lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Maret Maripuu

message: Kas ta läks Riigikokku tagasi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuni 2009, kell 06:20 (UTC)

message: "Isiklikku" vahepealses variandis oli lisainfo, et mõlemad vanemad kasvatavad last. Kui see on tõendatav, tuleks see tagasi panna. Andres 21. oktoober 2010, kell 18:06 (EEST)
Hm. Huvitav, miks see info on piisavalt oluline, et lisada lapse ema artiklisse, samas kui lapse isa artiklis pole isegi mainitud, et tal laps olemas on? :) Helena 21. oktoober 2010, kell 19:55 (EEST)
replies: text: Vahepeal pandi siia mingit klatši, võtsin osa sellest välja, aga võib-olla oli seal midagi, mida annaks toimetada. --Epp 21. oktoober 2010, kell 20:53 (EEST)

text: Mul ei ole üldse seisukohta selle kohta, kas see info on oluline, aga info väljavõtmine tekitab alati küsimusi.

text: Vikipeedia sisu kujuneb suures osas stiihiliselt, kuigi mõned tegijad käivad ka terveid teemasid süstemaatiliselt läbi. See seletabki lünki artiklites. Aga asi on kergesti parandatav, teeme kohe ära. Andres 21. oktoober 2010, kell 23:32 (EEST)

text: Ajakirjandusest nähtub, et Igor Gräzin ja Maret Maripuu kasvatavad last koos, kuigi nad ei ela koos. Andres 22. oktoober 2010, kell 00:18 (EEST)
Mina võtsin enne välja selle:

text:  Viimase väitel seob neid Maripuuga omavaheline armastus (vt artikleid "Kroonikas"), mis on aga ajakirjanduse põhjal on siiski ühepoolne.

text: Seltskonnas on Maripuu poliitik Imre Sooääre kaaslane. Maripuu on oma sõbrast sõltumatu iseseisev poliitik - ta on olnud Ansipi kabineti otsustav liige sotsiaalministrina. (Sooäär - iigikogu liige Isamaaliidust). Maripuu edendab apoliitilist kuvandit: konservatiivne, vaba, sõltumatu ja täisealine naine. Domineerivad teemad: sotsiaalsed - lapsed, lasteaiad, elukeskkkond, vanurid, hakkamsaamine jne. Korduv teema - kaastunne, empaatia, armastus (üleüldse).
--Epp 22. oktoober 2010, kell 00:24 (EEST)
replies: text: : Sellega ei ole vist midagi peale hakata. Andres 22. oktoober 2010, kell 00:33 (EEST)
Arutelu:Vahi (Tartu)

message: Maalehe andmetel on need tänavad puude nimede järgi ümber nimetatud, kuid puudub kinnitus. Andres 7. juuni 2009, kell 13:38 (UTC)
Nähtavasti anti põõsaste nimed. Andres 7. juuni 2009, kell 13:47 (UTC)
Võtsin tänavate nimed siit. Neid on seal veel, ja KNAB-is kõiki ei ole. Andres 7. juuni 2009, kell 14:12 (UTC)
Maa-ameti kaardil on veel rohkem tänavanimesid. Andres 7. juuni 2009, kell 14:26 (UTC)
vana elanike arv: 811 (2010) Taivo 2. jaanuar 2012, kell 15:47 (EET)

message: Kas on parim pealkiri, kui on ka Vahi küla (Tartu)? --Pelmeen10 6. aprill 2018, kell 12:55 (EEST)
replies: text: probleemne juhtum, sest mõlemad asulad asuvad Tartu vallas ja üks on küla ja teine oli küla (praegu alevik). Ma ei tea, kas meil on analoogseid juhtumeid juba olnud? A priori pakun pealkirjad Vahi (Tartu valla küla), Vahi (Tartu valla alevik). Pealkiri Vahi küla on üldse halb, ent kui tahetakse ikkagi säilitada, siis see suunata täpslk-le Vahi--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2018, kell 21:38 (EEST)
thread_title: Pealkiri
Arutelu:Werner Bergengruen

message: Kirjanike kallal ei norita tavaliselt selles, kas tema poolt esitatud tõsiasjad on ka tõsiasjad, või ainult kirjanduslik fantaasia. Nii mõnigi kirjanik, või seda olla tahtev, on kasutanud kirjanduse sildi all võimalust isiklikuks kättemaksuks kas isikutele või olukordadele.
Üks värskem näide on Werner Bergengrueni lühijutt Saksamaa põgenike ajalehes "Ost-West-Kurier" (nr. 1, 1955). Jutustus "Der General" (kindral) ja allpealkiri "Jutustus Baltikumist" on küll kõike muud, kui balti oludele vastav. Kirjanik laseb ühel sulide triol petta ühelt kullasepalt välja 28-tuhandelise kuld-portsigari. Üks suli mängib vormis kindralit, teine politseinikku. Maresa v. Revoy on teinud jutustuse juurde ka joonistuse ja ületanud selle "balti kindrali" joonistamisel kõik senised opereti-fantaasiad, kaasa arvatud ka L.-Ameerika riigipöörete-kindralite kirevuse. Siis laseb kirjanik kullasepp Mikulitshi (pildi järgi otsustades israeliit) kanda nööpaugus  vabadussõja teenetemärgi "värvilist lindikest" ja seletab ka ära, mida tähendab mõiste "vabadussõda" – " ... sest nii nimetati aega, mil üks suur armee lagunes ja ülearuseks jäänud kuulipildujaid müütati".
Kui jätta sellest jutustusest välja kabjalöögid "Baltikumi" vastu, samuti ka lõunamaine operetlik pilt "balti kindralist", siis oleks ta üsna hea kriminaalnovelliks. Sel kujul aga on ta ainult see, milleks teda ka kirjutatud: Baltimaade, nende ajaloo ja olukordade naeruvääristamiseks inetul kujul.
Kas pole sarnastel kordadel nüüd Balti-Saksa Selts kohustatud sekkuma?
-oo-
Võitleja, veebruar 1955, nr. 2, lk. 5.
--Improvisaator 8. juuni 2009, kell 10:19 (UTC)
----
"baltisaksa päritolu ja saksa keeles kirjutav luuletaja, prosaist ja tõlkija." Võiks ju lihtsalt olla: "baltisaksa päritolu saksa luuletaja, prosaist ja tõlkija." Velirand (arutelu) 17. november 2021, kell 14:42 (EET)
thread_title:  "Balti kindral"
Arutelu:Šokolaad

message: Ajaloo osa oli enne selline (kogu tekst on asendatud): 
Šokolaad sai Euroopale tuntuks Kolumbuse Ameerika avastamise reisidelt ja hispaanlase Corteze Mehhiko vallutamise päevilt. Kirjeldati, kuidas asteegid valmistasid oma valitsejale Montezumale röstitud, jahvatatud ning vahule löödud kakaomassist külma jooki, millele lisati mitmesuguseid vürtse. Montezuma jõi seda "jumalate toitu" 50 kuldtassitäit päevas.
Hispaania kuningale jook meeldis, oli ainult liiga mõru. Nii lisasidki magusalembesed hispaanlased sinna veel suhkrut. Joogi valmistamise retsepti suudeti hoida peaaegu 100 aastat saladuses, alles siis imbus see Prantsusmaale, kus "Päikesekuningas" Louis XIV seda oma vastuvõttudel uhkusega pakkus. 
17. sajandi algul levis šokolaadi valmistamise ja joomise komme Inglismaale, kus lisati puht inglaslikult loomulikult piima. Sellest ajast tuntakse piimašokolaadi. 
Tahket šokolaadi tahvlitena hakati valmistama alles umbes 1810. aastal Prantsusmaal, seejärel 10 aastat hiljem Inglismaal. 
Eestis oli esimesi tuntumaid šokolaaditootjaid firma Georg Stude 19. sajandi teisel poolel.
Andres 8. juuni 2009, kell 19:09 (UTC)
replies: text: Minu meelest peaks selle tagasi panema. Huvitav, kas see uus tekst on kuskilt maha kirjutatud? Osa on küll kangesti seda nägu; osa on küll jälle selleks kahtlaselt vigane. --Epp 8. juuni 2009, kell 21:46 (UTC)
replies: text: : Tagasi muidugi. Andres 9. juuni 2009, kell 05:48 (UTC)
replies: text: :: Natuke koogelmoogeldades tekib kahtlus, et allikana on kasutatud:
* http://www.epl.ee/artikkel/279646
* http://ester.nlib.ee/record=b1970018~S1*est

text: :: Kui kellelgi riiulis-raamatukogus käeulatuses, võiks kontrollida.

text: :: suwa 26. detsember 2009, kell 13:51 (UTC)

message: Kakao ja shokolaad maitsevad küll häsit aga selle tegemise käigus segatakse ja sulatatakse sellele sisse ka suurel hulgal säilitusained. Kui neid säilitusaineid on palju, siis see võib tekitada ka hingamisraskusi
replies: text: Võtsin selle välja, sest see oli vales kohas. Kui saab allikale viidata, võib selle ümbersõnastatud kujul sisse panna. Andres 18. veebruar 2010, kell 16:55 (UTC)
thread_title:  välja võetud 

message: * Children in cocoa production	
* The Harkin-Engel Protocol
* Global Witness and Congo
thread_title:  vaja lisada
Arutelu:Kohtla-Järve FC Lootus

message: Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 29. Duubelmeeskond: Sillamäe Kalev, eelarve 1270000 krooni, Kohtla-Järve linnastaadion (104x65, 2200 kohta), President Sergei Dorofejev, Peatreener Sergei Šarõmov. Asutamisaasta: 1998
thread_title: Hilisemaks kasutamiseks
Arutelu:Jekaterinburg

message: | elanikke = 1 315 100 (2007) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2009, kell 20:04 (UTC)
| elanikke = 1 401 700 (2009)<ref>[http://www.ekburg.ru/aboutcity/population/ Jekaterinburgi linna ametlik infoportaal (vene keeles)]</ref> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. veebruar 2011, kell 18:24 (EET)

message: Tuleb eristada linna ennast ja linna haldusala (munitsipaalmoodustist, nähtavasti siis linnaringkonda). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2009, kell 20:14 (UTC)

message: Allikas ei ole mainitud ei kliimatüüpi ega järske ilmamuutusi (mida on silmas peetud?). Andres 10. juuni 2009, kell 20:14 (UTC)
replies: text: Kui Te elaksite Jekaterinburgis, siis Te ei kahtleks selles, et ilmad muutuvad seal tihti järsult. Aga selles saab veenduda ka ilmaennustusi jälgides või kliimamonitori vaadates. Venemaa linnade kliimamonitor asub siin: http://pogoda.ru.net/monitor.php
replies: text: :Vikipeedias võib kasutada vaid varem avaldatud avalikku infot. Ehk siis kuskil peab olema selge sõnaga kirjas, et "Jekaterinburgis muutub ilm järsku". Või siis on toodud mingid tabelid päevade või nädalate lõikes. Jekaterinburgi kolimine ja ilmateadete jälgimine läheks kirja originaaluurimusena ja ka see on Vikipeedias taunitav.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 08:56 (UTC)
replies: text: :: Jekaterinburgi ilmateadete jälgimiseks pole tarvis sinna kolida ja see ei ole originaaluurimus. Aga muutuste järskus on suhteline ja siin on tegu hinnanguga. Andres 11. juuni 2009, kell 19:28 (UTC)
replies: text: ::: Kas ehk jutt pole mandrilisele kliimale iseloomulikest sesoonsetest muutustest? Andres 12. juuni 2009, kell 13:26 (UTC)
replies: text: :::: Ei, jutt käib sellest, et nt. suvel võib olla üle +35 kraadi, aga paari päevaga võib õhutemperatuur langeda +15 kraadini. Aga ma lisasin viite allikale, nii et nüüd on kõik korras.
replies: text: :::::: Ei ole korras. Asjast tuleks selgemalt ja üksikasjalikumalt rääkida. Andres 15. juuni 2009, kell 14:56 (UTC)
replies: text: ::::::: Ma kirjutasin asjast selgemalt. Võite sõnastust parandada, kui seda on tarvis.

message: ----
Piltidel võiks allkirjad olla. Andres 1. september 2011, kell 09:11 (EEST)
thread_title:  Viited
Arutelu:Piraadipartei

message: Partei pole sihilikult lasknud end liigitada poliitilisel spektril parem- ega vasakparteiks.
replies: text: Mida see tähendab? Mida on liigitamise vastu ette võetud? Pole ju mõtet rääkida mittesihilikust tegevusest. Andres 10. juuni 2009, kell 21:16 (UTC)
replies: text: : Pigem peaks ütlema, et partei väljendab seisukohti ainult teatud küsimustes. Andres 12. juuni 2009, kell 04:26 (UTC)
et kogub allkirju, osalemaks tulevastel üldvalimistel

text: See ei ole ju keeleliselt korrektne ega selge väljend. Andres 10. juuni 2009, kell 21:17 (UTC)
Mis see üldvalimistel osalemine konkreetselt tähendab? Mis üldse on üldvalimised? Kas see mitte ei tähenda, et korraga toimub hääletamine  parlamendivalimistel ja veel kuskil? Andres 10. juuni 2009, kell 21:19 (UTC)
Mis valimised need 2006. aasta valimised olid? Andres 10. juuni 2009, kell 21:21 (UTC)
Kui räägitakse arvamuse muutmisest, siis peaks ka ütlema, mis arvamusel enne oldi ja mis arvamusel nüüd ollakse. Andres 10. juuni 2009, kell 21:23 (UTC)

message: Partei üks põhiväärtusi on isikupuutumatus (kommunikatsioonisaladuse austamine). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuni 2009, kell 04:26 (UTC)

message: mõned kohad asendatud punktiiriga. Laupäeva 27. juuni 2009 seisuga äriregistris,
samas toodud e-valduse piraadipartei.ee kohta andmed Eeneti serveris puuduvad.
suwa 27. juuni 2009, kell 17:28 (UTC)
 Ettevõtja: Mittetulundusühing Piraadipartei (80292241)  	
 Maakohtute registriosakondade keskandmebaasi väljatrükk seisuga 27.06.2009 kell 20:19
 Mittetulundusühing Piraadipartei (registrikood 80292241) kohta on avatud:
 1) mittetulundusühingu registrikaart Tartu Maakohtu registriosakonnas, millele on tehtud kanded:
 1. kanne kinnitatud 26.06.2009 (Esmakanne)
   Mittetulundusühingu registrikaardi kehtivad ja kehtetud andmed on:
   Teine veerg: a) nimi, b) asukoht
      1. kanne a) Mittetulundusühing Piraadipartei
      1. kanne b) .......... Tartu 51009
   Kolmas veerg: juhatus, pankrotihaldur, likvideerija *
      1. kanne Alari Keedus juhatuse liige, .....
      1. kanne Jaanus Rõõmus juhatuse liige, .....
      1. kanne Kristjan Vedel juhatuse liige, .....
      1. kanne Gert Vesterberg juhatuse liige, ....
       * Juhatuse liige esindab mittetulundusühingut üksinda, kui registrisse ei ole kantud teisiti.
   Neljas veerg: õiguslik seisund
      1. kanne Põhikiri on kinnitatud 09.06.2009
   Viies veerg: b) märkused
      1. kanne Mittetulundusühingu alaliik on: tavaline mittetulundusühing
thread_title:  piraadipartei eestis 

message: Piraadipartei on tänapäeval rahvusvaheline poliitiline liikumine, Rootsi erakonnaks nimetamine on sobimatu. --90.191.166.161 19. detsember 2011, kell 16:46 (EET)
replies: text: aga siis võiks suurema osa sellest artiklist tõsta artikliks Piraadipartei (Rootsi)? siia saaks jätta definitsiooni, et on rahvusvaheline erakond, mis on esindatud Euroopa Parlamendis ja Berliini liidumaa parlamendis, registreeritud nendes ja nendes riikides, ning jutu praegustest alajaotustest "Poliitiline mõju" ja "Piraadipartei Eestis". -- Ohpuu 19. detsember 2011, kell 17:26 (EET)
thread_title:  Rootsi erakond?
Arutelu:Karli ülikool

message: Praegusest sõnakasutusest jääb mulje, et Karli seos kooliga on oletuslik. Tegelikult andis tema ju oma kahe (nii Tšehhi kuninga kui Saksamaa keisrina) kuldbullaga ülikoolile kõik õigused ja volitused.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 08:50 (UTC)
replies: text: Aga nende tegude initsiaatoriks võis vabalt mõni ta tark nõuandja olla. :-)) Kk 11. juuni 2009, kell 10:07 (UTC)
replies: text: :Seetõttu tulekski mainida neid kuldbullasid.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 10:31 (UTC)
IMHO võiks antud artiklis mainida ära ka seda et Praha Wenceslausi ajal Saksa-Rooma riigi pealinnaks -- Ahsoous 11. juuni 2009, kell 11:04 (UTC)

message: Kas see artikkel ei peaks olema mitte Karli Ülikool? Ivo 31. oktoober 2009, kell 22:23 (UTC)
replies: text: Ei, sest see pole ametlik nimi. Andres 1. november 2009, kell 01:39 (UTC)
thread_title:  Artikli nimi
Arutelu:Paide ordulinnus

message: ja alles 1573. a., kui linnuse senine komandant Caspar von Oldenbockum oli üle viidud Tallinna, õnnestus venelastel Paide vallutada. - Oldenbockum oli selleks ajaks kaheksa aastat surnud.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 13:42 (UTC)
Eesti ajal olid Järvamaa kaitseliitlastele isegi nende "kuningate" nimed ja viimased sõnad teada:
Rinnamärk kujutab endast risti, mille keskmesse on paigutatud Järva maleva embleem, Paide ajalooline vallitorn, kus aastal 1343 hoiti kinni ja hukati eestlaste kuningad Vootele, Murdja, Hundipea ja Meeme koos kolme sõjasulasega. Märgil olevad lained viitavad siinsele järvederohkusele, millest ka maakonna nimetus – Järvamaa. Tähed “JM” tähendavad Järva malevat.
Märk on Järvamaa kaitseliitlaste ühtekuuluvuse ja üksmeele sümboliks ning peaks kõikidele kandjatele meelde tuletama Murdja viimaseid sõnu: “Sinu eest, Eesti vabadus...”
Kaitseliidu Järva maleva rinnamärgi kirjeldus. Eesti sõjalised autasud ja rinnamärgid, Tallinn 2005, lk. 138.

message: Muidu hea artikkel, aga ühe asja koha pealt tahaks natuke viriseda. Nimelt ei toeta tänapäeva arhitektuuriloolased enam seisukohta, et Paide oli algselt tornlinnus. Vist on ka mingitel kaevamistel leitud, et peatorn oli kas samaaegne või isegi uuem kui tema kõrval olnud müürilõik. Athanasius Soter 30. juuli 2010, kell 00:10 (EEST)
replies: text: Selge. Otsin uuemaid allikaid.--WooteleF 4. august 2010, kell 08:27 (EEST)
replies: text: :Arheoloogiliste tööde alajaotuses on ju kirjas torni ja müüri kohta. Aga enne, kus on ehitusest juttu, seal peaks ka juurde lisama. Et nii oletati, aga selgus nii ja nii. Adeliine 18. november 2010, kell 13:18 (EET)
replies: text: ::Täitsa korralik artikkel, aga mulle jäi selgusetuks, millised olid 1989. aasta uurimistööde järeldused (kas oli tornlinnus või mitte?). --Iifar 30. november 2010, kell 23:10 (EET)
Viimane lisandus ei sobi siia hästi, pole ka neutraalne. Nelja kuninga kohta võiks olla eraldi artikkel. Andres 30. detsember 2010, kell 02:25 (EET)
thread_title:  Tornlinnus või mitte 

message: ::Siia peaks koordinaadid lisama. Ivo 4. veebruar 2011, kell 21:07 (EET)
replies: text: ::Lisasin koordinaadid. Ivo 12. märts 2011, kell 20:39 (EET)
replies: text: ::: Kas koordinaate ja muud olulist pildi alla millessegi teabekasti taolisse ei saaks paigutada? --Vihelik 12. märts 2011, kell 20:50 (EET)
thread_title: Koordinaadid

message: Siia on suunatud märksõnad Paide Vallitorn ja Vallitorn, millest varsti peaks ilmselt eraldi artikkel olema--Estopedist1 (arutelu) 15. september 2015, kell 21:06 (EEST)
thread_title: Paide Vallitorn
Arutelu:TuleTulemine

message: Sel aastal olen palju kohanud kirjapilti TuleTulemine. avjoska 12. juuni 2009, kell 13:10 (UTC)

message: Jah, õige ongi TuleTulemine, vrdl ÜhesHingamine.
replies: text: Plakati peal miks mitte, aga ma kahtlustan, et korrektses kirjas (nagu näiteks entsüklopeedias) sõna keskele suurt tähte ikkagi panna ei saa. Iseasi, on ta nüüd laulupeo tule teekonna nimi või pealkiri. Nagu Üheshingamine siin – jutumärkides ja väikese h-ga (jutumärke ma esialgu ei paneks, kuna ei tea mis põhjendusel neid kasutada). Ja ka nagu Tuletulemine siin.

text: Muidu, on eelmiste kordada tule teekondade juures ka sellist nime kasutatud?

text: 2009. aasta kohta käiv võiks ehk kompaktsemal kujul esitatud olla – praegu väga kuulutuse vormis. Välislinkide osas – lisatud neli on minu hinnangul liiast. Peo ja ELTSA omad on vastavates artiklites, see sama PDF kaart on ju nüüd pildina üleslaetud ja puulaevaseltsi oma liiga kaudse seosega. 13. juuni 2009, kell 20:03 (UTC)
replies: text: : Ei ole seda nime enne kuulnud, kahtlustan, et seda enne pole olnud. Andres 13. juuni 2009, kell 20:15 (UTC)
Jah, enne polegi olnud. See ajalehtedele viide on iseenesest õige, aga peo nimi on siiski ÜhesHingamine, see on selliselt läbivalt ka kõigis materjalides alates laulikutest ja lõpetades reklaamidega. Ka tuleteekond pole varem kandnud nime TuleTulemine ega isegi mitte Tuletulemine. See on olnud tuleteekond. Selles plaanis on ka TuleTulemine sarnane asi nagu ÜhesHingamine - ka see on sellisena kasutuses kõigis seda kajastavates ja reklaamivates materjalides. Seega mõlema puhul on tegemist nimega. Ajalehtede keeletoimetajate eelistused ei puutu seega siinkohal eriti asjasse. Need on kaks, kui soovite, brändi. Sest kui nüüd puht keelelist korrektsust soovida, siis peaks olema ka "tule tulemine", "laulupeotule tulemine" vms. 
14. juuni 2009, kell 02:25 (UTC)

text: Nõus eelkõnelejega. Muide, palun kirjuta nii alla, et nimi oleks näha. Andres 13. juuni 2009, kell 23:50 (UTC)
thread_title:  TuleTulemine
Arutelu:Endla (teater)

message: preagu on: Endla võrgukoht, kuna tegemist on võrgu nimega Internet ainult ühe teenuse
nimega veeb, sama nime all võib mõelda ka miskit serveriruumi või mõttelist punkti teatri elektrivõrgus,
lomulikult oleks siis korrektsem pealkiri Endla teatri elektrivõrgukoht.
Samamoodi ei ole mitmest veebilehest/kodulehest(veebilehtedest) koosneva terviku/kogumiku
nimetamine ainult ainsuses koduleht, minu arvates korrektne.
suwa 13. juuni 2009, kell 12:29 (UTC)
suwa 13. juuni 2009, kell 12:38 (UTC)
replies: text: Kui ma seda linki järgin, siis ma jõuan saidi kodulehele. Andres 13. juuni 2009, kell 12:44 (UTC)
replies: text: : Võrgukoht ehk sait koosneb veebilehtedest. Pigem on Endla teatri võrgukoht üks võrgu (interneti) punkt või lüli, kui niivõrd omaette võrk (veeb) võrgus. Võrgukoha sirvimist peab kuskilt alustama, üldjuhul koha kodulehelt ehk pealehelt. Idee järgi viitame antud juhul tervele võrgukohale, seega minu eelistus langeb selle keelendi kasuks. 13. juuni 2009, kell 14:37 (UTC)
thread_title:  veebi nimetamine 

message: Endla teater kui asutus on tegutsenud kahes silmapaistvas hoones. Ilmselt tuleks neist hoonetest teha eraldi artiklid teha--Bioneer1 (arutelu) 7. november 2013, kell 22:12 (EET)
thread_title: Teatri hooned

message: Kaasajal (siis, kui teater kandis Lydia Koidula nime) oleks kategooria Lydia Koidula mõistetav, ent praegu mõjub naljakalt. Ei teagi, kuidas analoogsetel juhtudel teha või kuidas kokku leppida--Bioneer1 (arutelu) 14. august 2014, kell 09:05 (EEST)
thread_title: Naljakas kategooria

message: V-o esialgu pole mõtet õppestuudiost eraldi artiklit teha. Küll on sellele juba linke: Pärnu Teatri õppestuudio--Estopedist1 (arutelu) 11. aprill 2016, kell 11:24 (EEST)
thread_title: Teatri õppestuudio
Arutelu:Ernst Johann von Stackelberg

message: Hea näide viidete vajalikkusest. Artikli lõpus on toodud ära vaid üks allikas, millest võib jääda mulje, et artikkel on kirjutatud selle põhjal. Tegelikult on seal vaid õige napid eluloolised andmed.--WooteleF 14. juuni 2009, kell 12:53 (UTC)
replies: text: Jah. Aga välislink ei olegi ju iseenesest allikas. Mina küll ei arva, et kui ma panen või kui teised panevad välislingi, siis see peab olema ühtlasi allikas. Kui see tõesti nii on mõeldud, siis tuleb juurde märkida, et  tegu on allikaga. Sellele artiklile võiks vabalt allikate puudumise märkuse panna. Andres 14. juuni 2009, kell 12:59 (UTC)

message: Millise kalendri järgi on kuupäevad (ametite loendis)?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 14. juuni 2009, kell 19:03 (UTC)

message: Vana kalendri järgi.

message: Vabandan segaduse pärast. Tühistasin kogemata Taivo muudatuse. Aga arvan, et allikamall tuleks ennistada. Kaks peatükki on viitamata (ja neis on väga täpne info, mis vajaks just viitamist).--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 15. juuni 2009, kell 14:25 (UTC)

message: sekund-leitnant (sekundleitnant)? Kas selline mõiste eksisteerib?--Bioneer1 (arutelu) 11. detsember 2014, kell 17:54 (EET)
replies: text: Kunagi järelikult eksisteeris. Teise järgu leitnant (esimese järgu leitnant on priimus-leitnant).
replies: text: : podporutšik ehk alamleitnant. Ja 1841 mitte kapten vaid штабс-капитан... see peaks vastama vanemleitnandile või kaptenleitnandile
thread_title: Sekund-leitnant?
Arutelu:Cartagena

message: Mina paneksin siia Hispaania Cartagena, sest see on algne Cartagena, mille järgi Colombia Cartagena (ja arvatavasti ka teised) on nime saanud. Aga ei sõdi ka täpsustuslehe vastu, sest Colombia Cartagena on samuti tuntud. 
Rööpnimed käivad Hispaania Cartagena kohta, nii et neid ei tule siia suunata, kui siia täpsustusleht jääb. Mina ei paneks täpsustuslehti kõigilt võõrkeelsetelt nimekujudelt. Andres 15. juuni 2009, kell 10:21 (UTC)
replies: text: Nõustun. Hispaania Cartagena järgi on teised oma nime saanud, aga Colombia Cartagena on suisa miljonilinn.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 10:21 (UTC)
Lingid siia tuleb korda teha. Andres 15. juuni 2009, kell 10:25 (UTC)
Kuidas teha vahet kahel Colombia Cartagenal? Pakun, et see väiksem võiks jääda nii nagu siin artiklis juba on.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 10:46 (UTC)

text: Jah. Andres 15. juuni 2009, kell 11:01 (UTC)

message: Carthago Nova - kas kuskil on siis algne Kartaago, kui see on uus? suwa 15. juuni 2009, kell 11:16 (UTC)
replies: text: See sinu lingitu ongi algne.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 11:33 (UTC)

message: Teised nimekujud tuleks muudmoodi vormistada. Välja tuleks jätta need, mis käivad vaid ühe linna kohta.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 15. juuni 2009, kell 12:01 (UTC)

message: Cartagena protkoll peaks olema kuskil lõpus, kui üldse.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 14:27 (UTC)
replies: text: "Vaata ka" all. Kogu leht vajab toimetamist. Andres 15. juuni 2009, kell 14:52 (UTC)

message: Kas need riigilipud peab ikka kustutama?
Mu meelest on kujunduslikult ilusam ja silmale kregemini haaratavam,
ka jaotus maailmajagude kaupa on ju mõistlik?? suwa 16. juuni 2009, kell 05:51 (UTC)
replies: text: Pole kindel. Neid kohti on ju vähe. Mulle tundub, et mida vähem asju, seda haaratavam. Ka koordinaadid on minu meelest ülearused. Andres 16. juuni 2009, kell 06:54 (UTC)
----
Kõik need kohad pole ju linnad, Filipiinide omad kindlasti mitte. Andres 16. juuni 2009, kell 06:54 (UTC)

text: Kindlasti on linnad vaid neli esimest. Teiste staatust ei suutnud kindlaks teha.--WooteleF 16. juuni 2009, kell 07:38 (UTC)
thread_title:  lipud