lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Madli Vitismann

message: Miks siit osa infost ära kadus. Viited olid ju olemas? --Mona 15. veebruar 2010, kell 16:36 (UTC)
Isik ei soovinud mõnd osa sellest teabest. SSGreporter 15. veebruar 2010, kell 22:12 (UTC)
replies: text: Isik võiks siis taotleda info eemaldamist algallikatest, võtta eeskuju Sirje Kingsepast.--WooteleF 15. veebruar 2010, kell 22:17 (UTC)

text: Kui raamatukogu on varjunime veebis avalikustanud ilma asjaosalise loata, siis võib raamatukogult nõuda selle eemaldamist veebist. Andres 15. veebruar 2010, kell 22:27 (UTC)

text: Raamatukogu eemaldaski isikuandmed veebist, kustutasin selle lingi. SSGreporter 16. veebruar 2010, kell 12:56 (UTC)
Arvan, et ISE ei ole hea välislink. Andres 15. veebruar 2010, kell 22:28 (UTC)
Ei ole küll. Otsisin aadressilt http://ise.nlib.ee läbi kõik rubriigid ja leidsin kokku 92 kirjet, kuid ei suutnud aru saada, miks olid kogu produktsioonist valitud just need artiklid ja mille alusel neid rubriikidesse oli jaotatud. Kõige rohkem, 76, oli artikleid majandusrubriigis, kuid autori nimi oli seal kirjutatud kuues eri reas, ja seegi valik polnud kuigi esinduslik. Pealegi ei tekkinud seal pärast valikukriteeriumide sisestamist linke, mida osutada, kõik oli üks nlib.ee. Nii ei oska ma siia viiteid panna, kui tegu on artiklitega, mis on kirjutatud enne seda, kui päevalehed endale kodulehed tekitasid või kui tegu on väljaannetega nagu Eesti Päevaleht (Rootsi), mis ei avalda artikleid kodulehel. Kustutan välislingi. SSGreporter 16. veebruar 2010, kell 22:01 (UTC)

text: Linke ei peagi tingimata olema, piisab kirjetest. Andres 16. veebruar 2010, kell 22:18 (UTC)

message: Pildi võiks kah artiklisse leida :P Ivo 12. märts 2010, kell 23:32 (UTC)
thread_title: Pilt
Arutelu:San Siro

message: Lihtsalt seda, et San Siro on linnaosa (kvartali) nimi. Ma küll väga ei usu, et tolle kohta lähitulevikus artiklit tuleks ja eesti inimese jaoks jääb staadioni nimi ilmselt ka tuntumaks, aga kas üldse ja kuidas tollele viidata (siinse lehe saaks vabalt teisaldada staadioni praeguse nime alla). ---Ahsoous 15. veebruar 2010, kell 20:33 (UTC)
Arutelu:Püstol

message: Mis see pildiallkiri peaks olema, kas mitte "Makarovi püstol"? Andres 17. veebruar 2010, kell 19:09 (UTC)

message: Julge väide, et päritolu on päris teadmatta, ehk sõnastaks leebemalt, vaieldavaks? suwa 1. september 2011, kell 15:02 (EEST)
replies: text: Leidsin kaks etümoloogiat. Ühe järgi on algallikaks tšehhi sõna píšťala 'vilepill', teise järgi Itaalia linna Pistoja nimi. Tundub, et praegu on jäädud esimese etümoloogia juurde. Andres 8. september 2011, kell 12:43 (EEST)
replies: text: : Pigem vile laiemas mõistes, nagu nt orelivile?, eks hilisemaski kirjanduses ole mainitud "orelite helisi". suwa 8. september 2011, kell 13:15 (EEST)
thread_title:  sõna päritolu 

message: On asju, mida nimetatakse püstoliteks, kuid mis pole relvad, vaid tööriistad või muuotstarbelised esemed, nt liimipüstol, värvipüstol, klambripüstol, tankimispüstol, valguspüstol, stardipüstol. Kaht viimast võib mõnes mõttes ka relvaks lugeda, aga ikkagi jääb küsimus, kuidas siit artiklist oleks kõige parem neile linkida ja kuidas neis artiklites linkida püstolile, kas "püstolikujuline"? Adeliine 27. aprill 2019, kell 12:26 (EEST)
thread_title:  Püstolid, mis pole relvad
Arutelu:Heitmed

message: Puudub lehekülg heide--Bioneer1 19. veebruar 2010, kell 09:10 (UTC)

message: Teen ettepaneku liita see artikkel artikliga Heide, kuna need kaks mõistet on lahutamatult seotud ning praegu tegeleb kumbki artikkel põhiliselt sõnade eristamisega ja kordab teist. --Jaan Vajakas 19. oktoober 2014, kell 02:23 (EEST)
thread_title:  Liitmine leheküljega "Heide"
Arutelu:Leo IX

message: "Offiitsium" ei saa olla õige sõna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. veebruar 2010, kell 18:40 (UTC)

message: Välislingid on imelikud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. veebruar 2010, kell 11:34 (UTC)

message: "... esimest korda argumenteeriti Constantinuse kingitusele" – ei saa aru, mida tähendab grammatiliselt vigane konstruktsioon "argumenteeriti kingitusele". Kuriuss (arutelu) 11. detsember 2022, kell 16:27 (EET)
replies: text: Arvan, et peaks olema "apelleeriti". --Andres (arutelu) 11. detsember 2022, kell 16:54 (EET)
thread_title:  Vajab selgemat sõnastust
Arutelu:Aili Paju

message: '''Väärinformatsioon'''
*[[Kristiina Tõnisson]]. Maris Parkeri kiindumused. – ''Noorte Hääl'', 18. märts 1979 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar")
*[[Hans H. Luik|Hans Luik]]. Tugev debüüt. – ''[[Noorus]]'', 1979, nr 7, lk 15 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar")
Need retsensioonid ei saa olla raamatule, sest raamat ilmus alles 1983 (Eesti kirjarahva leksikon, 1995, lk. 393.) Panin "proosateosele". Jutu algosa või algvariant ilmus Loomingus 1979. - Asti
Keegi mitte eriti arukas inimene pole taibanud, mida tähendab sõna "Välislingid". Ma kahtlen, kas kogu selle tsitaadilasuga on yldse midagi mõistlikku peale hakata - kui just mitte tõestusena, et ka meditsiiniharidus ei taga võimet reaalsusega adekvaatselt suhestuda -, aga las see laam olla siin tallel. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 19. veebruar 2010, kell 22:53 (UTC)

message: Kui ta ei ole enam korraline professor, siis tuleb märkida, mis aastani ta seda oli, ja parandada esimene lõik. 
Siin on millegipärast palju siselinke ära jäetud. Ja ta ei saanud olla nõukogude ajast saadik Tartu Ülikooli korraline professor. Andres (arutelu) 17. november 2015, kell 18:52 (EET)  
replies: text: Kui seda pole üles pannud autor ise ja seda pole tehtud tema loal, on see autoriõiguste rikkumine. Andres 19. veebruar 2010, kell 23:33 (UTC)
replies: text: : Intervjuudel on eri autorid, samuti ilmusid need eri väljaandeis. Isegi artiklis kirjeldatu ise peaks igayhelt eraldi luba kysima - ning intervjueerija isiklikust nõusolekust ei piisaks. Ehk saab siiski materjali ära kasutada, kui keegi jaksab nende sõelumisega tegelda. --Oop 20. veebruar 2010, kell 00:07 (UTC)
replies: text: :: Jah, õige küll.

text: :: Muidugi saab ära kasutada, ja küllap ükskord keegi ikka jaksab. Esimene asi, mida teha saab, on nende kirjed artiklisse panna. Andres 20. veebruar 2010, kell 06:43 (UTC)
Kas ta sobiks farmatseutide loendisse? Andres 31. detsember 2010, kell 14:27 (EET)

message: Miks pole prof.Aili Paju fotot lisatud?
replies: text: Siin vist kunagi oli üks pilt, aga see arvatavasti kustutati sellepärast, et see polnud vaba pilt. --Epp 31. juuli 2013, kell 21:06 (EEST)
Võiks siis uue foto üles panna. Küsida foto omanikult jne. Kui teavet edastada, siis ikka põhjalikult ja täpselt.

text: Selles asi ongi, et pole sellist pilti, mille autor ise siia üles oleks pannud. Ma olen kunagi sel teemal kõigi asjaosalistega kirjavahetust pidanud, sealhulgas palunud pildi autoril endal selle üles laadida ja litsentsi juurde panna. --Epp 5. august 2013, kell 21:17 (EEST)
thread_title:  FOTO 

message: Nimekirjast puudub 2013 aastal ilmunud raamat, Elujõud ja loodusravi; kirjastus Hermes
-------------
Puudu on ka ilmunud intervjuud Aili Pajuga:
1. Aili Paju: «Rahvaravitsejat varitseb oht saada jantlejaks!»;  Õhtuleht; 7.dets. 2013
2. Aili Paju: «Suurim vabadus on, kui ei pea tegema seda, mida ei taha.»;  Naisteleht; 18.veebruar 2014
----
Võtsin välja Eesti Entsüklopeediast kopeeritud jutu. --Epp 8. veebruar 2016, kell 19:56 (EET)
thread_title:  Raamat
Arutelu:Wilhelm Modenast

message: ka Wilhelm, Guglielmo, Vilhem Sabinast või Guillelmus Sabinast
replies: text: Siin läks nüüd vist midagi valesti. Andres 20. veebruar 2010, kell 16:41 (UTC)
replies: text: : Rootsi ajaloolistes allikates ja ka Wikis seisab Vilhelm av Sabina ehk siis eesti keelde ümber panduna Sabina Vilhelm. Tommyde Wiki ütleb samuti "William of Modena, also known as William of Sabina, Guglielmo de Chartreaux, Guglielmo de Savoy, Guillelmus"
replies: text: :: Aga "Vilhem"? Ja sõnade järjekord? Andres 20. veebruar 2010, kell 18:28 (UTC)
replies: text: ::: Pane siis päris eesti päraselt Sabina Villem =)

message: Wilhelmi eluloos on mitmeid seiku viimasel ajal ümber hinnatud, eriti on teinud seda Anti Selart ja Mihkel Mäesalu. Praegu ei ole aga kahjuks aega hakata nende järgi artiklit parandama. [[Kasutaja:Athanasius Soter|Athanasius Soter]] 28. jaanuar 2011, kell 20:28 (EET)
Arutelu:Ram (tank)

message: Mis keeles see pealkiri on? --Epp 22. veebruar 2010, kell 20:57 (UTC)
replies: text: eesti.--Kyng 22. veebruar 2010, kell 21:10 (UTC)
replies: text: :Peaks olema ehk Ram (tank).--WooteleF 22. veebruar 2010, kell 21:56 (UTC)
replies: text: :: Minu meelest ka. --Epp 22. veebruar 2010, kell 23:36 (UTC)

message: Pole lehekülge Ram. Andres 23. veebruar 2010, kell 19:53 (UTC)
replies: text: Aga on RAM ja trükkides otsingusse "Ram" ja vajutades "Mine", sattud just sinna lehele. Segaduste vältimiseks on praegune nimekuju parim.--Kyng 24. veebruar 2010, kell 06:39 (UTC)
replies: text: : Kui selle artikli pealkiri siin oleks "Ram", siis niisugust asja ei juhtuks. Ja kui on mitu Rami, siis peaks ikkagi olema eraldi täpsustusleht. Andres 24. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)
replies: text: :: Teisi sellenimelisi asju on olemas. Andres 24. veebruar 2010, kell 12:12 (UTC)
ma ei saa mööda sellest, et miskipärast tundub sõna 'ristlejatank' suht imelik... -- Ahsoous 24. veebruar 2010, kell 10:52 (UTC)
Muide infokastis olevad kiiruse ja käiguvaru lahtrite sõnastus on arusaamatu ja kaal on kindlasti vale -- Ahsoous 24. veebruar 2010, kell 10:55 (UTC)

text: Alternatiiviks ristlejatankile võiks olla ratsaväetank, mis pole vähem imelik. Mati Õun kasutab oma raamatus nimetust ristlejatank.--Kyng 24. veebruar 2010, kell 22:06 (UTC)
Arutelu:Kartograafia

message: Mida on tarvis toimetada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. veebruar 2010, kell 10:54 (UTC)

message: Kaarditüübid jms ei kuulu selle teema alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]]

message: Töö on ilusti üles ehitatud ja kõik vajalikud osad, mis kajastavad antud teemat, on olemas. Silma hakkab ,et pole kasutatud kirjandust ja ilmselt sellest tulenevalt ei ole ka viiteid tekstis.
Artikli pikkus on piisav ja teemasse on lisatud kenad ja asjakohased pildid. Õigekirja suhtes pretensioone ei ole.--Helyyn 24. november 2011, kell 19:02 (EET)
----
Viited on täiesti puudu. Kui n tõlgitud ingliskeelset artiklit, siis tuleb teksti sisse samadesse kohtadesse panna ingliskeelses artiklis kasutatud viited. Siselinke võiks samuti rohkem olla. Nt inimeste nimed. Punaseid linke ei tohi karta.
*chartis – 'kaart' ja graphein – 'kirjutama'
*kui Geographia on teose pealkiri, siis jutumärkidesse
*mida tähendab õigepikkuselised?
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja (kui vaja linkida, siis nii: [[mappa mundi]])
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu (mitte sidekriipsu ja mitte seda pikka kriipsu, mõttekriips on selline keskmine, võta redigeerimiskasti alt)
*kaarti disainides peab arvestama
*sulgudes "viidete" toomine on üsna mõttetu, kui viidatud teoseid kirjanduse alajaotuses toodud ei ole. Niimoodi Vikipeedias ei viidata.
*Côte d’Ivoire kui Ivory Coast võiks panna sulgudesse Elevandiluurannik ja linkida
*ingliskeelse
*halvustatud nimesid → halvustavaid nimesid
*Hästi koostatud kaardil esineb tihti dilemma halb sõnastus
*"vesimärk" ei ole vist õige mõiste
*valesti hääldatud → valesti kirjutatud
Tõlketöö ja keelekvaliteedi poolest tubli. Adeliine 30. november 2011, kell 15:15 (EET)
----
Lisatud välislink, mis on muidu hea, aga ei vasta artikli teemale. Andres (arutelu) 9. aprill 2013, kell 13:02 (EEST)
-----------
"Keskaegses Euroopas valminud kaartide üldnimetus on mappa mundi (mungakaart). Keskajast on teadaolevalt säilinud umbes 1100 mungakaarti ..."
* Ma ei tunne ladina keelt kuigi hästi, aga mundi on olnud tavaliselt 'maailm', mitte 'munk'. Kui neid kaarte valmistasid mungad, siis tuleb seda selgemalt väljendada. Praegu jääb mulje, et sulgudes on see, mida ladinakeelne mõiste eesti keeles tähendab.
* Ingliskeelne Wikipedia kinnitab ka: "The term derives from the Medieval Latin words mappa (cloth or chart) and mundi (of the world)". Põgusal vaatamisel tundus, et munkadest seal juttu ei ole. Kuriuss 1. august 2018, kell 16:45 (EEST)
thread_title:  retsensioon
Arutelu:Ellerhein

message: Tahaksin kirjutada "koorifestivalil Tallinn" aga siis ei tööta link. Mida teha? --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:58 (UTC)
replies: text: Kas niimoodi nagu ma parandasin? Ave Maria 28. veebruar 2010, kell 18:32 (UTC)

text: Tänan! Seda just mõtlesingi. --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:58 (UTC)

message: Kaalun, kas teha alapunkt "Ellerheinast võrsunud", kuhu teoreetiliselt võiks üles lugeda kuulsamaid lauljaid, heliloojaid, näitlejaid jne, kes on oma koolipõlves Ellerheinas laulunud. Mida arvata? --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:58 (UTC)
replies: text: Mina arvan, et võiks teha küll sellise alapeatüki. Ave Maria 28. veebruar 2010, kell 19:35 (UTC)
thread_title:  Ellerheinast võrsunute nimekiri? 

message: Hetkel olen nimekirjas olevad helisalvestised võtnud ESTERi andmebaasist ning jätnud sinna just need andmed, mis raamatukogul on. Kuidas oleks aga korrektne? Vaatasin ka, et osadel on salvestiste kohta kasutusel pealkiri "diskograafia". Säärast sõna aga ÕS ega VÕS ei anna. Soovitusi? --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 20:40 (UTC)
replies: text: Minu meelest võib nii olla, nagu praegu on.

text: See, et sõna "diskograafia" sõnastikes pole (on siiski Silveti sõnaraamatus rööbiti "muusikakataloogiga"), pole minu meelest oluline, kuid leian, et see sõna oleks meie artiklis liiga pretensioonikas ega kajastaks hästi alajaotuse sisu. lAndres 28. veebruar 2010, kell 20:54 (UTC)
thread_title:  Helisalvestised / diskograafia 

message: Hetkel räägib artikkel kontsertkoorist. Ellerhein on aga tegelikult rohkem kooristuudio, kus peale tütarlastekoori on ka lastekoor ning mudilaskoor. Kullo leht ütleb: "Kooristuudio koosneb kolmest koorist. 1.- 4. klassi noored laulavad mudilaskooris, mis omakorda jaotub A, B ja C- kooriks. Järgnevad paar aastat ( 5.- 7. klass) lauldakse ettevalmistuskooris ehk lastekooris. Sealt edasi gümnaasiumi lõpuni tütarlaste- ehk kontsertkooris, mis omakorda jaguneb A ja B kooriks". Selle peaks ka siin artiklis kuidagi välja tooma. Hetkel aga mul head mõtted selle tarvis puuduvad. Üks võimalus oleks teha juttu lihtsalt alapealkiri "kooristuudio" ja seal all tuua ära ka teised rühmad. Samas kui keegi otsib infot Ellerheina kohta, mõeldakse selle all just nimelt kontsertkoori. --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 22:39 (UTC)
replies: text: See ei sega. Võib küll teha alajaotuse "Kooristuudio". Võib ju ka esimese lõigu lõppu kirjutada, et laiemalt on tegu kooristuudioga või kuidagi nii. Andres 28. veebruar 2010, kell 22:49 (UTC)
----
Mida siin toimetama peab? --Epp 28. veebruar 2010, kell 22:50 (UTC)

text: Korra on kohanimeks Towell River ja kaks korda Powell River. Taivo (arutelu) 4. märts 2012, kell 19:58 (EET)
thread_title:  lastekoorid
Arutelu:Koorifestival Tallinn

message: Link kooriühingu lehele ei toimi. Seega tuleks siia kopeerida tulemused ning teha liigitus aastate kaupa. Üritan seda teha.--Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:57 (UTC)
Arutelu:Teise maailmasõja väejuhid

message: On see ikka normaalne pealkiri? Taivo 1. märts 2010, kell 21:01 (UTC)
replies: text: On ikka, lõin ka Esimese maailmasõja väejuhid, kas see ei riivanud kellelgi kõrva?--Nosser 2. märts 2010, kell 06:44 (UTC)
replies: text: : Võib-olla keegi ei sattunud peale lihtsalt. --kanakukk 2. märts 2010, kell 09:34 (UTC).
replies: text: ::Mis sel pealkirjal viga siis on?--WooteleF 2. märts 2010, kell 10:00 (UTC)
replies: text: ::: Pealkiri on minu meelest talutav, aga pole selge, mis selle pealkirja all peaks olema. Andres 2. märts 2010, kell 14:11 (UTC)

text: ::: Esimene lõik ei ava teemat hästi, pealegi ei vasta öeldu päriselt pealkirjale. Andres 2. märts 2010, kell 14:12 (UTC)
Ma mõtlesin, kas peaks teisaldama Teise maailmasõja väejuhtide loendi alla. Taivo 29. oktoober 2012, kell 23:24 (EET)
Arutelu:Kemi (Karjala)

message: Vana elanike arv: elanikke = 13 500 (2008) Taivo 2. märts 2010, kell 13:39 (UTC)
Arutelu:Erika Nivanka

message: Erika Nivankal on väga mitu erinevat nimekuju. Sagedasem on Viirsalu-Nivanka ja Nivanka või Viirsalu või Veidenbaum või Weidenbaum. Kuidas tagada, et kõik vastavad nimeotsingud on annavad viite siia lehele. Lisaks on hetkel ebakorrektselt kasutatud näiteks korp! Indla tekstis liitnime. Soovitusi? --Emajurist 2. märts 2010, kell 20:48 (UTC)
replies: text: Kõikidelt teistelt nimekujudelt tuleb siia ümber suunata. Ma tegin alguse ära, teistelt peaks ka tegema. --Epp 2. märts 2010, kell 20:52 (UTC)

text: Milline nimekuju seal Indla tekstis peaks olema? Ja kas artikli pealkiri on praegu õige? Andres 2. märts 2010, kell 21:45 (UTC)

text: Viimane nimi oli ikkagi Nivanka, kuid eestis kasutati tihti topeltnime, et oleks selge, et tegemist on tuntud diktoriga. Minu meelest oleks õige, kui nimekuju oleks ainult Nivanka ning seega on vale nii artikli pealkiri kui ka link Indla lehel (st. seal võib tekstis liitnimi jääda, kuid ta peaks viitama Erika Nivanka-le.--Emajurist 3. märts 2010, kell 11:35 (UTC)
replies: text: : Muutsin pealkirja ära. Nüüd tuleb teha siia ümbersuunamised kõigilt nimekujudelt ning kõik siia tulevad lingid parandada ja nimekujud õigeks sättida. Andres 3. märts 2010, kell 12:31 (UTC)
--------
Artiklist ei selgu, kuidas/millega ta neid hõimusuhteid edendas. Kui selle kohta pole midagi kirjutada, siis tuleks see ehk määratlusest välja võtta? Kuriuss (arutelu) 27. oktoober 2022, kell 19:30 (EEST)
thread_title:  mitu nime
Arutelu:Herbaarium

message: Ravimtee on ka kuivatatud taimede kogu. --Epp 2. märts 2010, kell 22:21 (UTC)
replies: text: Ma arvan, et ravimtee on kuivatatud taimede kogum, mitte kogu. Taivo 3. märts 2010, kell 00:31 (UTC)
replies: text: : EKSS-i järgi võib ravimtee puhul 5. tähenduses tõesti rääkida kogust. Arvan, et me võime "kogu" asendada "kollektsiooniga" või ka lihtsalt linkida artiklile, mis räägib kollektsioonist mis tahes nime all. Andres 3. märts 2010, kell 07:25 (UTC)
replies: text: :: Noh, nüüd on see esimene lause põhjalikum; minu märkus käis esialgse versiooni kohta. --Epp 3. märts 2010, kell 07:44 (UTC)

message: *Arizona Ülikooli herbaarium (ARIZ)
	 
 	
*Missouri Botaanikaaia herbaarium (MO)
	 
*Marie Victorin Herbarium (MT)
	 
	
*Texase ülikooli herbaarium (TEX).
replies: text: Välja võetud. Andres (arutelu) 3. juuli 2016, kell 12:05 (EEST)
thread_title: Herbaariumide loend (osaline
Arutelu:Reet Mägedi

message: Reet Mägedi näitlejanimi oli Reet Leissar. Elulugu on http://www.eestikirik.ee/node/7879
replies: text: Võib-olla peaks pealkiri olema Reet Mägedi. Andres 3. märts 2010, kell 21:39 (UTC)

message: Pealkiri võiks tõesti olla Reet Mägedi. Veel täpsemalt on kodanikunimi Helgi Reet Mägedi(kuigi kiriklikes teadetetes oli vaid Reet Mägedi). Aga ei oska pealkirja(veel!) ära parandada ;((( Näitlejanimi oli Reet Leissar. Tööst pastorina veel: http://www.eestikirik.ee/node/8120
thread_title:  Mägedi või Leissar
Arutelu:Turvakest

message: Põhiliselt kasutatakse SSH-d GNU/Linux-süsteemides üle võrgu autentimisel.
ja paar lõiku allpool:
 Tavaliselt kasutatakse SSH klientprogrammi, et ühenduda SSH serveriga, mis võtab vastu SSH ühendusi.
 Mõlemad on reeglina kaasas enamikus uuemates operatsioonisüsteemides, näiteks Mac OS, Linux, FreeBSD, Solaris ja OpenVMS.
tegelikkuses suvaline nondest mainitud OS-idest saba olla SSH serveriks.
suwa 4. märts 2010, kell 11:02 (UTC)
thread_title:  sõnastus 

message: * English:
** Sea surface height.
** Electric guitar pickups in single-single-humbucker configuration.
thread_title:  teised tähendused 
Arutelu:MediaWiki

message: muideks mulle tundub et näiteks wikipedia ei kasuta mitte Apache'i vaid hoopiski lighttpd-d
Arutelu:Alicante provints

message: vana elanike arv: elanikke = 1 825 300 (2007) Taivo 4. märts 2010, kell 17:46 (UTC)
See loend vajab kontrollimist:

message: #L'Alacantí
#Alcolà
#Alto Vinalopó
#Bajo Segura
#Bajo Vinalopó
#Hoya de Castalla
#Marina alta
#Marina baja
#Medio Vinalopó
thread_title:  Alicante provintsi maakonnad
Arutelu:Basaalkommunikatsioon

message: Misasi see basaalkommunikatsioon on, seda tuleks alguses ka ikka öelda. Kas see on kommunikatsioon kehaliste puudutuste kaudu? --90.190.45.158 4. märts 2010, kell 19:06 (UTC)
Arutelu:Aleksandr Luria

message: Kataloogid ei ole määravad, aga juudi perekonnanimede puhul on erandid mõeldavad. Võiks ka keelenõust küsida. Andres 4. märts 2010, kell 19:52 (UTC)
replies: text: Täiesti nõus! Aga teaduskirjanduses pole ma veel kohanud sellist kirjapilti nagu "Lurija", kuigi venekeelne nimekuju võiks seda eeldada. Seega ma arvan, et kui kedagi ta huvitab, siis otsib ta seda inimest just eelkõige "Luria" nimekuju järgi. Muidugi on võimalik, et meie teaduskirjandusse on ta tulnud läbi inglise keelse ruumi. Kui see oletus õige on, siis võib olla tõesti "Lurija". --Poodu 5. märts 2010, kell 10:42 (UTC)
replies: text: : Luria on sees juba vanas ENE-s (4. köide, 1972) ja temalt on eesti keeles ka raamat ilmunud (kui mälu mind ei peta). Aga tollal olid vist ka transkriptsioonireeglid teistsugused. Andres 5. märts 2010, kell 14:34 (UTC)
replies: text: :::Luria nime kirjutati Eestis ilma j-ita juba aastakümneid tagasi, ka viidatud eestikeelse raamatu kaanel on nimi just niiviiisi kirjutatud. See pole pärit Inglise keeleruumist, vaid vastab vene-eesti transkriptsioonireeglitele. SSGreporter 5. märts 2010, kell 23:39 (UTC)
replies: text: :::: Seda ma räägingi. Aga praeguste transkriptsioonireeglite järgi tuleks kirjutada Lurija. Andres 6. märts 2010, kell 07:47 (UTC)
replies: text: :::::Vaatasin ÕSist järele, on jah selline kentsakas soovitus, kusjuures mööndusega: väljaspool dokumente ja teatmeteoseid võib я-d märkida endistviisi. Edasi viidatakse vene-ladina transkriptsioonile, kusjuures Venemaa venelased kasutavad vene-inglise transkriptsiooni, mis on veelgi kentsakam, sest selles pole üldse j-i, vaid igal pool on y. Leedu venelased kasutavad näiteks eesti keelega sarnasemat nimede transkriptsiooni. Segaduse ärahoidmiseks (vt inglise Wikipediat) soovitaksin küll praegu jääda nimevormi Luria juurde. SSGreporter 6. märts 2010, kell 22:39 (UTC)
replies: text: :::::::::: Mis segadust siin ikka olla saab? Võib ju artiklis ära tuua mõlemad nimekujud? Ainuke asi, et mittevenekeelsete nimede puhul võidakse ka erandeid teha. Sellepärast tasub järele küsida. Andres 6. märts 2010, kell 23:12 (UTC)

message: Üks kaalutlus võiks olla siiski ka Luria enda eelistus. Kuna ta on kirjutanud ka inglise keeles  teadusajakirjades, siis seal on autori nime kirjaviis muidugi autori enda otsustada. Ma praegu ei leia head näidet (ainus artikkel, mille praegu kiiruga leidsin on a-st 1977, see võib aga ei pruugi olla tõlge), kuid millegipärast olen kindel, et ta kirjutas ka Luria, mitte näiteks Luriya. Lebatsnok (arutelu) 14. aprill 2015, kell 17:00 (EEST)
thread_title:  Luria nimi
Arutelu:Ajax

message: Kas tehnika on siin ikka asjakohane termin? Mulle tundub, et kasutusel on siiski tehnoloogia.
TTÜ informaatika õppekava alajaotuses õppekava väljundid: 3) oskab sõnastada erialaga seotud probleeme ning nende lahendamisel valida ja kasutada sobivaid tehnoloogiaid ning meetodeid.  --Pelmeenisupp 5. märts 2010, kell 08:09 (UTC)
replies: text: Ma võtsin lahti võõrsõnade leksikoni. Tehnoloogia – õpetus toorainete saamisest ning nende töötlemisest tarbeaineiks ja -esemeiks mehaanilisel teel või keemiliste protsesside abil, samuti töötlemisviisid tootmisprotsessis. Võtsin lahti ÕS-i: tehnoloogia – tootmismenetlus või -menetluste kogum, samuti teadus tootmismenetlustest. Informaatika õppekavas on mu meelest ka selles tähenduses kasutatud. Taivo 5. märts 2010, kell 12:47 (UTC)
replies: text: :Ma võtsin lahti Eesti entsüklopeedia. Tehnika on seal defineeritud väga laia mõistena, tehnoloogia veidi kitsamana. Üldjoontes võiks sobida mõlemad, kuid mulle tundub, et selles valdkonnas on kasutusel siiski tehnoloogia. Väike referaat Ajax'ist. Lisaks eelnevale: minu täiesti subjektiivne arvamus on, et tehnoloogia kõlab seal paremini.  --Pelmeenisupp 5. märts 2010, kell 19:06 (UTC)
replies: text: ::vaata ka: http://www.quretec.com/u/vilo/edu/Students/Mikk_Kard/Kard_BSc.pdf --WikedKentaur 5. märts 2010, kell 19:12 (UTC)

message: AJAX on ka pesuvahend. --kanakukk 23. mai 2010, kell 17:34 (EEST).
Lisaks Amsterdami Ajaxile on ka Lasnamäe FC Ajax. Adeliine 9. juuli 2012, kell 18:12 (EEST)
thread_title:  Täpsustuslehekülg