lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:René Descartes

message: Descartesi auhind peaks minema omaette artiklisse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. mai 2007, kell 05:59 (UTC)

message: ...sündisis 1596 aasta lääne -prantsusmaal väikeaadliku pojana.ta õppis jesuiitide gümnaasiumis, mille raamatulogus oli võimalik lugeda ka keelatud raamatuid.desartes viibiskorduvalt pariisis,kolmekümneaastase sõja ajal teenis ta ohvitesirana algul hollandis ,seejärel baieri sõjaväes ta elad 20 aastat hollandis , kus talle avaldas suur  mõju selle maa teadus. elu lõpul oli ta kuninganna kristiina õpetjaks rootsis , kus ta 1650 aastal ka suri
descater's põhiteos on 1637 aastal ilmunud ..arutlus meetodis astudes välja aristolesele loogika kui meetodi vastu , väitia descartes , et see võimaldab vaid sedata seda , mida teatakse ja rõhutas et teadmiste ainus allikas on mõstus
replies: text: Välja, sest on väga halvasti kirjutatud. Andres

message: Antud tekst on internetis leiduva tõlketeksti ümberkleepimine.
replies: text: Võtsin kopipeistitud osa välja. Andres 29. detsember 2008, kell 14:43 (UTC)
thread_title:  Copy-paste 
Arutelu:François Villon

message: Tema tegelik nimi on olnud suurte vaidluste objektiks, arvatakse, et see võis olla François de Montcorbier või François Des Loges. 
replies: text: Välja jäetud. Andres 11. mai 2007, kell 09:54 (UTC)
Arutelu:Sent

message: Sent võib olla ka kõnekeeles sentimeeter, kas sellejaoks on vaja täpsustuse lehte teha? muid tähendusi mul hetkel meelde ei tule...
Sent on ka vald Šveitsis. --Metsavend 11. mai 2007, kell 17:30 (UTC)
replies: text: Kõnekeeles on ta ka sentiliiter. Andres 13. mai 2007, kell 18:41 (UTC)

message: Sent ei ole ju põhiühik, vaid 1/100 sellest. Küllap sellepärast ta [[rahaühikute loend]]ist puudubki. 
Loend ei ole ammendav, sente on mujalgi. Igal pool, kus on dollarid, on ka sendid, ja eurol on sendid. Ka mujal, näiteks Arubal. Kui sõnastus on selline nagu siin, siis peaks loetelu olema ammendav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2007, kell 18:41 (UTC)

message: Praegu jääb esimesest lausest mulje, et igast põhiühikust 1/100 on sent. Adeliine 17. veebruar 2013, kell 22:00 (EET)

message: Kas Eestis olnud sendis võiks teha eraldi artikli, nt plwiki's on nii tehtud: :pl:Sent--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 16:31 (EEST)
thread_title: Eestis olnud sent
Arutelu:Eesti mark

message: 2 Peale 1928 aasta rahareformi jäeti 100-margaseid kassatähed (need varustati kirsipunase ületrükiga üks kroon) ja 25 margased vahetustähed ajutiselt vahetusrahadena ringlusse.
replies: text: Kõik sel ajal kehtinud rahatähed jäid edasi käibele, kuni nende kehtivus lõppes.

message: 1918. aastal Eestis käibelolnud rahade kursid marga suhtes (Ristirahva Pühapäeva-leht, 11. aprill 1918, nr. 5–6, lk. 5–6):
Ülem-Ida rahad: 20, 50 kopikat, 1, 3, 10, 25, 100 rubla (paberraha), 1, 2, 3 kopikat (raud).
* Vene kuldraha (5 ja 10 rubla) ja suur hõberaha (50 kopikat ja 1 rubla): 1 rubla = 3 marka = 1,5 Saksa Ülem-Ida (Ober-Ost) rubla
* Peenike hõberaha (5–20 kopikat): 1 rubla = 1,50 marka = 75 Saksa kopikat
* Duumarublad (250 ja 1000 rubla), Kerenski rublad (20 ja 40 rubla) ja paberkopikad: 1 rubla = 1 mark = 50 Saksa kopikat
* Teised paberrublad (1–500 rubla): 1 rubla = 1,25 marka = 62,5 Saksa kopikat
Hinnad määratakse Ülem-Ida rublades või Kerenski rublades (10 Kerenski rubla = 5 Ülem-Ida rubla = 8 tsaarirubla). 
--Improvisaator 26. mai 2009, kell 14:14 (UTC)
Kas on ikka kindel, et riigimark (antud kontekstis mõeldud Saksamaal käibinud marka, kuna riigimark võeti kasutusele alles 1924. aastal) kehtis ka Eestis? See teeks okupeeritud ida-aladele oma marga emiteerimise ju ebaloogiliselt mõttetuks ja ülearuseks?
thread_title:  Kursid enne Eesti marga kehtestamist 

message: Kui vaadata  lehte https://muuseum.eestipank.ee/et/eesti-raha-ajalugu siis seal torkab silma, et sellel teemal on tööd tehtud ja detaile välja toodud.
Wiki artikel on selle kõrvalt kuidagi kahvatu.  Mis asja eriti "heaks" teeb on see, et üldiselt inglise keelsetel lehtedel keeratakse tagasi osa enda tehtud tööst kui midagi ei meeldi - ja neid põhjuseid on igasuguseid. Enda eriline lemmik on nõukogude liiduga seotud teemad kus seda showd näha võib. Kas oskab keegi ehk välja pakkuda kuidas me neid puudujääke klaarime ilma, et mõnel vabatahtlikul üle ei viska ja käega ei löö (ise tean ühte sellist)?--91.236.129.5 3. jaanuar 2021, kell 15:33 (EET)
replies: text: Faktid, mida siin ei ole ja seal on, võib siia üle tuua. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2021, kell 17:32 (EET)
thread_title:  Wiki artikli vaesus võrreldes Eesti Panga veebilehega
Arutelu:Esimese astme linn

message: Pealkiri on küsitav, kas ainult Eestis on/oli see mõiste kasutusel. Kas ainult Tartus elas sellal nii palju inimesi, Tallinn ? --Dj Capricorn 11. mai 2007, kell 20:44 (UTC)
Jah, sest Tallinn oli pealinnana astmetest väljaspool.
§ 6. Linnad on pealinn ning esimese, teise ja kolmanda astme linnad. 
Esimese astme linnadeks loetakse linnad elanike arvuga üle 50.000, teise astme linnadeks ― linnad elanike arvuga 10.000 kuni 50.000 ja kolmanda astme linnadeks ― linnad elanike arvuga alla 10.000. 
Linnade liigitamine elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks, samuti nende üleviimine ühest liigist teise toimub Vabariigi Presidendi otsusega. Tähendatud otsused avaldatakse Riigi Teatajas.

message: Ma imestan, millised pildid siia artiklisse peaksid sobima. --IFrank (arutelu) 13. detsember 2013, kell 23:15 (EET)
replies: text: eemaldasin malli . Üks pilt on siia pandud--Estopedist1 (arutelu) 26. aprill 2019, kell 19:28 (EEST)
thread_title: Pildid
Arutelu:Hirm

message: "Õpitud hirmu nimetatakse ka foobiaks." - sellest lausest ei saa aru. Misasi on õpitud hirm?--Hendrix 12. mai 2007, kell 08:19 (UTC)
Parandasin natuke (Ekmani ja põhiemotsioonide lõiku). See jutt foobiate kohta on pisut nihkes, aga mitte lausa vale. Õpitud *.* kohta vt õppimine (toda artiklit muidugi tuleks ka kõpitseda). Lebatsnok 4. juuni 2007, kell 13:33 (UTC)
Kuidagi tuleks täpsustada, et hirm põhjustab otsese füsioloogilise reaktsiooni, ja et see, mida artiklis nimetatakse olukorraks, on suurel määral seotud otsese ohu ees tekiva teadmatusega, kuidas ohust pääseda või arusaamisega, et enda turvalisust ei suudeta tagada.--Brita 2. mai 2009, kell 08:10 (UTC)

message: Anatoli Rõbakovi üks romaan kannab pealkirja "Hirm". Sarnane on ka Sofi Oksaneni "Kõige taga oli hirm" jne. --kanakukk 30. november 2010, kell 14:23 (EET).
thread_title:  Täpsustuslehekülgi
Arutelu:Vladimir Alumäe

message: EE annab sünniajaks 6. aprill 1917. --Metsavend 12. mai 2007, kell 19:16 (UTC)

message: Jah, näpukas oli, nüüd parandatud. Tänud! --Muku 12. mai 2007, kell 20:21 (UTC)
Samanimeline õigeusu vaimulik: http://www.eoc.ee/vaimulik/alumae-vladimir/
thread_title:  Tõsi!
Malli arutelu:Nowrap

message: ; Süntaks : {{nowrap|teie text}}
;Handling interpreted characters
*For text that includes an equals sign (=), precede the text with 1=. For example,
*:{{nowrap|1=2 + 2 = 4}}
*:produces 2 + 2 = 4.
*For text that includes a vertical bar (|), escape the bar(s) with &#124; or {{!}}. For example,
*:{{nowrap|1=&#124;2&#124; < 3}}
*:produces |2| < 3.
;Kasutamine : Mall on mõeldud selleks, et teksti ebasoovitavas kohas (eriti just tühiku koha pealt) pooleks ei murtaks, kasvõi näiteks mitmest sõnast koosnevatele pealkirjadele linkimiseks.

message: Vikides ringi liikudes leidsin selle malli ja seda õpetust siin arutelul vaja ei lähe. Tõlkida tuleb hoopis Mall:Nowrap/doc.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 01:04 (UTC)
thread_title: Arutelu
Arutelu:Saugeais' Vabariik

message: Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2007, kell 17:49 (UTC)

message: Prantsuse viki annab nimeks ''République libre du Saugeais''. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2007, kell 17:52 (UTC)

message: Artiklis kasutusel olev fail :File:Carte du saugeais delimitation vu eloigne.png on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Carte du saugeais delimitation vu eloigne.png. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot (arutelu) 1. juuni 2012, kell 00:46 (EEST)
----
"mikronatsioon" Äkki oleks õigem "virtuaalriik"? 90.191.119.98 8. juuni 2012, kell 22:15 (EEST)
thread_title:  Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Carte du saugeais delimitation vu eloigne.png]]
Arutelu:Eesti Rahvusraamatukogu

message: Ma ei tea, kas siia artiklisse sobiks see pilt , kuniks meil on parem... --avjoska 14. mai 2007, kell 15:05 (UTC)

message: Artiklis kasutusel olev fail :File:RR front view.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:RR front view.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot 23. veebruar 2012, kell 00:20 (EET)
----
Infokastis tekst "Moodustatud 1993". 1993 avati uus maja Tõnismäel, kuid Eesti Rahvusraamatukogu moodustamise aasta ei ole kindlasti 1993. --VillaK (arutelu) 12. september 2017, kell 09:04 (EEST)
replies: text: Oletan, et on mõeldud rahvusraamatukogu nime (ja staatuse?) saamise aega. Ma ei tea üksikasju, aga minu meelest on tegu sama asutusega, mis tegutses Toompeal ja kandis Kreutzwaldi nime. Andres (arutelu) 12. september 2017, kell 15:31 (EEST)
replies: text: : Rahvusraamatukogu ajalookirjutuse järgi  ei nähtu, et 1993 oleks toimunud midagi muud kui uude majja kolimine. Nimi oli muudetud varem. Võib muidugi püsitada küsimuse, et kas neil on õigust oma ajalugu, s.t. moodustamise aastat ise määratleda. Aga mina seda ajalugu ümber kirjutada ei oska.--VillaK (arutelu) 13. september 2017, kell 19:57 (EEST)
replies: text: :: Võtsin selle aastaarvu infokastist ära.

text: :: Mida üldse tähendab "moodustamine"? Parem oleks kasutada arusaadavamat sõna, nagu "asutamine" või "rajamine". Igatahes ei nähtu, et nende ajalookirjutuses oleks moodustamise aeg 1993.

text: :: Minu meelest on ilmne, et Kreutzwaldi raamatukogu on sama asutus. Kas Riigiraamatukoguga on muud seost peale õigusjärgluse, seda mina ei tea. Esitus Vikipeedias peaks olema faktipõhine ja selge, mitte ebamääraseid vormeleid kordav. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 06:43 (EEST)
----
Tõstsin õigusaktide osa siia, aga seda tuleb toimetada. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 19:07 (EET)
thread_title:  Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:RR front view.jpg]]
Arutelu:Suur Tõll (laev)

message: "Jäämurdja" on korrektsem nimetus... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 14. mai 2007, kell 23:42 (UTC)
...ja laeva üldandmete puhul on kujunduslikult ilusam punkte ees mitte kasutada... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 14. mai 2007, kell 23:47 (UTC)

message: 1922. aastal nimetati teda ajutiselt ka Vanemuiseks.
replies: text: Ma loodan, et oled endas ikka 100% kindel... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 15:03 (UTC)
replies: text: :See võib muidugi olla ka mugandus-"tõlge" Väinämöisest.
replies: text: ::Väinämöiseks nimetati ta 1918. aastal... Nii et kui kuskil allikas on kirjas, et 1922 pandi nimi Vanemuine, siis tõenäoliselt ei ole selle all Väinämöiset mõeldud... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 15:11 (UTC)
replies: text: :::Seda Väinämöise nime kandis ta ju Eestile üleandmiseni 1922. aastal. Sel puhul tuli teda ju eesti keeles kuidagi nimetada.
replies: text: ::::Nüüd siis ongi küsümus, kas ta ka ametlikult eestikeelse nime sai või mitte... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 15:25 (UTC)
replies: text: :::::Ametlikult mitte, tõenäoliselt. Ma usun, see oli kuskil ajaleheteates. Igatahes, teda on mingil hetkel nii nimetatud.
replies: text: ::::::Kui ametlikult ei ole, siis tuleks sealt nimekirjast see maha võtta... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 16:26 (UTC)

thread_title:  Saabumine
Arutelu:Ühendus Res Publica

message: vaata Äriregistri teabesüsteemi - (https://ar.eer.ee/nimeparing.py), milles on kanded
* ühendus RP - MTÜ
* erakond Kustutatud või muudetud nimega on
** erakond Res Publica, reg.nr. 80131035, kustutatud 15.11.2006.
** Ühendus Vabariigi Eest - Res Publica, reg.nr. 80131035, kustutatud 11.08.2005.
* sihtasutus - Res Publica Sihtasutus on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse 13.03.2002 reg.nr. 90006615
thread_title:  samanimelisi asju on palju 
Arutelu:Michel Sittow

message: Mis stiili esindaja ta on?

message: Kuidas seda nime hääldatakse?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. november 2013, kell 14:12 (EET)
replies: text: Tuleb vist uuesti küsida. Kui nagu saksa keele reeglite järgi, siis tuleks seda nime ülakomaga käänata. Ja ega vist ka hollandi keeles 'w' sõna lõpus ei hääldu.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. märts 2018, kell 02:26 (EET)

message: Meil esineb ka nimekuju Michael Sittow--Bioneer1 (arutelu) 17. detsember 2014, kell 15:45 (EET)
Kui siin on juttu Madalmaadest, siis see on vägagi küsitav, isa perekondki pärines ilmselt Weimeri lähedalt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. märts 2018, kell 02:31 (EET)
----
Austria Margarete - kui Austriast rääkida, siis jah Margarete, kuid Hollandi kontekstis oleks ilmselt õigem Margaretha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuni 2018, kell 10:47 (EEST)
----
Kui juba on öeldud, et sündis Tallinnas, milleks sii veel öelda, et oli Tallinnast pärit? --Andres (arutelu) 3. aprill 2024, kell 11:45 (EEST)
replies: text: Sest määratlus stiilis "oli Euroopa õukondades tegutsenud kunstnik" on imelik ja infovaene. Pole ilmselge, et seal sulgude vahel yldse synnikoht mainitud peab olema. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. aprill 2024, kell 12:01 (EEST)
replies: text: :Päritolukoht on koht, kust pärinevad inimese varaseimad mälestused. See ei pruugi ühtida sünnikohaga. Wkentaur (arutelu) 3. aprill 2024, kell 16:11 (EEST)
replies: text: :: Tõsi, seda sõna kasutatakse umbes nii küll, aga praegu ei tundu selge, mida siin on mõeldud. Millega saab tõendada, kust Sittowi varaseimad mälestused pärinesid? --Andres (arutelu) 3. aprill 2024, kell 16:38 (EEST)
thread_title: Nimekuju
Arutelu:Mare (laev)

message: Puudub lehekülg [[Mare]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2007, kell 19:41 (UTC)

message: Mare pole ju õppelaev?! Jürka 21. oktoober 2007, kell 18:02 (UTC)
Põle nehh, on uurimislaev:
Uurimislaev Mare @ Meremuuseumi veeb
suwa 22. oktoober 2007, kell 18:00 (UTC)
replies: text: Minu viga. Läksin hoogu.Akra 22. oktoober 2007, kell 18:02 (UTC)

message: Mida see MSTB võiks märkida?, kas tegelt МСТБ ja kas see võiks olla Малый стальной траловый бот vms ??? suwa 22. aprill 2018, kell 03:18 (EEST)
replies: text: MSTB võib vabalt ladina tähtedega olla, selliseid lühendeid kasutati eestikeelses tekstis kõnes ja kirjas. Ma ei tea, mida see lühend tähendab, aga "bot" see vist küll ei olnud. Projekt oli pärit Eestist, Merevikis on selle kohta kirjas: "MARE ehitati traallaevaks MSTB-303 kalurikolhoosi Pärnu Kalur tarbeks laevaehitusinsener Heino Levaldi projekti järgi." Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2018, kell 00:38 (EEST)
replies: text: : üldhariduse mõttes

text: : http://soviet-trawler.narod.ru/pages_r/ussr/pirita_r.html

text: : http://soviet-trawler.narod.ru/pages_r/ussr/716_r.html

text: : ja ka
* МРТ - малый рыболовный траулер
* МРС - малый рыболовный сейнер
* МРДС - малое рыбодобывающее судно
* БП - промысловый бот

text: : suwa 23. aprill 2018, kell 03:08 (EEST)

text: Tänan üldhariduse eest - kalalaevadega pole mul tõesti tegu olnud ja vene keeles pole ka sõna "bot" kohanud. Ssgreporter (arutelu) 24. aprill 2018, kell 00:07 (EEST)
replies: text: :: täitsa olemas lugemiseks :ru:Бот (судно)
replies: text: :: suwa 24. aprill 2018, kell 02:25 (EEST)

text: Tänan veelkord! Mul ei ole vene merekeelega peaaegu üldse pistmist olnud. Ssgreporter (arutelu) 25. aprill 2018, kell 00:15 (EEST)
thread_title:  MSTB ?
Arutelu:Mikk Murdvee

message: Õppinud viiulit 1998–1999 Eesti Muusikaakadeemias, 1999–2005 Sibeliuse Akadeemias Helsingis, õppejõuna Mari Tampere-Bezrodny, mis see õppejõuna.. tähendab --Dj Capricorn 18. mai 2007, kell 18:23 (UTC)
replies: text: On oma õppejõud, kes õpetab. Selle võib ümber sõnastada, minu meelest öeldakse "... klassis". Andres (arutelu) 11. september 2016, kell 14:37 (EEST)

message: Ma arvan, ilma teemasse süvenematta, et kasutatud :Omakirjastus=:Samizdat siia ei sobi, pigem võiks olla miskit sellist nagu „kirjastatud ja trükitud autori kulul” vms? suwa 18. september 2019, kell 13:17 (EEST)
thread_title: ise-oma-enese-kirjastus
Arutelu:Psühhiaatrilise abi seadus

message: Näeksin hea meelega sellest seadusest pigem kokkuvõtet -- Riigi Teataja topeldamine ei anna lisaväärtust ning on üksnes eksitav kui seadusest uus redaktsioon tuleb. --Heiki e 19. mai 2007, kell 23:08 (UTC)
replies: text: Pealkiri on halb. Pigem peaks pealkiri olema "Psühhiaatrilise abi seadus".

text: Minu meelest tasub seaduste tekste ära tuua küll. Ja ära tuua võib kõik redaktsioonid. Lisaväärtuse annavad siselingid.

text: Aga artikkel ei saa koosneda seaduse tekstist. Artikkel peab sisaldama seaduse kohta ka muud faktilist infot. Samuti oleks hea lisada kommentaare. Andres 20. mai 2007, kell 18:57 (UTC)
replies: text: :tegelikult oleks parem, kui oleks ikkagi üks lehekülg "Ps. abi seadus", kus räägiks üldse sellest seadusest. "Ps. abi seadus" ei ole midagi spetsiifilist Eestile, küll on aga üsna palju riikide vahelisi erinevusi "Ps. abi seaduse" osas. Eesti "Ps. abi seaduse" kohta oleks siis eraldi märksõna, Suurbritannia erisuste kohta märksõna "Psühhiaatrilise abi seadus Suurbritannias" ja nii ka teiste riikide kohta, kus erinevused Eestist on niivõrd märgatavad, et tasub mainida --Hendrix 22. mai 2007, kell 12:55 (UTC)
replies: text: :: Kas siis psühhiaatrilise abi seadus on üldmõiste? Kui on ning tuleb vastav artikkel, siis mõtleme edasi, mis teha. Arvan pigem, et psühhiaatrilise abi juriidilisest reguleerimisest üldse võiks rääkida artiklis Psühhiaatriline abi. See regulatsioon võib ju eri riikides olla erinevat nime kandvates seadustes. Igatahes on tegemist seaduse nimega. Kui mõnes teises riigis on samanimeline seadus, võib panna nime taha sulgudesse riigi nime.  Andres 23. mai 2007, kell 06:02 (UTC)
replies: text: :::ei usu, et 'psühhiaatrilise abi seadus' üldmõiste on. Ilmselt ei ole üldmõiste ka 'Eesti Vabariigi konstitutsioon'.

text: :::Ja ka erinevate riikide seaduste nimed otsetõlgituna ei ole 'psühhiaatrilise abi seadus'. Võimalik, et selline märksõna nagu 'psühhiaatrilise abi seadus' polegi kõige parem... --Hendrix 23. mai 2007, kell 09:15 (UTC)

message: või jätaks paragrafide ja lõigete numbrid alles, nii nagu originaaltekstis. Siis oleks see ankurdamine veidi silmale ilusam vaadata. Nüüd tuleb ikka hüppamise koht kirjalikult välja tuua - vastasel juhul on kuidagi veider. Et viidatakse mingile §11-le, aga §11-t polegi.--Hendrix 20. august 2007, kell 21:44 (UTC)
replies: text: Jah, tuleb alles jätta. Andres 20. august 2007, kell 23:59 (UTC)
replies: text: :panin toimetamise malli, kuna hetkel, andke andeks, ei viitsi ankurdamisega tegeleda...--Hendrix 21. august 2007, kell 13:33 (UTC)
thread_title: Ankurdamine
Arutelu:Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliinik

message: Ametlik nimetus on Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikumi Psühhiaatriakliinik e. SA TÜK Psühhiaatriakliinik.--Ken 22. mai 2007, kell 14:41 (UTC)
replies: text: see SA on mu arust nii formaalne. On ju siiski Tartu Ülikool ja tema Kliinikum. Need paragrafiväänajad võivad igasuguseid imeasju välja mõelda. Usun, et mõne aja pärast ei tea keegi, mis imeloom see sihtasutus oli. Kuskil sulgudes võib ju see SA olla, aga märksõna peaks olema ilma SA-ta. --Hendrix 22. mai 2007, kell 15:07 (UTC)
replies: text: : Nõus. Ametlikud nimetused märgime ära ja teeme neilt ümbersuunamised. Andres 23. mai 2007, kell 13:08 (UTC)
Toimetamist vajab see artikkel üsna tublisti. Kas või juba sellepärast, et Psühhiaatriakliiniku ajalugu ulatab pea aegade hämarusse - 19-sse sajandisse. Panen malli, et on pooleli --Hendrix 22. mai 2007, kell 15:54 (UTC)

text: Pooleli- ega toimetamismalli pole säärastel juhtudel tarvis. Vanasti oli meil täienda-mall, aga me loobusime selle kasutamisest. Andres 23. mai 2007, kell 13:08 (UTC)

message: Ajaloolõigu viitamata jutt pärineb Tartu linna Facebooki postitusest (https://www.facebook.com/tartulinn/posts/10155238752879208/) ja sealt viidatakse omakorda Tartu linnamuuseumile. Võib selle viitamata osa ka siia arutellu tõsta, kuniks viited leiab. Sillerkiil (arutelu) 27. detsember 2022, kell 10:57 (EET)
thread_title:  Ajalugu
Arutelu:Elisa Eesti

message: Minu meelest pole eesti ja soome viki artikli sisu vastavuses. Andres 23. mai 2007, kell 19:46 (UTC)
replies: text: Ega olegi: soome artikkel kirjeldab Soome börsiettevõtet, siin on juttu Eesti mobiilioperaatorist ja selle pakutavaist võimalusist. Ma igaks juhuks siis ei lisanud siia soome interviki linki. SSGreporter 13. aprill 2010, kell 00:53 (EEST)
replies: text: :Ettevõtte ametlik nimi peaks olema ikka "Elisa Eesti". Ivo (arutelu) 4. november 2012, kell 15:43 (EET)
Varasem info:
2007. aasta seisuga on see omataoliste seas suuruselt kolmas ning teine 3G andmesidet kasutav mobiilsideoperaator Eestis.
Elisa UMTS (3G) võrk töötab nii 900MHz kui ka 2100MHz sagedusalas (suuremates linnades on kasutusel vaid 2100MHz sagedusala) ning katab juba umbes viiendiku Eesti territooriumist, laienedes jõudsalt. Võrk toetab nii HSDPA (kiirusega kuni 14.4 Mbit/s) kui HSUPA tehnoloogiaid.
Elisa GSM võrk töötab 900 ja 1800 MHz sagedusalas. Võrk toetab pakettandmesidet (GPRSi). Enamikus tugijaamades on kasutusel ka selle edasiarendus EDGE, võimaldades mobiilse interneti andmesidekiirusi kuni 236.8 kbit/s. Lähemal ajal värskendatakse kõik GSM tugijaamad EDGE tehnoloogiaga.
Lisaks mobiilsidele pakub Elisa ka ADSL2+ tehnoloogial baseeruvat interneti püsiühendust (kuni 24 Mbit/s, eraklientidele 5 ja 15 Mbit/s) Tallinnas, Harjumaal, Tartus ja Pärnus ning peale selle vahendab Levira pakutavat WIMAX-tehnoloogial toimivat internetiühendust ja pakub tavatelefoni teenust.
Andres (arutelu) 7. märts 2015, kell 09:23 (EET)
Artikkel mõjub praegu reklaamina.

message: Äriregistri järgi on varasemad nimed hoopis: Elisa Andmesideteenused AS; Aktsiaselts Uninet; Unineti Andmeside Aksiaselts WikedKentaur (arutelu) 15. mai 2022, kell 19:38 (EEST)
replies: text: Elisa tuli selle nimega Eestisse minu mäletamist mööda enne seda, kui elektrooniline äriregister tekkis, ja tutvustas end ajakirjanduses just selle nime all. Kõigi kolme tollase mobiilifirma kliendid teadsid, et Elisa telefoninumbrid algavad 56ga, sest teise mobiilifirma telefonile helistamine oli kallim kui sama firma omale. Ssgreporter (arutelu) 15. mai 2022, kell 23:40 (EEST)
thread_title:  vaidlustatud