lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Oskar Ernst Emil Tomberg

message: OSKAR ERNST EMIL TOMBERG 
Sündinud: 23.10/04.11.1866 Tudulinna. 
Ristitud: 
Konfirmeeritud: 
Isa: rentnik Johannes Tomberg. 
Ema: Wilhelmine snd Matthiesen. 
Õed-vennad: 1. Christoph Dietrich Georg Tomberg (21.01.1845 Tudulinna — 190? Vaivara), abik: Emilie snd Sternberg (Grünberg).
2. Nikolai Adolf Tomberg (15.06.1856 Tudulinna — 07.11.1939 Danzig), I laul: 26.01.1893 Tartu, I abik: Marie Emilie snd Bauer (28.08.1863 — 29.07.1900 Tartu), II laul: 07.10.1903 Riia, II abik: Marie snd Mickwitz (19.02.1871 Kovno).
Õpingud: Tartu Gümnaasium, 1884—89 Tartu Ülikooli teoloogia teaduskond. 
Akadeemiline kuuluvus: .
Pro venia concionandi/pro ministerio: 24.04./06.05.1889, 25.04./07.05.1889 Tallinn. 
Prooviaasta: Vaivara. 
Ordinatsioon: 03/15.02.1891 Tallinn. 
Teenistuskäik: 1891—92 Koeru kog abiõpetaja, 1892 Eestimaa vikaarõpetaja, 1892—95 Tallinna Kaarli kog abiõpetaja, 1896—15.10.1932 Jõelähtme kog õpetaja, 1917—20 Ida-Harju praost, 1932 emer. 
Laulatatud: 01.08.1891 Koeru. 
Abikaasa: Margarethe Helene Elisabeth snd Hoffmann (25.01/06.02.1865 Koeru — 18.09.1940 Eberswalde), isa: Heinrich Ferdinand Hoffmann (27.03.1820 Väike-Maarja — 29.10.1891 Koeru), ema: Anna Margarethe Elisabeth snd Mickwitz (14/26.10.1829 Koeru — 19.05/01.06.1903 Tallinn). 
Lapsed: 1. Ilse (21.09.1893 Tallinn — 21.12.1911 Jõelähtme).
2. Hella (26.07.1895 Tallinn — 15.01.1914 Jõelähtme).
3. Sigrid (28.01.1897 Jõelähtme — 05.04.1920 Jõelähtme).
4. Egon (25.05.1898 Jõelähtme — 23.06.1915 Jõelähtme).
5. Karin (06.12.1899 Jõelähtme — 03.09.1917 Jõelähtme).;
6. Ingeborg (14.05.1901 Jõelähtme — 01.07.1901 Jõelähtme).
7. Dagmar (12.11.1902 Jõelähtme — 09.09.1914 Jõelähtme).
8. Brigitta (19.08.1904 Jõelähtme — 20.12.1936 Arriach), astronoomia üliõpilane, laul: 04.09.1932 Jõelähtme, abik: Erik Traugott Michael Beermann (13/26.12.1907 Tsarskoje Selo).
9. Herbert (01.02.1906 Jõelähtme — 31.12.1956 Burladingen), med dr, I laul: 07.05.1933 Narva, I abik: Karin Dagmar snd Luchsinger (18.09.1905 Narva — 17.06.1938 Tallinn), II laul: 20.07.1940 Hochstüblau, II abik: Hildegard Anna Elisabeth snd Wolff (16.02.1904 Hochstüblau).
10. Margarete Jutta (06.08.1908 Jõelähtme — 1987), koduõpetaja, laul: 19.03.1938 Tallinn, abik: Erik Traugott Michael Beermann (13/26.12.1907 Tsarskoje Selo).
11. Renata (13.08.1910 Jõelähtme — 24.06.1925 Jõelähtme). 
Surnud: 06.02.1938 Tallinn. 
Maetud: Jõelähtme. 
Allikad: EELK KA toimik; Neander, Wilhelm 1967; Pastoren 1988; Prediger 1977.
thread_title: Väljatõstetud
Arutelu:Jean-François Millet

message: EE kirjutab ilma sidekriipsuta, teised vikid peale rootsi oma sidekriipsuga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2006, kell 18.03 (UTC)

message: Tõstsin teisest artiklist siia:
''Jean-Francois Millet (1814–1875) oli Prantsuse [[realism]]i kunsti esindaja. Normandia talupojaperest pärit kunstnik, kelle teoseid hakati väärtustama alles pärast kunstniku surma. Kujutas siiralt ja poeetiliselt lihtsat elu ja töötegemist põldudel. Kasutas talupojaelu maalimiseks þanrimaalile iseloomulikku väikest formaati. Aastal 1849 asus Barbizoni külla. Maalidest leiab ehedaid poeetilisi tundmusi.''
''Teosed:Viljapeade korjajad. 1857''
Arutelu:Kolmas sektor

message: Minu meelest peaks olema eraldi artikkel ka kodanikuühiskonna ehk kodanikeühiskonna (Marju Lauristini ettepanek) ehk tsiviilühiskonna (vaata :en:Civil society) kohta (see sõna on moodustatud inglise väljendi civil society eeskujul, saksa keeles Zivilgesellschaft, Bürgergesellschaft). Näiteks Aili Aarelaid räägib eestlaste seltsitegevuse ajaloost, mis ulatub tagasi 19.  sajandisse. Vaevalt on kohane tollast kodanikuühiskonda nimetatada kolmandaks sektoriks. Väljend "kolmas sektor" peab silmas riigi majanduse sektorit, kus toimivad kasumit mittetaotlevad mitteriiklikud   ja mitteärilised organisatsioonid. Jaapanikeelne väljend pidas silmas nii riiklike kui ka erainvesteeringute toel toimivaid "ühisettevõtteid". 
Peale selle, on veel teine kodanikuühiskonna mõiste, mis pärineb Hegelilt. Tema nimetas seda bürgerliche Gesellschaft ja vastandas seda riigile. Tõlgitakse ka "kodanlik ühiskond". Siin tuleb jällegi ettevaatlik olla, sest viimast väljend väljendab ka  marksistlikku mõistet 'ühiskond, kus valitsev klass on kodanlus'. Andres 21. märts 2006, kell 06.03 (UTC)
Mõlemal väljendil on küll ühine algupära varasemast ladina ja kreeka traditsioonist. Andres 21. märts 2006, kell 06.25 (UTC)
Ei lugenudki veel sinu arutelu, kui olin juba teinud sellise artikli. Lähtun Eestis kasutusel olevatest tähendustest eelkõige, teooriatele võib lisaks viidata. Muidu õpin wikit ja redimist alles tundma vaikselt... Kcal 21. märts 2006 hiljem
replies: text: Minu mainitud tähendused on Eestis kasutusel. Andres 21. märts 2006, kell 14.38 (UTC)

message: Kas Sul on luba Mikko Lagerspetzi materjali kasutamiseks Vikipeedias? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. märts 2006, kell 14.38 (UTC)

message: Püüdsin enamikes kohtades, kus sõnastiku sõnastusi kasutatud, autorile viidata. Ma ei tea küll, mis neist viidetest siin edaspidi saada võib. Ise olen sõnastiku kirjastajaga seotud ja võtsin sellest tuleneva vabaduse materjali laiemalt levitada. --Kcal 21. märts 2006, kell 14.55 (UTC)
replies: text: Meil oleks tarvis autoriõiguse valdajate sõnaselget kinnitust, et neid materjale tohib Vikipeedia tingimustel kasutada. Andres 21. märts 2006, kell 14.59 (UTC)

message: Ok, küsin igaks juhuks Mikkolt üle. --[[Kasutaja:Kcal|Kcal]] 21. märts 2006, kell 15.14 (UTC)
Arutelu:1980. aasta suveolümpiamängud

message: Pilt tuleb eesti keelde tõlkida ja lisada selgitav pildiallkiri. Andres 21. märts 2006, kell 08.08 (UTC)
replies: text: Ja tuleb märkida, mis vahe on mustal ja hallil; mina sellest aru ei saa. Taivo 21. märts 2006, kell 18.21 (UTC)

message: 62 riiki ei osalenud
replies: text: See ei ole minu meelest piisavalt ühetähenduslik. Kuidas on lood näiteks Vatikaniga? Andres 25. september 2009, kell 14:40 (UTC)

message: Oskab keegi öelda, kes Eesti võrkpallur osales 1980. aasta Olümpial? (võitis ka kuldmedali) Pelmeen10 3. mai 2010, kell 19:35 (EEST)
replies: text: Viljar Loor.--WooteleF 3. mai 2010, kell 19:45 (EEST)
Arutelu:Akadeemiline Ajalooselts

message: Akadeemiline Ajalooselts ja Akadeemiline Ajaloo Selts on EEs käsitletud kui üks organisatsioon. Ilmselt tuleks ka siin samuti talitada. On ju ka nende kodulehel öeldud "taasasutatud". Nime muutus on ilmselt tingitud muutunud õigekirjareeglitest. --Metsavend 21. märts 2006, kell 15.03 (UTC)
replies: text: Minu meelest ei ole. Kodulehelgi on ju öeldud "seltsi eelkäijaks". Selts ei saa ju olla iseenda eelkäija. Andres 21. märts 2006, kell 15.08 (UTC)

text: Minu meelest lubavad keelereeglid kirjutada ka "Ajaloo Selts". Andres 21. märts 2006, kell 15.13 (UTC)
replies: text: : Aga mida siis taasasutati? Nende põhikirjas on öeldud, et "Selts järgib oma tegevuses aastatel 1920.-1940. tegutsenud Akadeemilise Ajaloo-Seltsi traditsioone". Ju siis on nii, et taasasutatamine ei tähenda alati seda, et on tegemist sama organisatsiooniga. --Metsavend 21. märts 2006, kell 15.33 (UTC)
replies: text: :: Jah. Andres 21. märts 2006, kell 15.55 (UTC)
replies: text: ::: Akadeemiline Ajalooselts (nii nimetatud 1937. aasta teatmikus) alustas tegevust 19. aprillil 1920 ja registreeriti 19. aprillil 1922. 1937 oli esimees Peeter Tarvel. --Improvisaator 26. november 2008, kell 13:58 (UTC)

message: Kas Ajalooline Ajakiri enam ei ilmu? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. märts 2006, kell 23.06 (UTC)

message: Rahvusraamatukogu andmetel on viimane number 3-2002... Kusjuures copyright kuulub hoopis ajalookirjanduse sihtasutus "Kleio"-le, mitte ajalooseltsile. Vt. www.kleio.ee.
replies: text: Kusjuures, Ajalooline Ajakiri ilmub siiamaani, vähemalt 2008 veel ilmus. Praegu on toetusrahad küll tagant ära võetud, nagu Tunalgi, aga tuleb loota parimat. Athanasius Soter 26. veebruar 2009, kell 18:21 (UTC)
thread_title:  Ajalooline Ajakiri
Arutelu:Albert (Riia piiskop)

message: Kas me paneme ta A alla? Andres 22. märts 2006, kell 19.19 (UTC)
replies: text: Ma paneks ta B alla, et ta vennaga kõrvuti saaks. Taivo 22. märts 2006, kell 19.33 (UTC)
replies: text: : Kardetavasti ei leita piiskop Albertit B-tähe alt üles. Andres 22. märts 2006, kell 19.48 (UTC)

message: Miks Sa kasutad ö-tähte? Andres 23. märts 2006, kell 10.26 (UTC)
replies: text: Eks see ole rohkem vast maitseasi, millist nimekuju primaarsena eelistada, sest nagu ma olen aru saanud, võidi kuni vähemalt 17. sajandini ühe ja sama inimese nimekuju kirjutada vägagi erinevatel viisidel. Võimalik, et kuju 'Buxhövden' pole kõige parem või levinum kirjaviis, aga miskipärast hakkas see eestikeelses kirjanduses mulle kõige rohkem silma. Athanasius Soter 25. märts 2006, kell 16.38 (UTC)

message: von der Roppi kohta tuleks vist öelda "suguvõsa", mitte dünastia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. märts 2006, kell 05.15 (UTC)
See ''von Buxhövden'' tuleneb balti ajaloolaste saksakeelsetest töödest. Ise nimetas ta end ''Albertus episcopus Rigensis'' või umbes nii.
Isegi seda pole teada, kas ta peaks olema Buxhoeveden või Appeldern. See "perekonnanimi" on täiesti üleliigne ja anakronistlik täiendus. Võrdle: [[de:Lembitu|Lembitu von Lehola]].

message: Kas tema vend Theoderich oli see, kes abiellus Pihkva vürsi tütrega? Athanasius Soter 2. veebruar 2008, kell 23:08 (UTC)
replies: text: Jah. Naise nimi oli vist Sofia Vladimirovna. – WooteleF 3. veebruar 2008, kell 09:33 (UTC)

message: Mis kloostri ta Saaremaale asutas?!--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 31. jaanuar 2010, kell 18:06 (UTC)

message: Siia suunab nimi Albert Buxhoeveden (Albert Buxhövden), ent seda nime kannab ka mitu teist inimest, vt nimele tulevaid siselinke--Estopedist1 (arutelu) 25. juuni 2015, kell 10:04 (EEST)
----
kümme selle perekonna
replies: text: Minu meelest tuleks siin rääkida suguvõsast. --Andres (arutelu) 13. märts 2024, kell 18:32 (EET)
thread_title: Mitmetähenduslik Albert Buxhoeveden
Arutelu:Punaarmee

message: Problemaatiline on see, kas "Punaarmee" on Nõukogude armee vana nimetus või on "Nõukogude armee" Punaarmee uus nimetus. Andres 23. märts 2006, kell 09.47 (UTC)
replies: text: Tunne ütleb, et Punaarmee on Nõukogude armee vana nimetus, sest lähtuma peaks riigi nimest. Taivo 23. märts 2006, kell 14.15 (UTC)
replies: text: :Aastal 1947 võinuks tõesti öelda, et "Nõukogude armee" on Punaarmee uus nimi. - Urmas 23. märts 2006, kell 16.38 (UTC)

message: Kui niisugune artikkel on juba olemas, siis peaks siin Punarmeest ka rääkima, muidu võiks piirduda ümbersuunamisega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. märts 2006, kell 16.50 (UTC)

message: "ALLIKAKRIITILISUS! HMELNITSKI RAAMAT ON OSA VENE INFOSÕJAST V. SUVOROVI POOLT KIRJUTATU VASTU". Ma Vikipeedia alustaladega kursis ei ole, aga ma olen nii aru saanud, et ei ole meie asi kirjutada, kas mingi raamat on osa kellegi infosõjast. Kui kodanik X arvab mingis trükises, et mingi raamat on osa kellegi infosõjast, siis selle võib küll kirja panna. --kanakukk (arutelu) 9. jaanuar 2013, kell 09:05 (EET).
----
"Rindejoon Venemaa kodusõjas, 1920. aastal" Lähemal uurimisel selgub, et kaardil on kujutatud Esimese maailmasõja sündmusi idarindel aastatel 1914-1917. 90.191.119.98 13. detsember 2013, kell 20:59 (EET)
replies: text: Kirjeldus võetud vist pildi juures olevast infost World War One Eastern (Russian) Front, from London Geographical Institute - The Peoples Atlas - 1920.. Tegelikkus tundub olevat vist jah seiskunud rindejoon Riiast põhjapool ca 1917, lõunapiirkonna rindejoone asukoha kohta ei ole pädev--NOSSER (arutelu) 13. detsember 2013, kell 22:21 (EET)
thread_title:  Keeletoimetamisest
Arutelu:Orkaan

message: Tegin ingliskeelsest toore tõlke, palun üle vaadata ning pärast artikklise lisada
Troopilsed tsüklonid on süsteemid õhu kinnise ringlusega ümber madalrõhulise "silma". Õhuringlust hoiab töös kuuma õhu liikumine, mis tekib niiske õhu kondenseerumisel. Troopilisi tsükloneid eristab vesipüksidest ning orkaanidest õhu ringlemisel toimuvad aurustumised/kondenseerumised, mis aitavad tsüklonit elus hoida. Troopilisi tsükloneid jagatakse orkaanides, taifuunideks, troopilisteks tormideks vastavalt nende asukohale.

message: Eesti Entsüklopeedia ja Võõrsõnade leksikon kutsuvad orkaaniks ka tuult 32,7 m/s ja rohkem. Samuti on orkaan 12 palli Beauforti skaalal. Äkki on orkaanil eesti keeles mitu tähendust? Kahjuks tunnistatakse inglise keeles orkaanina ainult troopilist tsüklonit ning ingliskeelne wikipeedia on kasutanud sõna "Euroopa tuuletorm" orkaani tugevusega parasvöötme tsüklonite kohta.
replies: text: Terminil "orkaan" on vähemalt kaks laialt levinud tähendust. Esiteks peetakse silmas ulatuslikku sooja mere kohal tekkinud troopilist tsüklonit ja sõna "orkaan" ilma täpsustuseta tuleks minu arvates reserveerida ainult sellele tähendusele. Teiseks nimetatakse orkaaniks mõnikord tsüklonit, milles tuule kiirus ületab teatud väärtuse, näiteks 32,7 m/s. Eestis esineb mõnikord teist tüüpi "orkaane", kuid nad ründavad meid üldiselt hilis-sügisel või talvel ega ole kuidagi troopilised. Siim 24. jaanuar 2007, kell 20:42 (UTC)
replies: text: : Eri mõistetest tuleks rääkida eri artiklites. Andres 25. jaanuar 2007, kell 15:48 (UTC)

text: :Orkaaniks nimetatakse troopiline tsükloon Ameerikas, Hiinas ja Ida-Aasias seda nimetatakse taifuuniks ja Austraalias see on villi-villi (ei ole kindel, et see on õige eesti sõna). Euroopas ja Eestis orkaaniks nimetatakse minu arvates tsükloonid ja külmad frondid. Geonarva 24. jaanuar 2007, kell 20:53 (UTC)
Kordan, et siin on kaks mõistet. Andres 15. veebruar 2010, kell 23:37 (UTC)
----
See reegel ei kehti üksnes maapinnal, kus õhutemperatuuri määrab veetemperatuur.

text: Arusaamatu lause. Andres 17. aprill 2010, kell 20:18 (EEST)
----
Kui nimi oleneb kohast, siis tuleb ka nii kirjutada. Andres 17. aprill 2010, kell 20:18 (EEST)
----
Eestisse pole teadaolevalt veel ükski orkaan jõudnud, sest soojad, orkaanidele sobivad mered on Eestist liiga kaugel.

text: Kuidas on lood geoloogilise minevikuga? Andres 17. aprill 2010, kell 20:22 (EEST)
----
EMHI annab orkaani vasteks Maru - http://www.emhi.ee/?ide=29,720,729
suwa 18. aprill 2010, kell 21:37 (EEST)
thread_title:  Terminisegadus
Arutelu:Juan Carlos I

message: Tema isa ei olnud Hispaania kuningas, nagu märkisin viimase kohta käiva artikli arutelus.
Pole ülearune märkida, et kuningaks nimetas Juan Carlose just francisco Franco "karm diktatuur" (mis oli juba alates 1947 kuningriik).
Nii palju kui tean, neid ametlikke tiitleid tänapäeval enam ei kasutata. Nagu ütleb Hispaania pühiseaduse § 56 (inglisekeelne tõlge): (2) His title is that of "King of Spain" and he may use the others which belong to the Crown.
replies: text: Minu meelest ei ütle põhiseadus kuidagi, et neid tiitleid ei kasutata. Andres 24. märts 2006, kell 03.29 (UTC)
replies: text: : Seda küll, kuid need teised tiitlid pole primaarsed.
replies: text: ::Kahtlustan, et tiitel pole lõpuni üles loetud. Inglise viki annab palju pikema. Taivo 30. august 2006, kell 20:58 (UTC)

message: Tõstsin vaidlustatud lõigu välja:
''Tema isa oli Hispaania kuningas [[Juan III]], kes valitses kodusõja-aegsel segasel perioodil lühikest aega [[15. jaanuar]]–[[28. veebruar]] [[1941]]. aastal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2006, kell 20.32 (UTC)

message: Minu meelest pole põhjust siia teha eelneva-järgneva tabelit, kus eelmine on Franco. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. november 2006, kell 21:55 (UTC)

message: Arvan, et õige link on [[Karlistid]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. november 2009, kell 21:04 (UTC)

message: Hispaania parlament kiitis suure häälteenamusega heaks kuningas Juan Carlos I otsuse loobuda troonist poeg Felipe kasuks. Parlamendi ülemkoda peaks kinnitama otsuse 17. juunil ning Felipe VI peaks saama Hispaania kuningaks 19. juunil.Spain Felipe: MPs back royal succession, BBC World News, 11. juuni 2014, vaadatud 2014-06-11. ~ Pietadè (arutelu) 11. juuni 2014, kell 14:13 (EEST)
thread_title: Felipe VI
Arutelu:Malta

message: malta on ka koeratõug, ehkki vähe levinud --Dj Capricorn 24. märts 2006, kell 21.33 (UTC)
replies: text: Vastava artikli pealkiri oleks "malta koer". Lõppu "vaata ka" alla võib selle ju kirjutada. Andres 25. märts 2006, kell 02.41 (UTC)
replies: text: :Ja siis on veel ansambel Malta (esines Eurovisioonil kas 1973 või 1974)...Melilac (arutelu) 25. veebruar 2018, kell 08:53 (EET)
replies: text: ::Ansambel muutis hiljem nime ära ja on rohkem tuntud uue nimega, aga nii peni kui moosekandid peaks täpsustuslehel ära mainitud olema, seega tuleks ümbersuunamine kuidagi ümber nimetada. - Melilac (arutelu) 25. veebruar 2018, kell 08:56 (EET)

message: rahvaarv = 400 400 (2003) Andres 8. juuni 2007, kell 08:28 (UTC)
replies: text: rahvaarv = 398 534 (2005) Taivo 2. jaanuar 2010, kell 22:16 (UTC)

text: rahvaarv = 413 609 (2008),  rahvastiku_tihedus = 1308,9 (2008)  Taivo 10. mai 2010, kell 22:04 (EEST)

message: Ingliskeelses wikis on kirjas, et saar on kahes kliimavöötmes, mis on õigem?
Kas Lähistroopika või Lähistroopiline vahemereline kliima ?
suwa 3. jaanuar 2010, kell 11:59 (UTC) 
replies: text: Loomulikult lähistroopiline vahemereline kliima. Ma ei leidnud kaht kliimavöödet, teine viide on lähistroopikale nagu geograafilisele vöötmele. Geonarva 3. jaanuar 2010, kell 16:12 (UTC)
thread_title:  kliima 

message: Ingliskeelses wikis on mainitud, et veevarud on (maa)pinnast 97m allpool.
Meil on kirjas, et veepinnast allpool, kas on mõeldud merevee keskmist pinda või midagi muud?
suwa 3. jaanuar 2010, kell 12:00 (UTC)
----
Kuhu meedia kadus? Andres 14. juuni 2011, kell 01:48 (EEST)
replies: text: Eraldi artiklisse. --Epp 14. juuni 2011, kell 02:01 (EEST)
Malta Vabariik moodustati siiski 1974 aastal.
Maltal on praegu (2015) võimul Tööpartei, mis võitis üldvalimised 2013 märtsis.

text: Aitäh! Tegin parandused. Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres (arutelu) 27. veebruar 2015, kell 00:26 (EET)
thread_title:  veepinna sõnastus 

message: „Küprosel on Küprose saarel, Küproses on Küprose riigis. Samamoodi saab öelda tuli Kuubalt (saarelt) või Kuubast (riigist), elab Maltal (saarel) või Maltas (riigis), sõidab Naurule (saarele) või Naurusse (riiki).“ (EKI Keelenõuannete kogu)
thread_title:  Riik vs saar
Faili arutelu:Eesti Spordimuuseum.jpg

message: Kindlasti tuleb otse Esmi poole pöörduda. Andres 26. märts 2006, kell 05.22 (UTC)
replies: text: Ma käisin hiljuti Spordimuuseumis rääkimas võimalikust eestikeelse Vikipeedia ja Eesti spordimuuseumi koostööst ning nagu ma aru sain siis kirjutasid nad kunagi ammu selle artikli ise ja foto on ka neilt. Sellega probleemi pole. Ivo 6. november 2009, kell 20:02 (UTC)
replies: text: :Mis see's tähendab, et autor annab pildi avalikku omandisse? Taivo 26. aprill 2011, kell 16:40 (EEST)
Lisasin saadud kirja. Minu meelest tähendab kirja tekst litsentsi AO-ise. Taivo 30. aprill 2011, kell 00:23 (EEST)

text: Selle võiks nüüd Commonisse liigutada. Ivo (arutelu) 12. juuni 2012, kell 17:09 (EEST)

text: Otseselt ei tähenda. Tasuta, aga kas ka luba küsimata, vabalt, autorile viitamisega? Kui pildi kasutamiseks luba küsitakse, siis on hea konkreetne litsents ise välja pakkuda. Kas saan õigesti aru, et üleslaadija on autor? (Oma nime siiajätmisega Kalle Voolaid eeldatavasti nõus pole olnud.) Pikne 12. juuni 2012, kell 17:41 (EEST)

message: et tulevikus võimalik importimine Commonsisse hõlpsam oleks, siis pilt ümbernimetada. Võrdle :commons:File:Eesti Spordimuuseum.jpg--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2019, kell 11:14 (EEST)
thread_title: Commonsis samanimeline teise sisuga pilt
Arutelu:Rüütlimõis

message: Mis on selle artikli allikas? Andres 26. märts 2006, kell 05.41 (UTC)
replies: text: Kokku kirjutatud vanast EE'st ja uus EE 8 ja 12 ja veidi mujalt juurde. Milles kõsimus? Akra 26. märts 2006, kell 06.36 (UTC)
replies: text: : Tahtsin võrrelda siinset teksti allikatega.  Mul ei ole praegu võimalik seda teha. Andres 26. märts 2006, kell 07.00 (UTC)
Väike viga 10 asemel 12. Kas kahtled faktides? Kui sind huvitab copy kõsimus siis on Vikis mitu puhtalt sellist artiklit, ühe just kirjutasin ümber "Vastseliina ordulinnus". Akra 26. märts 2006, kell 07.10 (UTC)

text: Ei, ma tahan vaadata, kas tekst ei ole liiga lähedane allika tekstile. Andres 26. märts 2006, kell 07.27 (UTC)

text: Ma ei saanud aru, mis Sa ütlesid artikli "Vastseliina ordulinnus" kohta. Andres 26. märts 2006, kell 07.30 (UTC)
Vastseliina ordulinnuse artikel  oli 1:1 copy enne ümberkirjutamist. Löö otsingusse Vastseliina sisse see oli vähemalt kahes kohas Vastseliina küla all. AKRA217.159.152.155 26. märts 2006, kell 07.46 (UTC)

message: Arvan, et Eestimaa, Liivimaa jne tuleks linkida esimeses lõigus kubermangule, teises mingile aadli moodustisele. Andres 13. august 2008, kell 04:54 (UTC)
replies: text: esimeses lõigus panin lingid kubermangudele. Kas teise lõigu Eestimaa ja Liivimaa all ei mõelda kubermange?--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)

message: Talurahvaseaduste link puudutab ainult Eestimaad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. august 2008, kell 04:57 (UTC)

message: Baltimaade materjal tuleks panna eraldi alajaotusesse. Siis saab eraldi kirjutada ka Saksamaa rüütlimõisatest. Andres 13. august 2008, kell 04:57 (UTC)
replies: text: Eraldi alajaotus on tehtud, pealkiri: Rüütlimõis Vene Keisririigis--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)
thread_title: Artikli struktuur

message: on linke märksõnale aadlimõis, mis tihedalt seotud mõistega rüütlimõis--Estopedist1 (arutelu) 1. jaanuar 2017, kell 15:04 (EET)
thread_title: Aadlimõis
Arutelu:Merengue

message: Vahest oleks parem teha muusikastiili ja tantsu kohta eraldi artiklid (ka bachata puhul). Andres 26. märts 2006, kell 05.44 (UTC)
Arutelu:Ikšķile

message: Elanike arv on võetud Ikšķile linna kodulehelt http://www.ikskile.lv/lv/novads/
replies: text: 7097 (23.01.2006) oli see elanike arv. See on kogu omavalitsuse (novads) elanike arv. Panin asemele Läti statistikaameti lehelt pärit arvu (ainult linna elanikud). - Urmas 26. märts 2006, kell 16.46 (UTC)
replies: text: :  elanikke = 4100 (2010)- Melilac (arutelu) 13. juuli 2016, kell 09:35 (EEST)

message: Urmas (?) Sutrop on hiljuti pakkunud Üksküla nimele uue, erineva etümoloogia.
Tuleks mainida, et hüdroelektrijaama ehitusega ujutati ajalooline Üksküla suures osas üle.
replies: text: Võid need asjad sisse kirjutada. Andres 13. juuni 2006, kell 21.52 (UTC)

text: Kohanimest http://www.emakeeleselts.ee/esa/ESA_49_pdf/Sutrop.pdf Valju 6. juuli 2009, kell 18:45 (UTC)
thread_title:  kaks lisandust
Arutelu:Riigi Teataja

message: Varem ilmus Riigi Teataja trükis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. märts 2006, kell 16.10 (UTC)

message: 1) http://www.riigikantselei.ee/?id=360<br />
Riigi Teataja Kirjastus on Riigikantselei hallatav riigiasutus,<br />
mis toimetab ja avaldab Riigi Teatajat.<br />
Vaata lisaks http://www.rtk.ee/ ja http://www.riigiteataja.ee/ert/ert.jsp<br />
<br />
2) http://www.rtk.ee/ esilehelt<br />
Alates 1. jaanuarist 2006 Riigi Teataja Kirjastus trükiteenuseid ei osuta,<br />
kuna trükikoja tegevus on lõpetatud.<br />
Trükieksemplaride tellimusi võtavad vastu AS Eesti Post ja Kirilind OÜ<br />
Ilmunud ning ilmuvate Riigi Teataja annetega saab tutvuda aadressil www.riigiteataja.ee<br />
Elektrooniliste Ametlike Teadaannetega saab tutvuda aadressil www.ametlikudteadaanded.ee<br />
[[Kasutaja:Suwa|Suwa]] 27. märts 2006, kell 19.09 (UTC)
<br />

message: Uued andmed leitavad https://www.riigiteataja.ee/abiLeht.html?id=1 – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 194.150.65.75 (arutelu • kaastöö) .
replies: text: See on abilehekülg. Kodulehe link on juba artiklis. --Tiuks (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 19:53 (EET)
thread_title:  Muutused 

message: Siia tuleb RT kaudu vähemalt üks vale link. Seda vist ei või nii suunata. --Epp 18. jaanuar 2014, kell 21:47 (EET)
replies: text: aegunud. RT on täpsleht--Estopedist1 (arutelu) 21. mai 2019, kell 17:29 (EEST)
thread_title: Pealkirjata

message: Meil on link Riigi Teataja süstemaatiline sisujuht. See oli 1940 ilmunud raamat. Raamatust ei tule küll artiklit teha, ent v-o oleks vajalik märksõna jätta ja suunata artiklisse Riigi Teataja (praegu pole artiklis seda raamatut küll mainitud)--Estopedist1 (arutelu) 21. mai 2019, kell 17:29 (EEST)
replies: text: Digar leidis 9 raamatut. Ilmunud 1932-40, igal aastal. Ma arvan, et võiks teha eraldi artikkel aga see eeldab nendesse raamatutesse süvenemist. --Tiia (arutelu) 21. mai 2019, kell 18:12 (EEST)
thread_title: Riigi Teataja süstemaatiline sisujuht