lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Voor (transport)

message: Ka Rein Põdra 2013. aastal ilmunud romaan. --217.71.45.195 5. jaanuar 2014, kell 19:24 (EET)
replies: text: panin märkme loodud täpsustusleheküljele "Voor (täpsustus)" --Bioneer1 (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 10:30 (EET)

message: Ingliskeelne vaste on vist pigem Wagon train ja keelelingid peaks minema pigem sinna, hetkel viib kuhugi, millel vooriga seos pigem kaudne. -  [[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 17. märts 2019, kell 09:00 (EET)

message: Kas killavoor on siinse sünonüüm või eristatav mõiste? Adeliine (arutelu) 10. august 2022, kell 16:37 (EEST)
thread_title:  Killavoor
Arutelu:Hilda Sabbo

message: Kas ta mitte Hilda pole? G oleks H asemel Vene passi saades nagu venekeelne Gamlet. Vt. Ester Ssgreporter (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 22:57 (EET)
replies: text: Täiesti õige. Ma pealkirja järgi ei tulnud üldse selle peale, kellest artikkel on. --IFrank (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 23:02 (EET)

message: Mida teha kirillitsas filmilingiga "Резистeнция в странах Балтии". Guugeldades midagi ei leia. Kas see on üldse grammatiliselt õige?--Estopedist1 (arutelu) 18. august 2017, kell 10:02 (EEST)
replies: text: Grammatiliselt õige on see küll. Andres (arutelu) 18. august 2017, kell 12:29 (EEST)

text: Üldiselt tuleks artiklipealkiri transkribeerida. Andres (arutelu) 18. august 2017, kell 12:29 (EEST)
replies: text: :Grammatiliselt õige, kuid vene keel see küll ei ole. Vene keeles oleks "Сопротивление в странах Балтии" või "Движение сопротивления в странах Балтии". 2001:7D0:87CA:9180:4DC4:2D1D:1E80:CA32 18. august 2017, kell 16:41 (EEST)
----
Hm, minu meelest pole oluline esimeses mainida, et ta oli meedik. --Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 21:26 (EEST)
thread_title: Kirillitsas link Резистeнция в странах Балтии
Arutelu:Bombardier Q

message: '''Epp''', '''Andres''', '''Avjoska''' ja '''Ahsoous''', kui Bombardier Q seeriad lehekülg jälle blokeerite ja ei ole sodimine, siis te olete väga hullem '''HÄBI''', '''HÄBI''', '''HÄBI''' ja '''HÄBI'''!!!! [[Kasutaja:176.46.101.213|176.46.101.213]] 6. jaanuar 2014, kell 22:55 (UTC)

message: Ma kahtlen selles pealkirjas. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2014, kell 00:03 (EET)
replies: text: Võiks olla Bombardier Q. Inglise vikis räägitakse sellest vist artiklis :en:Bombardier Dash 8. --Epp 7. jaanuar 2014, kell 01:24 (EET)

message: Milles see väljendub? Postituvi 3. juuni 2015, kell 09:02 (EEST)
replies: text: Üks kirjutaja pani kõigile oma artiklitele selle sildi. Andres (arutelu) 3. juuni 2015, kell 09:14 (EEST)
thread_title: Neutraalsus vaidlustatud
Arutelu:Munandiveen

message: ===Madudel===
Isastel madudel garanteerivad paarilised munandiveenid munanditest venoosse vere äravoolu.
----
Tõstsin hetkel välja, pole täpselt selge, kas madudel veenid, mis munanditest verd ära toomas on munandi- või neeruveenid.
Mariina 7. jaanuar 2014, kell 18:36 (EET) alias Простота
thread_title: Roomajatel

message: Isastel madudel garanteerivad paarilised munandiveenid munanditest venoosse vere äravoolu.
----
Tõstsin hetkel välja, pole täpselt selge, kas madudel veenid, mis munanditest verd ära toomas on munandi- või neeruveenid.
Mariina 7. jaanuar 2014, kell 18:36 (EET) alias Простота
thread_title: Madudel
Arutelu:Tammealuse hiis

message: Kas Tammealuse hiis ja Samma hiis on sama asi? Andres (arutelu) 7. jaanuar 2014, kell 20:26 (EET)
replies: text: Siia tulevate linkide põhjal paistab, et on. --Epp 8. jaanuar 2014, kell 04:48 (EET)

message: Hiies kasvab Samma Tammealuse hiie ohvrikivi ja Samma Tammealuse tamm. Ma ei tea, kas on mõtet neist kohe eraldi artiklid teha? V-o esialgu rääkida siin--Estopedist1 (arutelu) 11. august 2016, kell 11:09 (EEST)
thread_title: Tamm ja hiiekivi
Arutelu:Neurootik

message: Ma pole kindel, kas "neurootik" ja "neuroos" peaksid olema eraldi artiklid. Neurootik on siin neuroosi kaudu defineeritud. Neurootilisus on aga midagi muud ja see peaks olema kindlasti eraldi. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 11:51 (EET)
Esimene ja teine lõik räägivad eri asjadest, rääkimata kolmandast. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2014, kell 19:57 (EET)
Ärevus on omaette mõiste, see ei ole sama mis ärevushäire. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2014, kell 20:09 (EET)
Tekst ei moodusta sidusat tervikut. Erinevad mõisted on segi. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 15:46 (EET)

message: Kas on üldse mõtet alles valmiva arikli puhul seda kohe _parandama_ hakata? Ilmselt mitte... (alguskuupäev on ajaloo kaardil kirjas). Tekst "moodustab" ilmselt alles siis sidusa terviku kui sa mõne neurootikuga "veidi" aega koos elad - ehk siis - kui tegu on neurootikutega, siis ei olegi seal tavainimesel võimalik mingit sidusust otsida ega leida.
replies: text: Ei, see ei ole küll tõsi. Sõnal lihtsalt ei ole ühtset tähendust. Andres (arutelu) 3. veebruar 2014, kell 16:41 (EET)
----
Osa teksti eemaldati. Kuidas suhtuda? Velirand (arutelu) 30. mai 2022, kell 09:44 (EEST)

text: Artiklil pole niikuinii saba ega sarvi. Arvan, et eemaldamine oli õige.  --Andres (arutelu) 30. mai 2022, kell 23:33 (EEST)
Minu meelest tuleks artikkel asendada ümbersuunamisega artiklile Neuroos. --Andres (arutelu) 30. mai 2022, kell 23:36 (EEST)
thread_title:  värske
Arutelu:Heinold Okas

message: Mina jätaks alles, ainult et on tarvis kärpimist. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 16:57 (EET)
replies: text: Lisaks kõigele muule on minul küll kahtlus, et tegu võib olla autoriõiguste rikkumisega (copy paste).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. jaanuar 2014, kell 17:57 (EET)

message: Isikupäraste ajaloovaadetega inimesi on maailmas ilmselt kümnetes kui mitte sadades ja tuhandetes kordades rohkem kui need kolm. Isegi eestlaste seas ilmselt rohkem kui need kolm. Aga mis neid konkreetselt Heinold Okasega seob? "Vaata ka" sektsioon on ikkagi linkide jaoks, mis on teemaga seotud, kuid mingil põhjusel ei õnnestunud neid artikli põhitekstis välja tuua. Kui seost ei ole, siis ei peaks neid kolme siia artikli alla välja tooma.--Kyng (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 20:01 (EET)
Üritan nüüd punktide kaupa välja tuua, mis neid (aga vahest ka mitte ainult neid, aga näiteks Joel Simon Krapifsky on keerulisem ja ajaliselt kaugem juhtum) ühendab. Kattumise ühisosa ei ole kõigil küll täiuslik, kuid koos moodustavad nad ajaloolise koolkonna. Mitte küll professionaalsete ajaloolaste, vaid ajalooallikatena:
*Pikk, erakorralistest ja ohtlikest sündmustest täidetud elu, mis tagasivaates järjest erakorralisem ja ohtlikum näib
*Kuulumine diskrimineeritavasse vähemusse
*Ainsaks tunnistajaks olemine ajaloolistele sündmustele, millest keegi teine midagi ei tea või mida elusolevad asjaosalised mäletavad hoopis erineval kujul
*Juurdepääs salapärastele ajalooallikaile, mida keegi teine pole näinud ja ei saagi näha, sest need pole säilinud
*Sügav veendumus enda kuulutatavas tões (antud juhul konkreetselt 1930. ja 1940. aastate Eesti ja tolleaegsete poliitiliste sündmuste ning isikute kohta)
*Perfektsed teadmised Eesti 1930. aastate riigi- ja administratiivõigusest, mis on mõõtmatult paremad selle õiguse autorite ja teostajate omast
*Enesestmõistetav lähedane ja familiaarne suhtlus ajalooliste isikutega, kes usaldavad neile oma salajasimad mõtted ja arvamused, mida nende avaliku tegevuse järgi muidu ei oletaks
*Erakorraline positsioon ühiskonnas, milest teised midagi ei tea
*Ammendamatu ja tõrkumatu mälu, millest piisab, et kõike teada ja täiuslikult rekonstrueerida
*Sügav moraalne üleolek oma vastastest, mida enda teada ei jäeta
*Auväärne vanadus ja nägemine, kuidas nende kuulutatav sõnum on muutunud ametlikuks ajalooliseks tõeks ja vähemus on saanud enamuseks --IFrank (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 02:57 (EET)
replies: text: See on arusaadav, aga need lingid väljendavad Sinu isiklikku arvamust. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 08:02 (EET)
thread_title:  Isikupäraste ajaloovaadetega Grand Old Man'id
Arutelu:Balti raudtee

message: Malli panin ma mitte sellepärast, et ma kahtlen selles kuidas käänatakse Sankt-Peterburg, vaid sellepärast, et osade lausete sisu on suht keeruline mõista. Näiteks, mida ütleb lause: <tsitaat>Aastatel 1870–1893 tegutses 1868. aastal asutatud Balti Raudtee Seltsi raudtee erakapitalil põhineva raudteena,<tsitaadi lõpp>  ning kuidas saab raudteed laiali saata?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •
Ilmselt peaks siia panema ka lingi planeeritavale Balti raudteele.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. detsember 2017, kell 15:57 (EET)
Ei mingit sokkimist. Balti raudtee osa oli Tartu ja Tapa vaheline raudtee, sealt edasi Valgani oli raudtee juba Pihkva-Riia raudtee osa. - Melilac (arutelu) 28. märts 2020, kell 07:22 (EET)

message: meil on ka link Balti raudteekompanii. Kuidas selle venekeelne nimi on? Kas ruwikis on artiklit?--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2018, kell 19:01 (EEST)
thread_title: Balti raudteekompanii
Arutelu:Kupupanemine

message: Terviklikkuse huvides võiks kõik need kupupanekuga orgaaniliselt seotud mõisted (kupusarv, kupuraud, kupuklaasid ...) praegusesse artiklisse integreerida--Bioneer1 (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 17:52 (EET)
replies: text: Parem mitte. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 22:20 (EET)

message: See identifikaator on kinnitatud vaid vaid käesoleva eestikeelse artikli külge.
Kõikides teistes keeltes on kupupanemise identifikaatoriks Q461707
Ma ei tahaks nende pisiparanduste pärast meie niigi koormatud administraatoreid tülitada, kuid ma ise tõesti ei tea, kuidas nende identifikaatorite korrastamine käib. Aga see korrastamine on vajalik, kuna eestikeelsed artiklid on tihti natuke kõhnavõitu ja paljud meist oskavad piisavalt võõrkeeli, et mõnes muukeelses vikis asja kohta juurde lugeda. Pääskülaline (arutelu) 22. november 2022, kell 19:37 (EET)
replies: text: Vt Vikipeedia:Lingid#Keelelinkide lisamine. Pikne 22. november 2022, kell 20:02 (EET)
replies: text: :Aga tänan vihje eest!

text: :Kujutasin ette, et asi on keerulisem. Pääskülaline (arutelu) 22. november 2022, kell 20:30 (EET)
thread_title:  Identifikaator Q25505535
Arutelu:Liberalismi Akadeemia

message: Kas pilti võib üldse vabalt kasutada? Ave Maria (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 01:16 (EET)
Jah, kuna WikiCommonsisse on see üles pandud Liberalismi Akadeemia enda poolt, kellele selle logo õigused kuuluvad. Nüüd on see üldiselt ja vabalt Wikipedias kasutatav.Kasutaja:Marbella112 (Kasutaja arutelu:Marbella112) 29. jaanuar 2014, kell 03:53 (EET)
replies: text: Kes on logo autor? Kas kellelegi kuuluvad autoriõigused? Sa ei ole autoriõiguse omanik. Kui on luba olemas, siis peaks kasutama malli . Lisaks peab pildi juures olema ka sobiv autoriõiguslikku staatust kajastav märgis! Vaata Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid. See mall kehtib vist Eesti vikis. --Tiia (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 13:11 (EET)
replies: text: : Tänan, te ajate midagi segamini, autoriõigused kuuluvad Liberalismi Akadeemiale, kes logo ka WikiCommonsisse on üles laadinud. Mina ei ole Liberalismi Akadeemia ja ei ole midagi WikiCommonsisse üle laadinud. Usun aga, et nad leiavad siit teie märkused ja tegutsevad vastavalt sellele. Samas märgised märgisteks, aga heidelda asutusega kui ta oma logo üles laadib, no tule taevas appi. Kas pole lihtsam helistada Liberalismi Akadeemiasse ja küsida neilt? Ja kui seda ei tehta, vaid jätkakse tühja tuule tallamist, siis mis eesmärgil? Kasutaja:Marbella112 (Kasutaja arutelu:Marbella112) 30. jaanuar 2014, kell 03:56 (EET)
replies: text: :: Kasutaja, kes üles laadis ei ole kuidagi seotud õigustega. See, et hetkel on sama nimi, siis võib seda oletada. Meil on alati olnud probleeme logodega. Eelmisel aastal kustutati massiliselt ära erakonna logod. Kui on luba olemas, siis tuleb kirjutada aadressile permissions-et[ät]wikimedia.org, mis on mõeldud piltide ja teksti autorsuse kinnitamiseks, et hilisemaid probleeme vältida. See on kirjas SIIN. --Tiia (arutelu) 30. jaanuar 2014, kell 11:03 (EET)

message: Kardan, et tegelikult see asutus tegeleb parempoolsete erakondade propagandaga; liberalismiga on seal seotud ainult organisatsiooni nimi (eelkõige pärast E.Snowden'i ilmutust). 
*mille eesmärgiks on edendada liberaalset maailmavaadet ja seista vastu sotsialistlike meeleolude tõusule ühiskonnas 
see on juba Eesti põhiseaduse rikkumine, mis garanteerib igaühele vabadust valida oma maailmavaadet. Suurbritannia kolooniadest ja Ameerika kodustamist mäletatakse seal harva. Sama sõjategevus Läht-Idas on liberalismile vastuolune. Enne 2 maailmasõja Saksamaal ka edendati rassilise hügieeni meeleolude tõusule ühiskonnas. Peaks olema selge piir, kus on liberalism ja kus lääneriigid kaitsevad oma huve. 90.191.190.76 16. märts 2014, kell 23:00 (EET)
thread_title:  Liberalism ja kapitalistlik diktatuur
Arutelu:Rudolf von Knüpffer

message: baltisaksa ja eesti arhitekt.
replies: text: Mis see tähendab? Andres (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 12:36 (EET)
Kes tema isa oli? Meil peaks tema kohta artikkel olema. 
Kust see "von" tema nimesse tuli? Andres (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 12:42 (EET)

text: Sai aadlidiplomi 1901. aastal: https://amburger.ios-regensburg.de/index.php?id=70252&mode=1.--The Prince of Tartu (arutelu) 28. mai 2020, kell 14:16 (EEST)

message: ... kas tegu on ühe ja sama isikuga, Rudolf Bernhardt artiklist Narva Peetri kirik Mona 18. märts 2024, kell 18:16 (EET)
thread_title:  Kes teab?
Arutelu:Mihkel Kübar

message: Ta ei ole enam linnapea. --IFrank (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 23:40 (EET)

message: commonsisse lisatud ja kirjutises kasutatud foto EXIF-ist nähtavalt on :Autor :Madis Sarglepp ja :Autoriõiguse omanik madisphoto.com, seega see kustutatakse samamoodi kui eelmine samanimeline pilt. suwa 18. september 2019, kell 14:22 (EEST)
thread_title: foto
Arutelu:Miina Härma

message: Kuna Miina Härma suri 1941.a., siis see tähendab seda, et tema surmast on möödunud 70+1 aastat, mis autoriõiguse seaduse järgi peaks omakorda tähendama seda, et tema helilooming (aga mitte tingimata salvestised) läks avalikku omandisse aastal 2012. -Mardus (arutelu) 9. veebruar 2014, kell 21:20 (EET)
thread_title:  Tööd avalikus omandis?
Arutelu:Riia peapiiskopkond

message: Kuna see artikkel räägib peapiiskopkonnast, siis minu meelest Riia piiskopkond peaks olema eraldi artikkel, mitte siia suunama. Või siis teha vastupidine suunamine, sest peapiiskopkond on ühtlasi ka piiskopkond, aga vastupidi mitte. Minnekon (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 21:03 (EET)
replies: text: Kui peapiiskopkond saadi kahe piiskopkonna liitmisel, siis peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 23:27 (EET)
replies: text: :Eks ta oleneb sellest, kas tegu oli pigem lihtsalt nimevahetuse või olulise sisulise muutusega. Tunnistan, et ei tea täpselt, mida nimemuutus kaasa tõi. Praegu siin artiklis toodud määratluse järgi Riia ega Üksküla piiskopkonnad ei mahu Riia peapiiskopkonna mõiste alla. Minnekon (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 01:29 (EET)
replies: text: :: Siin on asjad täpsemalt kirjas. Selle järgi otsustades eraldi artiklit pole tarvis, sest tegu oli ümbernimetamise ja ülendamisega ja uut diötseesi ei rajatud. Kui jätta määratlus samaks, siis tuleb osa ajaloost esitada eelloona. Andres (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 02:10 (EET)
Küll aga oleks minu arust tarvis teha eraldi artikkel 1922 asutatud Riia peapiiskopkonna kohta. Praegune esitus on hüplik ja segane. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 09:24 (EET)
Õigupoolest asutati see 1918 Riia diötseesina. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 09:28 (EET)

message: Meil on märksõna Üksküla piiskop, mida artiklis Berthold (Liivimaa piiskop) samastatakse Liivimaa piiskopiga. Märksõna Üksküla piiskopkond suunab aga siia--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 13:00 (EET)
replies: text: mainin ka, et lvwikis on eraldi artikkel Liivimaa piiskopkonnale (ehk? Üksküla piiskopkonnale), vt :lv:Livonijas bīskapija--Estopedist1 (arutelu) 25. juuli 2018, kell 10:00 (EEST)
thread_title: Üksküla piiskopkond ja Üksküla piiskop

message: Riia peapiiskopkonnaga on vist seotud mõisted Riia kirikuprovints (kas sama mis Riia peapiiskopkond?) ja mingi Riia diötsees (vt ka eelnevat arutelu), nt läti viki :lv:Rīgas metropolija--Estopedist1 (arutelu) 3. juuli 2015, kell 22:03 (EEST)
replies: text: Peapiiskopkond võib tähendada nii peapiiskopi ilmalikku võimuala kui talle kiriklikult alluvaid alasid (sinna kuulusid lisaks peapiiskopi ilmaliku võimu alale ka nt Tartu, Saare-Lääne jt piiskopkonnad). Kirikuprovints ja diötsees tähendavadki talle kiriklikult alluvat piirkonda. Praegu räägib see artikkel mõlemast tähendusest. --Minnekon (arutelu) 4. juuli 2015, kell 00:15 (EEST)
thread_title: Seotud mõisted/terminid
Arutelu:VAT Teater

message: Allikana on kasutatud teatri kodulehte ja EE-d, midagi tendentslikku pole tahetud kirjutada, ainult Peeter Jalaka nimi oli valesti kirjutatud (tema juhtroll algaehadel oli võetud teatri kodulehelt). Ma ei taha muidugi öelda, et see artikkel peabki niisugune olema.  
Ma ei tea, kas EE põhjal kirja pandud lause, mis praegu on kustutatud, oli eksitav. Aga minu meelest praegune kolmas lõik ei tähenda midagi kindlapiirilist. See, kui kaua on tegutsetud, on aastaarvudest niigi näha. Kas on olemas niisugune mõiste nagu vabateater (kui on, siis tuleks see eraldi artiklis avada)? Mis mõttes on kujundatud teatrimaastikku? Kui see tähendab ainult teatrina tegutsemist, siis pole tarvis seda mainida. Andres (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 00:47 (EET)

message: etwikis on märksõna VAT-teater (VAT-Teater). Suunasin need siia, ehkki v-o need pole päris korrektsed nimed. Analoog on nt IT Kolledž--Estopedist1 (arutelu) 3. juuli 2016, kell 16:44 (EEST)
thread_title: VAT-teater
Arutelu:Liht-naistepuna ürt

message: Standardiseeritud ekstraktid on enamasti saadaval käsimüügiravimina, kuigi mõnedes maades (näiteks Iirimaa) on ta retseptiravimite nimekirjas. Ekstraktid on tavaliselt kas kapsli või tableti kujul, aga on ka teekotikesi ja tinktuure. Üldiselt eelistatakse vedelekstrakte tinktuuridele.
Cochrane Collaboration viis läbi analüüsi, milles osales 29 kliinilist uuringut rohkem kui 5000 patsiendiga. Lõppkokkuvõttes jõuti järeldusele, et kliinilise depressiooniga patsientidele avaldasid liht-naistepuna ekstraktid rohkem mõju kui platseebo. Liht-naistepuna osutus sama tõhusaks kui tavalised antidepressandid. Kõrvalnähte esines poole vähem kui uuemate antidepressantide – selektiivsete serotoniini tagasihaarde inhibiitorite (SSRI) – puhul ning viis korda vähem kui vanemate, tritsükliliste antidepressantide korral.
Enamikes uuringutes on tavaliseks kasutatavaks annuseks fütofarmatseutiline ravimina ehk 300 mg ekstrakti (standardiseeritud 0,3% hüperitsiini sisaldusele) kolm korda päevas, et saavutada soovitavat terapeutilist efekti.
Uuritakse liht-naistepuna efektiivsust teatud somatoformsete häirete ravis. Esialgsete uuringute tulemused on ebaselged: osa uuringuid pole täheldanud mingit mõju, teised jällegi on leidnud, et sümptomeid on veidi leevendatud. Edasised uuringud on vajalikud ja nendega tegeletakse praegu.
Üks liht-naistepuna peamine keemiline koostisosa, hüperforiin, võib olla efektiivne alkoholismi ravis, kuigi vajalik annus, ohutus ja tõhusus vajavad täiendavaid uuringuid. 
Hüperforiin on avaldanud ka antibakteriaalset toimet gram-negatiivsetele bakteritele, kuigi vajalik annus, ohutus ja tõhusus vajavad täiendavaid uuringuid.
Randomiseeritud kontrollitud uuring ei näidanud mingit erinevust platseebo ja liht-naistepuna vahel ADHD sümptomite kontrollis. Siiski, kuigi liht-naistepuna ekstrakt, mida uuringus kasutati, pidi esialgselt sisaldama 0,3% hüperitsiini, tuli hiljem välja, et toimeainete sisaldused on väiksemad. Ekstrakt sisaldas 0,13% hüperitsiini ja 0,14% hüperforiini. Arvestades, et hüperforiini sisaldus ei olnud uuringu alguseks kindlaks tehtud ning et nii hüperitsiini kui ka hüperforiini sisaldused olid kõvasti alla selle, mida teistes uuringutes kasutati, ei saa lähtudes sellest uuringust üksi mingeid järeldusi teha.
*Minu arust puudutavad need liht- naistepuna ekstrakti ...vast...
replies: text: Mariina 20. veebruar 2014, kell 16:26 (EET) alias Простота
----
Esimeses lauses peaks artikli pealkiri olema nimetavas käändes. Velirand (arutelu) 6. august 2022, kell 09:50 (EEST)
thread_title: Kliiniline depressioon ja naistepuna ekstrakt
Arutelu:Wilhelm Neumann

message: Millised on vaidlustatud väited? -Mardus (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 08:24 (EET)
replies: text: Vaidlustasin nimelt selle, et seda asja nimetatati või nimetatakse Nunnavärav, Nunnevärav ja ka Kloostri värav ja Suur-Kloostri värav. See asi ei ole ametlikult kunagi vististi "värava" nimetust kandnud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. veebruar 2014, kell 09:30 (EET)
replies: text: : Mis selle asja ametlik nimi sinu meelest siis on? Kui ka oleks mingi ametlik nimi, siis see ei tähenda, et ei võiks olla muid levinud nimesid, mis on sama kokkuleppelised ja mida seetõttu pole põhjust pidada valeks. Ma ei näe sul selles küsimuses endiselt argumenti. Seda küll, et link viib praegu vale värava või läbimurde (või kuidas iganes nimetada) juurde. 193.40.10.180 21. veebruar 2014, kell 09:37 (EET)
replies: text: :: Mina jaoks on see väga suur probleem. Vigade tekkimisest ma saan aru, aga nendele takkakiitmine ei saa olla teatmeteostes aktsepteeritav.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. veebruar 2014, kell 10:36 (EET)
thread_title:  Vaidlustus
Arutelu:Euroopa päev

message: Kas siin räägitakse kahest eri päevast? --Epp 21. veebruar 2014, kell 20:19 (EET)
replies: text: Nagu mina aru saan, on tegemist siiski ühe tähtpäevaga (temaatiliselt ja tähenduselt sarnasega), mida erinevad organisatsioonid tähistavad erinevatel päevadel. Kuigi kindlasti on populaarsem selle tähistamine 9. mail. Aga samas on siiski oluline roll ka 5. mail. --Njosnavelin (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 20:52 (EET)
Minu meelest on tegu kahe tähtpäevaga, mis kannavad sama nime. Lisaks veel Ukraina, mille kohta ma ei oska arvata. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:27 (EEST)

text: Tekstis on öeldud, et need on eraldi tähtpäevad. Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liit on ju ka eraldi organisatsioonid. Ma leian, et peaksid olema eraldi artiklid. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:33 (EEST)
replies: text: : Ma tegin teksti ümber. Olgu siis pealegi nii. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 02:54 (EEST)
Ingliskeelsel artiklil ei ole saba ega sarvi, ja siin ei ole ka palju parem. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:27 (EEST)
See pool aastat 9. novembrist ei vääri minu meelest märkimist. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:29 (EEST)
Siin võiks ka rääkida Euroopa päeva tähistamisest Eestis. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:30 (EEST)

text: Püüan selle mingil hetkel ära teha. Praegu probleeme internetiühendusega ja ei saa suuremamahulisi otsinguid läbi viia (sh oma närvide säästmise huvides). Aga teksti on kenasti toimetatud küll. --Njosnavelin (arutelu) 5. aprill 2014, kell 09:53 (EEST)
Hollandi vikis öeldakse Euroopa päeva kohta: "Euroopa päev on vähetuntud, aga Euroopa ametnikel on vaba päev." Naeran. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 10:20 (EEST)

text: Üpris peen huumor. --Njosnavelin (arutelu) 5. aprill 2014, kell 13:16 (EEST)
Kus on tõlkes kasutatud rootsikeelse vikipeedia artiklit? Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 15:56 (EEST)

text: Võrdlesin eesti-, inglise- ja rootsikeelset versiooni ning ega ei oskagi midagi konkreetset öelda. Ma ei tea, kas see võis olla midagi sellist, mis on toimetamise käigus "kaduma läinud" või oli see lihtsalt midagi väikest. Aga taaskord meenub selle artikli kasutamine aga ei meenu, mis sealt täpselt võetud sai. --Njosnavelin (arutelu) 5. aprill 2014, kell 20:32 (EEST)
Kuidas seda mõista: Kosovos on Euroopa päev (9. mai) riigipüha. /.../ Ukraina on ainus Euroopa Liitu mittekuuluv riik, kus Euroopa päeva riiklikult tähistatakse. --Metsavend 3. veebruar 2019, kell 12:05 (EET)

message: Kuidas "Kokkulangevuste" peatükis nimetatud tähtpäevad Euroopa päevaga seotud on? Kui ongi vaid puhtjuhuslik kuupäevaline kokkulangevus, siis on see teemaväline ega sobi artiklisse. --Minnekon (arutelu) 8. mai 2020, kell 13:39 (EEST)
thread_title:  Kokkulangevused