lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kallaste linnavolikogu (1940)

message: Kuidas nimetada eelmist linnavolikogu koosseisu, mille volitused algasid 1. jaanuaril 1940? --Improvisaator 11. märts 2009, kell 11:24 (UTC)
replies: text: Võiks olla artikkel Kallaste linnavolikogu ja koosseisud selle alapeatükkidena.--WooteleF 11. märts 2009, kell 11:27 (UTC)

text: Pealkiri on nii või teisiti halb. Toetan WooteleF-i. Andres 11. märts 2009, kell 11:56 (UTC)
replies: text: : Artikkel Kallaste linnavolikogu peaks sisaldama kõigi volikogude koosseise, mida mul ei ole. --Improvisaator 11. märts 2009, kell 11:58 (UTC)
replies: text: :: Sugugi ei pea. Andres 11. märts 2009, kell 12:00 (UTC)
replies: text: :::Võid ju juurde kirjutada, et artikkel ei sisalda kõikide volikogude koosseise.--WooteleF 11. märts 2009, kell 12:11 (UTC)

message: Meil on analoogne artikkel 1939. aasta Tartu linnavolikogu valimised, kas ka selle artikli pealkirja peaks muutma?--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2014, kell 20:10 (EEST)
thread_title: Pealkiri
Arutelu:Eesti ohvitseride ülendamised

message: Siia tuleks panna kõik ülendamised, sealhulgas eksiilvalitsuse poolt tehtud. Andres 11. märts 2009, kell 12:06 (UTC)
Kas   lähevad ka siia alla? --kanakukk 15. märts 2009, kell 06:45 (UTC).
replies: text: Jah. Andres 15. märts 2009, kell 07:55 (UTC)
Ülendamised 23. mail 1974:
vanusega 24. vebruarist 1974
* kapten Avdy Andresson – koloneliks, 
* kaptenmajor Verner Hans Puurand – mereväekapteniks
vanusega 1. maist 1974  
* Vabatahtliku Kaitseliidu peastaabi ülem Elmar Lipping – kolonelleitnandiks,
* maleva pealik August A. Kuklane – kapteniks
* Willem Rakfeldt – kapteniks
--Improvisaator 7. aprill 2009, kell 14:32 (UTC)

message: * Saksa ülendused ja prof. Uluots. Võitleja, märts 1956, nr. 3, lk. 3. --Improvisaator 2. aprill 2009, kell 11:15 (UTC)
* T. Kint ülendas eruvanuses sõjaväelasi! Võitleja, juuni/juuli 1974, nr. 6/7, lk. 4. --Improvisaator 7. aprill 2009, kell 14:32 (UTC)
thread_title:  Kirjandust
Arutelu:Katastroof

message: Need definitsioonid kehtivad vist ainult teatud valdkonnas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. märts 2009, kell 22:42 (UTC)

message: :Kas selle sünonüüm pole kataklüsm? Alts 24. detsember 2010, kell 23:55 (EET)
replies: text: : Põhimõtteliselt küll. Seda sõna kasutatakse suurte, elusloodust ümberkujundavate katastroofide kohta Maa ajaloos ning ka inimajaloo suurte vapustuste kohta. Andres 25. detsember 2010, kell 00:42 (EET)
Siin on kaks erinevat katastroofi mõistet, ja lennukatastroof on veel kolmas mõiste, mis peaks olema eraldi artiklis. Andres (arutelu) 2. september 2015, kell 23:21 (EEST)

message: Varasem redaktsioon:
'''Katastroof''' on ([[sotsiaalteadus]]tes kasutatava mõistena) ootamatu{{lisa viide}}, äkiline ja laiaulatuslik loodusliku protsessi või inimtegevuse tulemusena tekkinud õnnetus, mis paiskab segi ühiskonna (või kogukonna) normaalse toimimise. 
Katastroof on samuti selline juhtum või juhtumusteahel, mille tulemuseks on inimkaotused ja varade, infrastruktuuri häving ning peamiste teenuste ja sissetulekuallikate katkemine sellises ulatuses, millega mõjutatud piirkond ilma välise abita ise toime ei tule.<ref>Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaar-alase terminoloogia sõnaseletusi</ref>
Lennukatastroof - lendamisega seotud õnnetusjuhtum, mis toimus ajavahemikus isiku
lennuki pardale astumisest, kavatsusega sooritada lend kuni kõigi pardal viibinud isikute
lennukist lahkumiseni ja mis põhjustas kellegi surma.

message: *Ökoloogiline katastroof
thread_title: Vaata ka

message: Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 02:40 (EET)
thread_title: Viited
Arutelu:Arengumaade võlakriis

message: Siia ei viita midagi. --Epp 11. märts 2009, kell 23:16 (UTC)
Arutelu:Läbikukkunud riik

message: Minu meelest on levinum termin "nurjunud riik". Andres 12. märts 2009, kell 06:45 (UTC)
EL-i maakeelsetes dokumentides kasutatakse ametlikult terminit "luhtunud riik". Minu arvates kõlab paremini, kui nurjunud või läbikukkunud riik (siin-seal on kasutatud ka "uppis riiki"). Ehk peaks artikli ümber nimetama? --Vihelik 1. juuli 2010, kell 18:59 (EEST)
replies: text: Küllap vist. Andres 2. juuli 2010, kell 00:45 (EEST)

message: Varasem redaktsioon on lihtsalt kustutatud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. november 2011, kell 16:43 (EET)

message: mh, LK 69, Security: A New Framework for Analysis, on see mõiste kirjas aastast 1998 ja just samas kontekstis ... seega ma kahtlen, et alles peale aastat 2001 ... suwa 18. juuni 2018, kell 13:25 (EEST)
thread_title:  mõiste tekkimine
Arutelu:Mahepõllumajandus

message: Selle artiklisisese välislingi vastava organisatsiooni kodulehele tuleks välja võtta--Dj Capricorn 12. märts 2009, kell 11:22 (UTC)
replies: text: Mõistlik. Viisin välislinkidesse. Kk 3. aprill 2009, kell 07:15 (UTC)

message: * mahepõllundus @ÕS 2006
----
orgaaniliselt kasvatatud toiduained on sageli optiline vigu
replies: text: Mis see tähendab? Andres (arutelu) 21. november 2013, kell 00:00 (EET)
----
Siia on suunatud Säästev põllumajandus. en.wikis on aga tollele eraldi artikkel tehtud (Sustainable agriculture).  --Hirvelaid (arutelu) 12. mai 2017, kell 13:26 (EEST)
-------------
"... kuhu kuuluvad kõik selles valdkonnas aktiivselt tegutsevad organisatsioonid (9 organisatsiooni)" – ja kui palju on selles valdkonnas passiivselt tegutsevaid organisatsioone? Teisisõnu: kas sõna "aktiivselt" on siin kindlasti vajalik? Kuriuss (arutelu) 11. detsember 2022, kell 23:34 (EET)
thread_title:  ÕS2006
Arutelu:Teater NO99

message: Kristjan Sarv on välja võetud. Kui ta on endine trupi liige, tuleks seda ikkagi mainida. Andres 13. märts 2009, kell 00:12 (UTC)
Tiit Ojasoo teatas tagasiastumisest, aga kas ta on ametlikult lahkunud? Andres (arutelu) 17. juuni 2016, kell 16:33 (EEST)

message: Millal teater faktiliselt ja juriidiliselt tegevuse lõpetas? Velirand (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 09:18 (EET)
replies: text: SA Teater NO99, mille andmed äriregistris on siiani alles

text: 1. kanne: Asutamisotsuse kinnitamise aeg on 16.11.2012

text: 3. kanne: Põhikiri on kinnitatud 24.04.2014

text: Kuugeldades on võimalik leida väidetava viimase etenduse aeg.

text: suwa 7. jaanuar 2019, kell 10:13 (EET)
thread_title: Lõpetamine
Arutelu:Orša

message: Mis tähendab "rahvuslik nimekuju"? Andres 13. märts 2009, kell 18:09 (UTC)
| elanikke = 140 300 (2006)  --Epp 7. mai 2010, kell 04:58 (EEST)
Arutelu:Patagoonia

message: Täiesti tühjalt ei tohiks mu meelest artiklit pooleli jätta. --Epp 15. märts 2009, kell 21:38 (UTC)
replies: text: Muidugi ei tohi. Andres 15. märts 2009, kell 22:07 (UTC)

message: * Santa Cruzi provints
thread_title:  vajalik
Arutelu:Richard Vennikas

message: jõudu! - see seltsimmes ei võind ikka kuidagi venähläksi  Ричард olla, pigem ikka Рихард !
replies: text: Enamik venekeelseid allikaid annab selle nimekuju. On olemas ka Венникас Ричард Ричардович, oletatavasti tema poeg. Andres 16. märts 2009, kell 13:26 (UTC)
Arutelu:VfB Stuttgart

message: Kui Armin Veh oli eelmine treener, siis teda võiks mainida. Andres 17. märts 2009, kell 07:47 (UTC)

message: Kas ma vahetan siin olevat koosseisu malliga? --KungFuDuck 2. veebruar 2011, kell 00:09 (EET)
replies: text: Ei saa aru. Andres 2. veebruar 2011, kell 17:18 (EET)

text: Ma arvan küll. Malliga on vast ilusam kui praegune tabel. Pelmeen10 2. veebruar 2011, kell 22:00 (EET)

text: Mõtlesin, et tahad koosseisu vahetada. Andres 2. veebruar 2011, kell 22:19 (EET)
----
Mis see viitsemeister on? Pelmeen10 11. veebruar 2011, kell 14:39 (EET)

text: See on inglisekeelne runner-up ehk meeskond, kes võitis 2. kohta. Keegi aga kasutas analoogiat - vice-captain =). --KungFuDuck 11. veebruar 2011, kell 14:46 (EET)
----
Ciprian Marica võeti välja. Andres 14. juuli 2011, kell 18:32 (EEST)
----
Erwin Staudt, endine esimees. Andres 18. juuli 2011, kell 07:40 (EEST)
thread_title:  Koosseis
Arutelu:Sugulussuhted

message: organismide järglaste ja eellaste vahelised suhted.
Organismide? Kui jutt on inimestest, siis nii tulekski kirjutada. Siim 17. märts 2009, kell 21:16 (UTC)
replies: text: Vahel kasutatakse neid mõisteid ka loomadest rääkimisel (ema, isa, õed-vennad).--WooteleF 17. märts 2009, kell 21:20 (UTC)
replies: text: : Kas loomadel küdi ja kälimees ka on? Siim 17. märts 2009, kell 21:26 (UTC)
replies: text: ::Minuteada mitte (samas Indias pannakse küll loomi üksteisega paari). Aga fakt on see, et vähemalt osasid mõisteid kasutatakse ka loomade puhul.--WooteleF 17. märts 2009, kell 21:29 (UTC)

message: Hõimluse kohta peaks eraldi artikkel olema. Vaata :en:Affinity (law). Andres 17. august 2009, kell 05:03 (UTC)
replies: text: Tahtsin seda jälle öelda. Andres 31. oktoober 2010, kell 17:54 (EET)

message: Lisama peaks veel (arvatavasti Hõimluse alla): kasulaps, kasupoeg, kasutütar, kasuvanem, kasuema, kasuisa. [[Kasutaja:AivoK|AivoK]] 11. aprill 2010, kell 16:12 (EEST)
Võiks lisada veel: omaksed. [[Kasutaja:Amherst99|Amherst99]] 11. aprill 2010, kell 16:36 (EEST)

message: Hõimlased ei peaks ju selles artiklis olema. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 12. aprill 2010, kell 02:07 (EEST)

message: Pealkiri võiks olla pigem [[Sugulus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. oktoober 2010, kell 17:54 (EET)

message: Kas sugulaste (onu, tädi, lell, vaarisa, õde) kohta võib teha ka artikleid, või on tegu vikisõnastiku pärusmaaga?--WooteleF 11. august 2011, kell 18:32 (EEST)
replies: text: Minu arust võib teha. Andres 11. august 2011, kell 20:14 (EEST)

message: Kui artikli sisuks on sugulust väljendavad sõnad ehk sugulussõnad (vt Rätsep, Huno 2009. Mul kogu küla sugulasi täis: sugulussõnadest ja nende päritolust. Oma keel 18 (kevad) lk 21–33), siis võiks ka siinse artikli pealkiri olla Sugulussõnad. Praegune pealkiri ja sisu ei käi kokku. 2001:7D0:87FF:6480:D1E6:D847:7AE1:DFC 7. jaanuar 2017, kell 10:40 (EET)
replies: text: See pole nii mõeldud. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 11:48 (EET)
thread_title: Sugulussõnad

message: Arutelus on teemat juba käsitletud, ent küsin kas sugulus või sugulussuhted hõlmab nii hõimlased kui ka veresugulased? Segadus (?) on ilmselt nt EKSSis--Estopedist1 (arutelu) 25. september 2017, kell 15:20 (EEST)
replies: text: EKSS-ist tuleb minu meelest välja, et sõna "sugulus" kasutatakse nii veresuguluse kui ka hõimluse kohta.

text: Minu ettepanek on panna pealkirjaks "Sugulus" ning viia hõimlus eraldi artiklisse. Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 17:59 (EEST)
replies: text: :v-o oleks ikka selgem, kui oleks artikkel veresugulus (veresugulased) ja hõimlus (hõimlased). Sugulus hõlmab ju (vähemalt EKSSi) järgi mõlemat--Estopedist1 (arutelu) 30. september 2017, kell 09:50 (EEST)
thread_title: Mis on sugulus?
Arutelu:Termopasta

message: Siia ei viita midagi. --Epp 18. märts 2009, kell 04:31 (UTC)
Siin tuleks rääkida ka termopasta, õhu, vase ja alumiiniumi termotakistustest. --Mihkel Väljaots 11.01.2011, kell 12:00
Arutelu:Linnaseadus

message: == Linnade rahvastik 1938. aastal ==
* Tallinn (146.217)
* Tartu (60.424)
* Narva ühes Narva-Jõesuuga (24.178)
* Pärnu (21.406)
* Nõmme (19.719)
* Viljandi (12.803)
* Valga (10.459)
* Rakvere (10.176)
* Võru (6456)
* Kuressaare (4841)
* Petseri (4821)
* Haapsalu (4775)
* Tapa (3820)
* Paide (3444)
* Türi (3266)
* Tõrva (3053)
* Põltsamaa (2916)
* Mustvee (2841)
* Mõisaküla (2228)
* Otepää (2125)
* Jõhvi (2043)
* Kunda (1863)
* Sindi (1854)
* Elva (1746)
* Kallaste (1605)
* Antsla (1558)
* Kärdla (1454)
* Kilingi-Nõmme (1445)
* Jõgeva (1144)
* Suure-Jaani (1031)
* Keila (969)
* Mustla (943)
* Paldiski (715)
Võõpsu alevil oli 451 elanikku ja see ülendati Räpina vallaga.
--Improvisaator 19. märts 2009, kell 14:10 (UTC)
replies: text: Neid andmeid saab kasutada vastavates artiklites. Andres 19. märts 2009, kell 21:26 (UTC)
replies: text: : Kindlasti. --Improvisaator 20. märts 2009, kell 10:39 (UTC)
replies: text: :: Puudu on aga kuupäev, mille seisuga elanike arvud on antud, samuti nende teadasaamise viis. Andres 20. märts 2009, kell 13:42 (UTC)
replies: text: ::: See on 1938. aasta ajaehest võetud, lihtsalt suurusjärgu huvides. Mul on kodus Eesti Statistika ajakirja igakuised ja rahvaloenduse andmed, aga nende esitamine on väga töömahukas, pole praegu aega. --Improvisaator 20. märts 2009, kell 13:54 (UTC)

message: Siia tuleb link ka artiklist 1892, kus räägitakse teisest seadusest--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2013, kell 21:36 (EEST)
replies: text: Ilmselt sellest: http://digar.nlib.ee/digar/show.action?id=100485 --IFrank (arutelu) 20. oktoober 2013, kell 18:57 (EEST)
See on ka üldmõiste ja v-o ongi nutikas see ikkagi reserveerida üldmõistele, ehkki enamik linke peavad praegu silmas 1938. a Eesti seadust. Lisan, et Eestiga on seotud ka 1870 Venemaa linnaseadus, nt link 1870. aasta Vene üldine linnaseadus.--Estopedist1 (arutelu) 16. oktoober 2015, kell 13:56 (EEST)

text: veel on link 1785. aasta linnaseadus--Estopedist1 (arutelu) 21. november 2015, kell 15:33 (EET)
thread_title: Mitu tähendust
Arutelu:Poliitiline Politsei

message: Undi tapja ei ole ju teada. Kuidas siis saab väita, et Nõukogude agent?--WooteleF 19. märts 2009, kell 20:20 (UTC)

message: Artiklis Ain Mere kirjutatakse, et Mere määrati 8. detsembril 1941 Poliitilise Politsei ülemaks. Samas selgub siinsest artiklist, et niisugune organ oli olemas ainult esimeses Eesti Vabariigis ja töötas kuni 1940. aastani. --kanakukk 28. veebruar 2010, kell 21:18 (UTC).
Kas on kindel, et Eesti ajal kasutati läbivat suurtähte ja peab siin kasutama? --46.131.41.250 29. september 2020, kell 22:19 (EEST)
thread_title:  Ain Mere ja Poliitiline Politsei
Arutelu:Prževalski hobune

message: On kasutatud ka nimekuju Pržewalski hobune (näiteks teoses Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse, suht. autoriteetne teos). Loomade elu annab küll "v"-ga--Dj Capricorn 22. märts 2009, kell 18:57 (UTC)
replies: text: Üks on venepärane, teine poolapärane nimekuju. Ainult et poola keeles peab olema z, mille peal on punkt. Andres 22. märts 2009, kell 19:05 (UTC)

message: EKI: "Aga miks on ainuõige Prževalski hobune? – Isikunimed (Prževalski) on loomatõugude nimetustes alati suure tähega. 2009 mai." [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 5. märts 2021, kell 22:57 (EET)
Arutelu:Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia

message: endine Eesti kõrgkool, praegune Tartu Ülikooli kolledž See on nüüd küll täitsa mööda. Põhikirjas on ta iseseisvaid ülesandeid täitev Tartu Ülikooli asutus. --Tiuks 22. märts 2009, kell 20:25 (UTC)
replies: text: Tartu Ülikool nimetab seda küll oma kolledžiks. Adeliine 22. märts 2009, kell 20:36 (UTC)
replies: text: : Vastuolu pole, kolledž ongi iseseisvaid ülesandeid täitev asutus. Andres 22. märts 2009, kell 21:23 (UTC)
replies: text: :: Jah, ülikooli lehel on viis üle Eesti paiknevat kolledžit. Endine kõrgkool on siiski eksitus, sest ta on kõrgkool edasi. --Tiuks 22. märts 2009, kell 21:59 (UTC)

message: Huvitav, kuidas ma kategooriate abil Kultuuridessandini jõuan? Andres (arutelu) 31. oktoober 2014, kell 23:35 (EET)
replies: text: Sa pole vist lihtne. Panin sinna (Kultuuridessant) hädapärased kategooriad. Võiks olla nt ka mingi Noortega seotud kategooria (Noorte tegevus Eestis või kuidas seda sõnastada)--Bioneer1 (arutelu) 1. november 2014, kell 23:39 (EET)
----
Merleke5, miks tagasi teisaldasid? Tegu on asutuse allüksusega ning nagu resümees märgitud: väikese tähega "kultuuriakadeemia" on ka kodulehel ja kehtivas põhikirjas. Pikne 22. detsember 2021, kell 17:02 (EET)

text: Kogemata vaatasin valesti, ei märganud ka sinu selgitust eelneva teisaldamise juures. Nüüd ennistatud. Merleke5 (arutelu) 22. detsember 2021, kell 22:43 (EET)
thread_title: Kategoriseerimine
Arutelu:Licht

message: Arhiividokument ja Jüri Lina raamat ei ole minu meelest sobivad allikad. Andres 23. märts 2009, kell 06:21 (UTC)
replies: text: Minu meelest ei ole Jüri Lina raamat sobiv allikas. Andres 15. oktoober 2009, kell 06:25 (UTC)
See on välislingi all. Kahtlen 
selle usaldatavuses. Ja link ei tööta. Andres (arutelu) 27. juuli 2015, kell 14:00 (EEST)

message: Donald Day on ammu tuntud kui Saksa natsionaalsotsialistliku ideoloogia levitaja. Aastail 1944-1945 töötas ta natsi-Saksa raadios saatejuhina. Day'i raamat ei sobi viitamiseks, sest see on ebaneutraalne. Al.Neuland 9. oktoober 2009, kell 23:45 (UTC)
replies: text: Kas tegu on teadaolevalt väärade väidetega? Kas tema poolt kirjutatu on kuskil ümber lükatud?

text: Kas tegu on sellise autoriga nagu Jüri Lina, kes valib faktiväiteid tendentslikult ja ebakriitiliselt? Andres 10. oktoober 2009, kell 07:25 (UTC)
replies: text: : Vaata :de:Donald Day. Al.Neuland 10. oktoober 2009, kell 12:28 (UTC)
replies: text: :: Kas ka artiklist Ernst Põdder tuleks tsitaat ja link eemaldada?

text: :: Saksakeelsest artiklist selgub ainult, et Donald Day on teinud juudivastast propagandat. Kas on põhjust arvata, et ta oma memuaarides kirjutab väljamõeldisi? Andres 11. oktoober 2009, kell 08:20 (UTC)

text: :: Kas näiteks mõni tema väide on ajaloolaste poolt ümber lükatud? Andres 11. oktoober 2009, kell 08:21 (UTC)
----
Võeti välja koos viitega allikale:

text: kuid eksisteeris koguni omaette juudi hävituspataljon."Metsavennad" Mart Laar, Tallinn 1993, lk 24
replies: text: : Ursus scribens (arutelu) 26. november 2020, kell 08:59 (EET)
thread_title:  Ebaneutraalne allikas
Arutelu:Vesinikioon

message: Vesinikioone on vähemalt kahesuguseid, eks ole? Andres 23. märts 2009, kell 23:18 (UTC)
Vesinikioon ei ole sama mis prooton. Positiivsed ioonid võivad olla ka deuteeriumi- ja triitiumituumad. Peale selle on võimalikud ka negatiivsed ioonid. Seetõttu leian, et niisugust ümbersuunamist ei tohiks olla. Andres 1. veebruar 2011, kell 18:24 (EET)
Teen ettepaneku see ümbersuunamine kustutada. Teine võimalus on teha siia artikkel. Andres 2. veebruar 2011, kell 14:58 (EET)
replies: text: Ega vist keegi artiklit kohe ei tee. Siis võiks kustutada. --Epp 2. veebruar 2011, kell 15:00 (EET)
Ei saa ju panna sulgudesse, et prooton. --Epp 30. märts 2012, kell 03:09 (EEST)

text: v-o sai nüüd parem--Bioneer1 (arutelu) 1. aprill 2012, kell 12:14 (EEST)
Vesinikioon on tuntuim prooton. See on mõttetus. Andres (arutelu) 1. aprill 2012, kell 18:16 (EEST)

text: jah. Eemaldasin--Bioneer1 (arutelu) 4. aprill 2012, kell 00:31 (EEST)
Ja kuidas jääb negatiivsete vesinikioonidega? Andres (arutelu) 1. aprill 2012, kell 18:16 (EEST)

message: Kas räägitakse vesinikiooni isotoopidest? Igatahes on tegu prootiumituumaga, deuteeriumituumaga ja triitiumituumaga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 13. aprill 2012, kell 22:39 (EEST)
Arutelu:Joakim Puhk

message: Arvan endiselt, et üherealised artikliga ei saa anda põhilisematki infot. Puhki tunti pigem ärimehena kui poliitikuna.--WooteleF 25. märts 2009, kell 13:04 (UTC)
replies: text: No vähemalt olen jälle mõned punased lingid ära kaotanud. Igaüks võib edasi teha. --Improvisaator 25. märts 2009, kell 13:06 (UTC)
replies: text: :Aga kas see punaste linkide kaotamine on üldse hea? Inimene arvab leidvat sealt infot aga tegelikult midagi sisulist seal pole.--WooteleF 25. märts 2009, kell 13:08 (UTC)
replies: text: ::Vähemalt eluaastad ja definitsiooni sealt saab. --Improvisaator 25. märts 2009, kell 13:15 (UTC)
replies: text: :::Definitsioon ongi siin ju vale. Puhki tunti muudelt elualadelt, mitte poliitikast.--WooteleF 25. märts 2009, kell 13:22 (UTC)
replies: text: ::::Ei ole vale. Kõige muu seas oli ta ka poliitik. --Improvisaator 25. märts 2009, kell 13:26 (UTC)
replies: text: ::::: Siiski eksitav. Andres 25. märts 2009, kell 13:37 (UTC)
Kas ta ei olnud Kaubandus-Tööstuskoja esimees? --Improvisaator 15. juuni 2009, kell 14:04 (UTC)
replies: text: :::::: Ta ei olnud ennekõike poliitik, sellepärast on lihtsalt "poliitik" eksitav. Andres 15. juuni 2009, kell 14:49 (UTC)
replies: text: ::::::: Ta ei olnud ka ennekõike Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige. --Improvisaator 15. juuni 2009, kell 14:53 (UTC)
replies: text: :::::::: Tõsi. Andres 15. juuni 2009, kell 14:57 (UTC)

message: Kui ajavahemikul 1925-1929 toimus nimevahetus ja selle kohta on kindlad andmed, siis peaks selle kohta tegema isikuartiklisse märke tegema--NOSSER 4. oktoober 2011, kell 21:58 (EEST)
thread_title:  Nimemuutus
Arutelu:Johannes Klesment

message: Minu andmetel oli ta 1930. aastail Vabariigi Valitsuse nõunik. --Improvisaator 26. märts 2009, kell 14:22 (UTC)
replies: text: Siin on ka sellest kirjas --kanakukk 27. juuli 2009, kell 14:06 (UTC).

message: RTL 1938, 82.
26. septembril 1938.
1. Komandeerida Kohtuministeeriumi Kodifikatsiooni osakonna liige (ministeeriumi nõunik) Johannes Klesment nõunikuks Peaministri ja Vabariigi Valitsuse juurde, arvates 26. septembrist s.a., jättes teda Kohtuministeeriumi koosseisu.
2. J. Klesment'i ülesandeks Valitsuse nõunikuna on:
a) eelnõu-kavade läbivaatamine ja koostamine, kas iseseisvalt või ühes ministeeriumidega, ühtlasi eelnõukavade koostamise juhtimine Peaministri ja vastavate ministrite näpunäidetelkavade ettevalmistamise järgus ministeeriumides ja Vabariigi Valitsuses;
b) Peaministri ja Vabariigi Valitsuse üldesindajana eelnõude arutamisest osavõtmine Riigikogu mõlema koja komisjonides ja koosolekutel;
c) osavõtmine Kohtuministeeriumi töödest.
3. Valitsuse nõunik töötab Peaministri otsesel juhtimisel ja temal on otsene läbikäimise õigus Riigikogu mõlema koja juhatusega, ministritega, riigi keskasutiste juhatajatega, samuti kõigi valitsuse ning omavalitsusasutiste ametijõududega.
Peaminister K. Eenpalu. 
--193.40.12.198 21. oktoober 2010, kell 15:39 (EEST)
thread_title:  Peaministri käskkiri nr. 14. 

message: RTL 1938, 88.
11. oktoobril 1938.
Täiendan oma käskkirja nr. 14 – 26. septembrist 1938 järgmiselt:
2. J. Klesmenti ülesandeks Valitsuse nõunikuna on:
b) Peaministri ja Vabariigi Valitsuse üldesindajana eelnõude arutamisest osavõtmine Riigikogu mõlema koja komisjonides ja koosolekutel; Vabariigi Valitsuse nimel neis komisjonides ja koosolekutel esinevate kõrgemate riigiametnikkude tegevuse kooskõlastamine ja selle järgi valvamine, et komisjonide töödest ministeeriumide esindajad nõutaval määral osa võtaksid.
Peaminister K. Eenpalu.
--193.40.12.198 21. oktoober 2010, kell 15:47 (EEST)
thread_title:  Peaministri käskkiri nr. 15. 

message: Ta oli 1927–1932 vandeadvokaat August Rei abi Tallinnas, aga tundub, et mitte iseseisev vandeadvokaat? Kas teda saab nimetada advokaadiks? Sama kehtib ka teiste advokaadiabide kohta. --Numbriga kärumees 18. oktoober 2011, kell 16:08 (EEST)
replies: text: Minu meelest võib advokaadiabisid nimetada advokaatideks. Sageli nad ongi faktiliselt iseseisvad. Andres 19. oktoober 2011, kell 00:48 (EEST)
replies: text: : Kas peaksin sel juhul lisama 1936. aasta vandeadvokaatide loendisse ka nende abid? --Numbriga kärumees 19. oktoober 2011, kell 16:35 (EEST)
thread_title: Vandeadvokaat?
Arutelu:Eesti Vabariigi Rahvuskomitee

message: Ma arvan, et lõik Otto Tiefi valitsusest (koosseis) ei kuulu siia. --Improvisaator 26. märts 2009, kell 14:43 (UTC)
Eesti Vabariigi Rahvuskomitee koosseis (Valitud ja valitsenud. Tallinn 1999, lk. 85–86):

message: *Kaarel Liidak (esimees kuni aprillini)
*Otto Tief (esimees alates augustist)
*Juhan Reigo (sekretär)
*Artur Ekbaum
*Oskar Gustavson
*Ernst Kull
*Oskar Mänd
thread_title:  Juhatus 

message: *Artur Ekbaum
*Oskar Gustavson
*Johan Holberg (koopteeriti septembris)
*Endel Inglist
*Juhan Kaarlimäe
*Johannes Klesment (koopteeriti septembris)
*Ernst Kull
*Eerik Laid (Soome, koopteeriti juulis)
*Heinrich Laretei (Rootsi, koopteeriti juulis)
*Kaarel Liidak
*Helmut Maandi
*Harri Moora 
*Oskar Mänd
*Heinrich Neuhaus (Rootsi, koopteeriti juulis)
*Rudolf Penno (Rootsi, koopteeriti juulis)
*Johannes Pikkov
*Hugo Pärtelpoeg (koopteeriti septembris)
*August Rei (Rootsi, koopteeriti juulis) 
*Juhan Reigo
*Johannes Sikkar
*Voldemar Sumberg (koopteeriti septembris)
*Arnold Susi (koopteeriti septembris)
*Otto Tief (koopteeriti juulis)
*Aleksander Warma (Soome, koopteeriti juulis)
*Richard Övel (koopteriti juulis)
--Numbriga kärumees 26. september 2011, kell 14:46 (EEST)
replies: text: Pane sisse. Andres 26. september 2011, kell 23:47 (EEST)
thread_title:  Liikmed
Arutelu:Ja, vi elsker dette landet

message: Laul sai hümniks Norra iseseisvumisel 1905.
replies: text: Võtsin selle välja, sest see on ebatäpne. Asja tuleb veel uurida. Andres 27. märts 2009, kell 11:08 (UTC)

message: Salmid ja nende tõlked  ei ole kohakuti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. september 2009, kell 14:01 (UTC)