lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Protest (täpsustus)

message: Protestiaktsioonist tulebki kirjutada selle nime all. Õigusteaduses on sõnal veel teisi tähendusi, aga protestiaktsiooni ja protestimeeleavaldust ei nimetata eesti keeles tavaliselt protestiks. Saab ainult öelda, et ''avaldati'' protesti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. august 2008, kell 13:15 (UTC)

message: Täpsustusleht ei ole selleks, et siia panna kõik sõnad, mis ühtemoodi algavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. august 2008, kell 13:15 (UTC)

message: "Nõusolematus" ja "vastuvaidlus" ei nõua artiklit. Andres 30. august 2008, kell 13:18 (UTC)
replies: text: : Ma ei kujuta ette mida sa siis kirjutaksid artikli alla protest? Sa võid lingid ju alt ära võtta. Või sa tahaksidki neist kahest asjast artikli protest kirjutada? Eestikeeles ei kasutata väljendit protestiaktsioon. Pealegi ei ole protest ka alati aktsioon. Uba on just selle avalikkuses ja tähelepanu püüdmises. --Oktav 30. august 2008, kell 13:26 (UTC)
replies: text: :Arvan, et "Protest" võiks olla täpsustusleht.

text: : Eesti keeles kasutatakse sõna "protestiaktsioon" küll, Google annab 32 600 vastet.

text: : Võib ju teha eraldi artiklid "Protestimeeleavaldus" ja "Protestiaktsioon". Nende kahe alla peaks artikli sisu ära mahtuma küll. Andres 30. august 2008, kell 15:18 (UTC)

text: Kuna lehele protest ei viita ühtegi teist liiki protesti, siis võiks ta jääda selleks mis on. Täpsustuslehekülgede kohta võiks olla põhimõte, et kui on 1 enam kasutatud tähendus ja teised vähemkasutatud, siis vähemkasutatute jaoks on täpsustusleht ja põhiline tähendus on antud ilma lisandita nime all. See väldiks segadust, mis tekib nendel, kes vikis eriti kodus pole. --Oktav 30. august 2008, kell 22:22 (UTC)

message: - nõuetekohane käitumine ja kirjalik avaldus teise võistleja või kohtuniku otsuse/tegevuse kohta, nõutud aja jooksul. suwa 30. august 2008, kell 14:38 (UTC)
thread_title:  protest spordis
Arutelu:Suurrahu (täpsustus)

message: ehk on  kunagised rahud kasvanud saarteks, algne nimi  oli ikka veealuse asja kohta?
* rahu @ ÕS2006 eki.ee - rahu 1. <3> veepinnale ulatuv merepõhjakõrgendik. - Korallrahu, vallrahu -> seega võiks saare viide olla Rahu_(saar)-le suwa 30. august 2008, kell 14:29 (UTC)
Ei saa päris hästi aru, mida mõtled. Miks veealuse asja kohta? ÕS ütleb ju, et veepinnale ulatuv merepõhjakõrgendik.  --Jaan513 30. august 2008, kell 15:00 (UTC)
----
Vikipeedias on Suurrahud, mis siia ei viita järgmised: Suurrahu (Kaavi), Suurrahu (Sääre) --Dj Capricorn 22. juuni 2009, kell 10:32 (UTC)
thread_title:  rahu veeall
Arutelu:Rahu (saar)

message: Laidude raamat lk 14: ''Laidudest väiksemad, nooremad, tavaliselt küllalt klibused ja kivirohked, paigutise taimkattega (üksikute taimede kogumikega või koosluste fragmentidega, üksikute põõsastega), kõrgveega mõneti üleujutatavad saarekesed on rahud, nagu Maakrirahu, Hülgerahu, Papirahu, Rukkirahu, Hanerahu.'' --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 30. august 2008, kell 14:48 (UTC)

message: Välja, viiteta:

message: -enamasti püsivalt veega kaetud kivine merepõhjakõrgendik--Dj Capricorn 7. mai 2009, kell 21:22 (UTC)
replies: text: ÕS: veepinnale ulatuv merepõhjakõrgendik. Tõenäoliselt on allikas olemas. Me ei tõsta ju kõiki viiteta väiteid kohe välja. Andres 9. mai 2009, kell 07:24 (UTC)
replies: text: :täiesti õigus. Asi on lihtsalt selles, et rahul võib olla näiteks 6 definitsiooni, millel on omad varjundid, need tuleks siia viidetega lisada, kuid ma ei tea, kuidas seda näiteks vormistada. --Dj Capricorn 9. mai 2009, kell 07:55 (UTC)
Neid definitsioone (rahu, laid jt) räägitakse hästi ühes Eesti Looduse 75. a artiklis, küll on aga sealt ilmne näha, et mõisted on eesti keeles (eriti piirkonniti) väga lahtised ja kohati isegi üksteisega vastuolus--Dj Capricorn 9. mai 2009, kell 07:55 (UTC)
thread_title:  Rahu
Arutelu:Vabaduse puiestee (Tallinn)

message: : Mul on pooleli see ju! Me ei saa korraga teha. Ütle, kui valmis saad. --Epp 30. august 2008, kell 18:55 (UTC)
replies: text: :On olemas , juhuks, kui on pikem töö pooleli ja ei taheta teisi vahele. avjoska 30. august 2008, kell 18:59 (UTC)
Jällegi, mööda Vabaduse puiesteed käib ka buss 33. Andres 30. august 2008, kell 19:04 (UTC)

text: Jah, ja Harjumaa bussid ka. Sealt on muid asju ka puudu, pooleli ju. --Epp 30. august 2008, kell 19:08 (UTC)
replies: text: : Muidugi, aga kui loetelu on ebatäielik, siis tuleb seda markeerida sõnadega "muu hulgas" või "teiste seas" või kuidagi teisiti. Andres 30. august 2008, kell 19:11 (UTC)
replies: text: :: Ma tõesti ei plaaninud poolikut loetelu teha, tahtsin kohe täiendada, aga tuli redigeerimiskonflikt. Tean jah, et on mall olemas, aga seni on piisanud pooleli olemise märkest. Eks edaspidi tean ega tee enam asju jupikaupa. --Epp 30. august 2008, kell 19:21 (UTC)
replies: text: ::: Kui kavatsed pikalt midagi redigeerida, siis pane ikka oodake-mall. "Pooleli" ei tähenda, et seda parajasti tehakse. Andres 30. august 2008, kell 19:28 (UTC)

message: Millal kasutatakse muu hulgas ja millal muuhulgas?
ÕS 2006 annab mõlemad vastused:
Olgu muuhulgas öeldud, et .. Muuhulgas, ma kavatsen mehele minna. Vrd Kõige muu hulgas oli kastis veel vana nukk. --kanakukk 19. oktoober 2008, kell 10:03 (UTC).
thread_title:  Ortograafia
Arutelu:Tauksi

message: 
Esmapilgul tundub, et roheline on meri, seetõttu on kaardist raske aru saada. Andres 31. august 2008, kell 08:04 (UTC)
replies: text: Kuidas seda paremaks saaks muuta? Maa heledamaks ja meri õrnalt sinakaks? --Jaan513 31. august 2008, kell 10:24 (UTC)
replies: text: : Vist küll.

text: : Peale selle, esialgu tundub, et Tauksi on väike saar i-tähe täpist kõrgemal. Kui väga hoolega uurida, siis selgub, et see peab olema suur saar vasakul, sest suure saare juures nime pole. Andres 31. august 2008, kell 10:33 (UTC)
replies: text: ::Ehk on nüüd parem. --Jaan513 31. august 2008, kell 10:53 (UTC)
replies: text: ::: On küll, rohkem pretensioone ei ole:-) Andres 31. august 2008, kell 11:02 (UTC)

text: ::: Nüüd on siiski see häda, et tabelis olev kaart on liiga kribu kirjaga. Kaarti tuleks näidata suuremana. Andres 31. august 2008, kell 12:04 (UTC)

text: ::Eks ta ole. Proovin midagi välja mõelda, et asi paraneks. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:11 (UTC)

text: ::Tegin tabelit lühemaks ja tõstsin kaardi sealt välja. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:14 (UTC)
replies: text: ::: Nüüd ei ole enam kribu, aga kaart katab mul mõned sõnad tekstist kinni. Saab ehk brClear-malliga kuidagi seada. Andres 31. august 2008, kell 12:16 (UTC)

text: ::Targem on vist tabelist loobuda, mulle tundus enne ka päris hea olevat. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:20 (UTC)

message: 1975. aasta ENE pakub Tauksi pindalaks 2,75 km² – rohkem kui uuem EE (2,5 km²). Aga las ta olla. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:57 (UTC)
replies: text: Panen siiski artiklisse, aga teise viitega. --Jaan513 2. september 2008, kell 06:15 (UTC)

message: Lisada:
Vastavalt Matsalu rahvuspargi kaitse-eeskirjale (p 48, 51) on Väinamere saarte sihtkaitsevööndis (sh Tauksil) inimeste viibimine keelatud, välja arvatud teaduslikeks uurimistöödeks, järelevalve- ja päästetöödeks. Erandina on lubatud järgmised tegevused kaitseala valitseja nõusolekul:
1) jahipidamine mingi, kähriku, rebase, hundi ja metssea arvukuse reguleerimiseks
2) rajatiste rajamine 15. juulist 1. märtsini. --Jaan513 31. mai 2009, kell 13:14 (UTC)
replies: text: Nüüd olemas. --Jaan513 31. mai 2009, kell 13:19 (UTC)

message: Amermaa talu hoonete olemasolu vist muud moodi teada ei saa kui Maa-ameti ajaloolistelt kaartidelt vaadata seda, kus Amermaa oli. Siis võib uutelt ortofotodelt samast kohast leida 3 hoonet, millest kahel katus lagunenud, kuid seinad veel püsti. Kolmas paistab paremas seisus. Amermaa hooned ligikaudu seal: 58&deg;49'16,66"N 23&deg;26'37,86"E. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 9. juuni 2009, kell 19:32 (UTC)

message: Sorry for putting this question in English. This article state that the area of this island is 2,5 km2. But on this website, which Estonian wikipedia often make references to, the area is said to be 3,66 km2 or 3,72 km2 (don't understand the difference between "ha" and "ha, põhikaardilt"). Which is correct?--Gotogo (arutelu) 27. veebruar 2017, kell 16:03 (EET)
thread_title:  Pindala
Arutelu:Männiku tee

message: Valdeku tänavast edasi asuvad ka mingi romula ja karjäär--Hendrix 31. august 2008, kell 13:11 (UTC)
aga jah, see kurikuulus karjäär  jääb linnast juba välja...--Hendrix 31. august 2008, kell 13:29 (UTC)
Arutelu:Lillemustriga postmargid

message: mispoolest lillemuster postmarkidel on nii unikaalne, et eraldi artikkel kohe?--Hendrix 1. september 2008, kell 09:38 (UTC)
Pealkirjast jääb mulje, nagu jutt oleks motiivist. Tegelikult on jutt ühest margiseeriast. Kui see seeria on filatelistide seas selle nimega tuntud, siis on pealkiri põhimõtteliselt õige. 
Hendrixile. Kuidas siis üldse markidest kirjutada? Andres 2. september 2008, kell 08:07 (UTC)
thread_title:  Pealkirjast 

message: Mul ei ole artiklit käepärast, aga tundub, et Michael Romanovi parandus ei ole õige. --Kontra 3. veebruar 2010, kell 09:36 (UTC)
replies: text: Hello Kontra. Sorry for that edit, it was my fault. You are absolutely right - it should be "estnischen", see here. --Michael Romanov 3. veebruar 2010, kell 16:53 (UTC)
thread_title:  E. Ojaste, S. Roove
Arutelu:Johan Ungerson

message: Pärast tema surma oli mäletatavasti Ivar Paljak Hamini kohusetäitja.
replies: text: http://www.valitsus.ee/?id=7089 märgib valitsuse ametiaja lõppenuks 20. juunil 1990, edasi alustas tööd Enno Penno valitsus: http://www.valitsus.ee/?id=7091, sama on ka märgitud siin: Eesti_Vabariigi_valitsuste_loend#Vabariigi_Valitsus_eksiilis_1944_kuni_1992_2 --kanakukk 2. september 2008, kell 19:20 (UTC)
replies: text: : Ja Enno Penno valitsuses Haridusministrit ei olnudki? Teise ülalpool antud välislingi järgi oli Ivar Paljak pärast Johan Ungersoni surma, alates 23. veebruarist 1992, Hamini kohusetäitja.
Vt. Teatajat, 30. juuni 1990: http://dea.nlib.ee/fullview.php?frameset=3&showset=1&wholepage=keskmine&pid=s291235&nid=110055 Otselink ei tööta, kuid dea'st võib igaüks vaadata. Siin on teadaande tekst:

message: Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Heinrich Mark on vastavalt Peaministri asetäitja Enno Penno ettepanekule 20. juunil 1990 nimetanud uue Vabariigi Valitsuse eksiilis.
USA-st on uues Valitsuses välisministriks panga abipresident Olev Olesk ja sõjaministriks kolonel-leitnant Jüri Toomepuu. USA-st on valitsusliikmeks ka portfellita minister Ants Pallop. Kanadast kuulub Valitsusse teedeminister professor Jaan Timusk. Enamik Valitsuse liikmeid elab Rootsis. Need on: portfellita minister Arvo Horm, kohtuminister Aino Lepik von Wirén, finantsminister Peeter Luksep, siseminister Aksel Mark, majandusminister Mihkel Mathiesen, sotsiaalminister Ivar Paljak, põllutööminister Helmut Talts ja haridusminister Johan Ungerson.
Riigisekretäriks on Katrin Nyman-Metcalf. Valitsuse nõunikeks on Aleksander Terras välispoliitilistes küsimustes ja Jaan Vilval juriidilistes küsimustes. 
Valitsuse isikuline koosseis on eelmise Valitsusega võrreldes tunduvalt noorenenud ja poliitiline kandepind on laienenud.
thread_title:  Vabariigi Valitsuse uus koosseis 

message: Link 1990. aasta 30. juuni Teatajale --kanakukk 4. september 2008, kell 12:53 (UTC)
----
Minu meelest ei tee see, et ta oli eksiilvalitsuse liige, teda Eesti poliitikuks. Andres 12. november 2008, kell 16:46 (UTC)
thread_title:  Link 

message: Vabariigi Valitsuse liikmete elulood; ERA.4969.1.9; 1970-1990 --kanakukk 22. juuli 2009, kell 11:34 (UTC).
thread_title:  Temast Saaga-s
Arutelu:Superintendent

message: Metodisti kirikut tuleb kohe alguses mainida. Andres 2. september 2008, kell 18:37 (UTC)
Ja need asjad kuuluvad teise artiklisse. Andres 11. oktoober 2009, kell 12:10 (UTC)
Kas Liivimaale tuli kindralsuperintendent 1674. või 1678. aastal?--WooteleF 11. oktoober 2009, kell 12:11 (UTC)
Superitendendid olid ka Taanis. Ei tohiks olla niisugune Rootsi-keskne lähenemine. Andres 24. veebruar 2011, kell 16:15 (EET)
Arutelu:Maailm

message: Arvan, et siin peaks rääkima maailmast nii, nagu seda filosoofias ja argiteadvuses on mõistetud. Täpsustada siin midagi ei ole, sest teaduslike mõistete kohta on teised sõnad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. september 2008, kell 06:03 (UTC)

message: Kas maailma mõiste arvutimängude ja fantaasiakirjanduse valdkonnas on ühildatav mõnega siinsetest või eraldi? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 2. mai 2016, kell 15:20 (EEST)

message: Kas meil on puudu artikkel world (maailm) (96 keele linkide komplekt siin: :wikidata:Q16502). Keelelink on ka fiu-vrowikile--Estopedist1 (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 00:23 (EEST)
replies: text: Jah, see on puudu, vaata minu repliiki ülalpool. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 09:54 (EEST)
thread_title: Inglise world?
Malli arutelu:Svertpaat/doc

message: Kas need rahvusvaheliselt tuntud lühendid jätta, mulle see meeldiks,
ja lisada lihtsalt selle eestkeelne selgitus:
* LOA - üldpikkus
* LWL - veeliinipikkus
või hoopis:
* LOA (üldpikkus)
* LWL (veeliinipikkus)
veelkolmandat moodi?
lühidalt - stiiliküsimus, kas kedagi huvitab?
suwa 4. september 2008, kell 14:44 (UTC)
replies: text: Ma arvan, et selles keeles peaks ka lühendi kuskil lahti seletama, mis keelest lühend tuleb. avjoska 4. september 2008, kell 17:03 (UTC)

text: Sulgudes on parem:

text: Lahtiseletus sobiks vastavasse artiklisse (laeva üldpikkus, veeliinipikkus), siin peaks olema link artiklile. Andres 5. september 2008, kell 10:58 (UTC)

message: mõõtmisvõimalusi suwa 25. aprill 2009, kell 16:59 (UTC)
* masti enda pikkus
* masti pikkus tekipinnast mastitopini
* masti kõrgus mõõdetuna veeliinitasandilt mastitopini - taglasekõrgus
thread_title:  masti kõrgus
Arutelu:Meie Kodu

message: Sama nime kandis ka Brasiilias ilmunud ajakiri ja kannab praegu Mäksa valla ajaleht. --Metsavend 5. september 2008, kell 07:26 (UTC)
replies: text: lisasin mõlemad täpsustusrubriiki--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 11:09 (EEST)
Arutelu:Kohila

message: ''elanikke = 3525 (18.09.2006) 
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. september 2008, kell 10:29 (UTC)
Sissejuhatuses on läbipaistmatuid linke. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. oktoober 2016, kell 13:45 (EEST)

message: "Skeitpark" ja "siseskeithall" – need sõnad ei ole kirjakeeles korrektsed. Kuidas neid rajatisi seal ametlikult nimetatakse? EKI pakub ''skatepark''<nowiki/>'i tõlkeks sõnu "rulapark" ja "elamuspark", kumb sõna oleks tähenduselt Kohila kontekstis sobivam? Kuriuss 4. juuni 2018, kell 08:16 (EEST)

message: on Kohila-nimeline tantsukollektiiv. See on tegutsenud pea 40 a ja v-o on tähelepanuväärne, vt nt --Estopedist1 (arutelu) 1. september 2018, kell 22:50 (EEST)
replies: text: Miks mitte. Andres (arutelu) 2. september 2018, kell 09:35 (EEST)
replies: text: :nõus. Europeadel esinemine on suur saavutus. Artikkel on olemas: Kohila (tantsurühm)--Estopedist1 (arutelu) 4. september 2018, kell 15:16 (EEST)
thread_title: Tantsukollektiiv Kohila
Arutelu:Tuumkütus

message: Kas see pole mitte pigem energeetika kui füüsika mõiste? Andres 5. september 2008, kell 16:51 (UTC)
replies: text: Loomulikult. Aga otsapidi seotud tuumalõhustumise mõistega, seega pole vist katki midagi kui tuumafüüsika kategooriast ka otselink siia tuleb. Mina suhtun kategooriatesse, et pigem olgu kusagil pisut üle kui veidi puudu. Aga see loomulikult minu isiklik arvamus.
replies: text: : Ma ei muretsegi kategooriate pärast, vaid mõtlen, kas panna ta füüsika mõistete loendisse. Minu meelest ta füüsika mõiste pole, nii et mina ei paneks. Andres 5. september 2008, kell 17:42 (UTC)

message: Kas tuumade liitumisel kasutatav aine on tuumkütus? Kui ei, siis miks?
suwa 10. september 2009, kell 05:23 (UTC)
replies: text: Sul on õigus. Vt inglise vikit. Sel põhjusel vaidlustan artikli. Taivo 10. september 2009, kell 14:44 (UTC)
----
Kas tuumatooraine pole sama asi? Adeliine 23. august 2010, kell 05:01 (EEST)

text: Minu meelest küll, kuigi artiklis kitsamalt defineeritud. Andres 23. august 2010, kell 09:06 (EEST)
----
"Tuumakütust" ei loeta õigeks terminiks. Andres 6. november 2010, kell 22:14 (EET)

text: Kust selle põhjenduse leiaks? --Kk 6. november 2010, kell 23:08 (EET)
replies: text: : See tuleneb üldisest põhimõttest, et nimetavaliselt liidetakse sõnad, mis märgivad vahendit. Sarnaselt peetakse õigeks näiteks "ahikütet", mitte "ahjukütet". Andres 6. november 2010, kell 23:12 (EET)
thread_title:  fusion
Arutelu:Harald Riipalu

message: 36. politseipataljon (Harald Riipalu juhtimsiel) sõdis tegelikult Stalingradist ca. 100 km kaugusel ... pataljon saabus Surovkino asulasse 22.11.1942 - üksus viidi rindelt minema 31.12.1942 ... selle ajaga sai 36 võitlejat surma!  --kanakukk 6. september 2008, kell 10:32 (UTC)

message: Võitlusgrupi, millele pataljon Stalingradi all allus, ülem kindralmajor von Stumpfeld avaldas 26. detsembril 1942 pataljonile tunnust järgmises sõnastuses: "36. julgestuspataljon oli Tširi lõigu kaitselahingutes 22. 11. 1942. a. mulle allutatud ja rakendatud rindelõigu kõige ohtlikumates kohtades. Raskes võtluses näitas pataljon üles vaprust ja igati eeskujulikku võitlusvaimu. Siinjuures avaldan pataljonile tema võitlusvalmiduse eest tunnust, mis välise äramärkimise leidis Raudristide annetamisega eriti vapratele ohvitseridele, allohvitseridele ja meeskonnaliikmetele." - "Auvere sangar - raamat mehest, kelle sõjatee ulatus Stalingradi alla", Voldemar Pinn, 1999, lk 45, --kanakukk 22. detsember 2008, kell 14:09 (UTC).
thread_title:  II klassi Raudrist 

message: 3. või 4. märtsil kõrgendiku "117" täieliku vallutamise eest. Edutati 45. rügemendi ülemaks, --kanakukk 22. detsember 2008, kell 14:25 (UTC).
----
Redigeerimissõjal pole mõtet. Asi tuleb kuidagi selgeks rääkida. Andres 30. aprill 2009, kell 11:07 (UTC)
Praegu on artiklisse lisatud informatsiooni, millel ei näi olevat erilist pistmist kolonelleitnant Harald Riipaluga. Nende lõikude õige koht on artiklis 36. Kaitse Rindepataljon. Djreichsfuhrer 3. mai 2009, kell 18:42 (UTC)
replies: text: Kas nad on tolles artiklis? Kui on, võib siit kustutada. Andres 3. mai 2009, kell 18:59 (UTC)
On küll, viisin juba varem üle. Djreichsfuhrer 4. mai 2009, kell 08:48 (UTC)
thread_title:  I klassi Raudrist
Arutelu:Ultima Thule

message: * kas iw vaste võiks olla :en:Thule (disambiguation) ? suwa 6. september 2008, kell 18:42 (UTC)
replies: text: Vist küll, sest :en:Ultima Thule on ümbersuunatud artiklile Thule. --Tiuks 6. september 2008, kell 18:46 (UTC)
replies: text: :: Intervikilinki ei pea panema. Andres 7. september 2008, kell 00:20 (UTC)
thread_title:  iw
Arutelu:Ülle Bernhardt-Hertmann

message: Ta on tuntud Ülle Bernhardti nime all. Andres 7. september 2008, kell 15:17 (UTC)
Arutelu:Kaitseliidu Valgerist

message: Ma ei tea küll neist teenetemärkidest suurt midagi, aga Kaitseliidu Valgerist () ei saa ju ometi kuidagi olla sama mis riiklik Valgetähe teenetemärk ()? --Epp 8. september 2008, kell 03:12 (UTC)
replies: text: Loomulikult ei ole.--WooteleF 8. september 2008, kell 06:59 (UTC)
Sel pildil kannab Rebane vasakul pool Valgeristi ja paremal Läti Aizsargsi teenetemärki.--WooteleF 8. september 2008, kell 07:12 (UTC)
See kopipeist sellest dokumendist . Kas kuulub autorikaitse alla?--WooteleF 8. september 2008, kell 12:02 (UTC)

text: Ei. Aga tuleks märkida allikas, ja kui on tegu tsitaadiga, märkida tsitaadina. Andres 8. september 2008, kell 17:28 (UTC)
sellel lehel  on öeldud, et "Kaitseliidu valgerist ei ole riiklik teenetemärk." Kas artikli kategooria ikka on õige? --WikedKentaur 13. veebruar 2009, kell 19:48 (UTC)

text: Ei ole. Selles kategoorias on veel mõni mittesobiv autasu.--WooteleF 13. veebruar 2009, kell 19:56 (UTC)

message: Valgerist suunab siia. Võimalik on ka keelekuju Valge rist (Valge Rist), vt nt keelelinkide komplekti :wikidata:Q1216932--Estopedist1 (arutelu) 30. juuli 2018, kell 17:17 (EEST)
thread_title: Valgerist ja Valge rist
Arutelu:Jaapani meri

message: eesti keeles peaks ikka Jaapani meri olema...--Hendrix 8. september 2008, kell 12:16 (UTC)
replies: text: k****i välismaalased. Kuidas seda nüüd tagasi saab muuta? Jaapani mere peale ei saa ju teisaldada kuna siis ütleb, et selline leht on olemas. Kas Jaapani meri tuleb kõigepealt kustutada ja alles siis saab teisaldada?--WooteleF 8. september 2008, kell 12:57 (UTC)
replies: text: : Näen, et on tehtud. Administraatorid saavad seda teha. Andres 8. september 2008, kell 17:55 (UTC)

message: Sorry to write in english, but your language is still a kind of secret to me :-)
About the sentence "Jaapani meri (jaapani 日本海 (Nihon-kai), korea 동해 (Tong-hae), vene Японское море) on ääremeri Vaikses ookeanis."
Well, this is not entirely right. "korea 동해 (Tong-hae)" is it called in South Korea, and only there (South Korean Ministry of Foreign Affairs and Trade: PoliticalAffairs > Issues in Focus > EastSea). They also think about renaming the sea in "Korean Sea" (Korean Sea and Fishery ministry 2005: [http://www.momaf.go.kr/eng/intl/eastsea/I_eastsea05.asp). And North Korea calls the sea "East Sea of Korea" (Korean Central News Agency: http://www.kcna.co.jp/item/2004/200403/news03/12.htm).
The other 220 nations on the world still call it "Sea of Japan". Maybee you want to add this information to the article. --Valentim 15. september 2008, kell 19:36 (UTC)
replies: text: The name issue requires a separate section. We'll add the name used in North Korea if we learn what is the Korean form of the name. I'll add the note that the Korean name mentioned here is used in South Korea. Andres 16. september 2008, kell 06:16 (UTC)
replies: text: :Hello again, here is a short table. There, the North Korean name is written. I compared it to other wikis, so there should be no mistake.
Sea of Japan        	Sea of Japan     	Sea of Japan
Japanese Name       	Japanese Name    	Japanese Name
Kanji               	日本海              	日本海
Hepburn             	Nihonkai         	Nihonkai
English             	Sea of Japan     	Sea of Japan
Korean Names        	Korean Names     	Korean Names
                    	North Korea      	South Korea
Hangul              	조선동해             	동해
Hanja               	朝鮮東海             	東海
Revised Romanisation	Joseon Donghae   	Donghae
McCune-Reischauer   	Chosŏn Tonghae   	Tonghae
English             	East Sea of Korea	East Sea
Russian Name        	Russian Name     	Russian Name
Kyrill              	Япо́нское мо́ре  	Япо́нское мо́ре
Transskription      	Yaponskoye More  	Yaponskoye More
English             	Sea of Japan     	Sea of Japan

text: :By the way, thank you very much for your friendly response. Bye Valentim 16. september 2008, kell 10:06 (UTC)
----
Selle peaks ehk kaitsma. Andres 15. mai 2009, kell 06:25 (UTC)
thread_title:  Jaapani meri, Idameri,...