Arutelu:Marginaal (majandus)

message: Miks kustutada? Adeliine 6. märts 2013, kell 14:34 (EET)

message: See siin tundub olevat essee, mitte entsüklopeediaartikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 21. juuni 2017, kell 00:09 (EEST)

message: Majanduslikus mõttes on marginaal protsentides väljendatavate määrade, indikaatorite tulem. Näiteks kasumimarginaal, laenumarginaal, infomarginaal, intellektimarginaal vms. Uusajal deklareeris marginaalsed reeglid esimesena Karl Marx, pärast teda reglementeeris marginaale Kondrad Adenhauer. On lootuse jäävad marginaalid ja on ennustuste muutuvad marginaalid, füüsiliselt on kõrgemad ausad marginaalid, mis ei riku seaduseparagraafe. Marginaalia protsess on vekslite, tähtkirjade, võlakirjade väljastamine, kus teatud situatsioonis otsustatakse vastavalt kokkulepele. Kui leping täideti, väljastatakse marginaale, kui lepingut rikuti, makstakse trahve. Marginaalid osutuvad tuluks vaid kui teatud aja möödudes teatud firma lõpetab tegevuse kasumiga. Marginaalid on lubadused, mida täidetakse, kui enam ei saa lubada lepingu kohaselt, sest tulevik on lahtine ja määramatu. Enamik firmasid oma tegevust ei liida marginaalidega, sest see on ajutine-määramatu kasum ja sisaldab täis riski. Marginaalid määravad, seadused panevad testamendid paika, lõplik otsus jääb inimestele enestele, mitte individuaalsele tahtele, vaid meie õigetele märkidele elavatest või surnutest. Seega märgid, mitte vaid sõnad. Marginaale ei tohi üles ehitada tunnetele, ajalugu väidab, et selles asjaolus määravad sõjad või suured valitsejad.
Marginaalid renessansiajast olid Veneetsia aadlike initsiaalid remargitud kirjadel pitsatid. Initsiaale kasutati markide asemel, et väljendada otsust või suhtumist poliitiliste või isiklike, suguvõsade vaheliste lepingute asjus. Marginaalid kujunesid majanduses loomingusse pikaajaliseks investeeringuks neutraalse kasumi õiguste eesmärgil, me ise loome endid või kultuur loob ennast marginaalselt, kasutades selleks kas aega, lapsi, loomingut, majandust, kultuuri. Kultuur on suurim marginaal, kuid on pikaajalised investeeringud, mis toovad kasumit sisse, arvestades ajastute, evolutsiooni, kosmose või personaalsusega. Pakkuda saab seda, mil on omane endaga, originaalne-jäljendamatu ja üldiselt meeldiv konsistents. Paratamatu on see, et iga tegu toob tagajärje, tagamaa, põhimõtte ja tulemi, meil tekib atmosfäär korrigeeritud ökonoomsusest ja hüdrosfäär selekteeritud pärimusest. Kogu looming on kallis, sest see on reaalne raha ja uus meie majanduses marginaalsena, kui originaalne osa majanduses liig suur on, toimub ülekuumenemine, selles suurendatakse laenude põhiosa ja laiendatakse tootmist teiste artiklite osas, tekivad paralleelsusvõimalused ja äratasumisrisk minimeerub. Töös atesteeritakse, et vältida marginaalsusriski. Raamatupidamises peavad arved klappima eelarvega ehk see mis algul välja arvestati, peab lõpus sama olema, siit kasumimarginaal ja rentaablus firmadele tootearenduses arvestades tarbimist ja nõudlust. Bilanss näitab suurima tasuvusega artikli ja margi, firmad koostavad oma strateegia lähtuvalt margi kasumimarginaalidest. Marginaal näitab pankrotti, kui ohuteguriga ei arvesta, kui asi on ohtlik nagu liigne tarkus morbiidselt ja radionoomiliselt. Põhimõtteliselt arenevad uued metropolid ja suured eesmärgid saavutatutena või ennustuslikult, mis tagab inimeste elutegevusele kindlad jalajäljed ja töö tasu arvestatuna marginaalides või tulus ja remargis marginaal (majandus). Marginaalid relativiseerivad persooni ja maailma, annavad konkreetse mooduli majanduses. Logistika rahasedelitega, näitab kui suur võib olla marginaal rahast seeria alusel, kui suur on sellest osast personaalne sissetulek, kui palju isik oli seotud määraga ja kui suur oli toetus marginaalselt. Konventsioonid seadustavad rahvusvahelise posti remargid. Finants teenib kasu majanduses kui kultuur suhe on õiglane. Marginaalne kasumisuhe relativiseerub riigivõimu õigetest otsustest. Marginaalsusprintsiip tuleneb riigi sisemiselt korraldatud tsiviilrahust ja legaliseeritud protokollitud suhetest välismaailmaga.
thread_title:  esseistikat