lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Käru valla lipp

message: "Käru valla lipp koosneb kahest osast. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2. Lipu vardapoolne 1/2 pikkune osa koosneb kollasest taustast, millel kujutatud sinises värvis poolt ratast. Lipu teine, 1/2 -pikkune osa, koosneb sinisest taustast, millel kujutatud teine pool ratast kollases värvitoonis."
replies: text: -- Käru valla põhimäärus-est (25.03.2003) (NB.: MS Wordi formaadis; HTML versioon Googlist)
"Valla lipuks on täisnurkne riidekangas, mille laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut ja normaalsuurus 105 x 165 cm. Lipp on pikuti poolitatud: vardapoolne osa sinine, lehviv osa kollane. Lipul on vastandvärvides kaheksakodaraline ratas."

text: -- Riigikantselei kirjeldus
thread_title:  Artikli tekstiks? 

message: * Riigikantselei sümboolika lehekülg Käru valla sümboolikast
* Käru valla kodulehe sümboolika leht
----
thread_title:  Välislingid 

message: Mis teksti nüüd uskuda? ja kas neid Riigikantselei ja valdade põhimääruste tekste võib üks-ühele siia kopeerida? --TarmoK 14:10, 23 Mar 2005 (UTC)
replies: text: Esiteks, nende kahe teksti vahel ei ole vastuolu (ei, siiski, vastuolu on pikkuse ja laiuse suhte osas), vaid nad täiendavad teineteist. Minu meelest võib mõlemat vabalt kasutada, kuid neist tuleb kokku monteerida tekst, kus mõlemas tekstis sisalduv info oleks täielikult olemas. Vastuolulise osa puhul tuleb öelda, et ühe allika järgi nii, teise järgi naa. Muidugi võib ka olla, et üjs neist eksib või on vananenud. Seda võiks järele küsida. Andres 14:49, 23 Mar 2005 (UTC)
replies: text: : Tegelikult on ka teine vastuolu:

text: : Riigikantselei: "...vardapoolne osa sinine, lehviv osa kollane..."

text: : Valla pöhimäärus: "Lipu vardapoolne 1/2 pikkune osa koosneb kollasest taustast, ... Lipu teine, 1/2 -pikkune osa, koosneb sinisest taustast.."

text: : Arvatavasti on Riigikantselei oma vananenud (taustal kõlab usalduse murenemise hääli), kui seal loeb kuupäevades 1992 ja 1999. Valla kodulehel on nagu kombinatsioon neist kahest kirjeldusest veel kõige tipuks :o) Ju vist on kõikse parem võtta see tekst sealt põhjaks.

text: : Andres, ja ka teised asjaga rohkem kursis, kui vabalt neid allikaid võib kasutada, mul endal on tunne (ilma ühegi konkreetse allikata) et kuna need on ametlikud tekstid siis neid võib vabalt kopeerida siia, pannes sulgudesse vaid viite(?).
replies: text: :: Arvan ka, et võib. Mina isiklikult kasutaksin neid toimetatud kujul ning lisaksin allika (dokumendi rekvisiidid). Andres 15:52, 23 Mar 2005 (UTC)

text: : ja teine küsimus, mis mind tegelikult palju rohkem huvitab, kas kusagil on olemas ka korralikke (maakondade, linnade, valdade) lippude ja vappide graafilisi juhiseid (jooniseid)? Siis selliseid mille järgi võiks huviline ise joonistada lipu ja vapi oma käega valmis ( a la siinsel juhul "ratta läbi mõõt, kodara paksus, värvide PANTONE numbrid jne."). (näiteks nagu EL lippul) Pregugi vaadates näiteks neid Käru valla omi on lipp ühe kollasega ja vapp teisega. --TarmoK 15:42, 23 Mar 2005 (UTC)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:Proosa

message: ''Proosa on muutunud kirjanduse [[sünonüüm]]iks.
Kuidas seda mõista? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:38, 27 Mar 2005 (UTC)
Kuidas mõista "sidumata kõnet"? Glossolaalia? --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 00:10, 19 august 2005 (UTC)

message: : Siin oli enne nii:
'''''Proosa''' on [[sidumata kõne]]s kirjutatud [[kirjandus]].
Sõnal "proosa" on kaks otsest tähendust: esiteks [[sidumata kõne]] (mitte glossolaalia, vaid range liigenduse ja rütmita kõne; vabavärss ja rütmiline proosa küll ähmastavad seda määratlust), teiseks ilukirjanduslik proosa. Teen ettepaneku reserveerida see pealkiri viimasele ning esimesest rääkida artiklis [[Sidumata kõne]], sest proosa all mõostetakse eesti keeles tavaliselt viimast (mitte kogu ilukirjandust, nagu tekstis väidetakse). Ka intervikid  tuleb üle vaadata.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. august 2010, kell 23:18 (EEST)

message: Meil on link mudelproosa, ent guugeldades ei leia pea midagi--Estopedist1 (arutelu) 19. juuni 2018, kell 11:09 (EEST)
thread_title: Mudelproosa
Kategooria arutelu:Kirjanikud

message: Aidake teha kategooria inglise kirjanikud. Sinna oleks ühtteist panna.--Mona 10:37, 29 Mar 2005 (UTC)
replies: text: : aegunud. Kategooria ammu tehtud--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2015, kell 12:50 (EET)

message: Tuleks teha kategooria, mis hõlmaks riigiti, rahvuseti kirjanike kategooriad. Suurvikides on mitmeid variante. On ka nt kategooria Kirjanikud keeleti, ent meil pole keeleti kategooriad veel massiliselt tegemata hakatud--Estopedist1 (arutelu) 28. september 2017, kell 09:46 (EEST)
thread_title: Kirjanikud riigiti?, rahvuseti?
Arutelu:Lewis Carroll

message: Minu meelest on selline elulugu eksitav. Paralleel  Humbert Humbertiga on minu meelest vägivaldne. Praegune jutt näib vihjavat, et ta oli pedofiil. Seda küsimust tuleks käsitleda tagapool ja piisava detailsusega,mitte jätte muljet läbi lillede ütlemisest. Andres 14:17, 29 Mar 2005 (UTC)
Tema elu ja looming on olnud huvipakkuv ja salapärane. Nii teda ennast kui ka tema teoseid püütakse analüüsida, mõistmaks, kes ta siis tegelikult oli. 
Sisutühi. Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
Lewis Carrolliga tõmmatakse paralleele Vladimir Nabokovi teose "Lolita" peategelase Humbert Humbertiga. Nad mõlemad eelistasid täiskasvanute seltkonnale noorte tüdrukute omi. 
Liiga kauge paralleel. Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
Samuti leiavad kinnitust faktid, et Lewis Carroll oli narkomaan. 
Kui oli, siis oli. Pole tarvis öelda "leiavad kinnitust faktid". Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
Tänini on ta briti ja ameerika pedofiilide kaitsepühak.
Mida see tähendab? Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
See lõik oli viimati sellise sõnastusega:
Tema elu ja looming on olnud huvipakkuv ja salapärane. Nii teda ennast kui ka tema teoseid püütakse analüüsida, mõistmaks, kes ta siis tegelikult oli. Lewis Carrolliga tõmmatakse paralleele Vladimir Nabokovi teose "Lolita" peategelase Humbert Humbertiga. Nad mõlemad eelistasid täiskasvanute seltkonnale noorte tüdrukute omi. Samuti leiavad kinnitust faktid, et Lewis Carroll oli narkomaan. Tänini on ta briti ja ameerika pedofiilide ebaeeskuju.
Eks sul ole muidugi õigus. Eluloo alla see ei käi ja laused on segased ja mittemidagi ütlevad. Minu viga.  Samas on need huvitavad faktid ja tähelepanekud temast ja tema elust mida siiski tuleks kusagil mainida. Ise lugesin  seda 23. nov. 2000. a Eesti Ekspressist  Kadri Kõusaare artikkel--Mona 16:40, 29 Mar 2005 (UTC)
Andres 14:45, 29 Mar 2005 (UTC)
replies: text: Olen nõus, et neid asju tuleb mainida, aga tuleb teistmoodi sõnastada ja üles ehitada. Eelkõige nõuab nendest asjadest kõnelemine palju suuremat detailsust ja täpsust. Andres 17:02, 29 Mar 2005 (UTC)

text: Toomas Raudam on temast pikalt kirjutanud. Ma pole kindel, aga arvan, et see on raamatus "Kirjutab näpuga õhku". Andres 17:46, 29 Mar 2005 (UTC)
~----
Tema teosega "Alice Imedemaal" algab lastekirjanduse kuldajastu, mille lõpetab Alan Alexander Milne "Karupog Puhh".

text: Minu meelest ei ole see verifitseeritav. Andres 9. jaanuar 2006, kell 14.27 (UTC)
Arutelu:Oscar Wilde

message: 
Tundub, et siin saab vaielda, kas oli tegu iiri või inglise kirjanikuga. Andres 06:25, 1 Apr 2005 (UTC)
Ka tänapäeval UK-s kehtivate seaduste alusel läheks Oscar Wilde uuesti istuma, aga nüüd pedofiilia eest (asjasse olid segatud mitmed alaealised gayprostituudid).
replies: text: Üritasin kaitset maha võtta, et välislinkides iluvigu kustutada. ei oska veel. avjoska 7. aprill 2007, kell 15:32 (UTC)

text: Praegu ei ole kaitstud.

text: Administraatorid pääsevad alati ligi.

text: Kaitse mahavõtmiseks tuleb tõsta "tavalise" peale.

text: Aga sellist kaitset, mis arendajad mõneks minutiks peale panevad, me maha võtta ei saa. Andres 7. aprill 2007, kell 15:54 (UTC)
Ta oli pedofiil, rikkus kõlbeliselt alaealisi, ja pandi selle pärast istuma (on ka tänapäeval kuriteokoosseis). --217.71.45.163 27. aprill 2014, kell 22:36 (EEST)

text: Inglise viki ei maini pedofiiliat, kohtuotsus paistab olevat nimetanud üksnes sodoomiat ning ka siinne kirjanduskriitik ei viita ühelegi allikale. Võtan kategooria maha, kuni keegi kõlakate asemel korrektseid viiteid ei esita. Wilde'i (kuri)kuulus armuke oli igatahes 25aastane, nii et seal küll mingit pedofiiliat ei ole.

message: "Oscar Wilde'ile on pühendatud Tartus Vallikraavi tänaval pronksist skulptuur, teda on kujutatud koos Eduard Vildega." – Jääb arusaamatuks, miks see skulptuur on pühendatud küll Oscar Wilde'ile, aga mitte ka meie oma kirjandusklassikule? Kust sellised pühendusväited küll võetakse? Kuriuss (arutelu) 16. mai 2023, kell 18:53 (EEST)
thread_title: Tasakaalustamata väide
Arutelu:Aleksander I

message: ''Juba varasest noorusest oli Aleksander I salapärane ja kahestunud isik, kõikus säravate ideaalide ja karmi reaalsuse, liberalismi ja despotismi, müstitsismi ja frivoolsuse vahel
See ei ole minu meelest tõsiseltvõetav jutt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:18, 1 Apr 2005 (UTC)

message: Millist Stenbocki on mõeldud?--WooteleF 17. juuni 2009, kell 08:34 (UTC)
replies: text: Ise küsin, ise vastan. Ilmselt Jakob Pontus Stenbocki, aga päris kindel ei saa olla, kuna netiallikates pole tolle krahvi eesnime kuskil mainitud.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 08:37 (UTC)

message: {{Ping|KesMisKus}} kas [[Tartu Ülikool|Tartu ülikool]] taasavati 1803. aastal? [[Kasutaja:Ursus scribens|Ursus scribens]] ([[Kasutaja arutelu:Ursus scribens|arutelu]]) 30. august 2021, kell 10:09 (EEST)

message: Mingi võõrapärase nimega audiitor MELILAC kiidab nii Kutuzovit kui Suvorovit taevani. Igale meist on teada, et Arnold Rüütel oli okupatsioonirežiimi ülem ENSV-s--aga MELILAC küsib viiteid ehk kas Jõri ratas oli 2020 ikka peaminister. Melilac võiks lugeda Ponasenkovi " esimene teaduslik ajalugu 1812aasta sõjast", kus on faktidena toodud Kutuzovi kohta kirjalikud tõendid tena kohta. Võimatu on lisada allikaid wikisse, kuna need ei vasta Melilaci poliitilistele eeslistustele vene rahva ülimuslikuses.Miks Melilac ei küsi viiteid gaasikambrite ( joonised) olemasolu suhtes?  TIBLA ?!
thread_title:  KUTUZOV
Arutelu:Johannes Paulus II

message: Tühistasin parandused. Pole mõtet sündmustest ette rutata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:59, 1 Apr 2005 (UTC)
Ladina keeles kirjutatakse tema nime '''Ioannes Paulus'''.
Mis tähendab ''haigete tunnustamine''? --Metsavend 21. juuni 2010, kell 22:23 (EEST)

message: Õndsakskuulutamist tuleks mainida, aga kuhu see panna? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2011, kell 19:57 (EEST)

message: Ideaalis tuleks "Haigete tunnustamine ja arstide tunnustamine"-tüüpi loendid lühemaks lõigata, sest selline detailsus muudab artikli kokkuvõttes raskesti jälgitavaks ja liiga pikaks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2018, kell 15:06 (EEST)
replies: text: Ei nõustu inimesega, kes lindude artiklites pooldab taksonimalli tabelis sisalduva info ümberjutustamisega artiklite pikemaks venitamist.--80.235.107.168 23. september 2018, kell 15:36 (EEST)
replies: text: :Minu meelest on infokast oma olemuselt lisandus tekstile, nii et just infokast dubleerib artikli teksti, mitte ümberpöördult. Andres (arutelu) 23. september 2018, kell 18:21 (EEST)
replies: text: :: Oled kindel, et dubleerib? Enamasti ei ole taksoni kogu taksonoomiline hierarhia artiklis üldse lahti räägitud.--80.235.107.168 23. september 2018, kell 19:55 (EEST)
replies: text: ::: Vaata en:Help:Infobox - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2018, kell 20:24 (EEST)
replies: text: :::: See ingliskeelne jutt ei pane taksonimalli tabeleid artikli sisu dubleerima. Jätkuvalt on tõene väide, et need tabelid sisaldavad sageli infot, mida artiklis pole.--80.235.107.168 23. september 2018, kell 21:49 (EEST)
replies: text: ::::: Jah, kuid minu meelest oleks parem, kui see nii ei oleks, sest lugeja ei pea eeldama, et ta tekstist kogu infot kätte ei saa. Ma möönan, et mõnele asjale võib erandi teha. Andres (arutelu) 24. september 2018, kell 10:26 (EEST)

text: Seal, kus me näeme liigset detailsust, tuleks teha eraldi artikkel, et üksikasjad oleksid kättesaadavad nendele, kes seda vajavad. Täielikku väljajätmist ma ei poolda. Teiselt poolt, sisukorra abil on vajalik leitav; see ei ole üldse seda sorti jutt, mida järjest loetakse, vaid teatmete esitus. Andres (arutelu) 23. september 2018, kell 18:21 (EEST)
thread_title:  Liigne detailsus
Arutelu:Romantism

message: Lõigus "romantism muusikas" peab korrektne mõiste olema programmiline muusika, mitte programm vms... Artikkel programmiline muusika on varsti kirjutamisel. --Lulu 08:32, 4 Apr 2005 (UTC)
Kui Indrek Hirve kohta ka öeldakse kusagil romantik, siis see eriti ei loe, sest sisu mõiste sisu on tänapäeval küllalt ähmaseks muutunud. Aga peamine: kirjaniku (luuletaja) paigutamine r om a n t i smi  lahtrisse nõuaks põhjendust. --Niki 29. aprill 2009, kell 16:59 (UTC)
replies: text: Võtsin Indrek Hirve välja. Andres 29. aprill 2009, kell 17:25 (UTC)
Õige tegu. Sama probleem on ka teiste eesti isikute puhul. Nende kohta käivates artiklites peaks olema seletatud, millistel põhjustel nad on romantismi alla paigutatavad.--Niki 29. aprill 2009, kell 17:36 (UTC)

text: Keegi on siin mingil ainult teadaoleval põhjendusel nad siia teinud. See määratlus ei pruugi tegelikult ühegi eesti tegelase kohta tingimusteta sobida. Arvan, et meil ei tule otsida tüpoloogilisi tunnuseid, vaid lähtuda otsesest kuulumisest vastavusse voolu. Kas mitte ei peaks siia paigutama Kristjan Jaak Petersoni? Faehlmann ja Kreutzwald küll ideeliselt romantismist mõjutatud, nii et võib-olla nemad sobivad. Ma ei tea, kas rahvusromantikat võib romantismi alla paigutada. Andres 29. aprill 2009, kell 17:50 (UTC)
Arutelu:Natsionaalbolševism

message: Ideoloogia ei saa olla kahe organisatsiooni vahepealne, samamoodi nagu vahukoor ei ole koka ja vispli vahepealne asi. Ideoloogia on põhimõte, organisatsioon on hulk inimesi. Parimal juhul saab ideoloogia olla organisatsiooni poolt kantud ideoloogia sarnane või vahepealne. Kuna NKVD järgis kommunistlikku ideoloogiat siis miks mitte öeldagi, et kommunismi jne. vahepealne? --Boy 00:09, 9 Apr 2005 (UTC)
replies: text: Tuleks ehk sõnastada nii, et natsionaalbolševistlik organisatsioon on midagi kahe organisatsiooni vahepealset? Andres 06:32, 9 Apr 2005 (UTC)

message: See artikkel viitab artiklile "Limonovlased" ja "Limonovlased" suunab siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. september 2005, kell 11.07 (UTC)

message: Kumbki välislink ei tööta. Artiklis [[Eduard Limonov]] on töötav link partei venekeelsele kodulehele. 9. detsember 2005, kell 10.30 (UTC)

message: Ma ei tea, kas "Venemaa Natsionaalbolševistlik Partei" on õige nimi. Ise nad kasutavad lihtsalt "Natsionaalbolševistlik Partei" (lühend NBP). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. detsember 2005, kell 10.30 (UTC)

message: Natsionaalbolševism ei moodusta omaette subkultuuri, vaid võib olla mingi subkultuuri ideoloogiaks, näit. Venemaal skinheadide (mitte kõiki liiki skinheadide muidugi).--X 13. detsember 2005, kell 10.40 (UTC)
replies: text: Praeguse teksti järgi on natsionaalbolševismi olemusest raske aru saada. Andres 13. detsember 2005, kell 10.49 (UTC)

message: Vaadake, mida tähendab "arutelu" mõnes teises kultuuriruumis.
http://en.wikipedia.org/wiki/Talk:National_Bolshevism
replies: text: Noh, jääb üle ainult nentida, et hea, et meil siin selliseid arutelusid ei pea pidama. -- Toomas 10. september 2009, kell 10:19 (UTC)

message: Miks [[Natsionaalbolševistlik Rinne]] on välja jäetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuni 2010, kell 20:27 (EEST)

message: Probleemiks on viidete puudumine ja rida kaheldavaid väiteid. Mõjutajateks on märgitud Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Julius Evola, René Guénon. Miks Hegel? Seepärast, et ta on nii või teisiti enam-vähem igat 20. sajandi poliitilist suunda mõjutanud? Ja Evola ning Guénon on pigem "traditsioonilise", konservatiivse ultraparempoolsuse ideoloogid, mis seost küll saaks neil olla ükskõik missuguse bolševismi liigiga? Ja Gaddafi: mida iganes, aga mingi bolševik ta polnud, see oli araabia sotsialism, mida ta mõnda aega viljeles, ja eelkõige oli ta ikkagi tuline muslim.Miacek (arutelu) 5. juuni 2019, kell 15:30 (EEST)
thread_title:  Viidete puudumine, kahtlased väited
Arutelu:Varnja

message: Varnja ja Kolkja küla vahel peaks olema veel Kasepää küla, kõik kolm on praktiliselt kokku kasvanud ja moodustavad u 10 km pikkuse ridaküla. Aga põhikool peaks asuma ikka Kolkjas, mitte Varnjas. Varnjas asub see-eest kohaliku pereseltsi Elava ajaloo muuseum.

message: Kas kalavastuvõtupunkti ei ole ja kalapüügiga ei tegelda? Siis võiks sellest vähemalt minevikus rääkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. mai 2010, kell 12:00 (EEST)
Arutelu:Väärisgaasid

message: Võib-olla peaks pealkiri olema "Väärisgaasid"? Andres 08:27, 12 Apr 2005 (UTC)
Arutelu:10. mai

message: Rüütel ei ole ju igavesti president. Piisab ehk sellest, et ta on poliitik. Lühendeid tuleks võimaluse korral vältida. Andres 10:09, 14 Apr 2005 (UTC)

message: *1934 – Tallinnas toimus 15. Vabadusristi päev.
--WikedKentaur (arutelu) 10. mai 2017, kell 16:55 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Doom

message: Äkki oli tegu 386 protsessoriga, mitte 383? PC protsessorite tüübinimi on 80x86 või lühemalt x86, kus x on "versiooninumber". Hilisematel aegadel on seadusemuudatuse tõttu kasutatud nimesid. Lihtsalt 383 nimelist protsessorit pole minu teada ka üheski teises seerias.--tvali
jah, sorri, see oli näpuviga. aitäh tähelepanu juhtimise eest! - eviljester

message: Teisaldasin pealkirja "Doom" alla, aga võib-olla ilmaaegu. Mõlemad variandid on käibel. 
Võtsin kasutatud allika alt ära viite inglise viki artiklile, sest see tundub enesestmõistetavana. Palun võta tollest artiklist eeskuju ka formaadi osas. Võid sealt julgelt maha kirjutada, teistest allikatest aga mitte. Esimeses lauses peab olema definitsioon, kus märksõna on rasvases kirjas. Hinnangutega "üks geniaalsemaid" jne võiks olla tagasihoidlikum. Parem kui hinnang oleks kellelegi omistatud, mitte esimeses isikus. Igatahes hinnang ei asenda "definitsiooni" – millega on tegemist. 
Arvan, et õigekiri näeb ette, et mängude nimed oleksid jutumärkides. See ei puuduta artiklipealkirju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 03:36, 16 Apr 2005 (UTC)
Viisin muudatused sisse ja tõmbasin keelekasutusest emotsiooni vähemaks. Pisut kohendasin ka sõnastust paaris kohas. - Eviljester

message: Lugedes internetiarvustusi ei jaga ma väidet nagu oleks Doom 3 arvutimängude ajaloos mingi meeletu fenomen - jah see mäng oli kauaoodatud, kuid peale ilmumist olid arvamused vastuolulised ning mäng ei toonud tegelikult ju ka midagi kardinaalselt uut. Ka inglise wiki väidab: ...Few games have polarized gaming as much as Doom 3 has, causing the two groups reactions to the game to be wildly different..., ehk siis maakeeli ligikaudu ...vähesed mängud on mängijaid sedavõrd polariseerinud kui Doom 3, mis on tekitanud kahte, teineteisest täiesti erinevat sorti reaktsioone.... Arvan, et täpsuse ning neutraalse vaatepunkti huvides tuleks vastav lause artiklis kuidagi teisiti sõnastada.--Boy 3. oktoober 2005, kell 20.15 (UTC)
Ka toomkirikut (eriti Tartu oma) on varasemas eesti keeles Doomiks nimetatud.
thread_title: Doom 3
Arutelu:Pepakura

message: Kas Täheke enam ei paku neid? või on mõeldud et Täheke enam ei eksisteeri(?) --TarmoK 12:25, 15 Apr 2005 (UTC)
Arutelu:Ferdinand von Wrangell

message: Nimi kirjutatakse kahe l-ga Wrangell. Pealkiri tuleb muuta. Siim 12:50, 15 Apr 2005 (UTC)
replies: text: üpriski kindlalt kirjutatake (tema) nimi ühe l-iga - ainult et teatavates piirkondades on miskipärast kahe l-iga variant kasutusele jõudnud ... (eestiski ju pistmist Wilhelm Wrangell'iga) - Ahsoous 13:35, 15 Apr 2005 (UTC)
replies: text: : Pole mõtet vaielda. Nimi kirjutatakse kindlasti kahe l-ga. Just täpselt sel teemal rääkisin paar päeva tagasi ühe teadusajaloolasega, kelle uurimisobjektiks on baltisakslaslased nagu Wrangell, Baer jne. See asi on täiesti kindel. Millegipärast on just ühe l-iga variant laiemalt kasutusse läinud. Siim 13:41, 15 Apr 2005 (UTC)
replies: text: :: ega ma ei kavatsegi vaielda - aga asi selles et saksamaal on antud nimi ühe l-iga - siinmail on see aga tänu venekeelsele pehmendusmärgile moondunud - Ahsoous
replies: text: ::: Sellel teemal on ilmunud ka üks artikkel, mis selgitab Wrangelli õigsust. Tammiksaar, E. 1998. Wrangell or Wrangel - which is it? - Polar Record, 34(188): 55-56. Siim 13:04, 17 Apr 2005 (UTC)
Arvan, et tuleks lähtuda õigest nimekujust, mitte kõige kasutatavast. Andres 2. november 2005, kell 10.43 (UTC)

text: Seda nimekuju segadust ei tuleks minuarust mainida kohe teises lauses. Kaht L-i kasutasid tema esivanemad juba sajandeid. – WooteleF 29. jaanuar 2008, kell 15:30 (UTC)

message: Ferdinand von Wrangelli kiriklik lauluraamat on hoiul Roomas, Libertiitide Vennaskonna Wilholmi Arhiiv-raamatukogus. Trükis pärineb 19.sajandi keskpaigast ning köite tagakaanel asub F. v.Wrangelli initsiaalidega kuldne supereksliibris.
--WooteleF 30. september 2009, kell 14:41 (UTC)
thread_title: Viskasin välja
Malli arutelu:Sajandiaastad

message: Mall on mõeldud aasta ja sajandi kategooriates liikumiseks. Malli saab kasutada aasta ja sajandikategooriate jaoks alates teisest sajandist meie ajaarvamise järgi.
=== Näited ===
20. sajandi jaoks: 
 {{Sajandiaastad|19|20|21}}
tulemus:
19. sajandi jaoks:
 {{Sajandiaastad|18|19|20}}
tulemus:
thread_title:  Kasutamine 

message: 20. sajandi jaoks: 
 {{Sajandiaastad|19|20|21}}
tulemus:
19. sajandi jaoks:
 {{Sajandiaastad|18|19|20}}
tulemus:
thread_title:  Näited 

message: Viimast püstkriipsu ei ole vaja malli kutsumises, kuna mall kasutab vaid kolme argumenti --TarmoK 16:03, 15 Apr 2005 (UTC)
replies: text: sorry typo - Ahsoous 16:15, 15 Apr 2005 (UTC)
replies: text: : See oli vaid teadmiseks, viki tarkvara peaks minu teada ignoreerima, neid "ülearuseid" püstkriipse(=argumente) kui neid mallis ei kasutata. Lihtsalt kasutajale väheke lihtsam, kui juhendis on õieti, vähem "pulki" vaja kirjutada.

text: : Ja seda ka teadmiseks et HTML kommentaaride vahele kirjutatud tekst on nähtav ainult malli koodi vaadates ja nii ei ole sellest malli kasutajale palju abi, kui ta just ei ole koodi huviline, selle pärast ongi hea teha siia arutelu lehe algusesse juhend kus ja kuidas malle kasutada, muidu võib see malli kasutamine jääda vaid ühe "spetsialisti" valdkonnaks. --TarmoK 16:58, 15 Apr 2005 (UTC)
kas see mall on mõeldud ka mujal kui sajandite kategoorias kasutamiseks? --TarmoK 16:03, 15 Apr 2005 (UTC)

text: põhimõtteliselt algselt on ta nii küll mõeldud, aga tegelikult võib selle lisada ka veel aastate kategooriatele - Ahsoous
replies: text: : seda oleks ka hea malli kasutusse natuke selgitada (kui vähegi aega leidub), kõrvalt tulijal lihtsam mõista. Mall:Kümnendiaastad on nagu aru saada abimall? Sinna oleks sel juhul ehk hea mainida et see on abimall, seotud siinse malliga, et mõni "usin" kasutaja ei hakkaks muutma ja pärast ei toimi see mall siin ka; lihtsalt arvamus --TarmoK 16:58, 15 Apr 2005 (UTC)
thread_title:  Arutelu