lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Regoliit

message: Siin on üle kirjutatud ja vormindust kaotatud:
Regoliit on aluspõhjal lasuv pude valdavalt kivimiline materjal.
Regoliidiks nimetatakse kõike, mis asub värskete murenemata aluspõhjakivimite ning atmosfääri vahel. Termin hõlmab in situ murenenud aluspõhjakivimeid, allohtoonseid setteid, mulda jms. Geoloogilistel kaartidel nimetatakse regoliiti enamasti pinnakatteks. Regoliit esineb peale Maa ka paljudel teistel taevakehadel, näiteks Kuul. 
Regoliit katab suuremat osa Maa pinnast. Ilma regoliitse katteta maapinda nimetatakse paljandiks.  
Termini "regoliit" leiutas G. P. Merrill aastal 1897.

message: *Pinnas
*Paljand
Kategooria:Sedimentoloogia
Andres (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 23:33 (EEST)
thread_title: Vaata ka
Arutelu:Eesti Teadusinfosüsteem

message: V-o on mõttekas ETISest ja Eesti Teadusportaalist rääkida ühes artiklis --Bioneer1 (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 11:27 (EEST)

message: ETISe artiklile on arusaamatutel põhjustel lisatud välislingina üks kriitiline isiklikku arvamust väljendav artikkel: Helen Mihelson, 12 kliki jaoks kolm tundi: teadlased on hädas üliaeglase infosüsteemiga, postimees.ee, 9. aprill 2017. Sellise välislingi lisamine, mis ei anna täiendavat infot, vaid väljendab ühe isiku arvamust, st ei ole ka ammendav arvamusavalduste kogum eri aegadel, ei ole põhjendatud. Teen ettepaneku selle eemaldamiseks antud artiklist.
replies: text: Seal on ju mitme eri isiku tsitaate. Adeliine 26. juuli 2018, kell 12:59 (EEST)
thread_title:  Eemaldada artiklist kallutatud välislink
Arutelu:Viljandi koolitulistamine

message: Ei andnud püstolit ära, see oli tema ees laua peal.

message: Hi! Could anyone help by adding more information to the English version of the article on the English Wikipedia? As it is, only the most basic information has been added, mostly be me, but I see that the event is described in much more detail here. References are in Estonian, so I can't confidently use them as a source, not knowing any Estonian. Thanks in advance. Matkec (arutelu) 2. november 2014, kell 19:06 (EET)
replies: text: Hello Matkec!

text: I think that English Wikipedia article about Viljandi (Paalalinna kool) school shooting is informative!

text: Estonian Wikipedia article is based on description of events based on our local 'tides' - in some schools for example You can choose if You want to learn foreign languages in pairs - English-Russian, English-Swedish, Russian-German and so on... in Paalalinna school the 15 year old boy was learning German in German language group (5 pupils) and the shooting of a teacher took place during that lesson.

text: Police and emergency medical service were called and gathered to work and assist people in Paalalinna school. The schoolboys and - girls were evacuated to aula...

text: The shooter was hospitalized.

text: I'm not so sure about the relevance of describing Shooter's Dad workplaces and life habits...

text: * Viljandi school shooter hospitalised

text: * Updates in Viljandi Shooting: Teacher to Be Remembered, Suspect Lands in Hospital...

text: Mariina 3. november 2014, kell 08:31 (EET) alias Простота
----
"Tulistamise" esimest lõiku on sisuliselt muudetud, viide on ära võetud. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 19:29 (EET)
Ma pööran selle tagasi, kuniks pole uusi viiteid. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 19:30 (EET)
----
Artiklist eemaldati tulistaja nimi. Velirand (arutelu) 11. september 2015, kell 13:43 (EEST)

text: Pidigi eemaldama, sest seda ei avalikustata, või kui, siis on see ajakirjanduseetika rikkumine. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 16:11 (EEST)
replies: text: : Nojah, eks see on siis avalik saladus. Velirand (arutelu) 11. september 2015, kell 16:18 (EEST)
replies: text: :: Jah, kuidagi nii. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 16:20 (EEST)
----
Kuidas selle nimega siis nüüd on? Kas seda tohib avalikustada? Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 23:42 (EEST)
thread_title:  English article
Arutelu:Sõnnik

message: Mitu linki on märksõnale lehmasõnnik. Selle võiks siia suunata--Bioneer1 (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 18:56 (EET)
replies: text: Tere Bioneer1!

text: Parem mitte - Gene Logsdon,  Holy Shit: Managing Manure to Save Mankind...

text: erinevate kodustatud loomade väljaheited on erineva biokeemilise koostise ja toimega veise sitt pole ka sama mis lehma ja hobuse oma on üsna toitainete vaene (mälu minu järgi) hoopis oma ette klass on farmiloomade ravimi....

text: Mariina 28. oktoober 2014, kell 19:04 (EET) alias Простота
thread_title: Lehmasõnnik

message: Virts väetisena koosneb loomade vedelatest väljaheidetest, mis segatud vee ja sõnnikuosadega. Virts, mis hoitakse kindlates päält kaanetatud nõudes, kuhu ei pääse ligi ei väline vesi ega õhk, on suure väärtusega. Virts sisaldab kaalit (0,5%) ja lämmastikku (0,2%), vosvorhapet on vähe. Et vosvorhappe puudust parandada, tuleb virtsa-auku aeg-ajalt mõni peotäis toomasjahu visata.
replies: text: See tuleb ikka tänapäevases keeles kirjutada, isegi kui see on ümber sõnastatud!--Raamaturott (arutelu) 8. juuli 2015, kell 18:48 (EEST)
thread_title: Väide vanemas kirjakeeles

message: Ilmselt suunata märksõna laudasõnnik (laudast saadav sõnnik) ka siia--Estopedist1 (arutelu) 8. november 2015, kell 17:22 (EET)
replies: text: Tere Estopedist1!

text: ma ei saa aru, mis häda Sul selle sõnnikuga on kord inimsõnnik, äkki vihmaussi ja kanakaka ka ja nüüd siis laudasõnnik ☺ - kust mujalt Sa mõtlesid seda tänapäeval meie oludes saada - Aafrikas võib-olla tõesti kasvab sõnnik maamullal aga meil mail on ilmastik sääranume, et inimene kuhjab oma söögikraami hoiule lautadesse hilisemaks tarbimiseks ja sääl omakorda lükatakse sõnnikuhoidaltesse või ka mahutitesse ja sealt imetakse pumbaautoga välja ja väljalaskepumbaga pritsitakse põldudele .... nalja ei kusagilt päriselu on selle nimi ...  artikkel on liiga pisike aga ee ei tähenda, et on mõttekas (minu arust) kõike siia suunata ... kuhu Sa inimese oma suunaksid: kas kanalsiatsiooni või veepuhastusjaama? ...

text: Mariina 8. november 2015, kell 18:06 (EET) alias Простота
thread_title: Laudasõnnik
Arutelu:Eesti filmikunst

message: Artiklis ei ole eesti filmikunstist sõnagi. 
replies: text: aegunud--Estopedist1 (arutelu) 17. detsember 2015, kell 10:44 (EET)

message: Kino ajalugu ei kuulu siia. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 01:27 (EET)
thread_title: Kino ajalugu

message: See tuleb kirja panna, et tekst on pärit artiklist Kino. --Epp 29. oktoober 2014, kell 01:38 (EET)
replies: text: Selle teksti võiks seal esialgu taastada. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 10:46 (EET)
thread_title: Teksti päritolu

message: "Eesti filmikunst käsitleb Eestiga seotud filmikunsti ajalugu." Mida see lause tähendama peaks? Velirand (arutelu) 16. detsember 2015, kell 10:27 (EET)
replies: text: Siin on segi aetud definitsioon ja artikli teema selgitus. Andres (arutelu) 16. detsember 2015, kell 23:01 (EET)
replies: text: :parandasin esimest lauset--Estopedist1 (arutelu) 17. detsember 2015, kell 10:44 (EET)
replies: text: ::Eesti filmikunst käsitleb Eestiga seotud filmikunsti läbi ajaloo
replies: text: :::Millepoolest see varasemast sõnastusest: "Eesti filmikunst käsitleb Eestiga seotud filmikunsti ajalugu" parem on? Vastupidi, keeleliselt halvem! Taastan varasema redaktsiooni. 90.190.71.25 17. detsember 2015, kell 11:14 (EET)

text: :Võib-olla muudaks pealkirja - praegune on liiga kitsa tähendusega -  ja sõnastaks nii: Eesti kinematograafia hõlmab filmikunsti ja filmide tootmist Eestis? 90.190.71.25 17. detsember 2015, kell 11:39 (EET)
replies: text: ::kas filmikunsti alla ei kuulu filmide tootmine? Siin on mõistesegadus: filmikunst, kinematograafia, filmindus, filmitööstus--Estopedist1 (arutelu) 18. detsember 2015, kell 10:38 (EET)
thread_title: Definitsioon

message: "Eesti filmi" all võidakse mõelda ka raamatut. Kas see on tähelepanuväärne raamat?--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2016, kell 11:25 (EEST)
----
Siin annab justkui Vikipeedia ise hinnanguid. Mul on tunne, et siin on mahakirjutatud asju. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:55 (EEST)
thread_title: Raamat "Eesti film"
Arutelu:Epigeneetika

message: Siin on algset teksti vist mingil määral arvestatud, aga seda ei ole aluseks võetud, nii et tervikuna on ikkagi tegu ülekirjutamisega (lõpust on kadunud välislink, kirjandus, "vaata ka" ja kategooriad. Sellepärast panen eelmise versiooni siia. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 11:56 (EET)
Epigeneetika on õpetus niisugustest pärandumise mehhanismidest, mis ei ole seotud muutustega genoomis.
Epigeneetiline pärandumine on seotud genoomi ekspressiooni mustrite kordumisega uues põlvkonnas, mis on seotud kas tsütoplasma või keskkonna faktorite ülekandumisega. Tuntud epigeneetilise pärandumise mehhanismiks on ka DNA metüleerimine.
Tuntud epigeneetilise pärandumise näiteks on diferentseerunud rakkude paljunemine hulkraksete organismide kudedes, kus samasuguse genoomi korral säilivad rakkude koelised erinevused ka koerakkude paljunedes.

message: *Preformism
*Epigenees
thread_title: Vaata ka

message: *Tost, Jorg 2008. Epigenetics. Norfolk: Caister Academic Press.
thread_title: Kirjandus

message: * "Ka epigeneetika uurib pärilikkust" ERR Teadus, 28. mai 2010
</div>
thread_title:  Välislingid
Arutelu:Geomorfoloogia

message: See artikkel on täiesti üle kirjutatud, paigutan eelmise versiooni siia. Peale selle pole sisu teemakohane. Siin tuleb rääkida teadusharust, mitte selle objektist. Geoloogilised protsessid pole otseselt isegi objekt.  Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 22:53 (EET) 
{{See artikkel| annab lühiülevaate geomorfoloogiast; geomorfoloogiaga seotud mõisted leiad artiklist [[Geomorfoloogia mõisteid]].}}
Geomorfoloogia on [[teadusharu]], mis uurib [[Maa (planeet)|Maa]] [[reljeef]]i ehk pinnamoodi, selle kujunemist, arengut ja nüüdisaegset dünaamikat. 
Geomorfoloogia uurib Maa reljeefi nii maismaal kui ka [[veekogu]]de põhjas.
Geomorfoloogia sünonüümiks on [[füsiograafia]], mis oli varem kasutusel [[angloameerika]] maades. [[Briti Ühendus]]e maades ja [[Jaapan]]is, samuti Eestis, peetakse geomorfoloogiat [[geograafia]] osaks, mujal on ta enamasti [[geoloogia]] alldistsipliin. 
==Kirjandus==
*[[Richard Huggett]]. Fundamentals of geomorphology, 2. trükk, 2007. Google'i raamat
[[Kategooria:Geomorfoloogia| ]]
Arutelu:Žižkov

message: Tõenäeoliselt tuleks eristada "linnaosa" ja "asumit" (sarnaselt nt Tallinna linnaosade ja asumitega). "Linnaosaks" tuleks vist nimetada seda, mis on tšehhi keeles "městská část" ja millel samuti nagu eesti linnaosal on omavalitsus, aga mis on tšehhi keeles "čtvrť", peaks eesti keeles nimetama "asumiks". Seega on Žižkov asum, mis asub Praha 3 linnaosas. --Mmh (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:14 (EET)
replies: text: Jah, nii võib teha küll. Andres (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:49 (EET)

text: Artiklis Praha peaks selle siis fikseerima.

text: Iseenesest on "linnaosa" ja "asum" sünonüümsed, spetsiifilised tähendused peavad olema kokku lepitud. Andres (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:52 (EET)
thread_title:  Linnaosa/asum
Arutelu:Huntingtoni tõbi

message: ‪
Saksa okupatsiooni ajal (1941–1944) levis eugeenika ning psüühikahäirete all kannatavate inimeste surmamine Saksamaalt ka Ida-Euroopasse. 
Saksa okupatsiooni ajal Eestis arvatavasti "eutanaasiaprogrammi" patsiente ei kaasatud, kuid haigeid võidi mõjutada näiteks näljutamise läbi, kõrvaldades haiglate toitlustamisvõimalused.
Haigete steriliseerimise seadus võeti Eestis vastu 1936. aastal, ning seda rakendati kokku 41 korral.Ken Kalling, Eesti vaimuhaigete saatus Saksa okupatsiooni aastail (1941–1944);  Eesti Arst 2007; 89(3) lk 183–192) (viide kontrollitud 28. oktoober 2014) Pole teada, mitu patsienti põdes HD-d.
Vajaks lisaviiteid HD haigete liigitamise kohta 1940-ndate EESTIS - psüühiliselt haigete ja steriliseerimist vajavaid oli Saksamaal plaanide kohaselt 600 ... . 
Mariina 30. oktoober 2014, kell 08:36 (EET) alias Простота
-----------
Võtsin humaansetel kaalutlustel enesetapu avalõigust välja (mõeldes näiteks konkreetse haiguse põdejatele, kes satuvad seda artiklit lugema). Kuriuss (arutelu) 29. oktoober 2023, kell 13:11 (EET)
replies: text: Kas me siis ei tohi enesetapust üldse kirjutada? Me ei tohi ka allikates öeldut moonutada. Allikas on öeldud, et surm saabub tavaliselt 10 kuni 15 aastat pärast haiguse algust enesetapu, südamepuudulikkuse või kopsupõletiku tõttu. --Andres (arutelu) 29. oktoober 2023, kell 19:02 (EET)
thread_title: Saksa okupatsioon (1941–1944)
Arutelu:Kehaline aktiivsus

message: Minu meelest on illustratsioonidega liiale mindud, allkiri "kükitama" pole õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. november 2014, kell 19:31 (EET)

message: Peatükk "Kuidas olla kehaliselt aktiivne?" ei sobi entsüklopeediasse, vaid peaks käima Vikiõpikutesse. - <span style="background:#444;padding:2px 12px;font-size:12px">[[Kasutaja:Neptuunium|<span style="color:#fff">Neptuunium</span>]] <span style="color:#FC0">❯❯❯</span> [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|<span style="color:#fff">arutelu</span>]]</span> 22. jaanuar 2019, kell 17:26 (EET)

message: seotud keelekomplekt :wikidata:Q219067. Varem oli see keelekomplekt seotud terminiga füüsiline aktiivsus--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 14:18 (EEST)
thread_title: Ingliskeelne excercise
Arutelu:Ad hoc-hüpotees

message: Ebapiisav definitsioon. Andres (arutelu) 6. november 2014, kell 23:08 (EET)

message: Siin põgusalt Ad hoc termini kasutusest teoreetilise füüsiku vaatenurgast. (umbes kohal 15.26)   https://www.youtube.com/watch?v=YJsiQxsvKNw&t=315s nimelik  3. jaanuar 2019, kell 01:28
thread_title:  Ad hoc füüsikas
Arutelu:Tartu Eesti Põllumeeste Selts

message: Vanim mis asi? Mis tähendab "I eesti näitus"? Andres (arutelu) 11. november 2014, kell 03:11 (EET)
replies: text: eeldan, et I eestlaste korraldatud ülemaalise tähtsusega näitus; varem olid seda teinud sakslased või venelased? Eks tuleb leida usaldusväärsem allikas--Bioneer1 (arutelu) 12. november 2014, kell 18:29 (EET)
replies: text: : Arusaamatut pole mõtet maha kirjutada. Kas allikas on "I"? Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 06:51 (EET)

message: Enamik linke fraasile Eesti Põllumeeste Selts peab silmas "Tartu (Eesti) Põllumeeste Seltsi"--Estopedist1 (arutelu) 27. oktoober 2015, kell 15:49 (EET)
replies: text: : parandasin lingid--Estopedist1 (arutelu) 30. jaanuar 2016, kell 13:22 (EET)
thread_title: Eesti Põllumeeste Selts
Arutelu:Tubrilinn

message: Leidsin eelmises tekstis mis kirjeldas valli, et esines vasturääkivust. Seega mõtlesin seda kohendada ja lisa infot lisada kogu valli kohta. Sellest ka minu väike fotokogu tubrilinna kohta.
ps! See linnamägi on minu kodu kohast 10 minuti kauguses. Neferer

message: See linnus on Ridala vallas, ent Laimjala vallas on linnus/muinasasula Ridala kindlustatud asula. Kui need on ikka eri objektid, siis tuleb "mitte-segi-ajada"-märkused teha mõlemasse artiklisse--Estopedist1 (arutelu) 6. oktoober 2015, kell 15:15 (EEST)
thread_title: Samanimeline linnus?

message: Kas see linnuse koht mitte neemiklinnuste hulka ei peaks kuuluma? Tasasele maale see rajatud ei ole, kuna vaatlusel võiks arvata, et asub neemikul. Neferer
thread_title: Linnuse tüübist
Arutelu:Voldemar Kuslap

message: Eemaldati alajaotus "Kurioosumid". Kuidas otsustame, kas see peaks artiklis olema või mitte? Adeliine 12. november 2014, kell 15:12 (EET)
replies: text: Panin tagasi, aga pealkiri ei peaks niisugune olema. Ja proportsioonid ka muidugi pole paigas. Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 06:38 (EET)

text: Kindlasti peab olema väärkohtlemisskandaal mainitud, eriti kuna tegu süüditunnistatud inimesega. --Vulc (arutelu) 11. august 2015, kell 20:53 (EEST)

text: Võiks selle ka sinna kirjutada, miks ta sinna üldse sisenes. Praegu on tasakaalust väljas, sest puudub teise poole käitumise kirjeldus. Ssgreporter (arutelu) 12. august 2015, kell 00:35 (EEST)

text: Jah, kindlasti. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 00:50 (EEST)

text: Süüdistust toetavad faktid, aga omavolilise sisenemise väidetavat põhjust mitte. --Vulc (arutelu) 12. august 2015, kell 02:03 (EEST)
replies: text: : Mis mõttes faktid ei tõenda seda? Kas selles on kahtlust, et korteris rikuti öörahu, kuulates valjusti muusikat? Seda on poisid ise kinnitanud.  Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 07:47 (EEST)

text: : Poisid on tunnistanud, et panid kaheks minutiks (kl 23.14–23.16) raadio kõvemaks, "sest mingi hea laul tuli." Ma tõesti ei pea seda öörahurikkumiseks. --Vulc (arutelu) 30. november 2016, kell 01:53 (EET) EE artikkel

text: : Pealkiri "Kurioosumid" on minu meelest kohatu. Süüdistuse esitamise aja kohta allikas puudub, selle sisust esimeses allikas ei räägita, küll aga refereerib seda osaliselt teine allikas, millele selles seoses ei viidata. Lause, et juhtum pälvis, avalikkuse tähelepanu, on mitte midagi ütlev. Praegusel kujul on esitus minu meelest mitteneutraalne. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 08:35 (EEST)

text: : Muutsin pealkirja "Väärkohtlemissüüdistuseks". Aga miks sa kustutasid "kriminaalkurjategija" sõna ära? --Vulc (arutelu) 30. november 2016, kell 02:02 (EET)
Miks artiklis on ajakohastamismärkus? Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 08:37 (EEST)
Sellega tuleb midagi ette võtta, palun tulge appi. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 12:06 (EEST)

message: Mis aastani ta Estonias töötas? 2009? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 16. juuli 2017, kell 22:53 (EEST)

message: Commonsis on kaheksa liikmega kategooria :Commons:Category:Argo Kuslap (Argo Kuslap, V. Kuslapi poeg), ent isik ise pole ei etwiki ega ilmselt ka Wikidata jaoks tähelepanuväärne. EFISes on küll sissekanne sellenimelise animaatori kohta.--Estopedist1 (arutelu) 21. juuli 2021, kell 10:42 (EEST)
replies: text: Las see Commoni kategooria olla. Saab ka ilma artiklita hakkama. Ivo (arutelu) 21. juuli 2021, kell 16:23 (EEST)
thread_title:  Commons category Argo Kuslap
Arutelu:Vanad ja kobedad saavad jalad alla

message: Puudub [[Made in Estonia]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. november 2014, kell 08:52 (EET)

message: Filmiartikli puhul võiks ikka filmi malli kasutada. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 14. november 2014, kell 09:15 (EET)

message: Ma mõistan igati õilsat püüdlust mitte linkida kahtlaseid allikaid, ehk vikipeediat allika pähe, kuid isikute puhul, võiks siiski olla lubatav? Kui inimese kohta on olemas artikkel mõnes teisekeelses vikipeedias, aga eestikeelses veel pole (sel juhul las olla kasvõi muukeelse vikip link, kuni tuleb) või ei tulegi (sel juhul ka las olla pealegi). Üldjuhul muidugi mingisse üldarusaadavasse kultuurkeelde (inglise, saksa, vene, setu); käesoleval juhul leedu vikipeediasse, sest see idee on lihtsalt nii äge :) BirgittaMTh (arutelu) 23. september 2023, kell 14:29 (EEST)
replies: text: Neil puhkudel tasub kasutada malli . - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2023, kell 15:17 (EEST)
thread_title:  Välislingi keelamine
Arutelu:Soomusrongide divisjon

message: Soomusrongide Divisjon ja Soomusrongide Diviis on ühes artiklis. V-o võiks siia suunata siis ka Soomusrongide Brigaad. Nende seost on artikli peatükis "Soomusrongide Diviisi reorganiseerimine" selgitatud--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 14:09 (EET)
replies: text: See ei olnud ümbernimetamine, vaid reorganiseerimine. Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 20:35 (EET)
replies: text: :millegi reorganiseerimine iseenesest ei tähenda, et tuleks kohe eraldi artikkel teha. Praegusel juhul see reorganiseeritud asi kestis lühikest aega, ja ka nimetuste segaduste vältimiseks võiks ehk ühes artiklis koos käsitleda--Bioneer1 (arutelu) 15. november 2014, kell 21:14 (EET)

message: ::: Kas kasutada Vikis endiste sõjaväeosade suure algustähega kirjaviisi - nagu enne sõda - või praegust kirjaviisi? Praegu on mõlemad kirjaviisid segamini. Ise pooldan praegust kirjaviisi. --Amherst99 (arutelu) 10. märts 2020, kell 15:44 (EET)
thread_title: Kirjaviis
Arutelu:Leu

message: Leude eest eriti midagi ei saanud (Rumeenias), aga ikkagi. °—°Pietadè (arutelu) 14. november 2014, kell 23:19 (EET)
replies: text: Palun kirjutage siia midagi leu kohta ja pange leutsiin täpsustusmärkusesse. Andres (arutelu) 15. november 2014, kell 10:50 (EET)

message: *Leu, Leu, Alfred Leu jne
----
Meil on Rumeenia leu ja Moldova leu, kas teeme täpsustuslehe? Andres (arutelu) 1. juuni 2016, kell 23:56 (EEST)
Endiselt aktuaalne. Andres (arutelu) 4. märts 2019, kell 23:47 (EET)
thread_title: Vaata ka
Arutelu:Võidu tänav

message: "Asunduse tänav on ligikaudu 1500 m pikkune." Mis see Asunduse tänav siia puutub? Artikkel on ju Võidu tänavast. Velirand (arutelu) 17. november 2014, kell 13:03 (EET)
replies: text: kopeerimise käigus tekkinud typo; parandasin--Bioneer1 (arutelu) 18. november 2014, kell 21:19 (EET)

message: Soovitan Tallinna tänavate puhul alati näidata ka asumi(d). Need leiab kõige lihtsamalt siit loendist .
Teave, et "tänav lõppeb umbtänavana" jääb minu hinnangul napiks ja pigem tekitab segadust, sest pole arusaadav kas tegemist ongi umbtänavaga või on tänava üks ots küll tupik, kuid tänaval on siiski ristuvaid, hargnevaid tänavaid. Ei teekski vast ka paha kui näidata artiklis ära need ristuvad ja hargnevad tänavad, see tekitab mh rohkem seoseid. Ja sageli toimuvadki ju sellistes piirkondades kohamääratlused stiilis a la "Võidu ja Näituse tänava ristil"--VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 16:36 (EET)
replies: text: Artikli algne kirjutaja ei seadnud eesmärgiks ammendavat artiklit. Need ja teised üksikasjad tuleb muidugi lisada. Nii mõneski tänavaartiklis on kõik ristuvad teed ka lisatud. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 18:15 (EET)
thread_title: Asumid, umbtänav, ristuvad tänavad

message: Võidu tänavaid on KNAB andmetel Eestis kokku 17, nii et siin oleks vaja täpsustuslehekülge. Võiks öelda, et Võidu tänav on sage tänavanimi Eesti linnades, alevites ja alevikes.--VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 16:36 (EET)
replies: text: Jah, aga sellega pole kiire, sest praegu mainitakse Vikipeedias ainult Tallinna ja Rakvere tänavat. Mina jätaksin selle siin paigale ja teeksin eraldi täpsustuslehe. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 18:15 (EET)
thread_title: 17 Võidu tänavat

message: Pildiallkirjale tuleks ka lisada, milline koht on pildil. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 18:25 (EET)
replies: text: Täispildil on koodinadid N 59° 22′ 40,8″, E 24° 42′ 51,84″. 90.191.190.76 15. jaanuar 2015, kell 17:42 (EET)
replies: text: : Kas keegi oskab nende koordinaatide järgi öelda, mis koht see on? Andres (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 22:37 (EET)
replies: text: :: Paistab olema Võidu ja P.Kerese tänava ristil.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 22:56 (EET)
replies: text: ::: Pildil on vist vaade Vabaduse puiestee suunas? Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 01:17 (EET)
thread_title: Pildiallkiri
Arutelu:Tallinna restoranide loend

message: Kas siia lähevad kõik restoranid? 
Millistel tingimustel restoran väärib artiklit. Andres (arutelu) 21. november 2014, kell 18:27 (EET)
replies: text: Ma pakuks, et ikka muude ettevõtetega võrdsetel ja Vikipeedia tavapärastel tähelepanuväärsuse tingimustel. Ehk et ei läheks siia kõik. Adeliine 21. november 2014, kell 18:50 (EET)

message: on palju linke Hiiu pubile, ent kõik lingid tulevad pildi allkirjast. Kas see on ikka tähelepanuväärne pubi?--Estopedist1 (arutelu) 10. veebruar 2017, kell 10:30 (EET)
---
Restoranide nimed ei käi tänapäeval jutumärkides. Kuriuss 29. detsember 2017, kell 01:45 (EET)
thread_title: Hiiu pubi