lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Laguun

message: mis on maasäärega, väinaga või muu veekoguga  Nagu ma saan aru, maasäär ei ole veekogu. Geonarva 8. september 2008, kell 18:01 (UTC)
replies: text: õige märkus --Dj Capricorn 8. september 2008, kell 20:05 (UTC)
Tõenäoliselt ei sobi sinna sõnad "väinaga või muu veekoguga põhiveekogust", sest väin võib ainult ühendada laguuni põhiveekoguga, eraldada saab ainult maismaa osa. Geonarva 8. september 2008, kell 18:05 (UTC)

text: jah; iseasi, kui mõeldakse väga kitsast väina --Dj Capricorn 8. september 2008, kell 20:05 (UTC)
replies: text: : Miks nii? Andres 8. september 2008, kell 23:48 (UTC)

message: Kas ei peaks siin olema kaks artiklit? Andres 8. september 2008, kell 23:48 (UTC)
replies: text: Kahtlemata saab rääkida laguunist atolli mõistes eraldi, kuid ma ei tea, kas see oleks otstarbekas, samuti poleks pealkirja osas head nõu --Dj Capricorn 10. september 2008, kell 06:17 (UTC)
replies: text: : Kui on otstarbekas mõisteid eristada, miks siis ei ole otstarbekas eraldi artikleid teha? Teise pealkiri võiks olla "Atolli laguun". Andres 10. september 2008, kell 15:16 (UTC)

text: : Arvan, et viga on pigem selles, et atolli laguuni näitamine eraldi mõistena pole õige. Tõsi küll, atollide puhul nimetatakse laguuniks ka järveks muutunud või ärakuivanud laguuni. Andres 10. september 2008, kell 15:23 (UTC)
thread_title: Kaks mõistet?

message: Võtsin kategooria:Rannikutüübid välja sest sinna sobiks rohkem Laguunrannik artikkel. Geonarva 13. detsember 2008, kell 20:20 (UTC)
thread_title: Eemaldatud kategooria

message: Mitmed vikid (nt :de:Haff) on teinud eraldi artikli rannikulaguunile (vist sama mis haff, säärlõugas, vt nt EnDic ). Pole küll kindel, kas laguun ja rannikulaguun on ikka eri mõisted? Võimalik, et rannikulaguun on ühendatud merega, ent laguun ei pruugi olla.--Estopedist1 (arutelu) 16. november 2015, kell 12:22 (EET)
replies: text: seotud mõiste on ka rannikujärv--Estopedist1 (arutelu) 17. november 2015, kell 13:06 (EET)
thread_title: Mõistepundar rannikulaguun, säärlõugas jne
Arutelu:Eesti Komitee koosseis (1990)

message: tundub, et sellenimelisi inimkooslusi on läbi ajaloo olnud mitu,
seega võiks juba nimes täpsustada, millisega on tegemist.
Nimelt valis Eesti Kongress 1990. aastal samanimelise töökeha.
suwa 12. september 2008, kell 05:58 (UTC)
replies: text: Jah, see on oluline. Esiteks räägib artikkel Eesti Komitee hoopis teisest organist ja seal puudub link artiklile, mis räägib sellest organist siin. Nii et kõigepealt tuleks teha artikkel siinse Eesti Komitee kohta. Arvan, et selle artikli sisu võiks vähemalt esialgu paigutada tollesse artiklisse.  Andres 12. september 2008, kell 11:38 (UTC)
replies: text: : Asi on endiselt lahendamata. Mul puuduvad andmed selle Eesti Komitee kohta, millest siin juttu on, seetõttu ei oska ma artiklile pealkirja panna. Andres 15. september 2008, kell 14:44 (UTC) 
Küsimus endiselt lahendamata, see lehekülg siin on raskesti leitav. Andres (arutelu) 4. märts 2012, kell 13:33 (EET)

message: * Ülo Ignats (463)
* Andres Küng (437)
* Ivar Paljak (380)
* Aho Rebas (358)
* Jaan Vilval (352)
* Indrek Martinson (341)
* Sven Hanson (340)
* Peeter Luksep (326)
* Andres Käärik (324)
* Harri Kiisk (311)
* Ingo Tiit Jaagu (305)
* Heinrich Mark (305)
* Enno Penno (294)
* Evi Lepik (293)
* Mart Nõmm (292)
* Richard Norvell (280)
* Maria Kiisk (278)
* Evald Soomägi (276)
* Aksel Mark (267)
* Jaak Akker (266)
* Virge Hint (261)
* Paul Laan (259)
* Mihkel Mathiesen (254)
* Evi Seimre (252)
* Katrin Soomägi (247)
* Edith Kotka-Nyman (242)
* Rein Tarmet (242)
* Eva Vadi (234)
* Asta Lepik (233)
* Lili Kaelas (232)
* Aino Lepik (231)
* Maia Mathiesen (231)
* Harri Härm (230)
* Aleksander Terras (226)
* Olaf Aule (212)
* Heiner erendi (206)
* Gerhard Peet (206)
* Arnold Pundi (205)
* Martin Juhkam (203)
* Enn Nõu (203)
* Hele Lüüs (202)
* Aino Jakobson (199)
* Johannes Mihkelson (193)
* Helga Kerstell (190)
* Jaan Ruusa (186)
* Katrin Nyman-Metcalf (184)
* Mai Beijer-Mark (179)
* Juta Soe (171)
Asi on endiselt lahendamata. Andres 26. september 2008, kell 08:30 (UTC)
replies: text: vaadates nimesid, võtan julguse arvata, et tegeimist on eestlaste ühinguga Rootsis

text: Ajaleht Eesti Elu Kanadas Lääne diasporaa roll Eesti iseseisvuse taastamisel

text: viitab neljale, Rootsis tegutses kaua neli keskorganisatsiooni:
* Eesti Rahvusfond, mille peamiseks ülesandeks oli infotegevus,
* Eesti Rahvusnõukogu, mis tegeles üldisemalt pagulaspoliitikaga,
* Eesti Komitee, mis tegeles koolide, sotsiaaltöö ja noorsootööga ja
* Rootsi Eestlaste Esindus (hiljem REL), mis oli Rootsi eestlaste valitud parlament.

text: Neist on tänapäevani üleelanud vaid REL, kes on üle võtnud suurema osa teiste tegevusvaldkondadest.

text: Seega saaks vist infot veebeist REL.ee ? suwa 26. september 2008, kell 12:55 (UTC)
replies: text: : Kas võiks ehk pealkirjaks panna Eesti Komitee (Rootsi)? Andres 26. september 2008, kell 13:03 (UTC)
replies: text: :: Saaks ka ilma sulgudeta kui nimekuju oleks Eesti Komitee Rootsis / Kanadas jne ... ? suwa 26. september 2008, kell 13:22 (UTC)
thread_title:  Eesti Komitee Asemike Kogu valimistulemused (1990)
Arutelu:Artur Saueselg

message: Mis selle katastroofi õige nimi oleks? Laskeväli oli Valdeku mitte Valdeki. See osa tuleb eraldi artiklisse tõsta.--WooteleF 12. september 2008, kell 12:49 (UTC)
replies: text: Ei, ta oli just Valdeki laskeväli või laskeplats või laskerada või õpperada, hilisem Männiku polügoon.

text: Kaasaegses ajakirjanduses nimetati seda "Valdeki katastroof", "Valdeki õnnetus", "sõjakooli katastroof". Kindlat nime ei olnud. Andres 12. september 2008, kell 20:07 (UTC)
replies: text: :Tõsi omaaegses kirjanduses nii nimetati. Aga nagu ma aru saan on laskevälja nimi pärit Valdeku tänava küljest.--WooteleF 12. september 2008, kell 20:18 (UTC)
replies: text: :: "Waldecker – Valdeku, Valdeki, Waldeki" --kanakukk 17. mai 2009, kell 16:42 (UTC).

message: Lõhkemise tagajärjel said surma aspirandid Heino Eerits (Kolga-Jaanist), Eduard Kikerpill (Nõost), Alfred Viira ja Kurt-Georg Gadd (Tartust), Karl Truumann (Lehtsest, Aleksei Pärl (Arusaarest). Haavadesse suri teel haiglasse aspirant Johannes Kattai (Paluperest) ja saadud haavadesse surid haiglas veel aspirandid Endel Uulits (Aakrest), Hugo Juhkami (Roelast) ja Ferdinand Hausenberg (Vana-Otepäält).Valdeki õnnetuse ohvrid saadeti kodupaikadesse Postimees, 17. juuni 1934., Sõjakooli katastroof kohtus arutlusel Postimees, 15. märts 1935. 
Raskeid haavu said veel Karl Näska (Konguta) ja Endel Vaakmann (Vao vald), ning kergemaid Paul Reiter (Metsküla vald), Johannes Ristikivi (Aidu vald), Albert Kreim (Vao vald), August Põru (Vana-Võidu vald), Osvald Mooses (Tartu), Hendrik Kirik (Vana-Kariste vald), Theodor Unt (Konguta), Meinhard Laan (Tartu), Karl Laasi (Rakvere vald), tulevane metsateadlane Olev Henno (Holstre vald), Hans Pallo (Saadjärve), Karl Gross (Tähtvere), üleajateenija Aleksei Lääts (Taheva vald), Arno Ilmar Rungi (Vana-Vändra), Jüri Auksmann (Viljandi vald), Aleksander Kankar (Vara), Boris Herdemann (Tallinn), Konstantin Kärk (Tallinn) ja Alfred Martinson (Läätsa vald). - Eraldi artiklisse.--WooteleF 22. september 2008, kell 09:59 (UTC)
thread_title:  Hukkunud ja haavatud
Arutelu:Juha Mieto

message: mälujärgi on inimese hüüdnimi Pitkä-Jussi,
kiire koogel-moogel kinnitab mälestusi
Google otsing Pitkä-Jussi
suwa 15. september 2008, kell 06:22 (UTC)
Arutelu:Harald Meri

message: 4., 5. või 6. aprill? Minu kasutada olev allikas väidab, et ööl vastu 5. aprilli. --Improvisaator 15. september 2008, kell 12:34 (UTC)
replies: text: Minu andmetel pole surmakuupäev üldsegi teada. Ööl vastu 5. aprilli jäid nad kadunuks.--WooteleF 15. september 2008, kell 13:27 (UTC)
Teistes artiklites on mainitud Meri isamaalist tegevust. Siin on praegu vaid nimetatud valimist Eesti Kongressi, muust tegevusest tuleks pikemalt kirjutada. Ühtlasi võiks uurimist pikemalt käsitleda, see teema pälvis pikemat aega olulisel määral avalikku tähelepanu. --Ehitaja (arutelu) 25. aprill 2020, kell 00:20 (EEST)

message: Viidatud artikkel väite juures, kus väidetakse, et lisaks Raivo Palmarule on Lepassalu ka Hiobi süüle viidanud, ei räägi üldse Arne Hiobist. Artikkel ("Mitme näoga diakon"), mis pärineb  ilmselt Lepassalu raamatust, viitab hoopis kellelegi allilmategelasele Šhubrovskile (Kahtlusalused: diakon; lk 158-163)
 Lepassalu on muuseas raamatus "Valusalt valge" (2007) kummutanud Palmaru teooria, nagu võiks Hiobil olla pistmist Meri mõrvaga. Ta toob välja mitmeid Palmaru vasturääkivaid ja kummalisi järeldusi, hoolimata sellest, et tunnustab Palmarut kui head kaasvõitlejat ja töötegijaid. Minu väide: Lepassalu ei ole Hiiobit Meri mõrvas süüdistanud. "Valusalt valge" sisaldab mitmeid teooriaid - kõik ei saa ju õigeid olla. Hiobi väide on ehk üks väheseid, millesse Lepassalul ikka üldse usku ei tundu olevat. Lepassalu suhtub teooriasse kriitiliselt ja pigem pühendab sellele palju vähem aega kui Nt KGB või libametsavendade  versioonidele (Hiobi sõnum, lk 164-172).
Seega, parem oleks sõnastada väide umbes nii:  Palmaru on seostanud Meri ja Kleini tapmisega Arne Hiiobit;  Lepassalu on väljastanud raamatu "Valusalt valge", mis uurib ja analüüsib erinevaid Meri ja Kleini mõrvaga seotud teooriaid vms sõnastus. 
Kuna "Valusalt valge" on kõige põhjalikum Meri-Kleini mõrva kirjalik analüüs tänase päevani, siis võiks see ka viidetes olla (Madis Jürgenil pidi samateemaline raamat veel pooleli olema). SimonBoulder (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:33 (EEST)
replies: text: Palun tee ümber. --Andres (arutelu) 25. mai 2023, kell 10:15 (EEST)
thread_title:  Kas Virkko Lepassalu on Arne Hiobit Meri mõrvas süüdistanud?
Arutelu:Russofoobia

message: Kategooria "Rassism" on minu meelest kindlasti sobimatu, sest venelased ei ole rass. Ka "Ideoloogia" on kahtlane: artiklis ei ole ideoloogiast sõnagi juttu. "Foobiad": see oleneb sellest, mida selle kategooria alla kogutakse. Kategoorialehel selgitust ei ole. Andres 15. september 2008, kell 14:31 (UTC)
replies: text: Õigekeelsussõnaraamat (2006): märksõnaotsing: ras.sism <20: rassismi, ras.sismi> rasside ebavõrdsuse teooria; rassidiskrimineerimine; ka laiemalt: halvustav suhtumine teisest rassist, rahvusest ja kultuurist inimestesse. --kanakukk 9. jaanuar 2009, kell 18:06 (UTC).
replies: text: : Noh, "rassism" on vähemalt kahemõtteline. Sobivam kategooria oleks "Ksenofoobia". Andres 9. jaanuar 2009, kell 18:33 (UTC)

message: "...või vihkamine nende vastu." Foobia on haiglaslik kartus, mitte vihkamine.
replies: text: Artikli teemaks on mõiste "russofoobia", mitte "foobia". Sõna tänapäevane tähendus ei pea olema kooskõlas selle osade (antud juhul "-foobia") sõnasõnalise tähendusega või sõna ajaloolise tähendusega. Analoogsed näited siitsamast artiklist oleks "Venemaa", "rahvusvaheline", "külm sõda" jne. Tegemist on nn etümoloogilise arutlusveaga. --Minnekon (arutelu) 7. juuni 2018, kell 18:08 (EEST)

message: Sellist asja nagu russofoobia pole olemas. See on sama reaalne asi kui estofoobia või rootsifoobia. Reaalses maailmas on venemaa ja nende poliitika kartmine põhjendatud faktiga, et neile meeldib naabreid rünnaga ja vallutada. Ei midagi muud. --LeeMarx (arutelu) 29. märts 2022, kell 23:36 (EEST)
replies: text: Vaata muude keelte artikelid russofoobia kohta (kus erinevalt siinsest artiklist on väited viidatud) või seletavat sõnaraamatut - selline mõiste on olemas ja kasutusel. Nii põhjendatud kui põhjendamata kartus käib selle alla. Sõna osade etümoloogiline päritolu ei määra terviksõna tänapäevast tähendust. Russofoobia ei pea tähendama foobiat nii nagu mesipuu ei pea olema puu. --Minnekon (arutelu) 30. märts 2022, kell 12:36 (EEST)
thread_title:  Külmad faktid
Arutelu:Lamba- ja karjakoerad

message: Mis selle normaalne pealkiri võiks olla? Sisu tundub ka ebamäärane. --Epp 15. september 2008, kell 21:03 (UTC)
replies: text: Võib-olla Lambakoer (üldmõiste)? Geonarva 15. september 2008, kell 21:25 (UTC)
Kas agility on takistusriba läbimine?

text: Võib vist olla küll, aga kahtlustan, et koerakoolitajatel on see ingliskeelsena terminiks juurdunud. --Epp 15. september 2008, kell 21:46 (UTC)
Pealkiri on õige, aluseks Koeratõugude nimekiri. Tekst on poolik. Eesti keeles pole siiani üldistavaid koerateemasi (FCI rühmad, piirkondlikud tõukoerad jne.) lahti kirjutatud. Teema on tundlik.
Kui suudate agility´le eesti vaste välja võluda ja seda levitada koerainimeste seas, siis ...--Lohusalu 16. september 2008, kell 05:51 (UTC)
Minu meelest võiks see olla artiklis Koeratõugude nimekiri või Koeratõud. Sellise pealkirjaga artiklit ei maksa teha. Andres 16. september 2008, kell 07:01 (UTC)
Mingit normaalset pealkirja polegi sellele võimalik panna, sest tegu on ad hoc alajaotusega. Andres 16. september 2008, kell 07:02 (UTC)
Äärmisel juhul võiks pealkiri olla "Lamba- ja karjakoerad". Andres 16. september 2008, kell 08:26 (UTC)
replies: text: :Koer#Tõugude_klassifitseerimine ja :Rahvusvaheline_Künoloogiline_Föderatsioon#Koeratõugude_liigitus_FCI_rühmadesse on rühmadesse jagamine kirjeldatud. suwa 30. märts 2013, kell 09:01 (EET)
thread_title:  FCI 

message: Siia ei viita midagi. Andres 16. september 2008, kell 08:26 (UTC)
thread_title:  viited siia 
Arutelu:Valimised

message: * valima @ õs2006
* valimised @ õs2006
Seega võiks #def olla pigem töövõtte/tegevuse kirjeldus, mis tagab teatud tingimustel, soovitud tulemuse saavutamise. suwa 16. september 2008, kell 06:33 (UTC)
----
Siin on rahvahääletuse ja valimiste mõiste segi aetud. Ja on olemas ka näiteks rektorivalimised. Andres 16. september 2008, kell 07:34 (UTC)
thread_title:  #def 

message: Valimisteks kutsutakse tavaliselt rahva hääletamist, mille tulemusel jagatakse ametikohti või positsioone.
Enam paremini ei saagi Stockholmi sündroomi mitte kuidagi defineerida :D:D:D Kas terve maakera wiki on vasakjoodiklaste poolt täielikult üle võetud või ainult see poliitiline(ametikohtade jagamise) osa?????
replies: text: Kuidas Sina esimese lause sõnastaksid? Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 00:27 (EEST)
thread_title:  Sunnitud määramine
Arutelu:Adam Bremenist

message: Tsitaat tuleks tõlkida. Andres 19. september 2008, kell 06:57 (UTC)

message: http://de.wikipedia.org/wiki/Datei:Adam_von_Bremen.jpg
selle on all märge, et commonsi jaoks ei pruugi sobida, kas vikisse sobib? suwa 25. veebruar 2012, kell 11:05 (EET)
replies: text: Peaks sobima Commonsisse. 90.190.114.172 25. veebruar 2012, kell 11:10 (EET)
thread_title:  pilt saksa wikist ?
Arutelu:Ivan Dmitrijev

message: Vähem tuntud teoste, mida pole eesti keelde tõlgitud, pealkirjade järjestuses peaks esikohal olema venekeelne ja alles sulgudes eestikeelne. Kuriuss 19. veebruar 2019, kell 20:51 (EET)

message: Ma ei arva, et laialivenitatud auastmete tabelid artiklit kaunistaksid või funktsionaalselt midagi juurde annaksid. Lihtsa täpploendina oleksid need palju kompaktsemalt ja ülevaatlikumalt esitatud. Kuriuss (arutelu) 22. oktoober 2022, kell 15:53 (EEST)
thread_title:  Auastmete tabelid
Arutelu:Anseküla tuletorn

message: Artiklis Anseküla on mainitud ainult Anseküla tulepaaki. Kas see on seesama asi? Andres 21. september 2008, kell 11:40 (UTC)
replies: text: Pildilolev tuletorn on ainuke, mis Ansekülas teelt paistab ja see on tõesti varemeile ehitatud. Ave Maria 5. september 2009, kell 16:32 (UTC)

message: siin kirjutatakse, et 1952 ehitati tuletorn. Ave Maria 5. september 2009, kell 17:00 (UTC)
replies: text: Jah, tuleks otsida mõni allikas veel. Mereleksikonis pole. --Jaan513 5. september 2009, kell 17:08 (UTC)

message: * Eesti tuletornid : fakte ja meenutusi, Eesti Raamat, 1982 (Tallinn : Ühiselu) Armas Luige
* Eesti tuletornid : fakte ja meenutusi, Eesti Raamat, 1982 (Tallinn : Ühiselu) Armas Luige
LK 72,
  1934. aasta sügis oli soe ja pikk. Plaanis olnud viie tuletorni ehitus lõpetatud,
 tehti mulle novembri lõpus ülesandeks ehitada veel kuues — Lõu tuletorn Sõrve poolsaarele.
 Tänu viie tuletorni ehitusel saavutatud ökonoomiale jätkus eelarves selleks summasid.
  Lõu tuletorn moodustas Anseküla kiriku torniga, kus samuti asus
 atsetüleengaasilatern, sissesõidusihi lagedalt Läänemerelt Lõu (Lõo) ehk Lõpe lahte.
Juures on ka pilt, millel allkiri: Anseküla kirik-tuletorn
Ehk siis alatb peab kirjutama, miks see valgusallikas sellel kohal on,
kas ta juhatab mööda ohust või näitab ohutut veeteed liihtsihi osana
ning millisel veealal ehk kust-kuhu.
Kirikust:
* Anseküla Maarja kirik
 Meeldetuletuseks, et pühapaika mistahes hoolimatu suhtumine - inimlikus meeles võib ju olla hea tahtegagi,
 toob ikka kaasa kurbi tagajärgi - kolmandat ja neljandat põlve, pakun siin lisanduseks Anseküla kiriku
 õigele pildile pea 110 aasta taguse ajalehelõigu, mis räägib sellest, kuidas ansekülalased kenama
 jumalakoja saamise õhinas lõhkusid ära oma keskaegse, koguduse poolt ajapikku täiesti käest ära lastud,
 väidetavalt viltuvajunud torniga kiriku: 
''
suwa 6. september 2009, kell 07:00 (UTC)
thread_title:  allikas
Arutelu:Melaniin

message: Kaart vajab tõlkimist ja legendi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2008, kell 20:11 (UTC)

message: Võtsin keemia kategooriad ära, sest melaniin pole kindel aine. 
Melaniin esineb ka taimedel ja protistidel. 
Kuidas on vitamiini süntees seotud melaniiniga? Andres 22. september 2008, kell 20:14 (UTC)
replies: text: :en:Vitamin_D#Production_in_the_skin - kolesterooli derivaadist, neljas lõik:

text: A critical determinant of vitamin D3 production in the skin is the presence

text: and concentration of melanin. Melanin functions as a light filter in the skin,

text: and therefore the concentration of melanin in the skin is related to the ability

text: of UVB light to penetrate the epidermal strata and reach the

text: 7-dehydrocholesterol-containing stratum basale and stratum spinosum ... jne

text: suwa 23. september 2008, kell 07:00 (UTC)
replies: text: : Seda tule artiklis selgitada, muidu see jääb arusaamatuks. Andres 23. september 2008, kell 07:09 (UTC)

message: Ka teine joonis tuleb tõlkida ja allkirjaga varustada. Andres 23. september 2008, kell 07:09 (UTC)
replies: text: Nüüd on see asendatud teisega, kus polegi midagi tõlkida ja mis on arusaamatu. Andres 6. detsember 2009, kell 17:32 (UTC)
replies: text: :tuleks lihtsalt tõlkida siit: en:Melanin#Melanin-based bias in human societies --Dj Capricorn 6. detsember 2009, kell 18:46 (UTC)

text: : Palun tõlgi. Andres 6. detsember 2009, kell 18:55 (UTC)

message: Raja esimest sammu mõlema eumelaniini ja feomelaniini jaoks katalüüsib türosiin:
replies: text: Türosiin →DOPA→ dopakinoon
Dopakinoon on võimeline kombineeruma tsüsteiiniga kahte teed pidi, moodustades bensoetiasiine ja feomelaniini.

text: Dopakinoon + tsüsteiin → 5-S-tsüsteinüüldopa → bensoetiasiini intermediaat → feomelaniin

text: Dopakinoon + tsüsteiin → 2-S-tsüsteinüüldopa → bensoetiasiini intermediaat → feomelaniin
Teise võimalusena, dopakinooni saab muuta leukodopakroomiks ning järgneb jällegi kaks võimalikku teed eumelaniini moodustumiseni.

text: Dopakinoon → leukodopakroom → dopakroom → 5,6-dihüdroksüindool-2-hape → kinoon →eumelaniin

text: Dopakinoon → leukodopakroom → dopakroom → 5,6-dihüdroksüindool → kinoon → eumelaniin
Detailsed metaboolsed rajad on võimalik leida KEGG andmebaasist. KEGG database
Mariina 8. juuli 2015, kell 07:25 (EEST) alias Простота
thread_title:  Biosünteetilised rajad
Arutelu:Mossad

message: Mille poolest "röövimine" on õigem nimi kui "tabamine"? Andres 22. september 2008, kell 20:33 (UTC)
replies: text: Lugesin inglise vikist selle kohta ja võib öelda, et röövimine pole vale, kuid ka tabamine pole vale. Ei ole vist vajadust tagasi muuta.--WooteleF 22. september 2008, kell 20:44 (UTC)
replies: text: : "Röövimine" on kahemõtteline sõna. See võib tähendada omandi vägivaldset äravõtmist. Parem oleks minu meelest väljenduda pisut pikemalt. Andres 22. september 2008, kell 21:05 (UTC)
replies: text: ::Minu arvates on "tabamine" parem sõna ja just Andrese esitatud põhjenduse tõttu. "Röövima" ei anna lihtsalt piisavalt arusaadavalt edasi seda, mida täpselt tehti. Kas rööviti väärisesemetest/rahast paljaks või rööviti inimene. iffcool 22. september 2008, kell 21:29 (UTC)
Arutelu:2016. aasta suveolümpiamängud

message: * [http://www.olympic.org/uk/news/olympic_news/full_story_uk.asp?id=2805 IOC announced the composition of the Evaluation Commission which will visit the '''four''' Candidate Cities bidding to host the 2016 Olympic and Paralympic Games] - Chicago (USA), Tokyo (Japan), Rio de Janeiro (Brazil) and Madrid (Spain)  - due for submission to the IOC by 12 February 2009.
Seega on järgi 4 kandideerivat linna . [[Kasutaja:Suwa|suwa]] 23. september 2008, kell 11:47 (UTC)

message: Purjetamise jutt tuleks viia eraldi artiklisse ning ajakohastada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 26. juuli 2016, kell 08:05 (EEST)
Eesti sportlaste arv on siin 45, Rio2016 kodulehel 46 ja EOK kodulehel 47. Mis siis õige arv on? --Metsavend 10. august 2016, kell 14:53 (EEST)

message: Iseenesest on sõna 'suveolümpiamängud' ju antud mängude puhul väheke vildakas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. veebruar 2018, kell 11:16 (EET)
replies: text: kas sa pead silmas seda, et sellel poolkeral ei olnd nagu suve sel hetkel?, lihtsalt see koht on ekvaatorile nii lähedal, et võiks lugeda õigeks, võrreldes meie oludega, et seal on püsisuvi? suwa 13. veebruar 2018, kell 11:21 (EET)

text: Mismõttes vildakas?--Raamaturott (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 15:13 (EET)
replies: text: :Tegu oli talvega. Kuid mis ma tegelikult arvan, et oleks mõtet suveolümpiamänge nimetada lihtsalt olümpiamängudeks, sest ka ametlikes võistluste nimetustes pole kunagi suve mainitud olnud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. veebruar 2018, kell 16:22 (EET)
replies: text: :: Mina sellest numbrit ei teeks, et toimusid talvel. Võistluste nimi on ikkagi suveolümpiamängud. Tegelikult, 1956. aasta Melbourne'i mängud toimusid küll lõunapoolkera suve poole.--Raamaturott (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 16:44 (EET)
Ragbi. 1908, 1920 ja 1924 oli ju kavas küll, kuid tegu oli ju hoopis teise mänguga ehk siis tollal oli 15 meest platsil nüüd aga 7.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. veebruar 2018, kell 16:22 (EET)
thread_title:  laiuskraad ja poolkera ja suvi
Arutelu:Kaarma kihelkond

message: Piilas asub õigeusu Piila Peaingel Miikaeli kirik. Välja tõstetud.

message: Siin on toodud/lingistatud kahtlasi valdasid, mida nt Rahvusarhiivi valdade register () ei tunne. V-o on sassi aetud ka mõisad ja mõisavallad. --Estopedist1 (arutelu) 26. märts 2016, kell 10:16 (EET)
thread_title: Vallad
Arutelu:Herman Simm

message: vahistas Harju Maakohus
replies: text: Minu meelest pole see korrektne sõnastus. Andres 26. september 2008, kell 05:58 (UTC)

text: Selgub, et siiski on. Andres 26. september 2008, kell 14:15 (UTC)

message: * 12 aastat tagasi: radioaktiivne kiirgus tappis kaks meest - Õhtuleht, 6. märts 2006.
Artikli kommentaaridest tuleb välja, et too päästetud poiss on meile tuntud DJ Ryan Angelos. --kanakukk 11. aprill 2009, kell 16:08 (UTC).
replies: text: Paistab, et tegemist on hoopis 23. novembril 1980 sündinud Rain Tubli'ga, kellel pole teles tuntud Ryan-ga vähimatki seost. --kanakukk 11. aprill 2009, kell 16:16 (UTC).
----
Seda ei olegi artiklis mainitud, et Simm 2019. aasta detsembris ennetähtaegselt vanglast vabanes. Velirand (arutelu) 26. september 2020, kell 10:18 (EEST)
thread_title:  Üsna põnev seos Rain Raudlam'iga (DJ Ryan Angelos)