Arutelu:Uraan (planeet)

message: Liita: 
suurus-1326877400 km2
kaugus päikesest-60 mln.
atmosfäär-heelium,hapnik,lämmastik
magnetväli-nõrk kuni 10 magnituudi
pind-vedel(pooleldi tahke)
pöörlemine-ümber oma telje 44 tundi
tiirlemine-ümber päikese 251 aastat
kuud-puudub
rõngad-puudub
Andres 4. detsember 2009, kell 07:58 (UTC)

message: Abipalve targematele:
*ionic water – ioniseeritud vesi?
*Superionic Water – ?
*Oblate spheroid – oblaatne sferoid?
*Heat flux – soojusenergia eraldumine?
--Iifar 6. august 2011, kell 17:23 (EEST)
replies: text: Heat flux on soojusvoog. Andres 6. august 2011, kell 17:50 (EEST)

text: Ioniseeritud vesi pole see. Arvan, et võiks nimetada "ioonvesi" ja "superioonvesi". Andres 6. august 2011, kell 17:59 (EEST)

text: Oblate spheroid on lapik sferoid. Andres 6. august 2011, kell 18:10 (EEST)
replies: text: : Aitäh! --Iifar 6. august 2011, kell 18:22 (EEST)
*protosolar helium mass fraction – ? --Iifar 7. august 2011, kell 10:32 (EEST)

text: Kui seda väljendada protsentides, siis see võiks olla heeliumi osatähtsus varajase arengustaadiumi Päikeses massiprotsentides. Andres 7. august 2011, kell 15:48 (EEST)
replies: text: :massiprotsent pole päris see: Mass fraction (chemistry)
replies: text: :: Kui korrutada sajaga, siis saab massiprotsendi. Andres 7. august 2011, kell 16:48 (EEST)
*Mixing ratio ka mole ratio – ? --Iifar 7. august 2011, kell 16:42 (EEST)

text: Samuti mooliprotsent. Andres 7. august 2011, kell 16:54 (EEST)
*Bow shock – ?
*Magnetopause – magnetopaus? --Iifar 8. august 2011, kell 14:50 (EEST)

text: "Magnetopaus" on õige. "Bow shocki" tõlkevastet ei leidnud, seda võiks kirjeldada kui päikesetuule lööklaineala magnetosfääri ees. Andres 8. august 2011, kell 15:57 (EEST)
----
Avastaja on tuntud William Herscheli nime all. Arvan, et me võiksime selle juurde jääda. Andres 11. august 2011, kell 20:34 (EEST)
thread_title: Mõned tõlkeraskused

message: Sissejuhatavas osas on öeldud, et Uraani telje kaldenurk orbiidi tasandi suhtes on vaid ligi kaheksa kraadi. Kas see siin ei peaks mitte olema 97,77° või saan ma millestki valesti aru? --Vihelik 13. detsember 2011, kell 23:52 (EET)
replies: text: Mulle tundub just see sissejuhatav osa hästi arusaadav. Eks ole, pöörlemistelg on ligikaudu samas sihis orbiidiga. Seda ligikaudsust tuleks rohkemgi rõhutada.

text: Kui nüüd on öeldud, et telje kaldenurk on 97,77°, siis peaks ka selguma, mille suhtes. See praegu ei selgu. Andres 19. detsember 2011, kell 00:12 (EET)
thread_title:  Telje kaldenurk sissejuhatuses 

message: Viited nr 18 ja 22 kasutavad ingliskeelset väljendit "quoted in". Minu meelest peaks need ära tõlkima. Ma saan nii aru, et nendel puhkudel üks allikas (see raamat, mida mainitakse artikli lõpus kirjanduse alajaotuses) viitab teistele allikatele, mida aga on ilmselt raske kätte saada. --Jaan513 (arutelu) 3. september 2012, kell 11:38 (EEST)
replies: text: lisaks on mõnel pool lühend p. nagu page, võiks olla lk.--Kyng (arutelu) 3. september 2012, kell 12:41 (EEST)
replies: text: : Kui allikas on ingliskeelne, siis minu meelest võib seal page olla küll, ja saksakeelsel Seite. Mäletan üht arutelu, aga ma ei leidnud ei seda ega mingeid juhtnööre. --Jaan513 (arutelu) 10. september 2012, kell 12:46 (EEST)
----
Lugesin artikli läbi ja mul on veel kolm märkust, mida pean vajalikuks mainida:
* Kõige rohkem on süsivesinikest esindatud metaani, atsetüleeni ja etaani, mooliprotsendiga vesinikku 10−5.

text: Mooliprotsent (:en:Mole_fraction#Mole_percentage) peaks olema antud protsentides. Teine võimalus on kasutada mõnda teist terminit, mida ma ei oska hetkel välja pakkuda.
* Link koroona viib valesse kohta. Siin on vähemalt 3 linki. Neid linke tuleks kuidagi muuta.
* Osakeste vool on piisavalt kõrge, et põhjustada tumenemist või kaaslaste murendamist astronoomiliselt lühikese ajavahemiku jooksul (100 000 aastat).

text: Voolu kohta peaks ütlema "tugev", mitte "kõrge", kui ma lausest õigesti aru saan. --Jaan513 (arutelu) 10. september 2012, kell 12:46 (EEST)
----
Artiklis endas ei ole hea artikli märki. Andres (arutelu) 22. juuli 2014, kell 11:38 (EEST)
----
rock and ice ei ole "kivimid ja jää". Minu meelest kasutatakse planetoloogias niisuguseid tinglikke märksõnu: gas on vesinik ja heelium, ice on hapnik (vesi), lämmastik (ammoniaak) ja süsinik (metaan), rock on teised (aga mitte kõik teised) elemendid. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 18:22 (EET)
Esilehel jäi ikka teisiti. Sel viisil esile tõstetud artiklid tuleks vähemalt läbi toimetada. --Kribiitik (arutelu) 3. august 2017, kell 22:49 (EEST)

text: Sul on õigus.

text: Minu meelest ka see lause vajab toimetamist:

text: Kuigi planeet on põhimõtteliselt nähtav ka palja silmaga, ei märganud vana-aja vaatlejad seda planeedi hägususe ja aeglase tiirlemise tõttu.

text: Andres (arutelu) 4. august 2017, kell 00:16 (EEST)
replies: text: : Ma nokkisin ainult paari esimest lõiku, eks ikka tuleb edasi teha. --Kribiitik (arutelu) 5. august 2017, kell 12:04 (EEST)
replies: text: :: Ma jäin selle lausega jänni. Kas keegi oskaks seda paremini sõnastada? Andres (arutelu) 5. august 2017, kell 12:55 (EEST)
thread_title:  Tähelepanek viitamise kohta