lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Keila algkooli hoone

message: Kas käänataksegi "Kolki"? 
Mis tähendab "klombitud"? Andres (arutelu) 5. märts 2015, kell 20:17 (EET)
replies: text: Klompimine on üks kivi pinnatöötlustehnika. Adeliine 5. märts 2015, kell 20:24 (EET)
Kultuurimälestiste lehel on veel materjali. Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 11:45 (EET)

message: Kes on autor? Mihkelson või Kolk? Arvan, et Tõnis Mihkelson, sest selle kasuks räägib 2 allikat: 1) Leo Gensi artikkel Keila algkooli hoonest  "Eesti arhitektuur" 3. osas ja 2) Kalmu kirjutatud Mihkelsoni isikuartikkel EAKBL-s. Kolgi kohta mainib Gens, et ta oli Keila algkoolihoone ehitusmeister. --Hirvelaid (arutelu) 6. märts 2015, kell 13:06 (EET)
replies: text: Pane siis koos viidetega sisse. Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 14:55 (EET)

message: See ei saa olla kategoorias Eesti mälestusmärgid. Kui kooli juures olev mälestusmärk pole artiklivääriline, tuleb koolihoone artiklisse suunata vastav mälestusmärgi märksõna ja ühtlasi kategoriseerida siis see ümbersuunamisleht--Bioneer1 (arutelu) 6. märts 2015, kell 20:24 (EET)
replies: text: Koolihoone ise ongi mälestusmärk. --Hirvelaid (arutelu) 7. märts 2015, kell 08:38 (EET)
thread_title: Kategooria "Eesti mälestusmärgid"?

message: Kas artiklis peaks mainima, et Paides on samuti üks hoone/Vabadussõja mälestusmärk, mis püstitati umbes samal ajal? Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 18:39 (EET)
thread_title: Paides asuv hoone kui mälestusmärk

message: Puudub lk Keila algkool (Keila Algkool). Raamatu "Eesti koolid 2000" järgi asutati algkool 1978, ent samas raamatus antakse Keila gümnaasiumi üheks nimeks (aastal 1941) Keila 6-klassiline algkool.--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2017, kell 12:14 (EET)
replies: text: Enne Teist maailmasõda oligi Keilas algkool, mis sai endale 1930. aastal uue maja (kõnealuse algkoolihoone). Sellest koolist kujunes pärast sõda keskkool, mis jagunes 1967. aastal Keila 1. ja Keila 2. Keskkooliks (viimane oli vene kool). 1978. aastal jagunes Keila 1. Keskkool administratiivselt kaheks: kooli algkooliosa nimetati Keila Algkooliks ja 5.-11. klassid moodustasid Keila 1. Keskkooli. Keila 1. Keskkool nimetati 1995. aastal ümber Keila Gümnaasiumiks. 2009. aastal liideti Keila Algkool ja Keila Gümnaasium jälle üheks ja uue kooli nimeks sai Keila Kool. Algkooli kohta võiks eraldi lehekülg olla küll. --Merleke5 (arutelu) 11. august 2021, kell 22:47 (EEST)
thread_title: Keila algkool
Arutelu:Heikki Kruus

message: Kas see on sama? Adeliine 9. märts 2015, kell 08:36 (EET)
Heikki Kruus  õppis   RAT Vanemuine  II stuudios, selle lõpetamise järel töötas Viljandi Draamateatris  "Ugala "  ja seejärel Lähte Kultuurimaja direktorina Kassi maja
Samuil Maršaki lastenäidend 2 vaatuses
Tõlge: E.Kuus
Muusika: Valdeko Viru
ENSV Teatriühingu RAT „Vanemuise“ Lavakunsti Stuudio lavastus 
EE 14.01.1968
Lavastajad: ENSV rahvakunstnik Kaarel Ird ja Endla Hermann
Dekoratsioonikavandid: Sirje Peerna
Kostüümikavandid: Leonhard Merzin
Dirigent: Valdeko Viru
Liikumisjuht: Aasa Tammur
Etendust juhib: Karl Kalkun (sen.)
Osatäitjad:
 
Evald Aavik				Jaan Krinal
Raivo Adlas				Heikki Kruus
Ahto Ani				Voldemar Kuus
Juho Aule				Anu Lauring
Birgit Ehrenberg			Liidia Marmor
Mai Jägala				Marju Miljan
Udo Jääger				Nelli Männaste
Helgi Kajastu				Lembi Sootla
August Kavald			Anu Sütt
Jaan Kiho				Marge Visnap
Vaima Kiisküla			Juta Visser
Kersti Kreek

message: Heiki-Matti Kruus'i kui kunstniku kohta väike artikkel: Edasi, 1985, 4.juuni  2001:7D0:885F:F680:4954:2DA8:9C09:EAA9 6. november 2023, kell 22:27 (EET)
thread_title:  lisainfo
Arutelu:Eestlased Soomes

message: "Eestlased on Soomes vähemusrahvas, keda 2012. aasta alguse seisuga oli 38 364[1]." Antud viide käib küll kodakondsuse, mitte rahvuse kohta. Soomes rahvuse kohta üldse statistikat ei olegi, aga kodakondsuse ja emakeele kohta on. Velirand (arutelu) 13. märts 2015, kell 19:13 (EET)
replies: text: Eesti keelt emakeelena kõnelejaid oli 39 763. Paneme mõlemad sisse, nii nagu soome vikiski? Andres (arutelu) 13. märts 2015, kell 23:24 (EET)
replies: text: : Võiks jah mõlemad olla. Aga ehk tasuks oodata märtsi lõpuni, siis avaldatakse 2015. aasta alguse andmed. Velirand (arutelu) 13. märts 2015, kell 23:49 (EET)
replies: text: :: Esialgsetel andmetel elas Soomes seisuga 31.12.2014 Eesti kodanikke 48352 (http://www.migri.fi/download/58101_Tilasto_ulkomaan_kansalaisista_2014.pdf?b64eb1ebec0cd288) Velirand (arutelu) 14. märts 2015, kell 00:04 (EET)
Ülalmärgitud vastuolu on artiklis endiselt sees - definitsioon käib etniliste eestlaste kohta, statistika osa räägib aga EV kodanikest. Tuleb kas artikli teema määratlust muuta nii, et hõlmaks ka EV kodanikke, või kodanike statistika välja võtta või hinnanguliseltki öelda, kui suur eestlaste osakaal Soome EV kodanike seas on (kui kuskil usaldusväärses allikas selline hinnang leidub). Sama käiks ka emakeele statistika kohta. --Minnekon (arutelu) 13. veebruar 2023, kell 13:04 (EET)
thread_title: Rahvus vs kodakondsus

message: Välislink vormistati valesti. Andres (arutelu) 16. juuni 2015, kell 13:58 (EEST)
thread_title: Välislingi vormistus

message: "Erinevatel hinnangutel elab Soomes tegelikult, erinevalt Soome ametlikust statistikast, püsivalt umbes 70 000 Eesti kodaniku." Sellele arvule oleks vaja mingit viidet. Velirand (arutelu) 16. september 2018, kell 13:35 (EEST)
thread_title: Tegelik Eesti kodanike arv
Arutelu:Pihkva–Riia raudtee

message: Kui raudtee läks idast läände, miks ei ole siis "Pihkva-Riia"? Ja miks peeti alguspunktiks Peterburi? Adeliine 18. märts 2015, kell 16:52 (EET)
replies: text: See on huvitav tõesti. Sest see artikkel on algselt loodud pealkirjaga "Pihkva–Riia raudtee" ja keegi on selle ilmselt hiljem ära muutnud.

text: Kusjuures venekeelsel lehel on kirjas nii: "Псково-Рижская железная дорога (иногда встречается название Риго-Псковская ж. д.)", aga selge see, et ilmakaari looduses ei saa niisama lihtsalt ümber pöörata kui jõgede voolusuunda või Vikipeedia artikli pealkirja. :) Kuriuss (arutelu) 19. märts 2015, kell 01:05 (EET)

message: Meil on ka link Pihkva-Valga-Riia raudteeliin--Estopedist1 (arutelu) 11. august 2018, kell 17:36 (EEST)
thread_title: Pihkva-Valga-Riia raudteeliin
Arutelu:Malawi

message: Minu meelest oleks parem linkida merepiirita riik, ja kõik. Andres (arutelu) 18. märts 2015, kell 19:11 (EET)
replies: text: Tere Epp!

text: Vaata palun üle kas need maod sobivad (neid peaks vast rohkem olema)...

text: Mariina 23. märts 2015, kell 06:43 (EET) alias Простота
replies: text: : Tere, Mariina! Ma just plaanisin Sind madude juurde appi kutsuda. :-) Sa võid täiendada, ma panin kirja ainult selle, mis esialgu leidsin. --Epp 23. märts 2015, kell 07:03 (EET)
replies: text: :: Vaata palun üle, ma lisasin ka mõned aga neid peaks rikkalikumalt olema...

text: :: Mariina 23. märts 2015, kell 08:23 (EET) alias Простота
replies: text: ::: Pane aga kõik, mis leiad. --Epp 23. märts 2015, kell 22:42 (EET)
replies: text: :::: Tere Epp!

text: :::: 'Need kolm kobra' jätaksin kirjutamise ootele, nende kohta on  huvitavat lugemist ja kirjutamine võib kauem aega võtta...

text: :::: Mariina 25. märts 2015, kell 18:13 (EET) alias Простота
replies: text: ::::: Uuri, uuri, ega pole kiiret. --Epp 25. märts 2015, kell 18:35 (EET)
replies: text: :::::: Tere Epp!

text: :::::: Ma eksisin, ei leidnud lisamaterjale.

text: :::::: Vaata palun artiklite must-valge kobra (ei sülita) mustkael-kobra (sülitab) taksonitabeli pilte -püüdsin inglise Vikist tuua aga ei osanud ilmselt.

text: :::::: Mariina 2. aprill 2015, kell 18:23 (EEST) alias Простота
replies: text: ::::::: Panin praegu teised pildid, kuigi need pole pooltki nii head.:( Inglise viki artiklites olevad pildid pole Commonsis, vaid inglise vikis. Need saab sealt Commonsisse kopeerida, aga mul pole sellega kogemusi ja ei hakka proovima. Loodetavasti keegi ehk teeb seda kunagi. --Epp 2. aprill 2015, kell 18:49 (EEST)
replies: text: :::::::: Ilusad tänud! Ega neil ka viga pole - näitavad ära kuis 'kapuuts' üle pea käib, kui madu 'pildistada'...

text: :::::::: Mariina 2. aprill 2015, kell 18:54 (EEST) alias Простота

message: Keeled ja religioon võiksid olla rahvastiku all, kuivõrd jutt on rahvastiku iseloomustamisest. Andres (arutelu) 24. märts 2015, kell 07:40 (EET)
replies: text: Võib tõesti, need peab mujal ka üle vaatama. --Epp 24. märts 2015, kell 08:01 (EET)

message: Esitan selle B-klaasi artikliks. Kui keegi vastu pole, siis nädala pärast võib vastava märke lisada. --Raamaturott (arutelu) 11. veebruar 2017, kell 16:39 (EET)
replies: text: Soovitaksin enne natuke sissejuhatust laiendada ja mingiski mahus välislinkide ja kirjanduse sektsioone tekitada. Siis vast võiks küll. Ivo (arutelu) 22. veebruar 2017, kell 01:39 (EET)
Kategooria:B-klassi artikli kandidaadid
thread_title:  B-klassi artikli kandidaat
Arutelu:James Krüss

message: James Krüssi tuhk puistati 27. septembril 1997 merre Helgolandi ümbrusesse. See lause tuleks üle kontrollida. Võrdle saksakeelses vikipeedias olevaga: Er wurde am 27. September vor seiner Heimatinsel Helgoland auf See bestattet. See ei tähenda ilmtingimata tuha merre puistamist. Determist (arutelu) 20. märts 2015, kell 21:16 (EET)
Nojaa, tegelikult saab ka urni merre matta, parandasin originaali järgi ära. Krüssi ametlik koduleht www.jameskruess.de ütleb ka, et "auf See bestattet". --Astromaailm (arutelu) 21. märts 2015, kell 13:41 (EET)

message: kuidas kirjanduse loendit on targem teha - kas kirjutan (kursiivis?) originaali pealkirja ja sulgudes eestikeelse pealkirja või tõlgin pealkirja ära (ka siis, kui teost pole eesti keeles ilmunud) ja panen originaali pealkirja sulgudesse kursiivi? --Astromaailm (arutelu) 21. märts 2015, kell 18:11 (EET)
replies: text: Originaali pealkiri võiks alati eespool olla. Andres (arutelu) 21. märts 2015, kell 19:45 (EET)
thread_title:  kirjanduse loend
Vikipeedia arutelu:Wikimedia CEE Spring 2015

message: See on Kesk- ja Ida-Euroopa kevade 2015. aasta konkursi arutelulehekülg, kuhu on oodatud kõik konkursi, selle korralduse ning konkursil osalemisega seotud küsimused! Kui soovite korraldajatega ühenduda väljaspoole Vikipeedia keskkonda, siis võite kirjutada võistluse Eesti koordinaatorile Kaarel Vaidlale elektronposti aadressil kaarel@wikimedia.ee .
thread_title: Tutvustus

message: Leidsin sellise kompaktse toreda tabeli  'soovitud' artiklitega. Ehk kedagi huvitab või inspireerib :) --Mona 4. aprill 2015, kell 21:46 (EEST)
thread_title:  Vahva tabel
Arutelu:Christine Nöstlinger

message: Miks Nöstlingeri kohta artikleid siit varem kustutatud on? --Astromaailm (arutelu) 22. märts 2015, kell 18:27 (EET)
replies: text: Sest need on olnud kas sisutud artiklid või vandalism. Asi pole Nöstlingeris, vaid selles, mida tema nime alla on siin varem kirjutatud. Nii et muretsemiseks pole põhjust. :) -- Toomas (arutelu) 22. märts 2015, kell 18:41 (EET)

message: Oleksin tänulik, kui keegi suudab välja uurida, mida tähendab "oaman" ("Iba de gaunz oaman kinda"). --Astromaailm (arutelu) 23. märts 2015, kell 13:41 (EET)
replies: text: armen. Andres (arutelu) 23. märts 2015, kell 14:35 (EET)
thread_title:  Viini dialekt
Arutelu:Kunda külanõukogu

message: Kui Aru ja Aru asundus olid eri asulad, siis peaksid nende kohta ka eraldi artiklid olema. Andres (arutelu) 26. märts 2015, kell 23:53 (EET)
Siin on praegu sellised lingid nagu Aru (Sõmeru) ja Hiieküla (Kunda), mis ei ole põhilehel fikseeritud. Andres (arutelu) 26. märts 2015, kell 23:57 (EET)
Probleem on selles, et kui keegi tahab selle endise Aru küla või Aru asunduse kohta artiklit teha, siis ta võib-olla paneb artiklile teistsuguse pealkirja ja pärast on raske seda linki leida. Lehel Aru (täpsustus) ei ole praegu seda linki ette nähtud, leheküljed Aru asundus ja Hiieküla puuduvad hoopis. Aru asundusi oli küll mitu. Kas Hiiekülasid mitu oli, seda ei tea. Kui link jääb punaseks, siis tuleks täpsustus tegemata jätta või tekitada lehekülg, kuhu lingi saab panna. Ma ei vaadanud kõiki, aga küllap on siin selliseid veel. Andres (arutelu) 27. märts 2015, kell 01:05 (EET)
replies: text: 99% tõenäosusega ei tule kunagi eraldi artikleid nende kunagiste asulate kohta, mis tänapäeval on liidetud teiste külade koosseisu ja ei ole enam eraldiseisvad kohanimedki. Seega ei ole mõtet hüpoteetiliste probleemide kallal ka liiga palju aega veeta. Kes nende nõelasilmade üle aga peaks kunagi huvi tundma, leiab need otsingumootoriga siiski probleemideta üles.--VillaK (arutelu) 27. märts 2015, kell 02:15 (EET)
replies: text: : Ma olen päris kindel, et tulevad.

text: : Kas Sa leiad, et linkide eest kohe hoolitsemine on töömahukam kui hilisem otsimine? Võimalik, et see nii on, aga enamasti võimalikke linke täisotsinguga ei otsita (Pikne küll ka loodab selle peale) ja toimetajatel ei jätku ressursse, et neid otsida. Andres (arutelu) 27. märts 2015, kell 02:33 (EET)

message: Siin on link Kuure külale, ent sellist KNAB ega EKNR ei tunne. Virumaal on asunud vähemalt üks Kure küla--Estopedist1 (arutelu) 15. aprill 2018, kell 10:16 (EEST)
thread_title: Kuure küla?
Arutelu:Postimaantee

message: Kas Saue postijaam on sama, mis Kanama postijaam?  - Melilac (arutelu) 27. märts 2015, kell 18:39 (EET)
Ja Gulbene postijaam? Kas see on sama, mis Valga postijaam?-Melilac (arutelu) 27. märts 2015, kell 19:12 (EET)
replies: text: ::Õige. Selle koha peal oli viga sisse tulnud. Valga oleks selles positsioonis õige. Ivo (arutelu) 28. märts 2015, kell 01:40 (EET)

text: Ninasi artiklis on link Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaantee --Mona 27. märts 2015, kell 19:49 (EET)
replies: text: ::Sellel nn Suurel postiteel on mitmeid nimesid ja ma pole päris kindel, et mis see ametlik nimi olla võiks. Ivo (arutelu) 28. märts 2015, kell 01:40 (EET)
replies: text: :::: Aga Suur postitee läks Riiast veel edasi. Andres (arutelu) 28. märts 2015, kell 12:28 (EET)
replies: text: :::::Varssavisse ja sealt Berliini peale. Seega, sidudes pealinna Euroopaga, oli tegu Venemaa tähtsaima postiteega. Velikii trakt on see vene keeles, aga eestlastel taolist oma nime pole vist selle jaoks olnud. - Melilac (arutelu) 28. märts 2015, kell 13:11 (EET)
replies: text: ::::::huvitav, Kasutaja:Melilac, kas sellest tähtsaimast (?) Venemaa postiteest polegi ruwikis artiklit. Ruwiki :ru:Великий тракт räägib Siberi postiteest--Estopedist1 (arutelu) 15. august 2017, kell 10:02 (EEST)
replies: text: ::::::: Ei tea, et oleks jah, aga see tee muidugi asub enamasti väljaspool praeguse Venemaa alasid ja vanad teed on neil keskmisest halvemini kajastatud ka. Siberi postitee oli seevastu Venemaa ajaloo ja Siberi uurimise jaoks tähtis, lisaks oli veel tegemist nii Venemaa kui ka toona kogu maailma pikima maanteega. - Melilac (arutelu) 15. august 2017, kell 12:00 (EEST)

message: Ja taas on Gulben Gulbeneks moondunud, kuigi Gulbene oli toona ju hoopis Schwanenburg... - [[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 29. november 2020, kell 08:18 (EET)

message: siin on mainimata Tartu-Võru postitee, v-o hiljem nimetatud ka Tartu-Võru maantee (Tartu–Võru maantee), Tartu-Võru postimaantee. Commonsis ka :commons:Category:Historical Tartu-Võru post road--Estopedist1 (arutelu) 26. oktoober 2017, kell 13:49 (EEST)
thread_title: Tartu-Võru postitee
Arutelu:Keila ajalugu

message: Minu meelest võiks teha nii, et kiriku ning mõisa- ja vasallilinnuse peatükid kaotada ning nendest kirjutada ajaloo muude peatükkide all niivõrd kuivõrd nad on olulised nendes ajalooperioodides. --Hirvelaid (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:48 (EEST)
replies: text: Nõus. Ivo (arutelu) 1. aprill 2015, kell 03:27 (EEST)

message: Kultuskivi pilt on ainuke kandidaat esiaja alla. Sissejuhatuse alla võib valida paljude hulgast. --[[Kasutaja:Hirvelaid|Hirvelaid]] ([[Kasutaja arutelu:Hirvelaid|arutelu]]) 1. aprill 2015, kell 22:23 (EEST)

message: Varepi artikli puhul puudub viidatud koha leheküljenumber. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 01:26 (EEST)
replies: text: Artikkel laiub viiel leheküljel (348–353). Eks see lõik oli kuskil alguses. Kas 348 või 349. Võin homme järele vaadata. --Hirvelaid (arutelu) 7. aprill 2015, kell 16:30 (EEST)

text: Lk 351. --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 13:02 (EEST)

message: Vast võib siia ka kirjanduse sektsiooni tekitada. Mulle soovitati nt A. Köögardali teost Keila kihelkonnaloost. Seal pidavat samuti olema hea vaimulike nimekiri kuni aastani 1924, mida saaks lisada artiklisse Keila Miikaeli kogudus. Ivo (arutelu) 8. aprill 2015, kell 16:05 (EEST)
replies: text: Selline sektsioon on nüüd tehtud. Kuid ma ei paneks sinna kihelkonna ajalooga ega kirikuklooga seotud kirjandust. --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 18:16 (EEST)

message: Esitaksin selle artikli vähemasti A-klassi artikli, kui mitte suisa hea artikli kandidaadiks. Daniel Charms (arutelu) 22. jaanuar 2017, kell 11:04 (EET)
thread_title:  A-klassi artikli kandidaat 

message: :Pärisin igaks juhuks ka Mati Mandelilt, et kas tal oleks Keila artikli osas soovitusi. Ta pakkus, et lisada: 
replies: text: :22. juunil 1941. aastal  tulistas purjus nooruk omaalgatuslikult Martin Lutheri mälestussamba lähedal autosid punalaevastiklastega. Tema kaaslane (Endel Taimsaar) sai hilisemas tulevahetuses madrustega surma, tulistaja (Arnold Väljamäe) arreteeriti. Järgnevalt arreteeriti veel 8 Keilas ja Keila ümbruses elanud meest. Nii autode tulistaja kui ka selle teoga alusetult seostatud Agu Kalda (Krims), Arnold Brido, Karl Vederik, Bernhard Vederik, Johann Taimsaar, Arnold Helgis (Hübner), Karl Ranna (Teimann) mõisteti tribunalis surma ja hukati, Arnold Väljamäe isa Mihkel Väljamäe suri aga vangilaagris. “Traagiline suvi 1941 Keilas”. Keila 2001,  lk. 42 jj
replies: text: :23. septembril 1944. aastal püüdsid noored eestlastest sõdurid (nn. pitkapoisid), keda juhtisid kapten Elmar Miil ja soomepoistest lipnikud, osutada Punaarmeele (72. Laskurdiviis) vastupanu Paldiski maanteel Kumna teeristis ja Keilas. Mõlemalt poolelt oli hukkunuid. Lahingu käigus põletas Punaarmee maha Keila südalinna. “Pitka ja pitkapoisid – legendid või tõelisus. Tallinn 2012.

text: Siia artiklisse sobiks vist paremini.

text: Ühtlasi peaks vist kontrollima, et kas Keila artiklisse on jõudnud infot, mis peaks ka siin kirjas olema.  Ivo (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 16:37 (EET)
thread_title:  Kommentaare
Arutelu:Eesti.ee

message: Lugupeetud eesti.ee lehe täiendajad. Palun ärge lisage välislinke artiklisse. Artikkel pole koduleht, kus võivad olla välislingid. Vikipeediasse saab lisada välislinke viidetena või alajaotusse Välislingid. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiia]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 2. aprill 2015, kell 16:59 (EEST)

message: Võeti välja:
Riigiportaali teenuste hulgas on
*päringud (näiteks kodaniku kinnistud)
*taotlused (näiteks peretoetuste ja vanemahüvitise taotlus)
*autentimisteenused (sisenemine MTR-i, sisenemine SAIS-i jne)
*elukohateate esitamine
*notariaalsete dokumentide vaatamine
Kas neid teenuseid enam ei ole? Adeliine 9. märts 2018, kell 13:03 (EET)
replies: text: Muudatuse põhjus on arvatavasti selles, et teenuseid on väga palju (3 gruppi kodanikule, ettevõtjale ja ametnikule) ja piisab statistkast eelmise aasta kohta. --Tiia (arutelu) 10. märts 2018, kell 03:40 (EET)

message: Vestlus.eesti.ee ja sahver.eesti.ee ei ole mingil moel seotud riigiportaali arenguga. RawBots (arutelu) 28. juuni 2022, kell 14:57 (EEST)
thread_title:  Riigiportaali areng
Arutelu:Paasapühad

message: Ajaliselt kattuvad paasapühad kristlike ülestõusmispühadega
Nikaia kirikukogu otsuse järgi peab ülestõusmispüha olema pärast paasapühi. Andres (arutelu) 3. aprill 2015, kell 15:47 (EEST)

message: link paasapüha peaks siia suunama, ent selle all on mõeldud ka ülestõusmispühi. Et linke mitte ümber teha, on üks lahendus teha ümbersuunamine paasapüha (kristlus)--Estopedist1 (arutelu) 21. aprill 2017, kell 21:06 (EEST)
thread_title: Paasapüha
Arutelu:Sänna mõisa peahoone

message: Minu meelest võib see tekst samahästi mõisa artiklis olla ja eraldi artiklit pole esialgu tarvis. Et meil on artikkel paarist silmapaistvamast ja tuntumast härrastemajast, minu meelest ei tähenda tingimata, et eraldi artiklid tuleks ette näha kõigist härrastemajadest. Pikne 4. aprill 2015, kell 17:45 (EEST)
replies: text: Pean säilinud ja kultuurimälestisteks arvatud mõisahäärbereid kõiki eraldi artikli väärilisteks. Ivo (arutelu) 4. aprill 2015, kell 17:48 (EEST)

message: Huvitav juhtum on märksõnaga Sänna kultuurimõis, mis peab silmas ilmselt seda mõisa peahoonet. Nimi ise on aga võetud MTÜ Sänna Kultuurimõis järgi--Estopedist1 (arutelu) 21. november 2018, kell 17:32 (EET)
thread_title: Sänna kultuurimõis
Arutelu:Peruu jalgpallikoondis

message: Võiks olla A-klassi artikkel. Rahvuskoondiste artiklitest on vist pikem ainult Eesti jalgpallikoondis. Vajab ehk veel veidi uuendamist.--Raamaturott (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:47 (EET)
replies: text: Ehk oleks esmalt mõistlik paigutada see B-kvaliteediklassi? Sinna sobiks see küll. A-klassi osas peaks seda veel kontrollima. Ivo (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 23:47 (EET)
replies: text: :Kui järele mõelda, siis ilmselt pigem B-klass.--Raamaturott (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 10:07 (EET)
Esitan selle seljuhul B-klaasi artikliks. Kui keegi vastu pole, siis nädala pärast võib vastava märke lisada.--Raamaturott (arutelu) 20. veebruar 2017, kell 14:48 (EET)

text: Ehk vaatad selle ajakohastamise mõttes üle ja lisad artikli B-klassi? Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 21:01 (EET)
replies: text: : meeldetuletus varasema päringu osas :)  Ivo (arutelu) 25. juuli 2018, kell 14:59 (EEST)
Kategooria:B-klassi artikli kandidaadid
replies: text: ::Ega väga aega ja viitsimist ei ole, aga põhiasjad sai ära uuendatud. Hiljuti vist astus Peruu peatreener tagasi ja on jälle mingi korruptsiooniprobleem, niiet artikkel vajab lähitulevikus kindlasti veel uuendamist ja täiendamist.Inglise vikist saaks ehk materjali ka veel veidi juurde tuua, viiteid lisada jne. Aga kas see artikkel võiks olla B-klassi artikkel või mitte, ausalt öeldes enam väga ei huvita.--Raamaturott (arutelu) 30. juuli 2018, kell 23:30 (EEST)
thread_title: A-klassi artikkel
Arutelu:Ilmatar (koor)

message: Kuidas Juhan Mein juba 1862. aastast dirigent oli, kui koor asutati 1890? Andres (arutelu) 5. aprill 2015, kell 03:23 (EEST)
Jajah, mida ise ei mäleta, sellega on raskusi... tänud tähelepanu juhtimast! tänapäevale lähemate aastate osas loodan ka ise-mäletajate abile.--Toon (arutelu) 5. aprill 2015, kell 10:47 (EEST)

message: kas mitte "segakoor" pole siin liigisõna? Kui nii, siis peaks teisaldama pealkirja alla Ilmatar (segakoor)--Bioneer1 (arutelu) 5. aprill 2015, kell 22:27 (EEST)
Mispidi pole ehk tähtis, aga kuna oli ka selts "Ilmatar" (Suure-Jaanis), siis olema ta kuidagi peaks. --Toon (arutelu) 6. aprill 2015, kell 11:34 (EEST)
thread_title: Pealkiri
Arutelu:Maarjamäe suvemõis

message: Siin peaks ümbersuunamise asemel artikkel olema. Ivo (arutelu) 6. aprill 2015, kell 16:46 (EEST)
replies: text: : tegin--Estopedist1 (arutelu) 25. jaanuar 2016, kell 16:17 (EET)
Suvemõis ei ole mõis. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2016, kell 02:26 (EET)
Võib-olla peaks lossi artikliga liitma. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2016, kell 02:29 (EET)
Päis on imelikult sõnastatud. Täpsustusmärkust oleks õigupoolest tarvis ainult mõisa artiklisse. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2016, kell 02:33 (EET)

message: Pargis on Monumentaalskulptuuride ansambel, mis on v-o eraldi artiklit väärt. Kuidas seda nimetatakse? Commonsis on isegi kat :Category:Park of monuments (Maarjamäe)--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2019, kell 18:27 (EEST)
thread_title: Park monumentaalskulptuuridega