Arutelu:Liitiumorgaanilised ühendid

message: Äkki oleks mitmuslik pealkiri parem? Andres 23. oktoober 2011, kell 18:37 (EEST)
replies: text: Teiste keelte Vikipeediad ei kõlba viitamiseks (ringviitamine).--Kyng 1. november 2011, kell 15:45 (EET)

message: Üldiselt on artikkel asjalik ja loogilise ülesehitusega. Leian, et kõik tähtsad aspektid on kaetud; võin pakkuda vaid tuua näiteid sünteesidest, kus liitiumorgaanilisi ühendeid kasutatakse. Võimalik infoallikas artikli täiendamiseks: P.R. Jenkins, Organometallic Reagents in Synthesis (Oxford University Press, 1995)
	
Antud artikli puudustest tooks esimesena välja siselinkide vähesust. Eestikeelses Vikipeedias on pajlu sobivaid artikleid, millele saab selles töös viidata, nt “Liitium”, “Kovalentne side”, “Alküülrühm” ja palju muid.
	
Samuti liitun ettepanekuga muuta pealkirja mitmuslikuks, kuna antud artiklis on juttu tervest aineklassist, mitte üksikust ühendist. Ka definitsioonis tasuks mitmuslikku vormi kasutada.
Järgnevalt toon välja mõned tähelepanekud keelekasutuse ja vormistuse kohta.
	
* “…toodetakse liitiumorgaanilisi ühendeid halogeenorgaaniliste ühendite ja liitiumi vahelise reaktsiooni teel…”
* Saamise meetodite loetlemisel võiks 2.-4. meetodi kirjeldust koondada ühte lausesse, loobudes järjekorranumbritest, või vormistada kõiki meetodeid nummerdatud loendina.	
* „on olemas aga õnneks“ – mitteasjakohane stiil	
* Mõned näpuvead - “vahetussreaktsioon”, “eisnevad”, “tetreedrist”; esimese pildi allkiri vajab parandamist.
* “Metüülliitium koosneb Li4 tetreedrist.” Pakun sõnastust “Metüülliitium esined tetrameeridena, kus 4 liitiumi aatomit moodustavad tetraeedri.”
* “Metüülrühmad paiknevad tetraeedri iga tahu keskmes, olles korraga ühenduses kolme Li-aatomiga.” 
* “Polümerisatsiooniaste sõltub suuremalt jaolt orgaanilise rühma struktuurist, lahuste puhul ka lahustist. Viimase puhul on täheldatud, mida polaarsem on lahusti, seda vähem assotsieerunud on ühend.” Arvan, et viimases lauses võiks sõna “puhul” mõne teise väljendiga asendada ning lisada “et”. Pakuks ka sõna “vähem” asemel kasutada “vähemal määral”.
* Lühendeid (THF, TMEDA) tasuks kas lahti kirjutada või teha siselinki vastavale Vikipeedia artiklile.
* “...vähendab assotsiatiivsust ... TMEDA lisamine lahusele, muutes seega ühendi reageerimisvõimelisemaks.” Pakun asendada “muutes seega” sõnaühendiga “mis muudab”.
* “Oma unikaalsete omaduste tõttu saavad need hästi mõjutada tekkiva polümeeri struktuuri.”
* Kasulike omaduste kirjeldamiseks tasuks kasutada nummerdamata loendit.
* “Liitiumorgaanilised ühendid on ülimalt pürofoorsed: aine omadus hapniku, õhu ...”. Tuleb jagada kaheks lauseks: “…ülimalt pürofoorsed. Pürofoorsus on aine omadus…”.
* “Pürofoorsus sõltub aine omadustest…“ Pürofoorsus ise on aine omadus, mis sõltub aine iseloomust/aineklassist/struktuurist jne.
* "ning lahusti leekpunkt (mida madalam, seda ohtlikum)."
Arvan, et sisu poolest on artikkel korralik ja stiil on enamasti hästi loetav. Tuleb aga kindlasti parandada kahetsusväärseid keelekasutusvigu, eriti kohtades, kus need võivad tekstist arusaamist takistada.
Meloniel 11. november 2011, kell 13:35 (EET)
----
*linkida metallorgaaniline aine, süsinik, elektropositiivsus, halogeenorgaanilised ühendid jne ehk rohkem siselinke
*elektronide laengutihedus suuremal osal koondunud süsiniku aatomi ümber suuremal osal millel?
*ingliskeelse tekstiga pilt tuleb muuta eestikeelseks
*seda pikka kriipsu me mõttekriipsuna ei kasuta, redigeerimiskasti alt saad õige pikkusega kriipsu
*otsi artiklile sobiv kategooria ka
*artikkel on väljendusõpetuse aine jaoks veidi liiga lühike
Adeliine 8. detsember 2011, kell 17:26 (EET)
thread_title:  Retsensioon