Arutelu:Vulkaan

message: 
mägi (reeglina)
See koht on segane. Mis ta veel võib olla? Andres 13:35, 13 Aug 2004 (UTC)
replies: text: On olemas ka lõhevulkaanid (nt. Islandil). - Urmas 14:13, 13 Aug 2004 (UTC)
replies: text: : Nojah, aga seda tuleks kuidagi määratlematumalt sõnastada: mägi või .... Või kui nii ei saa, siis anda niisugune definitsioon, et ka lõhevulkaanid sellele vastaksid, ja siis öelda, et enamasti on tegemist mäega. Andres 14:18, 13 Aug 2004 (UTC)

text: : Kas saaks öelda "pinnavorm (reeglina mägi)" või "geoloogiline struktuur (reeglina mägi)"? Andres 13:04, 15 Aug 2004 (UTC)

text: Ma ei saa päris hästi küsimusest aru, kas see käib vulkaani definitsiooni kohta? Siim 13:15, 15 Aug 2004 (UTC)
replies: text: : Jutt on artikli esimese lause ümbersõnastamisest. Andres 13:46, 15 Aug 2004 (UTC)
Avalause juurde tagasi tulles, ma ei oska öelda miks, aga miskil põhjusel häirib mind sõnadepaar 'looduslik avaus' - Ahsoous 27. august 2007, kell 09:53 (UTC)
Ma ei oska ka midagi teha, kui ei saa aru, mis sind täpsemalt häirib. Kas sul tekivad mingid ebamugavad assotsiatsioonid? Siim 27. august 2007, kell 10:30 (UTC)

text: mnjah, ka see on võimalus ;) aga mind tegelikult häirib lihtsalt see sõnapaar, seletada ma ei seda ei oska ja kui sulle see meeldib ära ise üritagi parandada ... -- Ahsoous 27. august 2007, kell 11:09 (UTC)
Rikutuma mõtteviisiga inimesed leiavad siit enda jaoks nii mõndagi isegi siis, kui avalause kuidagi teisiti sõnastada, sest edasi tuleb ju juttu veel mingitest pursetest jne. Ma arvan siiski, et ma ei saa neid inimesi kuidagi aidata. Igaüks mõtleb vastavalt oma tasemele. Siim 27. august 2007, kell 11:19 (UTC)

message: Shiga on tundmatu. Andres 21. august 2007, kell 07:44 (UTC)
Võtsin selle galerii praegu välja, sest artikkel on niigi juba piltidest kirju. Pealegi ma kahtlen, kas mingi ajakirja valik on ikka piisavalt oluline, et seda siin kajastada. Siim 26. august 2007, kell 14:41 (UTC)
replies: text: selle võib ju miskile muule leheküljele viia, kujutan ette, et sellistest veidratest edetabelitest võib päris ilusaid ideid saada millest artikleid luua. aga need tuleks kuidagi ka ühte kohta koondada (st nendele ühest kohast viidata) -- Ahsoous 27. august 2007, kell 11:09 (UTC)

message: Ajakirja Forbes Traveler järgi on kõige ilusamad vulkaanid maailmas:
# Kilauea (Hawaii)
# Mount Liamuiga (Saint Kitts)
# Kilimanjaro (Kenya)
# Vesuuv (Itaalia)
# Mount Wrangell ja Mount Saint Elias (Alaska)
# Nyiragongo (Kongo DV)
# Yellowstone (USA)
# Shiga (Jaapan)
# Ambrymi vulkaanid (Vanuatu) 
# Mopunt Taranaki (Uus-Meremaa)
Pilt:Aa_large.jpg|Kilauea vulkaani laavavool
Pilt:StKitts Aerial.jpg|Mount Liamuiga
Pilt:Vesubio desde Pompeya.jpg|Vessuv (vaade Pompeii poolt)
Pilt:Elephants Kili 2.jpg|Vaade Kilimanjaro poole
Pilt:MountWrangell.jpg|Mount Wrangell
Pilt:Mt Saint Elias.jpg|Mount Saint Elias
Pilt:LavaNight.jpg|Nyiragongo laavajärv öösel
Pilt:Yellowstone River in Hayden Valley.jpg|Yellowstone vulkaani kaldeera kirdeosa
Pilt:Ambrym volcano.jpg|Ambrymi vulkaanide sateliidipilt
Pilt:Mt Taranaki.JPG|Mopunt Taranaki vaade Stratfordi poolt
----
Kuidas ma saan ühele asjale teksti sees kahes erinevas kohas viidata? Siim 27. august 2007, kell 15:04 (UTC)
----
Vulkaanid ei paikne reeglina suvalistes kohtades.
replies: text: See on minu meelest halvasti sõnastatud lause; ma pole ka kindel, mida see tähendab. Ehk võiks selle lause hoopis ära jätta. Andres 13. veebruar 2009, kell 14:03 (UTC)
replies: text: :Sõnastasin ümber. Taivo 10. aprill 2011, kell 14:27 (EEST)
----
Vulkaan on looduslik avaus maakoores, mille kaudu vedelas, tahkes ja gaasilises olekus vulkaaniline materjal Maa või mõne muu taevakeha pinnale tungib.

text: See ei ole päris selge. Mida loetakse pinnaks? Kas näiteks kraatri seinad on pind? Gaasi kohta ei ole "pinnale tungimine" hästi kasutatav. Andres 13. veebruar 2009, kell 14:44 (UTC)

text: Definitsioon on tsirkulaarne: vulkaan on defineeritud vulkaanilise materjali kaudu, vulkaaniline materjal vulkaani kaudu. Andres 13. veebruar 2009, kell 14:46 (UTC)
replies: text: : Oo jah, seda ma tahtsin uuesti öelda. Andres (arutelu) 5. juuli 2014, kell 14:09 (EEST)

text: Kas vulkaani tegutsemine seisnebki selles pinnale tungimises? Andres 13. veebruar 2009, kell 14:46 (UTC)

text: Kas vulkaan on vulkaan ainult selle pinnale tungimise ajal (ei ole, eks ole?)? Andres 13. veebruar 2009, kell 14:47 (UTC)
replies: text: : Ma usun, et ka kraatri seinad on maapind. Vulkaan tegutseb ka siis, kui laava on kraatris, aga üle selle ei tule. Gaasi kohta jah, aga mismoodi seda definitsiooni siis sõnastada? See on niigi juba üsna raske. Sama lugu on tegelikult vulkaanilise tuhaga ka. See ka lendab sealt kõrgele välja, mitte ei tungi lihtsalt pinnale. Siim 13. veebruar 2009, kell 14:51 (UTC)

text: : Artikkel on selle definitsiooni osas üsna vilets. Ma ei oska seda parandada. Ehk tuled appi? Siim 13. veebruar 2009, kell 14:51 (UTC)
replies: text: :: Selleks on tarvis eelkõige teadmist. Kas see võiks olla kuidagi nii, et vulkaan on maakoore avaus, mille kaudu kerkib (või tõuseb) maakoore pinnast kõrgemale maakoore alt pärinev materjal (vulkaaniline materjal)? Andres 13. veebruar 2009, kell 15:06 (UTC)
replies: text: ::: Midagi sellist jah. "Maakoorest või selle alt" on parem. Ma ikkagi jätaks siia maapinna, mitte maakoore. Sõnastikes on ka "Earth's surface". Siim 13. veebruar 2009, kell 15:11 (UTC)
replies: text: :::: Võib-olla siis öelda "maapinnani"? Andres 13. veebruar 2009, kell 15:13 (UTC)

text: :::: Jah, võib küll öelda "maapinnast kõrgemale", aga peaks olema ka artikkel Maapind. Probleem on küll veel sellest, et vulkaan võib olla ka mõnel teisel planeedil. Andres 13. veebruar 2009, kell 15:15 (UTC)
Vulkaani aktiivset tegutsemist nimetatakse vulkaanipurskeks.

text: See ei ole ikkagi selge. Võiks ehk kirjutada umbes nii: Vulkaaniline materjal ei tungi vulkaanist välja igal ajal. Kui see toimub, siis öeldakse, et vulkaan tegutseb aktiivselt või et leiab aset vulkaanipurse. Andres
replies: text: : Nii see ei ole. Vulkaanipurse võib toimuda ka siis, kui hetkel midagi kraatrist välja ei tule. Keskmine vulkaanipurse kestab seitse nädalat, kuid kogu see aeg ei pruugi vulkaan aktiivselt laavat ja muud värki välja ajada. Ta võib vahepeal näiteks mitu päeva puhata ka. Vulkaanipurske sündmused on omavahel seotud. Nad on üks sündmuste jada, millel on mingi ühine tekkepõhjus, aga need sündmused ei pruugi katkematult üksteisele järgneda. Siim 13. veebruar 2009, kell 15:34 (UTC)
replies: text: :: Need asjad tuleb kuidagi kuskil selgeks rääkida. "Aktiivne tegutsemine" on praegu defineerimata. Andres 13. veebruar 2009, kell 16:06 (UTC)
thread_title: Ilusamad vulkaanid

message: Kui Vikipeedia reeglites (mida ma ei leidnud) on öeldud, et vaata ka rubriik on enne kui viited rubriik, siis kas see pole mitte eksitav. Vaata ka rubriik on ju nii-öelda artiklist eraldi. Viited aga artikli osa, seega peaksid olema vahetult pärast artikli põhisisu?--Dj Capricorn 15. veebruar 2009, kell 09:50 (UTC)
replies: text: Vikipeedia:Reeglid. Seal võib seda arutada ja kui enamus otsustab, et peaks praegust süsteemi muutma, siis tuleb nii teha. Ma olen artikliosade järjekorra omale lausa kasutajalehele kopeerinud, et meeles seisaks, aga tundub, et paljud pole seda isegi näinud või lugeda viitsinud. Siim 15. veebruar 2009, kell 10:05 (UTC)
----
Esimeses lauses räägitakse maakoorest, aga teise lõigu lõpus Marsi vulkaanist. Kas Marsil on maakoor? Andres 20. mai 2010, kell 09:46 (EEST)

text: Ühtlustasin. Taivo 10. aprill 2011, kell 14:27 (EEST)
thread_title:  Viited ja vaata ka rubriik 

message: Pilt:Teide Tenerife.jpg|Teide, Hispaania
Pilt:FujiSunriseKawaguchiko2025WP.jpg|Fuji, Jaapan
Pilt:Mauna_Loa.jpg|Mauna Loa, USA
Pilt:Oldoinyolengai.jpg|Ol Doinyo Lengai, Tansaania
Pilt:Blethrow_merapi1.jpg|Merapi, Indoneesia
Pilt:Pinatubo_ash_plume_910612.jpg|Pinatubo, Filipiinid
Pilt:Fugendake_04.JPG|Unzen, Jaapan
Pilt:Klyuchevskaya_sopka_rad.jpg|Kljutševskaja Sopka, Venemaa
Pilt:Santorini ASTER.jpg|Santorin, Kreeka
----
Palun aidake kontrollida, kas parandused tekitasid vigu. Andres 10. aprill 2011, kell 19:06 (EEST)
----
See viimane muudatus tegelikult pole selle artikli seisukohalt väga oluline, aga leidsin varem kontrollides tõesti, et oli eri andmetel kas kaks või kolm ellujäänut. Läks meelest ära siin täpsustada ja usaldusväärset allikat ei jõudnud ka otsida. Võiks siis ehk panna, et paar ellujäänut vms. --Epp 8. jaanuar 2014, kell 10:26 (EET)
replies: text: Muutsin. Katkise välislingi võtsin ka ära. --Epp 8. jaanuar 2014, kell 10:32 (EET)
replies: text: : Ma vaatasin prantsuse vikist. Seal oli öeldud, et linnas ja selle ümbruses kokku hukkus umbes 30 000 inimest, sealhulgas linnas umbes 28 000. Linnas on teada üks ellujäänu ning linna "perifeerias" üks ellujäänu. Ma lähtusin sellest, et teda linna elanike hulka ei tule arvata. Kolmandat ellujäänut nimetavad mõned allikad, nii et võib-olla pole see kindel. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2014, kell 01:48 (EET)
replies: text: :: Ma jõudsin oma otsingutes kahe inimeseni: :en:Ludger Sylbaris ja :en:Léon Compère-Léandre, jäi mulje, et ka seda viimast peeti linnaelanikuks. Vähemalt ellujäänud linnaelanikuna mainitakse ta ära. Viidet oleks niikuinii tarvis. --Epp 9. jaanuar 2014, kell 02:45 (EET)
replies: text: ::: Prantsuse viki elulooartikli järgi ta elas Saint-Pierre'is Bertinis, kuskil mujal oli öeldud, et äärelinnas. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2014, kell 08:21 (EET)
thread_title: Pilte vulkaanidest

message: Umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tekkis planeet Maa.Ja ühel ajal käis tohutu pauk planeet Maa ja planeet Thea vahel,plannedid sulasid ühte ja planeedi Thea väiksest tükist sai kuu.
thread_title:  Kuidas tekkis Kuu?