ainult tõestus. --Leon 20:36, 2 Sep 2004 (UTC)

text: Mida ma pean tõestama? Eesti keeles lihtsalt ei ole kombeks ladina keelt ümber teha  ja entsüklopeedia ei ole keeleuuenduse koht. Aga jah, nüüd ma saan aru, et Sa tahad lihtsalt eesti keelt ümber teha. Andres 21:16, 2 Sep 2004 (UTC) 
----
Anneksiooni ja okupatsiooni erinevus ei seisne nende kestuses. Siim 19:05, 2 Sep 2004 (UTC)
--Leon 19:31, 2 Sep 2004 (UTC)pane juurde siis!!!
Hoia supiinum endale -kui sa seda mõistad? Eesti sõnaraamatus 2 tüvevormi mis ei sobi, selleks et leida vaatame Ladina algvormi =ANNECTO ja teeme eestikeeles paranduse = annektsioon ja annekteerima on nüüd ühe tüvega! --Leon 20:45, 2 Sep 2004 (UTC)

text: Mis ei sobi? Eesti keel on selliseid sõnu täis, millel on kaks tüvevormi, näiteks uba, oa. Andres 21:16, 2 Sep 2004 (UTC)
----
Leon, ma vaatan su kirjutisi ja imestan, et kuidas võivad ühel inimesel nii pikad ja katkestuskohti täis juhtmed olla. Siim 21:41, 2 Sep 2004 (UTC)

text: Me peame kõik kolmekesi õppima ilma solvanguteta toime tulema. Andres 22:48, 2 Sep 2004 (UTC)

text: Aga tõsi ta ju on: on põhjendatud: Vikipeedia ei ole keeleuuenduse koht ja WIWKI ainult esitab teadmisi. Andres 22:51, 2 Sep 2004 (UTC) 
+tõsi ta on -kollektiiv otsustab! Mis ma (tibu alles) wikist tean. Aga kas see esilehe teemade süstematiseerimine oli tõesti nii halb??--Leon 23:18, 2 Sep 2004 (UTC)
----
Annekteerimine on  riigi või maa-ala vägivaldne liitmine ilma otsese sõjategevuseta liidetava riigi sisemisi vastuolusid või väljapäästmatut olukorda kasutades.
Ümbersuunatud artiklist. Andres 13. oktoober 2008, kell 15:37 (UTC)
Arutelu:Keeleuuendus

message: (Eesti) Keele täiendamine kas murdesõnadega või päritolu järgi.
See ei ole täpne. Andres 23:32, 2 Sep 2004 (UTC)
See artikkel on kahjuks liiga pealiskaudne ja osalt ebatäpne, õieti asjatundmatu. Isegi Aavikut ei ole mainitud. Ja kogu lähenemisviis on imelik.--Vikker 25. aprill 2009, kell 07:56 (UTC)
replies: text: Võid seda otsast peale alustada. On asju, mida ei tasu kritiseerida. Andres 25. aprill 2009, kell 09:32 (UTC)
== Keeleuuendus seotud võõrlaenudega ==
Võõrsõnade puhul lähendatakse neid algkeelele või tõlgitakse päris uue sõnaga! Siin on kaks koolkonda: võõrsõnade ülevõtmine või nende tõlkimine (soome).
Paul Ariste ja Uku Masing kujundasid eesti keele reegleid.  Esimesed tähed eesti keeles võõrsõnadel on tugevad. Ka eestistati nimesid (Lõuna-Eesti järgi) kus kasutati topelttähti. Berliin originaalis Berlin või Jeruusalem originaalis Jerusalem.
Praegu on paljud reeglid vabaks antud.

text: Võtsin selle välja, sest see on umbluu. Andres 28. aprill 2009, kell 18:16 (UTC)
Jah see on õige. Mõne aja pärast tekib siia ehk siis üks uus lugu.--Vikker 28. aprill 2009, kell 18:44 (UTC)
Aavik andis välja ka sellenimelist ajakirja. --Ehitaja (arutelu) 23. veebruar 2020, kell 16:32 (EET)
Arutelu:Homo erectus

message: Kas Sirgeinimene on eestikeelne teaduslik vaste Homo erectusele? Ma esialgu ei vaidlusta seda, vaid tahan lihtsalt teada, sest ma pole sellist nimetust varem kuulnud. Siim 11:33, 3 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Kõige sagedamini on kasutatud nimetust "püstine inimene", küllaltki sageli ka "sirgeinimene". On kasutatud ka "sirginimene". Et kindlat kokkulepet ei näi olevat, arvan, et artikli pealkiri võiks olla Homo erectus. Andres 11:45, 3 Sep 2004 (UTC)

message: Las olla siis pealkiri Homo erectus.
replies: text: Jah, ma leian, et see on kõige mõistlikum. Minu arust tõlgitakse seda eesti keelde harva, aga kui siis Püstine inimene, selle alt võiks teha suunamise Homo erectusele. Siim 11:51, 3 Sep 2004 (UTC)
thread_title:  Homo erectus 

message: Minu meelest on suur osa selle artikli sisust copy-paste (võib-olla vähesel määral muudetud) annaabi.com materjalidest.--Kyng (arutelu) 21. august 2012, kell 09:59 (EEST)
replies: text: oli kopipeist, esialgu asendasin võrgus oleva EE või VE teksti faktidega--Bioneer1 (arutelu) 29. august 2012, kell 21:45 (EEST)
thread_title:  Artikkel 2012
Arutelu:Mälaren

message: Keskmine veetase järves on vaid 70 cm üle merepinna.
Mis jama see on, kas keegi oskab seda väidet põhjendada. Siim 16:54, 3 Sep 2004 (UTC)
replies: text: 70 cm on isegi hästi! EE 6. köide annab 30 cm üle merepinna ja et 12. sajandil oli tegemist puhtakujulise merelahega. Seletus on lihtne, kui mõelda, miks Mullutu laht ja Linnulaht enam lahe mõõtu välja ei anna. Rootsi too piirkond on aga Botnia lahe põhjaosale veelgi lähemal. - Urmas 17:01, 3 Sep 2004 (UTC)
Vabandust. Ma lugesin üht ja mõtlesin teist. Ma sain millegipärast aru, et keskmine sügavus on 70 cm. Siim 17:05, 3 Sep 2004 (UTC)

message: See on olemas nii KNAB-is kui praktilises keelekasutuses, ja mõneti eestipärasem kui Mälaren. Kurinurm (arutelu) 12. november 2023, kell 22:51 (EET)
thread_title:  Lisasin teise nimekuju - Mälari järv
Arutelu:Hiina ajalugu

message: Kas eKr. on õigem, kui e. Kr. Siim 21:06, 3 Sep 2004 (UTC)
replies: text: TÜ eesti keele õppetooli üllitatud "Õpetusi ja harjutusi algajale keeletoimetajale" (autor Ellen Uuspõld; Tartu 2003) annab lk.-l 13 pKr ilma igasuguse punktita. Analoogia alusel siis eKr - Urmas 06:32, 4 Sep 2004 (UTC)

text: Varasema õigekirja järgi kirjutati "e. Kr.", uuema õigekirja järgi on "eKr". Tõsi küll, kasutatakse ka vana õigekirja (näiteks teeb seda Ilmamaa kirjastus), aga me oleme Vikipeedias juba uue õigekirja kasutusele võtnud. Igatahes aastaartiklite pealkirjades kasutatakse vormi "eKr". Kui keegi tahab kirjutada  "e. Kr.", siis tuleb link teha ümbersuunamise kaudu. Andres 11:36, 4 Sep 2004 (UTC)

message: Kuhu mu mingi dünastia artikkel kadus? Ei sobinud või?
----
Siin on praegu ainult lingikogu. Mina küll ei poolda sellist lähenemist. Andres 08:38, 9 Sep 2004 (UTC)
Mina ka ei poolda. Ennem nägi see ajaloo osa palju parem välja. Minu arust härra Leon muutis siin midagi. Tahtis veel Mingide dünastia osa ära kustutada, kuna väitis, et sellist dünastiat ei olnud. Lõpiks ikka vist sai kuskilt infi, et ikka oli küll.
replies: text: Kui Sa soovid, siis võib endise kuju taastada. Leon ei tohi seda omal volil (jõudu kasutades) ümber teha.  Andres 08:48, 10 Sep 2004 (UTC)
----
Kui kogu Hiina ajalugu ei arvata piirduvat Vana-Hiinaga, ei kuulu käesolev artikkel kategooriasse Vana-Hiina. Selle asemel võiks Vana-Hiina suunata uude kategooriasse Hiina ajalugu. --Oop 10:59, 13 Nov 2004 (UTC)
----
Hiina dynastiate (või siis yldse Hiina ajaloo perioodide) kohta võiks ka mingi templaat olla. --Oop 13:43, 18 Jan 2005 (UTC)
Ja nad peaks korralikult läbi töötama ja artiklite nimed korrastama. Kas siis selle uue paksu "Hiina"-raamatu või kooliõpikute järgi; kahjuks pole mul praegu kumbagi käepärast. --Oop 13:58, 18 Jan 2005 (UTC)
----
Ajaloolased üldiselt ei kasuta periodiseerimises sellist terminit nagu "eelaeg". On ikka muinasaeg (või ka eelajalooline aeg, või esiaeg). Viu 14. jaanuar 2011, kell 02:46 (EET)
----
Praegu on välja jäänud lühiajaline ja pisuke Hiina Nõukogude Vabariik 1931-1937. Kuna HNV-l oli oma armee, post, pank, raha ja maksusüsteem, siis peetakse seda Kahe Hiina alguseks. Sisuliselt oli see Hiina Rahvavabariigi väike eellane. 91.129.110.209 26. detsember 2020, kell 19:12 (EET)
thread_title:  Kuhu kadus?
Arutelu:Kallaste

message: Hiiumaal asub Kallaste pank. Kallaste linnas ka vist? Muhus asub Kallaste küla, kus võib ka (pole infot) Kallaste nimeline pank asuda. Praegu aga pole plaanis ühestki neist artiklit kirjutada. Jaan513 19:06, 4 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Arvan, et kõik muud Kallaste-nimelised kohad peale Peipsi-äärse linna loetleme leheküljel Kallaste (täpsustus). Andres 20:57, 4 Sep 2004 (UTC)
(vene Красные Горы (Krasnõje Gorõ))
Mida see siin teeb, kui saksa nimesid ei või eksponeerida? --Christopher Robin 18. juuli 2006, kell 08.53 (UTC)

text: Saksa nimesid võib eksponeerida küll, kuid seda pole soovitatav teha esimeses lauses.

text: Nähtavasti on venekeelne nimi sellepärast, et vene keel on linna kohalik keel. Andres 18. juuli 2006, kell 09.09 (UTC)
replies: text: : Ametlikult venestust enam ei ole. Nüüd nimetatakse seda peenemalt: poliitiline korrektsus ja vähemuste huvide kaitsmine. --Christopher Robin 18. juuli 2006, kell 09.18 (UTC)
replies: text: :: See on kokkuleppe asi, kuidas me mitte-eestikeelseid nimesid kajastame. Minu meelest pole siin mingit poliitikat ega poliitilist korrektsust ega vähemuste huvide kaitsmist. Kui Sa leiad, et peaks kuidagi teisiti tegema, eks siis arutame. Andres 18. juuli 2006, kell 09.38 (UTC)
Ettepanek: võibolla oleks huvitav ajaloo all mõne sõnaga mainida suurt tulekahju Kallaste linnas enne II maailmasõda, kahjuks ei tea aega, kuid 1963.a. näidati mulle linnas majadest tühjaks põlenud "koridori". Tulekahi olevat alguse saanud 2 km eemal põlemaläinud põhukuhjast, tuul kandis põlevad põhutordid linna ja need süütasid puumajad. Välja tõstetud. --Metsavend 7. august 2008, kell 19:32 (UTC)

message: Kui kuskilt võtta on, võiks eelmised linnapead ka loetleda. Praegu lihtsalt asendati vana uuega. Adeliine 15. juuli 2015, kell 13:44 (EEST)
replies: text: Viktor Nukka. Andres (arutelu) 15. juuli 2015, kell 14:18 (EEST)
----
Kallaste peaks nüüd olema kõige väiksema elanike arvuga linn Eestis. Aga seda tuleks täpsustada. Velirand (arutelu) 15. mai 2021, kell 11:53 (EEST)
thread_title:  Linnapeade nimekiri
Arutelu:Võru Suurkannataja Ekaterina kirik

message: Kui me eelistame transkriptsiooni transliteratsioonile peaks selle kiriku nimi olema Võru Suurkannataja Jekaterina kirik mitte Võru Suurkannataja Ekaterina kirik. Kui see on kiriku ametlik nimi siis meie hammas ilmselt peale ei hakka, aga vale on ta ju ikkagi. Siim 10:57, 5 Sep 2004 (UTC)
replies: text: See nimi ei tule minu teada mitte vene, vaid kreeka keelest. Õigeusu kiriku tegelastel ei ole minu teada ka ühtset seisukohta, kuidas nimesid tuleb eesti keeles edasi anda. Aga jah, me ei saa ametlikke nimesid muuta. Andres 11:19, 5 Sep 2004 (UTC)

text: Ametlik paistab selline nimekuju olevat eeskätt koguduse nimes. Ja ametlikku nime ei pruugi esikohale tõsta. Pealkiri võiks olla lihtsalt Võru õigeusu kirik nagu KNABis. Pikne 14. september 2013, kell 18:03 (EEST)

message: Koguduse kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. mai 2006, kell 18.19 (UTC)

message: Kas Eesti rahva kalender oli tõesti 1954 aastast kui kõik muu oli 100 aastat vanem? Ott 28. august 2006, kell 19:12 (UTC)
replies: text: Parandasin. Andres 28. august 2006, kell 22:19 (UTC)
thread_title:  Leiud restaureerimisel 

message: Amdmed vaimulike kohta peaksid minema koguduse artiklisse. Andres 28. august 2006, kell 22:19 (UTC)
Pidin praegu just sedasama kirjutama. Andres 8. september 2008, kell 16:19 (UTC)
replies: text: Muidugi peaksid, aga kuni artiklit ei ole, siis minu meelest olgu parem siin kui üldse mitte kuskil. Mina isiklikult olen siia lisanud ainult Protopopovi, kusjuures tema isikuartiklis linkisin ainult kogudusele, mitte kirikule. -- Toomas 8. september 2008, kell 16:56 (UTC)

text: Muideks, peab ikka eriline ajuhiiglane olema, et tulla lagedale nimekujuga "Ekaterina" :) -- Toomas 8. september 2008, kell 17:06 (UTC)
Tahtsin jälle sedasama öelda. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 17:55 (EEST)
----
Laekast leiti veel kolm ajalehte Severnaja Ptšela aastast 1854, Eesti rahva kalender 1854, Riias 1848. aastal trükitud aabits, kolm eestikeelset õigeusuteemalist trükist ja 22 vaskmünti.

text: Seda tuleb lugeda nii: "Laekast leiti veel ajalehe Severnaja Ptšela kolm numbrit aastast 1854, Eesti rahva kalender 1854, Riias 1848. aastal trükitud aabits, kolm eestikeelset õigeusuteemalist trükist ja 22 vaskmünti." Parandasin. 2001:7D0:87FF:6480:3C10:726D:AB6A:AFAA 1. september 2016, kell 14:24 (EEST)
thread_title: Kirik vs. kogudus

message: Kõrgel tambuuril asetseb kuplitaoline haritorn.
replies: text: Juuresolevalt ristlõikelt paistab, et tegemist pole haritorni, vaid konstruktsiooni läbiva torniga? 2001:7D0:87FF:6480:3C10:726D:AB6A:AFAA 1. september 2016, kell 15:38 (EEST)
thread_title:  Arhitektuur
Arutelu:Semiootika

message: Jätsin välja need laused:
''Kreeka sõna ''sema'' tähendab "märk". '''Semiootika on märgiõpetus'''.''
Esimese lause jätsin välja sellepärast, et siit jääb ekslik mulje, nagu oleks sõna "semiootika" otseselt tuletatud sõnast ''sēma''. Pigem oleks see sõna tuletatud sõnast ''sēmeion'', aga siingi pole nende sõnade vahekord päris selge. Arvan, et etümoloogiast enne pole mõtet rääkida, kui õnnestub seda täpsemalt teha.
Teine lause on minu meelest lihtsalt üleliigne, sest ta ei teata midagi uut võrreldes sellega, mida on juba öeldud. Sõna "märgiõpetus" võiks ehk mainida semiootika sünonüümina, aga seda kasutatakse minu meelest küll väga harva. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:35, 6 Sep 2004 (UTC)

message: Tartu-Moskva koolkonna kultuurisemiootika traditsiooni kannab Tartus ilmuv ajakiri Sign Systems Studies, mis asutati
replies: text: Minu meelest on see eksitav. Erinevalt kunagisest Lotmani ajakirjast ei ole praegune ajakiri koolkondliku iseloomuga. Andres 9. november 2006, kell 16:32 (UTC)

text: Ja seal ei räägita ainult kultuurisemiootikast. Näiteks on seal väga palju artikleid biosemiootikast. Andres 9. november 2006, kell 16:33 (UTC)

message: Esimesse lausesse oli lisatud "märgiprotsessidest", aga märkide ja märgisüsteemide nimetamine märgiprotsessideks on minu meelest eksitav või koolkondlik. Märgiprotsessid võiks ehk lisada, kuigi pole hästi arusaadav, mis need on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2007, kell 11:09 (UTC)

message: Semiootiline lävi võidakse asetada erinevasse kohta. Selle paigutamine elusa ja elutu piirile ei ole minu meelest üldtunnustatud. Andres 14. märts 2008, kell 08:12 (UTC)
replies: text: : Semiootiline lävi väärib eraldi artiklit, tõepoolest. Kk 14. märts 2008, kell 08:39 (UTC)
replies: text: :: Seda ka muidugi. Aga ka seda artiklit tuleb muuta. Andres 14. märts 2008, kell 10:02 (UTC)
Arutelu:Sotsioloogia

message: Teemad "avalikkussuhted", "demograafia" ja "kuritegevus" võivad ju siin olla, aga esilehelt nende äravõtmisega ma ei ole nõus, sest demograafia ei ole sotsioloogia osa, vaid täiesti omaette teadus (kuigi demograafias on ka koolkond, kes kasutab sotsioloogilisi meetodeid), avalikkussuhted on omaette rakenduslik valdkond ja kuritegevust uurib kriminoloogia, mis on interdistsiplinaarne teadusharu ning kuritegevus ise on ühiskonnaelu valdkond. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:28, 6 Sep 2004 (UTC)

message: Sõnal "ühiskonnateadused" on eesti keeles minu meelest teine varjund. Selle all mõeldakse teaduslikku kommunismi jms. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. detsember 2007, kell 15:26 (UTC)

message: ühiskonnaõpetus suunab siia, ent v-o on see halb lahendus, vt arutelu:ühiskonnaõpetus--Estopedist1 (arutelu) 10. august 2019, kell 15:12 (EEST)
thread_title: Ühiskonnaõpetus