lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Talu

message: Minu arust väga küsitav artikkel. Äkki peaks kustutama... avjoska 24. mai 2008, kell 19:47 (UTC)
* talu @ ÕS2006 eki.ee
replies: text: Mis on siin valesti? Kk 20. juuli 2008, kell 14:07 (UTC)
replies: text: : Avjoska pidas silmas esimest redaktsiooni. Andres 20. juuli 2008, kell 14:54 (UTC)

message: Talude ajaloos võiks eristada mitut ajaloojuppi:
* Taani hindamisraamat - esimesed talukohtade mainimised, koos maasuuruse ja omanikuga => siis olid juba põlistalud olemas (m.o.t.t???)
* 19.saj peale pärisorjuse lõppu mõisamaade väljaostmised, nb! - maad müüdi nii, et igale talule sai jupp sood-metsa-heinamaad-karjamaad(koplid)-põllumaad-aiamaad-jne
** eelmisega võiks võrrelda Nõmme linna rajamisel kruntide müüki.
* vabadussõdalaste talud ja uusmaasaajad(n.t Kristjan Palusalu - s.Looritsa talus ja kingiti Pillapalus)
[[Kasutaja:Suwa|suwa]] 20. juuli 2008, kell 15:28 (UTC)

message: pole Eestis talusid juriidiliselt olemas, sest pole suudetud talude tähendust lahti mõtestada
replies: text: Seda peaks selgemini sõnastama. Jutt on ju sellest, et talude jaoks ei ole ette nähtud eraldi ettevõtlusvormi. Jutt tähenduse lahtimõtestamisest jääb ähmaseks. Andres 18. jaanuar 2009, kell 20:52 (UTC)
Intervikilingid on minu meelest valed. :en:Khutor kirjutab, et Baltimaades võrdsustati mõisad Khutoritega. --Metsavend 7. märts 2009, kell 16:37 (UTC)

text: Vene vikis öeldakse, et mõisateks nimetati algul talusid, hiljem mõisnike majapidamisi. Ei, valed nad ei ole, ainult et talu on võetud Venemaa lähtepunktist kui hajakülale iseloomulik talu, külast eraldi asetsev talu. Samahästi võiks leida vasteid näiteks Põhjamaadest (:no:gård). Andres 7. märts 2009, kell 18:48 (UTC)

text: Need, mis sealt võetud (:en:Farm, :de:Bauernhof), oleksid tõesti õigemad; aga hutori jaokski meil muud sõna pole. Andres 7. märts 2009, kell 18:51 (UTC)
replies: text: : Võõrsõnade leksikonis on huutor 'talu, talund'. --Metsavend 7. märts 2009, kell 19:02 (UTC)
replies: text: :: Noh, siis on selge, vahetame intervikid välja. Andres 7. märts 2009, kell 20:04 (UTC)

message: See osa
Üldjuhul oli Eestis täisväärtusliku talu miinimumsuuruseks umbes 50 hektarit. 19. sajandi teisel poolel alanud reformide tulemusena loodi hulgaliselt ka väiksemaid maamajapidamisi, mida propagandistlikel kaalutlustel hakati samuti taludeks nimetama.
ei ole hea. Vähemalt vajaks viiteid.--Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 05:04 (UTC)
replies: text: Redigeerisin need laused nüüd paremaks.--Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 08:17 (UTC)
thread_title: Kahtlased väited

message: Kuidas kajastada siin taluhooneid (laut, rehemaja, paargu, ait, ratastemaja)? avjoska 8. august 2009, kell 07:13 (UTC)
thread_title: Taluhooned

message: Kas talu mõistet peaks laiendama, nii et see hõlmaks ka turismitalu, teatritalu? Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 16:12 (EET)
Peale selle, on olemas ka linnatalud. Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 16:12 (EET)
thread_title: Mõiste "talu"

message: Seotud sisukas arutelu, vaata Malli arutelu:Asulad--Estopedist1 (arutelu) 26. november 2015, kell 16:22 (EET)
thread_title: Talu kui asula?
Arutelu:Rahvusvaheline kosmosejaam

message: "Rahvusvaheline kosmosejaam on rahvusvaheline kosmosejaam." Kas ei tundu kuidagi kummaline lause? Järsku peaks olema too objekt suurte algustähtedega - Rahvusvaheline Kosmosejaam...--Hendrix 25. mai 2008, kell 15:39 (UTC)--Hendrix 25. mai 2008, kell 15:39 (UTC)
replies: text: Loomulikum oleks tõesti kirjutada suurte tähtedega, kuid eestikeelses kirjanduses kasutatakse tavaliselt väikesi tähti. Andres 25. mai 2008, kell 17:43 (UTC)
Minu meelest on andmed stardi kohta siin eksitavad. --Epp 30. märts 2014, kell 04:55 (EEST)

text: Kas Sa mõtled seda, et mallis on kaks stardipaika? Taavi (arutelu) 30. märts 2014, kell 05:29 (EEST)
replies: text: : Ei, mõtlen seda, et kosmosejaam ise ju ei startinud kuskilt. Ta viidi sinna jupikaupa. --Epp 30. märts 2014, kell 05:42 (EEST)
replies: text: :: Nojah, kuid tekstist tuleb välja, kuidas teda ehitati, et esimene jupp saadeti üles aastal 1998. Ingliskeelse lehe mallis on samamoodi Launch ja Launch pad. Kas Sa arvad, et seda infot pole tarvis mallis? Või tuleks teisiti sõnastada? Taavi (arutelu) 30. märts 2014, kell 06:41 (EEST)
replies: text: ::: Kast käib kosmosejaama kohta, minu meelest peaks ära võtma jah. Need stardikuupäevad ja kohad saab panna nendesse artiklitesse, kus räägitakse iseseisvalt startinud moodulitest. --Epp 30. märts 2014, kell 06:48 (EEST)
replies: text: :::: Ma olen kahevahel, ühest küljest mulle meeldib kui kastis on rohkelt infot. Teiselt poolt on Sul õigus, et see on natuke segane esitus. Võta ära kui soovid. Taavi (arutelu) 30. märts 2014, kell 07:49 (EEST)
Arutelu:Platvorm (infotehnoloogia)

message: pigem ikka tarkvara. Ühele ja samale riistvarale võib instaleerida erinevaid platvorme. Kustutada?--Hendrix 25. mai 2008, kell 15:47 (UTC)
replies: text: e-teatmik ütleb: "Arvuti riistvara koos operatsioonisüsteemi ja/või kompilaatoriga, millele rajatakse tegelik süsteem". Andres 25. mai 2008, kell 17:46 (UTC)

text: Ma ei tea, kas leheküljel Platvorm on õige definitsioon. Andres 25. mai 2008, kell 17:48 (UTC)
nt:
* prose tootmine-projekteerimine põhineb XX nm-lisele tehnoloogilisele platvormile;
* kiibistik toetub sellele-ja-tollele platvormile;
* vinge klasterarvuti toetub raduvaraliselt AAA-platvormile ning tarkvaraliselt BBB-platvormile
jne... suwa 25. mai 2008, kell 18:02 (UTC)
Kustutada pole vast tarvis, aga kõvasti täiendada küll. --Kyng 3. jaanuar 2009, kell 14:41 (UTC)

text: Ma võtan kustamismärke ära.--Rünno 21. jaanuar 2010, kell 15:29 (UTC)

message: V-o suudab asjatundja neist kolmest definitsioonist midagi ühtsemat kokku panna--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2012, kell 09:27 (EEST)
replies: text: Proovisin def-id kokku panna ja lisasin ka tarkvaraplatvormi ja riistvaraplatvormi mõisted, mis on üsna levinud. Anthrax11 (arutelu) 17. oktoober 2012, kell 10:12 (EEST)
thread_title: Hägused mõisted
Arutelu:Moḩammad Reẕā Pahlavī

message: Eestit külastades ei ööbinud šahh mitte Viru hotellis, vaid Kaare tänava residentsis. Ma ei pannud seda sisse, sest ma ütlen seda peast (ilma viiteta) ja ma ei tea ka selle hoone täpset nime ega aadressi.  Andres 26. mai 2008, kell 03:37 (UTC)

message: * https://www.youtube.com/watch?v=fDhGPYWfKFU&
* https://www.youtube.com/watch?v=6aF0UqC0J48&
thread_title: 2500 ja 1971
Arutelu:Sooline võrdõiguslikkus

message: Tegijad Eestis: mille tegijad? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2008, kell 12:55 (UTC)
Inglisvikis on sooline võrdõiguslikkus ja [[sooline ebavõrdsus]] eraldi artiklid. Tundub mõistlik, muidu läheb see asi liiga pikaks. Tõenäoliselt oleks yhel hetkel arukas ka Eesti teema eraldi artiklisse tõsta. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 14. detsember 2011, kell 00:49 (EET)
"2005. aasta uurimus soolise võrdõiguslikkuse kohta Eestis" tundub olevat jama, kuna on lihtsad küsitlused. Seda peaks tõestama faktidega mitte arvamustega (näiteks samal töökohal saab naine mehest x summa rohkem või vähem palka). Arvamused?--[[Kasutaja:MärgRätik|MärgRätik]] ([[Kasutaja arutelu:MärgRätik|arutelu]]) 3. september 2012, kell 13:13 (EEST)

message: Siin on kaks "vaata kad". Andres (arutelu) 22. detsember 2016, kell 13:01 (EET)
replies: text: Liitsin kokku. Välislinke võiks ehk samuti veidi vähem olla. Hetkel on neid nii neljakümne kanti. - Neptuunium (arutelu) 22. detsember 2016, kell 13:04 (EET)

message: Selle artikliga on paras hulk probleeme.
# Viiteid peaks olema kordades rohkem. Seda enam, et tegu on üsna vastuolulise teemaga.
# Minu meelest on osa teksti üsna otseselt POV, eriti peatükk "Mis on sooline võrdõiguslikkus?" Seda enam, et enamus tekstist on kirjutatud võrdõiguslikkuse büroos töötava inimese poolt.
# Välislinke on endiselt nii nelikümmend
# Sõnastus on mitmetes kohtades entsüklopeediasse mittesobiv.
# Teises ja kolmandas (võibolla ka esimeses) viites olev tekst on sealt otse artiklisse mahakirjutatud.
- Neptuunium (arutelu) 25. jaanuar 2017, kell 12:41 (EET)
replies: text: kopipeist esimese, teise ja kolmanda viitega seonduvalt peaks olema nüüd eemaldatud--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 09:16 (EEST)
Toimetasin, korrastasin, eemaldasin hulga esseistlikku materjali. --Lulu (arutelu) 2. aprill 2023, kell 13:00 (EEST)
thread_title:  Probleemid
Arutelu:UEFA Meistrite Liiga

message: Stade de France asub Saint-Denis's, mitte Pariisis. Andres 27. mai 2008, kell 04:56 (UTC)

message: Keeleinstituudilt sai päritud, kuidas on õige: kas Meistrite Liiga, Meistrite liiga või meistrite liiga (ingliskeeles Champions League, mitte kõik osalejad pole oma maa meistrid)? Vastus: kirjutaksin väiketähega: meistrite liiga (või ehk hoopis meistriliiga?)
Kui kunagi läheb selle artikli toimetamiseks, võib selle nõuaandega arvestada (nt UEFA meistrite liiga)--Mel 22. jaanuar 2010, kell 14:53 (UTC)
replies: text: vat ei tea... Eesti keele käsiraamat http://julia.eki.ee/books/ekkr/o26.html ütleb

text: <tsitaat> Nimi kirjutatakse läbiva suurtähega. Teda võib eraldada jutumärkidega, aga mitte siis, kui nimi on juba mingil muul viisil esile tõstetud (eraldi real, teise kirjaga).

text: Nt Eesti Kontsert, riigiettevõte Eesti Raudtee ~ RE Eesti Raudtee, riigiaktsiaselts Saarte Liinid ~ RAS Saarte Liinid, aktsiaselts Järvakandi Klaas ~ AS Järvakandi Klaas, aktsiaselts LBM, Paal & Piil, Tallinna linnaettevõte Vago ~ Tallinna LiE Vago, aktsiaselts Kaatsi Kaev, osaühing Esmar ~ OÜ Esmar, Värska laulukoor Leiko; <tsitaadi lõpp>
replies: text: : Loe sealt samast edasi. Selistel puhkudel on pigem tegu nimetustega. Seda võib hea tahtmise juures nimena käsitleda, aga nimetusena saab alati käsitleda ja ei jää vaidluskohta, kas tegu ikka on nimega.

text: : Siin vikis torkavad ses osas halvas mõttes silma näiteks koolide ja ülikoolide nimetused. 88.196.241.249 22. jaanuar 2010, kell 15:34 (UTC)
replies: text: :: See siiski ei ole päriselt nimetus (mitte nagu näiteks Moskva olümpiamängud) vaid see (UEFA Champions League) on Euroopa meistrite karikavõistlustele antud nimi. Asjal on ka veel üks selline kurikaval konks juures, et UEFA Champions League on registreeritud kaubamärk ja registreeritud kaubamärke kirjutatakse sel kujul, nagu nad on registreeritud. -- Ahsoous 22. jaanuar 2010, kell 16:09 (UTC)

text: : Inglise keeles on ta läbiva suure tähega sõltumatu sellest, kas tegu on nime või nimetusega. Eesti keeles ju pole registreeritud kuju? 88.196.241.249 22. jaanuar 2010, kell 16:29 (UTC)
replies: text: :: sellele viimasele küsimusele jään ma kahjuks vastuse võlgu, aga Euroopa Ühenduse kaubamärgid kehtivad ka Eestis... -- Ahsoous 22. jaanuar 2010, kell 16:50 (UTC)
thread_title:  Suur- või väiketäht? 

message: Ei ole kindel, kuhu lisada infot UEFA Meistrite Liiga 2010–11 hooaja kohta. Tehke palun. --KungFuDuck 17. veebruar 2011, kell 20:41 (EET)
replies: text: Nüüd on infokastis link vastavale artiklile, aga see ei torka hästi silma. Peaks tekstis ka olema. Andres 12. oktoober 2011, kell 11:56 (EEST)
thread_title:  Praegune hooega
Arutelu:Teavik

message: Ka inimene ise oma ajuga on materiaalne objekt, millesse on talletatud informatsiooni. Andres 27. mai 2008, kell 10:37 (UTC)
Arutelu:Mereimetajad

message: See laiemas mõttes veeimetajad ei kõla kuidagi hästi; omalooming kah --Dj Capricorn 27. mai 2008, kell 19:53 (UTC)
replies: text: Just seda ma tahtsin öelda: mis tähendab "laiemas mõttes veeimetajad"? Kas mereimetajad ja veeimetajad on sama või ei ole? Andres 27. mai 2008, kell 20:09 (UTC)
replies: text: :See eesliide "meri" ei meeldi mulle hästi näiteks sellepärast, et ka Baikali järves on hülgeid, samuti leidub suurtes jõgedes sinna näiteks kudema või toituma tulnuid mereimetajaid (nt mõned pringlid); viimaste puhul küll on nende elu kuidagi ikkagi merega seotud --Dj Capricorn 28. mai 2008, kell 07:03 (UTC)
replies: text: :: Kas Sa tahad öelda, et terminina on kasutusel "mereimetajad", aga nad ei ela ainult meres? Siis võiks tekstis lihtsalt mainida seda, mis Sa äsja ütlesid. Andres 28. mai 2008, kell 07:09 (UTC)
replies: text: :::Ma ei julge kindlalt väita, et terminina on eesti keeles kasutusel üksnes mereimetajad. (Juhindusin ingliskeelsest artiklist marine mammals). Samas kui üksikud erandid välja jätta, oleks vist õigem mereimetajad --Dj Capricorn 28. mai 2008, kell 07:22 (UTC)

text: ::: Kasutatakse mõlemat, arvatavasti samas tähenduses. Andres 28. mai 2008, kell 07:49 (UTC)
replies: text: ::::Nõus --Dj Capricorn 28. mai 2008, kell 07:59 (UTC)

message: Veeimetajate hulka kuulub 3 seltsi: 
*vaalalised (Cetacea), 
*loivalised (Pinnipedia),
*meriveislased (Sirenia). 
Veeimetajad on 1,2-33,6 m pikad ja kaaluvad 30-178000 kg. Vaalalised on suurim veeimetajate selts, sinna kuulub enam kui 84 liiki. Vaalalised jagunevad kaheks alamseltsiks: kiusvaalalised (Mysticeti) ja hammasvaaalised (Odontoceti). Kiusvaalalistel on hammaste asemel suus kiused, millega nad planktonit veest välja sõeluvad. Hammasvaalalistel on hambad ning nemad toituvad põhiliselt kaladest ja kalmaaridest, aga näiteks mõõkvaalad söövad ka sinivaalu, hülgeid, delfiine jne. Loivaliste hulka kuulub 33 liiki. Loivalised jagunevad kolmeks sugukonnaks: kõrvukhülged (Otariidae), pärishülged (Phocidae) ja morsklased (Odobenidae). Kõrvukhüljestel on kõrvalestad ja ülisuured esiloivad, mille abil nad ennast vees edasi tõukavad. Pärishüljestel kõrvalestasid pole ja vees tõukavad nad ennast edasi tagaloibade abil. Väikesed küünistega esiloivad on pärishüljestel kalade püüdmiseks ja suhupanemiseks. Morsklaste hulka kuulub ainult 1 liik - morsk. Tal on suured, kuni 1, 5 meetri pikkused kihvad ja suur pruunikaspunane keha. Meriveislaste hulka kuulub 4 liiki. Meriveislased jagunevad kaheks sugukonnaks: dugonglased (Dugongidae) ja lamantiinlased (Trichechidae). Dugonglaste saba sarnaneb vaala sabaga. Lamantiinlaste saba on aga suur ja lai, just nagu labidas. --Dj Capricorn 27. mai 2008, kell 19:53 (UTC)
thread_title:  Varasem redaktsioon
Arutelu:Children of Bodom

message: Miks kustutada? See on tuntud ansambel. Andres 27. mai 2008, kell 20:03 (UTC)
replies: text: Jah olen kursis ja kunagi olnud isegi selle bändi loomingu austaja. Lihtsalt sellisel kujul nagu ta oli ei oleks ta kõlvanud ja eriti ei uskunud, et keegi seda parandama kah hakkab.--WooteleF 27. mai 2008, kell 20:09 (UTC)
replies: text: : Artikli ebatäiuslikkus ei ole kustutamise põhjus, välja arvatud juhul, kui artiklis pole midagi säilitamisväärset. Andres 28. mai 2008, kell 06:39 (UTC)

message: heabänd ma olen selle suur fänn
thread_title:  children of bodom
Arutelu:Seks ja linn

message: , ehk seksi inimene
replies: text: Mis see tähendab? Andres 28. mai 2008, kell 12:05 (UTC)

message: Välja võetud:
Eestis on "Seksi ja linna" võimalik vaadata TV3 kanalil, kes hetkel näitab sarja viimast, kuuendat hooaega.
replies: text: Tuleb ajakohastada, mitte lihtsalt maha tõmmata. Andres 27. veebruar 2010, kell 11:46 (UTC)
Arutelu:Jahiuluk

message: Mis see uluk siis on? Andres 28. mai 2008, kell 19:48 (UTC)
Kõiki loomi ja linde ei tohi küttida näiteks looduskaitse all olevaid laululinnud jne. Ulukid on kõik loomad või linnud. Jahiulukid ainult need kellele võib jahti pidada.Akra 28. mai 2008, kell 19:59 (UTC)
replies: text: Miks siis Uluk siia on ümber suunatud?
replies: text: :See tekkib nagu Sa tead automaatselt. Las ta niikua olla, kui sinna vastav tekst sisse saab.Akra 29. mai 2008, kell 08:11 (UTC)
replies: text: :: Ma kustutan ta ära. Eks siis kirjutad uuesti. Arvan, et parem artiklipealkiri oleks "Metsloom". Andres 29. mai 2008, kell 08:50 (UTC)

text: Nii palju kui mina aru saan, on ulukid ikkagi metsloomad, mitte kõik loomad. Andres 29. mai 2008, kell 02:39 (UTC)
replies: text: :Ulukid on kõik metsloomad. Jahioomad ainult osa neist.Akra 29. mai 2008, kell 08:11 (UTC)

text: Aga mõnikord mõistetakse uluki all jahilooma. Andres 29. mai 2008, kell 02:41 (UTC)
replies: text: : "Loom või lind" ei saa öelda, sest kõik linnud on loomad. Andres 29. mai 2008, kell 02:42 (UTC)
Eesti keeles pole minu teada sõna lind kasutamist ära keelatud. Selguse mõttes tuleks teda siiski kasutada.Akra 29. mai 2008, kell 08:11 (UTC)
replies: text: :: Kas sobiks "imetaja või lind"? Andres 29. mai 2008, kell 08:50 (UTC)
Minuarust pole esimene lause nii paha. Vähemalt ei ole vasturääkivusi.Akra 30. mai 2008, kell 10:38 (UTC)

text: See on juba parandatud. Aga arvan, et definitsioon on liiga kitsas. Kas sel ajal, kui jahiseadust ei olnud, ei olnud ka jahilinde? Andres 30. mai 2008, kell 11:32 (UTC)
Jahiseadused on tegelikult olnud aegade hämarusest saadik. Kunagi olid need kirjas vasallide lepingutes ja sealt edasi tänapäevani. Ja linde on ka küttitud ürginimeste poolt.

text: Siin tekkib üks vastuolu mida mina näen. Jahilind või jahiulukid üldmõiste ja küttitavad jahilinnud (jahiulukid) Eestis ja teistes riikides. Need nimekirjad on igal pool erinevad ja muutuvad.  Viimati muudeti vist seda nimekirja 2002 aastal.Akra 30. mai 2008, kell 11:52 (UTC)

text: Siis (2002) keelati jaht merivartidele (Aythya marila)Akra 30. mai 2008, kell 11:57 (UTC)
replies: text: : Katsu siis parandada. Andres 30. mai 2008, kell 12:30 (UTC)

message: Vaatasin 1934. aasta jahiseaduse algteksti Riigi Teatajast (RT 1934, 45, 399 § 3 kolmas lõige). Seal on tõesti kirjutatud Accipitres. --IFrank (arutelu) 1. september 2013, kell 22:02 (EEST)
thread_title:  Kullilised
Arutelu:Snoop Dogg

message: "Legaalsed probleemid" on vale sõnastus. Kogu see alajaotus on silmatorkavalt halvas keeles. Andres 29. mai 2008, kell 02:44 (UTC)
Arutelu:Jahindus

message: Osa tekstist peaks minema artiklitesse Jahipidamine ja Jahiuluk. Andres 29. mai 2008, kell 11:22 (UTC)
replies: text: Nimetaks selle artikli ültse Jahimajanduseks. Siis kirjutaks siin lahti selle jahimajandusliku poole. Tegelikult ei näe Sellise (Jahindus) pealkirjaga artiklil üldse mõttet. Kategooria:Jahindus'se kogunevad need niigi kokku.Akra 30. mai 2008, kell 10:49 (UTC)
replies: text: : Ei. Jahinduse mõiste tuleb avada. Artikkel ei pea pikk olema. Andres 30. mai 2008, kell 11:40 (UTC)

text: Pikka ei anna kirjutada jah või kui siis kõik artikli siia kokku panna. Sellel aga ei ole mingit mõtet. Arvan, et siia jätaks seljuhul ainult mõiste lühilahtikirjutuse.Akra 30. mai 2008, kell 11:43 (UTC)
replies: text: : Jah. Andres 30. mai 2008, kell 11:45 (UTC)

message: [[Küttimine]] ei tohiks olla ümbersuunamine siia. Siin on küttimine ainult osa jahindusest, küttimine aga on sama mis [[jahipidamine]] ehk [[jaht]]. Samas aga räägib [[Jahipidamine]] ainult tänapäeva küttimisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. juuli 2012, kell 17:12 (EEST)

message: Kui öelda, et jahindus on ka majanduse haru, siis võiks ehk arvata, et jahindus sensu stricto on sama mis jahimajandus (hunting industry), millele küll vikides ekvivalenti leia. Jahimajandust on veel defineeritud siin:  ja EE-s--Bioneer1 (arutelu) 24. september 2014, kell 17:38 (EEST)
----
Mis mõttes need ümbersuunamised on? Üks pere kassidest püüdis ca 30 minutiga ca 10 ühikut makaronikarbis pesitsenud hiiri (nõuka ajal, muidugi), kas see käib jahinduse alla?Pietadè (arutelu) 19. juuli 2017, kell 23:19 (EEST)
thread_title: Terminoloogia
Arutelu:OPEC

message: kas mitte Ecuador ei kuulunud samuti OPEC'isse???
replies: text: Jah 2007. aastal võeti ta taas OPECi liikmeks. Ta oli kuulunud ka varem sinna.--WooteleF 29. mai 2008, kell 20:56 (UTC)
replies: text: : Liikmesriikide loendi juures tuleks ka märkida, millise aja seisuga see on. Andres 30. mai 2008, kell 04:13 (UTC)
replies: text: ::Kas võib nii kirjutada, et aastal 2008 kuuluvad OPECisse:?--WooteleF 30. mai 2008, kell 08:52 (UTC)
replies: text: ::: Võiks kirjutada näiteks "Seisuga 30. mai 2008". Aasta jooksul võib ju muutusi toimuda. Andres 30. mai 2008, kell 11:25 (UTC)
Opecis on nüüd 12 riiki, indoneesia lahkus kuna on ise nafta importja

message: Eelmisest redaktsioonist on üle sõidetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 31. mai 2014, kell 09:51 (EEST)
[[Pilt:OPEC.svg|thumb|OPEC-i liikmesriigid.]]
[[Pilt:OPEC-building-01.jpg|thumb|OPECi peakorter [[Viin]]is.]]
[[Pilt:OPEC01.jpg|thumb|OPECi peakorter [[Viin]]is.]] 
'''Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon''' ([[inglise keel|ingl]] ''Organization of the Petroleum Exporting Countries'', OPEC) loodi [[1960]]. aastal [[Bagdad]]is. OPEC-i põhiülesanne on liikmete [[nafta]]toodangu ja [[ekspordikvoot]]ide kindlaksmääramise läbi [[toornafta]] [[hind|hinna]] reguleerimine [[maailmaturg|maailmaturul]]. Organisatsiooni peakorter asub [[Austria]]s [[Viin (linn)|Viin]]is.
{|
|+ Liikmesriigid
|
#[[Alžeeria]]
#[[Angola]]
#[[Araabia Ühendemiraadid]]
#[[Ecuador]]
#[[Iraak]]
#[[Iraan]]</ol>
|
<ol><li value=7>[[Katar]]
<li>[[Kuveit]]
<li>[[Liibüa]]
<li>[[Nigeeria]]
<li>[[Saudi Araabia]]
<li>[[Venezuela]]</ol>
|}
Alates [[1962]]. aastast OPEC-isse kuulunud [[Indoneesia]] liikmelisus lõppes 2008. aasta lõpus.
OPEC-isse mittekuuluvad naftat tootvad riigid on [[Kanada]], [[Mehhiko]], [[Norra]], [[Ameerika Ühendriigid]], [[Venemaa]] ja [[Omaan]]. Peale [[USA]] nad kõik ka ekspordivad naftat.

message: * OPEC
Kategooria:Rahvusvahelised organisatsioonid
thread_title: Välislingid
Arutelu:Sülearvuti

message: mis kaalub 1-6 kg, kuigi vanemad arvutid võivad olla raskemad.
replies: text: Vastuolu. Andres 30. mai 2008, kell 04:29 (UTC)
replies: text: : Muutsin sõnastust --Kyng 11. jaanuar 2009, kell 10:08 (UTC)

message: Kamm-on Andres, süli ja rüpp on täitsa kirjakeelsed erialased
ja popid ja noortepärased sõnad, mida me arvutinimesed tarvitame igapäevaselt...
* Rüpe+raal nalj sülearvuti @ ÕS2006
suwa 24. november 2009, kell 14:54 (UTC)
replies: text: Ümbersuunamine on olemas. Kuivõrd on ÕS-i järgi on tegu naljatleva sõnaga, pole minu arvates tarvis seda siin mainida. Vikisõnastikus võib kõiki sünonüüme loetleda. Andres 24. november 2009, kell 15:11 (UTC)
Ei tea, aga tundub, et ma pole siiani näinud ühtegi sülearvutit, mille sees oleks vooluadapter. -- Ahsoous 5. november 2010, kell 23:42 (EET)
----
Leian, et pole tarvis siin slängisõnu loetleda. Ümbersuunamised on olemas. Andres (arutelu) 5. juuni 2013, kell 08:35 (EEST)

text: Võib ju juurde kirjutada, et argikeele (slängi) sõnad. Igasugustele lindudele ja loomadele märgitakse juurde, mis nende rahvapärased nimetused on, miks sülearvuti puhul sama ei või teha?--Kyng (arutelu) 5. juuni 2013, kell 09:22 (EEST)
replies: text: : No rahvapäraseid nimetusi enam juurde ei tule, ja see on meie kultuuripärand, aga slängisõnu võib olla lõputult.

text: : Kirjuta siis juurde, ma ei tea, kuidas seda teha. See on minu isiklik arvamus, et neid pole siin tarvis. Andres (arutelu) 5. juuni 2013, kell 10:31 (EEST)
thread_title:  süli
Arutelu:Jim Jarmusch

message: Filmide linke ei tohi lihtsalt kopeerida. Andres 30. mai 2008, kell 05:29 (UTC)
replies: text: Miks mitte?--WooteleF 30. mai 2008, kell 08:49 (UTC)
replies: text: : Kui seal on mingi märkus sulgudes, ei pruugi eesti Vikipeedias see märkus sama olla. Andres 30. mai 2008, kell 11:22 (UTC)