lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Jiddu Krishnamurti

message: Veel mõne aasta eest kirjutati India uusimast pühakust Krischnamurtist, kuidas see oma õilsat elu elab. Teda pidi hoitama elust isoleerituna, nii öelda klaaskupli all. Mingid mured ei tohtinud teda vaevata, igapäevsus ei tohtinud talle ligi pääseda. Seda õilsat kasvuhoone taime sõidutati siis aegajalt Euroopasse, näidati rahvale ja lasti ilusaid sõnu kõnelda. Tema õpetlikud sõnad ja mõtted on tõesti ilusad, ainult selle omadusega, et nad tõelisuse jaoks sama vähe sobivad kui roosõie lehed kehakatteks või õietolm peatoiduks.
Kirjanik ja avalik elu. [[Uus Eesti]], 26. oktoober 1935, nr. 39, lk. 9. 
--[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 15. juuni 2009, kell 14:49 (UTC)

message: Kui juba linkida, siis parem otse [[astroloog]]ile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2010, kell 23:29 (UTC)
Arutelu:Raoul Wallenberg

message: On lisatud foto ajalehest. Ma pole kindel, kas seda fotot üldse tarvis on, aga igal juhul peaks pildiallkiri olema eestikeelne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2009, kell 06:46 (UTC)

message: Raouli poolõde Nina seostas oma vanemate enesetapu ahastusega selle üle, et nad Raouli leida ei suutnud. kuhu Raoul kadunud oli? Ave Maria 16. oktoober 2009, kell 20:10 (UTC)
replies: text: Artiklis tagapool kirjas. Wallenbergi kadumine ja edaspidine saatus on üks 20. sajandi suurimaid mõistatusi.--WooteleF 17. oktoober 2009, kell 05:47 (UTC)
replies: text: : Muidugi, aga artikkel peaks olema nii sõnastatud, et eespool kirjutatust arusaamiseks ei peaks  teadma, mis tagapool tuleb. Andres 17. oktoober 2009, kell 06:08 (UTC)
replies: text: ::Ehk peaks vanemate enesetapust rääkimagi lõpupool.--WooteleF 17. oktoober 2009, kell 06:17 (UTC)
replies: text: ::: Jah. Andres 17. oktoober 2009, kell 06:18 (UTC)
Arutelu:Burušaski keel

message: ENE 1. köites on kirjapilt "burušaski keel". 16. juuni 2009, kell 12:12 (UTC)
replies: text: "Burušaski" ongi õige. Andres 16. juuni 2009, kell 17:46 (UTC)
Õige, aga kust ma nüüd sisestamise ajalugu veel näha saaksin.
Mul oli seal üks vormistamise viga, mille keegi vist parandas, aga ma sõitsin tast kogemata üle.

text: Artikli üleval on need "arutelu", "redigeeri", "ajalugu" jms nupud. Vali "ajalugu", sealt saad varasemaid versioone vaadata.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 07:14 (UTC)

message: Kuidas ma selle: |kood 3=bsk saan nähtavaks?
replies: text: Peaks korras olema. Keelemall lubas ainult kahte koodi näidata.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 07:52 (UTC)
thread_title:  Miskipärast ei näinud vahepeal ajalugu 

message: Kus neid teha saab?
Ma pidin, mingi  kah ümberäkkima.
replies: text: Siin artiklis on kasutatud Mall:Keeled, aga on olemas Mall:Keele info. Viimane on parem ja ilusam, aga osaliselt tõlkimata ja mõnede puudustega, mistõttu veel kasutuskõlbmatu. Kirjuta oma postitustele ka alla. Seda saad teha vajutades redigeerimiskasti kohalt paremalt teist nuppu. --WooteleF 17. juuni 2009, kell 08:09 (UTC)
replies: text: : Malli keele info ei tohi veel kasutada, sest see on pooleli. Kannatust. --Tiuks 17. juuni 2009, kell 09:55 (UTC)
thread_title:  keelemall 

message: Miks Te siis kahe aastaga pole viitsinud neid vigu parandada. Kas iseseisev töö ei paku pinget või?--194.150.65.25 8. mai 2011, kell 19:37 (EEST)
replies: text: Ja miks Sa ise ei paranda? --Epp 8. mai 2011, kell 21:49 (EEST)
replies: text: : Sest iseseisev töö ei paku pinget. Ma mõnevõrra parandasin, ent teemasse eriti ei syvenenud. Pole ka burušaskoloog. --Oop 8. mai 2011, kell 22:38 (EEST)

text: Asi on selles, et vigu tehakse rohkem, kui neid parandada jõutakse. Andres 9. mai 2011, kell 01:55 (EEST)
thread_title:  Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu. 

message: eesti keeles tundub olevat isolaatkeel levinum kui isoleeritud keel. Ohpuu 9. mai 2011, kell 12:42 (EEST)
thread_title: isolaatkeel
Arutelu:Härjapea jõgi

message: Mis on Härjapea pikkus? Ma ei või otsima, sest ma räägin eesti keelt natukene (kahjuks) ja ei tea mis kirjutama googles. Ma proovisin "Härjapea pikkus", aga... Aitäh. --jkk rtl 16. juuni 2009, kell 13:56 (UTC)
replies: text: Kas see jõgi on endiselt olemas või ei ole? Kui ta maal all on, siis mis ulatuses? Kas olemasolu oletatakse ainult üleujutuste põhjal? – Üldiselt põhjendatakse üleujutusi linnades sellega, et kõik kohad on asfalditud, muidu sillutatud ja veel ei ole lihtsalt eriti kuskile imbuda. Jääb mulje, et pigem peaks olema: "oli" jõgi Tallinas, mitte "on".

text: Selle 1688. aasta kaardi järgi mõõtsin pikkuseks 3,5–4 km. Siin on kirjas, et Harjapea oli 2,8 km pikkune. Malli kasutamine ei ole vist hea mõtte – jääb mulje, et jõel oleks endiselt vallga, kindel pikkus jne. 16. juuni 2009, kell 14:37 (UTC)
replies: text: : Vool on olemas, aga kanalisatsioonitoru sees. Ei kvalifitseeru vist enam jõena. --Improvisaator 16. juuni 2009, kell 14:55 (UTC)
replies: text: ::A-ah, nüüd mõistan. Aitäh. Aga, kui Härjapea oli jõgi, mõtlen et pidame kirjutama artiklis. Vahepeal, ma eemaldan mall. Aitäh ja vabandage. --jkk rtl 17. juuni 2009, kell 13:48 (UTC)
----
Kas "selles paigas" viitab Jõe tänavale või suudmele? --Oop
----
Kirjanduse (ega välislinkide) alaosa pole selleks, et kõiki ette jäänud seotud ajaleheartikleid katalogiseerida. 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 14:52 (EET)

text: Neid tuleks püüda viidetena kasutada. Andres (arutelu) 13. märts 2012, kell 15:09 (EET)
----
"Juhkentali asumis." Juuresolevalt kaardilt võib ju näha, et Härjapea jõgi läbis järgmisi asumeid: Juhkentali, Keldrimäe, Maakri, Kompassi ja Sadama. 90.191.119.98 2. november 2012, kell 19:35 (EET)
----
ma suunasin nime Härjapea oja siia. Link ojale tuleb artiklist 1664, kus ilmselt mõeldakse Härjapea jõge--Bioneer1 (arutelu) 28. juuni 2013, kell 22:13 (EEST)
----
Tundub, et tehti põhjendamata ülekirjutusi. Andres (arutelu) 28. november 2016, kell 10:22 (EET)
thread_title: Pikkus
Arutelu:Aleksander Saharov

message: Aasta 	Meeskond 	Mänge 	Väravaid 
2006 	Viljandi JK Tulevik 	2 	0 
2005 	Pärnu JK Tervis 	3 	0 
2005 	Tallinna FC Flora 	16 	3 
2004 	Tallinna FC Flora 	27 	7 
2003 	Tallinna FC Flora 	16 	5 
2002 	Tallinna FC Flora 	23 	3 
2002 	FC Valga 	9 	3 
2001 	FC Valga 	21 	5 
2001 	Tallinna FC Flora 	17 	2 
2000 	Tallinna FC Flora 	25 	8 
1999 	Tallinna FC Flora 	13 	2
thread_title: Hilisemaks, vajab täiendamist
Arutelu:Eestimaa kubermang ja Venemaa Keisririigi sõjavägi

message: Halb pealkiri. Andres 16. juuni 2009, kell 19:15 (UTC)
Halb pealkiri. Andres 16. juuli 2009, kell 08:43 (UTC)
Halb pealkiri. Andres 26. detsember 2009, kell 20:53 (UTC)
replies: text: mis parem pealkiri võiks olla? Nt Venemaa keisririigi sõjavägi Eestimaa kubermangus?--Bioneer1 (arutelu) 28. juuli 2014, kell 00:04 (EEST)
replies: text: : Ma ei tea, aga see tuleks jagada teemade järgi kaheks. Üks võiks olla Venemaa sõjavägi Eestimaa kubermangus.

text: Pealkiri võiks olla Sõjaväeteenistus Eestimaa ja Liivimaa kubermangus. 88.196.28.229 31. juuli 2014, kell 15:45 (EEST)
replies: text: ::puudu on ka arvukalt viidatud lk Venemaa keiserlik armee ehk Venemaa Keiserlik armee--Bioneer1 (arutelu) 3. november 2014, kell 17:57 (EET)
Arutelu:Turu ja Ahvenamaa positsioon

message: Väeliik ei ole selles kontekstis kuigi õige. Nimetused tuleb tõlkida.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 16. juuni 2009, kell 22:12 (UTC)

message: * Ahvenamaa positsiooni staap (''Штаб начальника Або-Оландской шхерной позиции''). Asukoht [[Turu]]  
* Mererinde positsiooni suurtükivägi (6 roodu ja ladu) (''Артиллерия приморского фронта позиции (6 рот и склад)''). Asukoht [[Ahvenamaa]]   
* Turu laevastiku poolekipaaž (''Абоский флотский полуэкипаж''). Asukoht [[Turu]]   
* Laskurpolgu ohvitseride kool (''Стрелковый полк офицерской стрелковой школы''). Asukoht [[Ahvenamaa]]   
* Ahvenamaa merepataljon (''Оландский морской батальон''). Asukoht [[Ahvenamaa]]  
* Rannakaitsepatarei nr 4 ja 5 (''4-я и 5-я батареи полевой артиллерии сухопутного фронта морской крепости Императора Петра Великого''). Asukoht [[Ahvenamaa]]   
* Ahvenamaa autokomando/salk/meeskond (''Оландская автомобильная команда''). Asukoht [[Ahvenamaa]]  
* Sveaborgi kindluse sapöörirood ja minööride pataljon (''Команды Свеаборгской крепостной саперной роты и Свеаборгского крепостного минного батальона''). Asukoht [[Ahvenamaa]]   
* Positsiooni sandarmite komando/salk/meeskond(''Жандармская команда позиции''). Asukoht üle Ahvenamaa positsiooni   
* Kaunase (Kauno) kindluse sõja-telegraafi/side roodu 1-4 rühm (''1-й, 2-й, 3-й и 4-й рабочие взводы Ковенской крепостной ([[ru:Ковенская крепость]]) военно-телеграфной роты''). Asukoht [[Turu]]
Püüdsin tõlkida. Eks ta rabe ole. Kas mõni sõjamees vaataks üle. [[Kasutaja:Lohusalu|Lohusalu]] 17. juuni 2009, kell 08:03 (UTC)
Arutelu:Green Christmas

message: Kui on tingimata vaja riikide nimesid märkida, tuleks need välja kirjutada. Andres 17. juuni 2009, kell 06:21 (UTC)
Arutelu:Jazgulami keel

message: Võib-olla hoopis jazgulaami keel? [1] Ingliskeelne nimetus on üpris asjassepuutumatu, eriti terve hulk inglskeelseid nimetusi. Pealekauba on olemas otseviit ingliskeelsele vikile. Usutunnistusest vist ei ole keele kõnelejate puhul mõtet rääkida. – Seda ehk jazgulaamide puhul. 17. juuni 2009, kell 10:48 (UTC)
replies: text: Nõus eelkõnelejaga (palun kirjuta nimi alla). Osa materjali puudutab vastavat rahvast või etnilist rühma.

text: Nime kohta peaks Peeter Pällilt küsima. Andres 17. juuni 2009, kell 11:35 (UTC)

message: Ei puutu muidugi asjasse.
Ilmselt pärinevad andmed mõnelt piiblitõlkijate entusiastlikult rühmalt.
Virgemad vikkijad võivad muidugi need vastava rahva artiklitesse ümber tõsta, aga oleks lugeja mõnitamine, kui meil pole peale nende kahe lause neisse artikleisse midagi kirjutada.
Teisalt on nende pedantne eemaldamine artiklist ainult niigi kehvakest eestikeelset inforuumi vaesustav.
--Mutianpu 17. juuni 2009, kell 12:30 (UTC)
replies: text: Mõte ei ole Vikipeediast üldse eemaldada, vaid teha vastava rahva või etnilise rühma kohta eraldi artikkel ning panna nad sinna. Andres 17. juuni 2009, kell 12:46 (UTC)
thread_title:  Usutunnis 

message: Nõus, aga minu jutust kustutas keegi tubli inimene need laused lihtsalt maha.
Mul poleks selle vastu midagi, kui ta need kuhugi ümber tõstaks ja vastavale rahvale viitaks või juhul, kui ta kindlasti teab, et see info on lausvale, siis võiks seda ju sealt ka kustutada ja viisakuse poolest viidata mõnele põhjendusele.
--Mutianpu 17. juuni 2009, kell 12:55 (UTC)
replies: text: Muidugi nii ei oleks tohtinud teha. Aga äkki  Sa teed siis jazgulamide (või jazgulaamide) kohta artikli ja paned rahva kohta käivad andmed sinna. Andres 17. juuni 2009, kell 13:02 (UTC)
thread_title:  teha vastava rahva või etnilise rühma kohta eraldi artikkel ning panna nad sinna
Arutelu:Šugni keel

message: Keeltest ja rahvastest tuleb eraldi rääkida. Andres 17. juuni 2009, kell 12:32 (UTC)
--Mutianpu 17. juuni 2009, kell 13:02 (UTC)== ==Keeltest ja rahvastest tuleb eraldi rääkida. ==
Peale karjakasvatuse ja usutunnistuse on kogu jutt keelega seotud. Kes, kus ja kui palju ning mis tasemel keelt tarvitab on täiesti asjakohane teave.
Kui kellelgi on aega selle rahva kohta midagi kirjutada, siis palun väga.
Ma teen seda siin oma vabast ajast (mitte igavusest) ja hetkel seda aega tolle teema käsitlemiseks ei jagu.
Kas lähemegi nüüd eestlasliku jagelemise peale või?
replies: text: Mis jagelemine, teised on ju samasugused vabatahtlikud, ja teistel pole ka aega ülearu. Ega Sina ei pea tegema, teeb siis keegi teine, kui Sina ei tee. Aga oleks väga tore, kui Sa ise teeksid, sest siis saaks selle artikli siin rutem korda. Ja ega sellega kiire pole, võid kunagi hiljem teha. Aitäh, et keeltest kirjutasid, aga kui leitakse, et midagi võiks teisiti olla, siis tehakse ikka märkus. Andres 17. juuni 2009, kell 13:06 (UTC)

message: Äkki saaks mingi sarnase märkuse artikli päisesse kirjutada nagu "Vajab keelelist toimetamist"?!
Näiteks "Keelde mitte puutuv teave tuleks nihutada vastavat rahvast käsitlevasse artiklisse" vms.
--Mutianpu 17. juuni 2009, kell 13:21 (UTC)
replies: text: Panin toimetamismärkuse. Kes tahab teada, miks see märkus siin  on, see vaatab arutelust. Andres 17. juuni 2009, kell 13:23 (UTC)
----
*Usk: Ismailiidid
*Olme: Mägikarjakasvatus
Välja. 195.50.201.233 18. juuni 2009, kell 07:42 (UTC)
----
thread_title:  ettepanek
Arutelu:Haljasala

message: Haljasala ja haljastu ei ole päris sünonüümid. Haljasala on igasugune iluaianduse reeglite järgi kavandatud, rajatud ja hooldatud taimestu ehk ainult inimtekeline. Haljastu on igasugune roheline ala, nii looduslik kui inimtekkeline.
replies: text: Millisele allikale Sa tugined? Andres 17. juuni 2009, kell 16:59 (UTC)

text: Arutelus kirjuta alla, vajutades neli korda ~ . Andres 17. juuni 2009, kell 17:00 (UTC)
Mari Laane "Iluaianduse käsiraamat" Varrak 2005 --Sedum 17. juuni 2009, kell 17:02 (UTC)
replies: text: : Oleks tarvis läbi vaadata rohkem kirjandust, et kontrollida, kas ka teised autorid kasutavad neid sõnu nii. ÕS-i järgi haljastu on haljasala ning EKSS-i järgi haljasalad, taimedega kaetud alad. Andres 17. juuni 2009, kell 17:07 (UTC)

message: „Haljasala ehk haljastu ehk roheala on avamaataimkattega ala, mis paikneb asulas“  - see definitsioon on problemaatiline mitmel põhjusel. Haljasala Ökoloogialeksikon ei defineeri, sünonüümina võib küll käsitleda „haljastu“, kuid „avamaataimkattega“ on siiski eksitav, sest järgneb, et see hõlmab ka nt parke ja puiesteid, mille kohta tegelikult ei saa öelda avamaataimkattega. Lisaks on roheala tähendus laiem ja pole päris sünonüüm.
Kasuta sõnaveebi (Otsing (sonaveeb.ee)), kus on tähendus lihtsalt välja toodud ja sõnaveebi teehoolduse terminibaasis ka täpsemalt lahti kirjutatud. Hea oleks ka lisada, kuidas maa-ameti geoportaalis defineeritakse haljasala – „Madal- või kõrghaljastusega ala, mida kasutatakse rekreatiivsetel eesmärkidel ja millele on iseloomulikud ilutaimed.“ (Reaalsusmudel | Geoportaal | Maa-amet (maaamet.ee)) 
Seda enam oleks definitsiooni osas rohkem avamist hea, kuna ka nt liiklusseadustikus on, et sõidukit ei tohi peatada või parkida haljasalal ilma selle omaniku või valdaja loata – et inimesel oleks lihtne aru saada, mida selle terminiga mõeldud on.
Teine lause viiteta. 
„loomadele ja putukatele“- putukad ka loomad.
Haljaskoridorid – 2 viimast lõiku viiteta.
Struktuur on eklektiline. Võiks olla lahti selgitatud, kuidas need erinevad mõisted seostuvad nende ülejäänutega, mis pealkirjade ja pikkade tekstilõikudena toodud – nt kuidas on seotud mõiste haljasala ja haljaskoridor. Kui esimeses lauses on toodud välja, et haljasala ja haljastu on sünonüümid (siiski erineva kasutusalaga), siis ei sobi 4. peatükis alustada otsast peale pealkirja all „Haljastu“ sama juttu, mis esimestes lausetes (kohati sõna-sõnalt) ja suur osa tekstist ka viitamata. Hajasala artiklisse pole mõtet tuua sisse uusi termineid koos pika jutuga, mis seostuvad haljasalaga ainult otsapidi (viimased peatükid, suuresti ka viitamata). 
„Nende kaudu saavad taimed ja loomad liikuda“ – kuidas need taimed liiguvad?
Muru foto allkirjaga „Taimkate“… - päris nagu ei sobi, eks seda taimkatet ole väga erinevat. E.Rj23 (arutelu) 10. jaanuar 2024, kell 17:06 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Foorum (täpsustus)

message: * :la:Forum (lex) - 
* :la:Forum Iudicium - (Castellanice prisco: Foro Judico; Hispanice hodierno: Fuero Juzgo) 
* :la:Forum Iulii (discretiva)
** :la:Forum Iulii (regio) - 
** :la:Forum Iulii (urbs Italica) - 
** :la:Forum Iulii (Francia) - 
** :la:Forum Iulii et Venetia Iulia
====> Gnaeus Iulius Agricola
* ÕS 2006 http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=foorum&F=M&O=0&E=0
 foorum <9: -i> aj keskne väljak Roomas; esinduskogu; kokkutulek.
 ▪ Majandus+, noorte+foorum. Võrgu+foorum info nt uudisegrupp, jututuba
suwa 17. juuni 2009, kell 18:30 (UTC)
----
Mis asi see veebifoorum on küll? Ega te seda teadetetahvli moodi BBCode'i kasutavaid asju ei mõtle? Traditsiooniliesd internetifoorumid on just uudistegrupid ning meililistid ja veebiga (www) pole neil midagi pistmist või muud variandid chat room või siis IRC... -- Ahsoous 17. juuni 2009, kell 18:55 (UTC)
replies: text: Neid teadetahvleid üldjoontes foorumiteks kutsutakse.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 18:59 (UTC)
replies: text: : Selle viimase lause peale, mis on küll õige (poolenisti) ütlen ma seda et vaidlustan sõna 'veebifoorum'. Internetifoorum on algselt midagi muud. Kasvõi MSN-i võib pidada internetifoorumiks, ja see on algsele mõttele tunduvalt lähemal. -- Ahsoous 17. juuni 2009, kell 19:03 (UTC)
replies: text: :: nonii, #def siis teismoodi

text: :: foorum on ka interneti rakenduste kaudu loodav avalik suhtlusruum

text: :: kus PALJU inimesi saab korraga arvamust avaldada (nagu Londonis

text: :: Hyde Park või ~1988 Tallinnas Raekoja plats),

text: :: nagu nt: jututoad (nt anna jututare), või veebipõhised

text: :: cloaca-d. suwa 17. juuni 2009, kell 19:04 (UTC)
replies: text: ::: tegelt su enda posituses ÕS-ist on ilmsesi õige sõna sees - võrgufoorum nimelt -- Ahsoous 17. juuni 2009, kell 19:59 (UTC)
replies: text: :::: ma nüüd kiiruga kirjutan peast, seega täpsustan õhtul.

text: :::: kunagi olid arvutid, mille funktsiooniks oli olla :en:bbs,

text: :::: mis koos moodustasid võrgu nimega :en:FidoNet(logoks kutsu), nendes

text: :::: oli kirjutiste ülekande süsteem, mida nimetati foorumiteks.

text: :::: kuskil olid ka lüüsid Interneti ja FidoNeti vahel,

text: :::: mis tegelesid ka nt sellega, et koopeerisid uudusgruppidest(-sse)

text: :::: BBS-ide foorumite infot, seega NewsGroup ei ole üheselt

text: :::: samane mis foorum, koogel-moogeli arhiivis võiks olla

text: :::: alles UG-d, mis algavad sarnaste lühenditega nagu fido*

text: :::: vt http://groups.google.com/group/ee.keel/about

text: :::: vt http://groups.google.com/group/fidonet/about

text: :::: suwa 18. juuni 2009, kell 05:00 (UTC)
thread_title:  mustand 

message: Meil puudub foorumi tähendus füüsilise kokkutuleku kohta. Nt link artiklist Ars Baltica. Nt dewikis on internetifoorum ja füüsiline foorum (kui kokkutulek) vist kokku pandud, vt :de:Forum (Kultur)--Estopedist1 (arutelu) 24. märts 2018, kell 20:00 (EET)
thread_title: Foorum kui füüsiline kokkutulek
Arutelu:Turuplats

message: hetkeseis:
ajaloolisi turuplatse - ajaloolisi kaubavahetuskohti:
* türgi keeles Pazar (pühapäev):
** :en:Pazar - linn vana nimega Atina
** :en:Pazar, Tokat - veel üks linn Türgis
** 2x esineb vikipeedias sõnana basaar(Gjirokastër ja Thbilisi - siin võiks olla vana turg )
** 2x bazaar (ajakiri Bazaar ja Harpers Bazaar)
** 2x Pazar Bulgaaria linnade loend - Novi pazar O Omurtag ja Bulgaaria - Novi pazar
==> :en:Bazaar ja :en:Bazaar (disambiguation)
* Foorum ja Forum Romanum
* Turg ja Turuplats
* Agoraa
* türgi wikis: :tr:Pazar (anlam ayrımı) -  täpsustuslehena
** :tr:Pazar (alışveriş yeri) - inglise :en:Street market - ehk maakeeli Tänavaturg
* :en:Marketplace ja :en:Marketplace (disambiguation) - eesti keel lubab nii tur paika(kohta) kui-ka turuväljakut
* Tallinna Raekoja plats on ka turg olnud ja Vanaturu-kael
* siis kirbuturud, vanakraamiturud - ajutised ja püsivad
* ning loomulikult kalaturg - kassvõi müük otse paadist (ka jõeturg Kagu-Aasias)
* sakas keeles võiks olla :de:Rathausplatz - mõned ainult - on aga olemas :de:Wochenmarkt
* ÕS2006: basaar - õige nimekuju
otsiks siia veel turuplatside nimesid? suwa 18. juuni 2009, kell 12:28 (UTC)
thread_title:  2009-06-18 lühikokkuvõte
Arutelu:Estofiil

message: estofiil - baltisakslastest eestihuvilised 19. saj. Nad uurisid eesti keelt ja kultuuri, avaldasid arvestataval tasemel ilukirjandust, andsid välja ajalehti ja kooliõpikuid, asutasid mitmeid seltse, millistest tuntumad on Õpetatud Eesti Selts (Die Gelernte Estnische Gesellschaft) ja Eestimaa Kirjanduslik Ühing. Tuntud estofiilid olid n Fr. R. Kreutzwald, Fr. R. Faelmann jt. link --kanakukk 18. juuni 2009, kell 12:45 (UTC).
replies: text: Faehlmann ja Kreutzwald olid mõlemad ju eestlased.--WooteleF 18. juuni 2009, kell 18:36 (UTC)
Võiks kirjutada ka mõiste päritolust. Nagu ma aru saan, mõtlesid termini välja baltisakslased ise juba enne 19. sajandit. Ehk teab keegi täpsemalt. --Pusle8 (arutelu) 1. aprill 2014, kell 18:13 (EEST)
thread_title:  Integreerida 

message: vt :en:template:Cultural appreciation ja tundub, et tegemistt on :en:Europhile pisiharuga ... 
suwa 18. juuni 2009, kell 15:06 (UTC)
----
thread_title:  mall 

message: * anglofiil - inglisehuviline, inglispärase harrastaja
* frankofiil - suurimad grupid Belgias, Kanadas, Saksamaal, vastand frankofoob - vt ka 
** :fr:Francophilie
** :fr:Portail:Francophonie ja :fr:Francophonie
* russofiil ja russofoob
replies: text: Võtsin välja, sest see ei puutu siia. Andres 17. juuli 2009, kell 07:27 (UTC)
----
Kuhu peaks tekkima estofiilide loend? kas neid on nii palju, et luua eraldi loend või piisab, kui need vähesed siin üles loetleda? avjoska 27. juuli 2009, kell 19:45 (UTC)

text: Esialgu võib neid siin loetleda, eks pärast paistab. Andres 27. juuli 2009, kell 19:50 (UTC)
Minu meelest Eeva Niinivaarat ei saa nimetada estofiiliks.--Morel (arutelu) 22. juuli 2012, kell 16:20 (EEST)

text: Jah, minu meelest ka. Kuigi see pole päris must-valge. Andres (arutelu) 22. juuli 2012, kell 17:05 (EEST)
thread_title:  Vaata ka 

message: Kohendasin definitsiooni veidi, aga mulle tundub, et see pole ikkagi korrektne. Nt paljud Eestis elavad mitte-eestlased harrastavad (mitte lihtsalt vajaduse, vaid ka huviala mõttes) eesti keelt ja kultuuri, aga ma pole kuulnud neid estofiilideks kutsutavat. Mulle tundub, et estofiilidest räägitakse kas ajaloolises kontekstis või tänapäeval nende inimeste puhul, kes on pärit väljaspoolt laiemat eesti keele- ja kultuuriruumi. Minnekon (arutelu) 1. november 2023, kell 11:55 (EET)
thread_title:  Definitsioon
Arutelu:Sydney

message: Asula ümbruses elas tollal Austraalia aborigeenide hõim, keda kutsuti gweagaliteks. 
replies: text: Jätsin selle välja, sest esiteks oli seal ka teisi, kellega põhiline võitlus käiski, ja tegelikult ei olnud tegu hõimuga. Andres 18. juuni 2009, kell 20:28 (UTC)

message: Kui keegi teab, kus saab asendikaardi, võiks selle malli panna. [[Kasutaja:Alts|Alts]] 27. november 2010, kell 22:21 (EET)