lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:7. detsember

thread_title:  Arutelu 

message: * 1937 – Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Kuzma Nikitin esitas oma volitused Vabariigi President Konstantin Pätsile.
 * 1939 – toimus Ühistegevuskoja üldkoosolek.
 * 1939 – Pärnu linnapeaks valiti Priit Suve, Mõisaküla linnavanemaks J. Sõmer ja Narva-Jõesuu linnaosa vanemaks Aleksander Põder.
--WikedKentaur (arutelu) 6. detsember 2016, kell 14:55 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:9. detsember

message: Korruptsiooniga võistluse päev? Vaevalt see õige väljend on. Andres 9. detsember 2006, kell 20:04 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: *1931 – Poolas toimus rahvaloendus. Elanikke loendati 31 915 779, neist pidas poola keelt emakeeleks 21 993 444 (68,9%).http://nowahistoria.interia.pl/kartka-z-kalendarza/news-9-grudnia-1931-r-przeprowadzono-drugi-powszechny-spis-ludnos,nId,1570006
--WikedKentaur (arutelu) 8. detsember 2016, kell 15:44 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:10. detsember

message: Ülemaailmne laste televisiooni ja raadiosaade päev, Nobelipäev, mõlemad ilmselt valed väljendid. Andres 9. detsember 2006, kell 20:09 (UTC)
----
Napoleon I liidendas Saksamaa põhjaosad. - millega?--WooteleF 31. oktoober 2009, kell 13:49 (UTC)
replies: text: Eks oma riigiga, aga tol kuupäeval andis ta välja Arenbergi  ja Oldenburgi hertsogiriigi annekteerimise dekreedi, teiste alade kohta 13. detsembril. Võtsin selle välja. Andres 31. oktoober 2009, kell 13:56 (UTC)
 * 1934 – toimus Kaubandus-Tööstuskoja üldkoosolek.
--WikedKentaur (arutelu) 10. detsember 2016, kell 11:35 (EET)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:Bhutani ngultrum

message: Rahatähtede pildid on saadaval saksa vikist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 16.59 (UTC)

message: Allikad ei anna vastuoludeta pilti rahasüsteemist enne ngultrumi kasutuselevõtmist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 19.03 (UTC)

message: Osa teksti tuleb nähtavasti üle viia artiklisse [[Bhutan]] või [[Bhutani rahandus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 19.03 (UTC)

message: *1 USD = Nu. 46.5333
*1 EUR = Nu. 59.4456
*1 CNY = Nu. 5.83453
*1 GBP = Nu. 88.0495
replies: text: Tõstsin välja, sest siin puudub kuupäev. Andres 4. september 2006, kell 19:31 (UTC)

text: Lisasin ka kuupäeva. Tänan veale tähelepanu juhtimast. Kuupäeva puudumine oleks tõesti probleem. iffcool 5. september 2006, kell 15:09 (UTC)
thread_title:  Vahetuskurss
Arutelu:Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei

message: Beria pole kunagi parteijuht olnud. Andres 14. detsember 2005, kell 08.08 (UTC)
Kas peaks kõik varasemad nimetused suunama siia? Tegemist on ju yhe ja sama parteiga. --Lulu 17. juuni 2006, kell 14.13 (UTC)
replies: text: Jah. Andres 17. juuni 2006, kell 14.22 (UTC)

message: http://en.wikipedia.org/wiki/Congress_of_the_Communist_Party_of_the_Soviet_Union
Kongresse annab veel täiendada. kanakukk 28. aprill 2008, kell 16:34 (UTC)
thread_title:  Kommunistliku partei kongressid 

message: "Ülevenemaa Kommunistlik (bolševike) Partei (Всесоюзная коммунистическая партия (большевиков) - ВКП(б)) lühendatud ÜK(b)P), 1925–1952." - Kas vsjesajuznaja ei tähenda mitte üleliiduline? --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 11:05 (UTC).
replies: text: : Jah, isegi inglise keeles on ta üleliiduline: "    * In 1925 the party was renamed the All-Union Communist Party (bolsheviks) (Russian: Всесою́зная Коммунисти́ческая Па́ртия (большевико́в) , ВКП(б))." --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 11:06 (UTC).
1921, 25 июня – принято постановление ЦК и ЦКК РКП(б) по вопросу о проверке, пересмотре и очистке партии. Проверке подлежали все члены партии, особой проверке подвергались: бывшие члены других партий, вступившие в ряды РКП(б) после Октября 1917 года; коммунисты – выходцы из среды чиновников старых правительств; советские служащие, связанные с различными привилегиями.
КРГАОПДФ, ф.18, оп.3, д.2, л.4.
Linke, mida voiks vaadata: http://www.mustkass.kongress.ee/yrik/memorand/nlkp.htm 
http://www.mustkass.kongress.ee/yrik/memorand/pt1.htm
--Brita 28. märts 2010, kell 17:05 (EEST)
Soovitav oleks, et siia leitaks liikmelisuse ossa surve avaldamise ja väljaviskamise juhtumeid juurde. --Brita 28. märts 2010, kell 17:30 (EEST)
Kas need viimased kasutaja Сергей Стрелецкий lisatud asjad on päris niisugusel kujul vastuvõetavad (lisaks õigekirjavigadele)? --Morel 3. detsember 2011, kell 15:28 (EET)
----
Mõned märkused: a) 1918 polnud Nõukogude Liitu. b) NLKP nime sai partei aastal 1952. Seega avalaused on iseenesest suht imelikud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. veebruar 2014, kell 12:04 (EET)
Siin on vastuolud. Kas partei asutati 1898 või 1918? Andres (arutelu) 12. veebruar 2014, kell 00:13 (EET)
replies: text: : Minu meelest asutati ikka 1898. aastal. Velirand (arutelu) 13. september 2015, kell 15:24 (EEST)
replies: text: :: Siis tuleb esimene lõik ümber teha. Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 20:40 (EEST)
----
Kas Capri kooli puhul on mõeldud seda, millest vene vikis on artikkel :ru:Каприйская школа, aga kuidagimoodi ei loe seal 27 osalejat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. märts 2017, kell 20:11 (EET)
thread_title:  Tõlge
Arutelu:Tver

message: "Kalinin" peaks olema täpsustuslehekülg, sest paljudele toob see meelde Mihhail Kalinin-i mitte linna nime. --TarmoK 14. detsember 2005, kell 13.13 (UTC)
----
| elanikke = 410 400 (2010) --Mona 6. mai 2011, kell 19:59 (EEST)
----
Miskipärast arvaks, et enne peaks hoopiski mainima Tmaka jõge ja alles siis Tvertsat -- Ahsoous 8. juuni 2012, kell 13:45 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 408 900 (2013) Velirand (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 22:58 (EET)
thread_title:  REDIRECT [[Kalinin]]
Arutelu:Talis Bachmann

message: Copy-paste. Sellisel kujul kuulub kustutamisele. --Lulu 14. detsember 2005, kell 19.26 (UTC)
Jätsin alles nupukese. Arvan, et publikatsioonide nimekiri ei käi autoriõiguse alla. Kõrvaldasin eesti- ja venekeelsed tööd, sest nende kirjed pole korrektset. Nüüd on tarvis veel seda nimekirja toimetada. 
Ka muu info võiks muudetud kujul alles jätta, aga kui see on kord netis olemas, siis on see alati kättesaadav. Andres 14. detsember 2005, kell 20.22 (UTC)

message: 40+ nimetust on raske mõista "olulisemate" publikatsioonidena. Kui sellist nimekirja alles jätta siis panna need eraldi lehele ja siia jätta tõesti sellised mis on märkimisväärsed. Praegusel juhul on see sedasi ülearune "müra" --TarmoK 15. detsember 2005, kell 08.25 (UTC)
replies: text: Nõus sinuga... aga kuna pole asjaga kursis siis... - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 08.34 (UTC)
Nojah, teadlaste CV-d on ju paarkümmend lehekülge pikad ja seal võib vabalt olla sektsioon "Publikatsioonid (osaline loetelu enam kui 200-st)" kus on 40 nimetust. Võib-olla piisaks esialgu artiklisse lausejupist sisuga "arvukalt publikatsioone" ? Ülejäänu võib ehk kasvõi siia tõsta. --Heiki e 15. detsember 2005, kell 09.02 (UTC)
replies: text: :: Tõstsin need kõik eraldi lehele sealt võib siis edasi arendada. Kui tuleb keegi asjatundjam kes oskab teha valikut siis võtta sealt mõningad ka n.ö. pealehele --TarmoK 15. detsember 2005, kell 09.22 (UTC)

text: Tore muidugi, kui on rohkem materjali, mida siin avaldada. Iga teadlase puhul võiks tõesti olla juures ka täielik personaalbibliograafia. Artiklisse endasse sobiksid siiski yksnes monograafiad ja (kui neid on, siis ka) laiemale lugejaskonnale mõeldud raamatud. Teadusartiklid, muud ajakirjanduses ilmunud artiklid, väiksetiraazhilised õppematerjalid jmt tuleks jah paigutada nii, nagu praegu TarmoK tegi. --Lulu 15. detsember 2005, kell 09.43 (UTC)
----
Minu meelest võiks see publikatsioonide loend ikka artiklis olla. Andres 18. märts 2011, kell 22:54 (EET)
thread_title:  publikatsioonidest
Arutelu:Tajo Kadajas

message: copy-paste: http://www.zzz.ee/edition49/composers/t_kadajas/more.html --TarmoK 15. detsember 2005, kell 08.28 (UTC)
replies: text: leheküljel http://www.dcc.ttu.ee/bands/get.asp?ident=638 on öeldud © Eesti Ansamblite Andmebaas - tähendagu see siis mida iganes - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 08.32 (UTC)

message: Eesti Ansamblite Andmebaasi autoriõigus tähendab muidugi eelkõige vastavat internetikeskkonda. Kõik tekstid, mida see andmebaas sisaldab, on bändimeelste enda kirjutatud ja sellele sellel keskkonnal muidugi autorlust pole.
replies: text: Kellel iganes autoriõigus (seega siis bändimees), peab andma loa selle teksti kasutamiseks Vikipeedia tingimustel (GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi alusel). Kui seda luba ei ole, tohib ainult fakte (ka hinnanguid, kui on teada, kelle hinnang see on) oma sõnadega ümber jutustada, võib-olla ka piiratud mahus tsiteerida. Andres 27. detsember 2005, kell 19.57 (UTC)
thread_title:  Autoriõigusest 

message: Kas ta on saanud selle mälestusmärgi või on tegemist kellegi samanimelisega?
Jah, ma olen tõesti selle märgi saanud ja tegemist ei ole kellegi samanimelisega.
thread_title: [[Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest]]
Arutelu:Sosnovõi Bor

message: parandasin 70km 80-ks, sest nii väidab linna enda ametlik leht, aga eri kohtadest võib leida ka arve 73 ja 81. Aga kas selle Leningradi aatomielektrijaama puhul ei peaks mainima seda et 1973 läks käiku esimene energiablokk ja teine 1975?  - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 11.18 (UTC)

message: Kaugus sõltub sellest, kas arvestada seda linnulennult (antud juhul 68 km), maanteed mööda (85 km)või koguni raudteed mööda. Kas selle koha pealt on mingit ühtset poliitikat?
--Metsavend 15. detsember 2005, kell 11.55 (UTC)
replies: text: :nu sõltub ka sellest kas mõõta linnapiiride või linnakeskuste vahet... Lomonossovini, mis on ka Peterburi linnaosa loetakse vahemaaks 37km... Zelenogogorskini teine linnaosa on linnulennult näiteks 48km aga mööda maanteed 116...- Ahsoous 15. detsember 2005, kell 12.06 (UTC)
See peaks olema üldine tava, et kaugusi mõõdetakse keskuste vahel, mitte linna piirist arvestades. Tallinna puhul oli vist Viru väljakust.
replies: text: ::Alati see päris nii ka ei ole... Eri juhtudel on erinev lähenemine - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 12.13 (UTC)
thread_title:  Linnadevaheline kaugus
Arutelu:Sangay Ngedup

message: Inglise vikis on vabalt kasutatav pilt. Andres 16. detsember 2005, kell 08.00 (UTC)
Arutelu:Türann

message: Põhiosa sellest materjalist peaks ikkagi olema pealkirja "Türannia" all. Peaks küll olema ka  artikkel "Türann". Andres 17. detsember 2005, kell 12.29 (UTC)
replies: text: :Ma vaatasin kuidas inglise wikis  on ja seal oli türannia suunatud türanni alla.--Kinks 17. detsember 2005, kell 13.11 (UTC)
replies: text: :: Me ei pea seda järele tegema. Andres 17. detsember 2005, kell 13.42 (UTC)

message: Kes on türann ???? Ja kust see sõna pärineb ????
----
Peisistratose ja Hippiase lingid on täiesti valed. --Ehitaja (arutelu) 2. mai 2024, kell 19:45 (EEST)
replies: text: Parandatud. --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 02:08 (EEST)
thread_title:  Türann
Arutelu:Laam

message: Maailm asub kuuel laamal: Euraasia, Ameerika, Vaikse ookeani, Antarktika ja India laam.
replies: text: Pildi järgi otsustades on neid rohkem. Ehk peaks pildi nii suureks tegema, et nimed oleks näha? 
Ja mis tähendab "maailm"? Andres 17. detsember 2005, kell 17.43 (UTC)

text: Võtsin selle välja, sest tekstis on öeldud, et neid on mitukümmend. Andres 17. detsember 2005, kell 17.45 (UTC)

message: Kasutaja:88.196.130.43 on kohati natuke küündimatut teksti siia lisanud. Ja see sisu on eraldi artiklites juba ka korrektsemal kujul olemas. Kas on vaja hakata toimetama või taastab endise kuju? Siim 20. juuli 2007, kell 15:08 (UTC)
replies: text: Sul on voli otsustada. Andres 20. juuli 2007, kell 16:32 (UTC)

message: Lahknevad ja see annab magmale võimaluse maakoorde tungida. Sellepärast tekivad sealsetes piirkondades maavärinad ja vulkaanipursked, keskele tekib riftiorg. Selle tagajärjel tekib juurde uut maakoort ja nii on ka tekkinud näiteks Island.
thread_title:  [[Ookeaniline maakoor]] ja [[ookeaniline maakoor]] 

message: Põrkuvad ja seal liigub üks maakoor teise alla, sulab seal ja tekib süvik. Teine maakoor kurdub mäestikuks ja tekib uut maakoort juurde.
thread_title:  [[Ookeaniline maakoor]] ja [[ookeaniline maakoor]] 

message: Põrkuvad Lõuna-Ameerika läänerannikul ja Vaikse ookeani loode osas. Ookeaniline maakoor sukeldub mandrilise maakoore alla ja sulab seal ehk hävineb. Seal kus ta sukeldub, sinna tekib süvik. Mandriline maakoor kurdub suure surve all ja sinna tekib mäestik. Sealsetse piirkondades on samuti palju maavärinaid ja vulkaanipurskeid.
thread_title:  [[Ookeaniline maakoor]] ja [[mandriline maakoor]] 

message: Põrkuvad ja nii on tekkinud näiteks Himaalaja mäestik. Suure rõhu all liiguvad kaks maakoort üksteise peale ja kurduvad mäestikeks. Sealsetse piirkondades on maavärinaid aga vulkaanipurskeid seal ei esine, kuna maakoor on liiga paks, et magma suudaks maapinnale tungida.
Võtsin selle jutu välja, sest see ei kuulu siia. Siim 18. veebruar 2009, kell 11:50 (UTC)
----
Kuhu sobib see tekst? Pakun artiklisse Laamade liikumine. --193.40.210.178 18. veebruar 2009, kell 12:18 (UTC)
replies: text: Sellist artiklit pole vast vaja. Artikkel Laamtektoonika vajaks korralikuks artikliks kirjutamist, võib-olla sinna kuidagi integreerida. Üldiselt on selle jutu probleemiks see, et segi aetakse maakoor ja litosfäär. Laamad on litosfääri osad, mitte maakoore. Siim 18. veebruar 2009, kell 12:31 (UTC)
thread_title:  [[Mandriline maakoor]] ja [[mandriline maakoor]]
Arutelu:Jean Piaget

message: Miks Piaget on pandud filosoofiks? Andres 17. detsember 2005, kell 19.16 (UTC)
replies: text: Sest ta on seda väärt. --Lulu 17. detsember 2005, kell 21.13 (UTC)
replies: text: : Ma küsin sellepärast, et võib-olla ta on teinud midagi, mida ma tea. Teadlane ei ole ju vähem väärt kui filosoof. Andres 17. detsember 2005, kell 21.18 (UTC)

text: Jah, Piaget tööde mõju ja tähendus ulatub ka filosoofiasse. --Lulu 18. detsember 2005, kell 21.14 (UTC)
replies: text: : See on teine asi. Aga ta ise ei olnud filosoof. Andres 18. detsember 2005, kell 22.33 (UTC)
replies: text: :: Tüüpi kord liigitatakse filosoofide hulka, kord mitte. Need allikad näiteks liigitavad: http://www.nndb.com/people/359/000094077/ http://www.time.com/time/time100/scientist/profile/piaget.html Okul 18. detsember 2005, kell 22.54 (UTC)
replies: text: ::: Jah. Esimeses allikas mainitakse, et tema töö avaldas filosoofiale mõju. Teises öeldakse, et tema tegelik huviala oli epistemoloogia ning et ta uuris seda filosoofi analüütilise rangusega ning jõudis epistemoloogilise relativismini. Mul on küll mulje, et tema uurimismeetod oli teaduslik, mitte filosoofiline. Tõsi küll, filosoofiline küsimuseasetus ja filosoofilised järeldused võisid olla. Esialgu tundub mulle, et sellest ei piisa tema nimetamiseks filosoofiks. Filosoof peaks kasutama filosoofilisi meetodeid. Andres 19. detsember 2005, kell 08.36 (UTC)

text: Heh, milliseid filosoofilisi meetodeid kasutasid oma töödes näiteks Nietzsche, Kierkegaard, Sartre, ... ? --- Arvan, et antud juhul, kui tegu on kategoriseerimisega, pole sel vaidlusel mõtet. --Lulu 19. detsember 2005, kell 08.51 (UTC)
replies: text: : Kategooriad kategooriateks, aga Piaget (ja Pavlov) on ka filosoofide loendis. Selle loendi koostamisel on kasutatud ühte filosoofialeksikoni, mille märksõnastikku on lülitatud ka filosoofiat mõjutanud teadlasi.

text: : Nietzsche, Kierkegaard ja Sartre ei korraldanud ju mingeid katseid, et uurida, kuidas asi tegelikult on. Andres 19. detsember 2005, kell 09.21 (UTC)
Leian, et kui teatud olulisel viisil seotud filosoofiaga, aga ometi pole filosoof, siis tuleks kõigepealt artiklis eneses kirjutada tema seosest filosoofiaga. Seejärel võiks kõne alla tulla filosoofia kategooria. Praegu tuleb üllatavale kategooriaomistusele vastust otsida arutelust. --Heiki e 20. detsember 2005, kell 13.53 (UTC)

message: Kognitiivse arengu teooriaid on rohkem kui Jean Piaget loodu, sellest artiklist jääb mulje, et tema lõi selle ühe ja ainukese.
thread_title:  Kognitiivse arengu teooria
Arutelu:18. detsember

thread_title:  Arutelu 

message: * 1937 – Kreeka saadik Kimon A. Collas esitas oma volitused riigihoidja Konstantin Pätsile.
 * 1934 – Eesti saadik August Torma esitas oma volitused Suurbritannia ja Iirimaa kuningale George V-le.
--WikedKentaur (arutelu) 17. detsember 2016, kell 11:22 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:19. detsember

message: Mujal allikates on öeldud, et Treffner sai kooli asutamise loa 7., mitte 19. detsembril 1883.
replies: text: Kas mitte 7. ei ole vana kalendri järgi? Andres (arutelu) 19. detsember 2015, kell 14:10 (EET)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:Peter Paul Rubens

message: See osa ei kuulu siia: 
Jakob Jordaens (1593-1678)
Jõukas linnakodanik, suured barokilikud stseenid. Kõige sundimatum robustne naturalism, koomika ja huumor. Labased ilmed, taltsutamatu elurõõm.
“Autoportree perekonnaga” 1615 pereisast kuni teenijateni / putod - lapsena surnud pereliikmed
Ehtflaamilikult lopsakad kehavormid, eelistas rahvarikkaid kompositsioone. Hülgas kat. usu ja hakkas kalvinistiks.
“Oakuningad” - kolmekuningapäeval küpsetati pirukaid, ühe sisse peideti uba, leidja krooniti kuningaks. 
Andres 20. detsember 2005, kell 15.52 (UTC)
Malli arutelu:KümnendiaastadeKr

message: See on abimall mallidele Mall:SajandiaastadeKr ja Mall:SajandiaastadeKr1s, millede kasutamise kohta loe Vikipeedia:Vikiprojekt kalender - Ahsoous 22. detsember 2005, kell 08.28 (UTC)
thread_title:  Kasutamine 

message: kas see — ( — ) ei ole liiga pikk(?). kas ei oleks parem kasutada seda sama "kriipsu" mis päevade leheküljel on: ALT+0150(?) --TarmoK 22. detsember 2005, kell 10.36 (UTC)
replies: text: võib-olla küll, et ndash on parem, kuid jätsin esialgu selle... kui see vastukarva on, eks siis muuda ära... ise mõtlesin pikalt selle üle, et kas mitte see eKr nähtavaks teha... siis aga leidsin, et rida võib liiga pikaks minna ning panin siis selle mdashi... - Ahsoous 22. detsember 2005, kell 10.58 (UTC)
replies: text: : niisiis ei paista selle eKr-iga praegu probleeme olema (17 tollise' monitori ja kuuekohalise aastaarvuga, mida nagunii vaja vist ei ole) - nii et antud hetkel vist ise jääksin selle juurde - Ahsoous 22. detsember 2005, kell 11.12 (UTC)
replies: text: :: sedasi eKr-iga on kena ... panin nüüd veel üht asja tähele et FireFoxis tuleb igale aastale kastike ümber, kui IE-s ei tule, ei viitsi praegu uurima hakata kust see tuleb ja ei teagi kumb "kenam" on, lihtsalt tähelepanek --TarmoK 22. detsember 2005, kell 15.02 (UTC)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:28. oktoober

thread_title:  Arutelu 

message: * 1869 – Dmitri Mendelejev avaldas keemiliste elementide perioodilisussüsteemi.
esmaettekanne märtsis. --WikedKentaur (arutelu) 27. oktoober 2019, kell 22:18 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:24. oktoober

message: Kuidas seda nüüd öelda, aga V-2 ei olnud võimalik maad kosmosest filmida, sest ta lennukõrgus ei olnud piisav, et kosmosesse jõuda (maksimaalne lennukõrgus 88 km, kosmose piiriks loetakse rahvusvaheliselt 100km, kuigi selle teise puhul on mingid agad seoses jänkide teistsuguse mõtteviisiga, nii et tegelikult nii ja naa, aga sellisel puhul vajab pikemat selgitust) -- Ahsoous 28. oktoober 2008, kell 20:58 (UTC)
replies: text: Pildi allkirja järgi lendas kuni 105 km kõrgusel. --WikedKentaur (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 17:59 (EEST)
thread_title:  Arutelu 

message: *1935 – Itaalia saadik Vincenzo Cicconardi esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
 *1933 – vapsid korraldasid tänujumalateenistuse Tallinna Issanda Muutmise Peakirikus"Tund on tulnud, üles vennad!" Sõnumed, 26. oktoober 1933, nr. 208, lk. 1.. 
jääb arusaamatuks, mille puhul jumalateenistus korraldati. --WikedKentaur (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 17:59 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:26. oktoober

thread_title:  Arutelu 

message: * 2007 – esilinastus Exitfilmi toodetud film "Kuhu põgenevad hinged".
--WikedKentaur (arutelu) 25. oktoober 2016, kell 21:38 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:26. detsember

message: Selle rahu nimi peaks eesti keeles kõigest hoolimata olema siiski Pressburgi rahu -- Ahsoous 9. jaanuar 2008, kell 05:13 (UTC)

message: *1801 – lord Elgin "rüüstas" Parthenoni.
--WikedKentaur (arutelu) 26. detsember 2019, kell 11:11 (EET)
 *1979 – NSV Liidu väed hõivasid Kabulis presidendipalee.
27. dets --WikedKentaur (arutelu) 26. detsember 2019, kell 12:35 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:28. detsember

message: "Galileo Galilei vaatles esimesena Naptuuni, pidades seda kinnistäheks." Mis on Naptuun? Või on see lihtsalt kirjaviga ning õige on Neptuun? Valju 1. august 2007, kell 10:58 (UTC)
thread_title:  Arutelu
Malli arutelu:SajandiaastadeKr

message: Mall on mõeldud aasta ja sajandi kategooriates liikumiseks. Malli saab kasutada aasta ja sajandikategooriate jaoks alates teisest sajandist eKr.
Mall kasutab kolme parameetrit:
# Eelmine sajand numbriga
# Sajand, mille kohta käib vastav sajandi või aastakategooria
# Järgmine sajand
=== Näide ===
2. sajand eKr: 
 {{SajandiaastadeKr|3|2|1}}
tulemus:
thread_title:  Kasutamine 

message: 2. sajand eKr: 
 {{SajandiaastadeKr|3|2|1}}
tulemus:
thread_title:  Näide 

message: ...
thread_title: Arutelu
Arutelu:26. november

message: "1962 – Tartus valiti suitsupääsuke Eesti rahvuslinnuks." Kes valis? Velirand (arutelu) 26. november 2015, kell 16:27 (EET)
----
Välja:
1951 – novembri madalaim õhutemperatuur -26,0°C Jõhvis
Viide: Jõhvis sündis eile selle sügis-talve külmarekord -25,9 kraadi Postimees 26.11.2010
Viitest ei selgu, et -26 oleks kunagi Jõhvis mõõdetud. Jõgeva rekord sündis hoopis 1951 ja teisel kuupäeval. Ilmselt peaks siin olema -25,9, aga seda peab täiendavalt uurima. Tõenäoline on, et Jõhvi novembrikuu külmarekord on -25,9 ja mõõdetud 25. novembril 2010, aga selle kohta tuleks viide leida. --Jaan513 (arutelu) 8. november 2016, kell 15:37 (EET)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:29. november

message: kapituleerus diplomaatiliselt Austriale
replies: text: Mis see tähendab? Andres 31. juuli 2007, kell 13:53 (UTC)
lõppes Berezina lahing -- kas see mitte Bjarezina ei peaks olema? -- Ahsoous 15. detsember 2007, kell 23:04 (UTC)

text: Mõlemad peaks sobima. Djreichsfuhrer 15. detsember 2007, kell 23:27 (UTC)
----
Välja: 2010. aasta talve madalaim õhutemperatuur (-25,9 °C Jõhvis). Viide: В Йыхви зафиксирован температурный рекорд этой зимы -25,9 градуса, Dzd.ee, 29.11.2010
Viitest see ei selgu. Artikkel on kirjutatud rekordiga samal päeval, kuidas siis on teada, et pärast seda külmemat ilma ei olnud? --Jaan513 (arutelu) 8. november 2016, kell 15:57 (EET)
thread_title:  Arutelu 

message: * 1969 – Eestit tabas orkaan, mis tõi kaasa tugevaid purustusi ja lörtsi-vihmasaju. Maru purustas Eesti tuulerekordi, milleks oli iiliti 48 m/s.
vt 1969. aasta novembritorm --WikedKentaur (arutelu) 27. november 2019, kell 18:23 (EET)
thread_title:  välja tõstetud