Arutelu:Gemmatimonas aurantiaca

message: Gram-negatiivne
replies: text: See vist kirjutatakse teistmoodi. Andres 23. juuli 2010, kell 20:37 (EEST)
replies: text: :Kuidas teistmoodi? Iseenesest võib võimalikuks pidada ka "gramnegatiivne" aga ma eelistaksin praegust. Kuidas õige on, ma ei tea. Ingliskeelne vaste on ka muidu :en:Gram-negative bacteria. Ivo 23. juuli 2010, kell 21:11 (EEST)
replies: text: :: ÕS-is seda pole, aga EKSS-is on "gramnegatiivne". Eks seda tulebki järgida. Andres 23. juuli 2010, kell 21:44 (EEST)
replies: text: :::Muutsin ringi. Ivo 23. juuli 2010, kell 22:21 (EEST)
----
Ainete nimedes on kirjutatud "oskillol" ja selle järel on sõnavahe. See tundub kahtlane. Andres 10. august 2011, kell 16:58 (EEST)

text: Viide nr. 2  järgi tundub, et nii on õige.--Kyng 11. august 2011, kell 21:57 (EEST)
replies: text: : Seal ei ole ju eesti keel. Andres 11. august 2011, kell 22:02 (EEST)

text: : Pealegi, seal on ju oscillol. Andres 11. august 2011, kell 22:03 (EEST)
replies: text: ::Kuidas seda ainet siis eesti keeles nimetama peaks? Ja mina ei tea miks see sõnavahe seal on aga mina neid kahte sidekriipsuga ka liitma ei hakkaks, kui inglise keeles on sõnavahe jäetud. Ivo 20. august 2011, kell 16:57 (EEST)
replies: text: ::: Mina ei tea, seda tuleb võib-olla asjatundjate käest küsida. Aga nii kindlasti ei ole õige. Andres 20. august 2011, kell 18:15 (EEST)

text: ::Kust selline asjatundja leida? Ivo 20. august 2011, kell 19:48 (EEST)
replies: text: ::: Otsi ülikoolist. Andres 20. august 2011, kell 19:53 (EEST)
thread_title:  Kohatäitja 

message: Valdavad rasvhapped: iso-C15 : 0 (45%; tavaliselt omane grampositiivsetele bakteritele), C16 : 1 (27%), C14 : 0 (12%), C13 : 0 (9%), C16 : 0 (7%).
replies: text: Võiks olla täislause. --Epp 12. august 2011, kell 05:53 (EEST)
replies: text: :No mis vahet sellel veel olema peaks? Ivo 20. august 2011, kell 16:57 (EEST)
replies: text: :: See on Vikipeedia üldine reegel. Andres 20. august 2011, kell 18:13 (EEST)

text: :Sellist "üldist reeglit" meil küll ei ole ja igati korrektne on ka kooloniga loetelu. Ivo 20. august 2011, kell 19:48 (EEST)
replies: text: :: Eelkõige ei pruugi see arusaadav olla. Mida nad valdavad? Ja mina näiteks tõesti ei saa aru, mida need kooloniga eraldatud nullid ja ühed tähendavad. --Epp 20. august 2011, kell 20:08 (EEST)
replies: text: ::: Ka need rasvhapete tüübid pole arusaadavad. Ja kus nad valdavad? Andres 20. august 2011, kell 22:03 (EEST) 
See lõik on endiselt arusaamatu. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 23:42 (EET)
"SEM pilt" pildiallkirjas on ebakorrektne. Andres 20. august 2011, kell 22:03 (EEST)
-----
Lause peptidoglükaanist segane... Mikrobioloogia loengust mäletaks nagu, et peptidoglükaanil oli standartne struktuur. Seega selle analüüs oleks mis? Võimalik, et asjad on ajaga muutunud... Seega oleks vaja peptidoglükaani kohta sinist linki, et asi selgem oleks. Melilac (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 00:02 (EET)

text: Võimalik, et seda tuleks jah tekstis täpsustada. DAP on muidu lüsiini derivaat, mis on iseloomulik teatud bakterite rakukestadele ning peptiidoglükaani koostisesse kuuluvad nii aminohapped kui ka suhkrud. DAP peaks siis esinema seal struktuuris ühe aminohappena. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 00:48 (EET)
replies: text: :No nii, nüüd saab minusugune kakskümmend aastat tagasi Mikrobio loengus käinud töll ka asjast aru. Melilac (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 21:09 (EET)
----
Siin on hulk pisiasju. Hakkame sellest pihta, et pulgakujulisus ja liikumisvõime ei peaks olema ühes lauses. Pigem siis võib liikumine olla koos viburitega, kui ta nende abil liigub.
"Iseloomustus" ei ole hea alapealkiri. Andres (arutelu) 2. august 2016, kell 02:44 (EEST)
thread_title:  Kohatäitja 2 

message: Arvan, et see artikkel on igati asine ja siinse Vikipeedia parim bakteriartikkel. Seega esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.
Kui kellelgi on midagi selle artikli valimise vastu, siis palun siin sõna võtta. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:22 (EET)
replies: text: Lisaksin veel seda, et me võiksime tehe kategooria nende artiklite jaoks, mis on esitatud A-klassi artikli kandidaadiks. Siis on neid kergem leida ja saab parema ülevaate, mis on juba esitatud. Paljud praegused tugevad hea artikli kandidaadid võiks esitada A-klassi artikli kandidaadiks, see on üks neist.--Raamaturott (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 18:13 (EET)
replies: text: :Mõtlesin ka, et seda võiks vaja olla. Täpsemalt seda, et võiks teha mingi malli, millel on 2 olekufunktsiooni (esitatud, oli esitatud). Esialgu tahtsin aga proovida lihtsalt mõne artikliga ja vaadata, et mis juhtub. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 18:36 (EET)

text: Kas artikkel on nüüd kõlbulik A-klassi arvamiseks? Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 23:13 (EET)
replies: text: :Hinnata ei saa ilma et üksikasjadesse süvenemata. Siin ei saa läbi ilma sidusartikliteta. Artiklis Diaminopimeliinhape on kirjas, millist osa diaminopimeliinhape tavaliselt peptidoglükaanis etendab. Lõigus peptidoglükaani kohta kaks esimest lauset ei haaku kolmandaga. Lühendasin ka kolmandat lauset, et müra vältida. Peptidoglükaanide artiklit tuleb täiendada. 
Kui meil on hõimkonna kohta eraldi artikkel, siis minu arust ei ole põhjust selle kõiki liike siin loetleda. 
Ma püüan asja edasi uurida. Kui ma juba hindama hakkan, siis ma püüan nii teha, et saaks hea artikli. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 02:59 (EET)
Ühesõnaga siis, lõigu kaks esimest lauset kirjeldavad peptidoglükaanide üldist ehitust ja see peaks olema vastavad artiklis. Selle bakteri kohta tuleks öelda umbes nii, et tema peptidoglükaani suhkruid siduvate  aminohapete seas ei ole diaminopimeliinhapet. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 03:16 (EET) 
Ma laiendasin peptidoglükaani artiklit ja kärpisin seda lõiku. Vaata palun too artikkel üle, ma ei tunne kõiki termineid. 194.150.65.177 15. jaanuar 2017, kell 12:41 (EET)
thread_title:  Kvaliteedist 

message: Võtsin järgneva maha kui liiga spetsiifilise. --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:07 (EET)  Neisseri järgi värvimine annab positiivse tulemuse ja DAPI-ga fluorestseeruvad rakud kollakalt, mis viitab rakkude suurele polüfosfaadisisaldusele.
replies: text: Mis mõttes liiga spetsiifiline? Kuhu see siis panna? 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 20:39 (EET)
replies: text: :See on teaduslikus artiklis esitatud ja seal vajalik metoodiline detail. Siin entsüklopeeriaartiklis pole seda üldse vaja. Peab ütlema, et kogu see artikkel kipub minema liigsetesse detailidesse. On küllalt loomulik eeldada (ma mõtlen, et koguni vajalik eeldada), et see kui bioloogiaalane artikkel oleks üleni arusaadav kõrgharidusega bioloogidele. see siin kisub sinna piirile – paljud kõrgharidusega bioloogid ei oleks võimelised selle sisu redigeerima, s.t. vigu märkama. Entsüklopeediaartikliks ei sobi teadusartikli detailne referaat ega tõlge.--Kk (arutelu) 12. jaanuar 2017, kell 18:17 (EET)
replies: text: :: Ma ei oska öelda, kui vajalik see konkreetne üksikasi on, aga minu meelest ei saa nõuda, et bioloogiaalases artiklis oleks ainult need asjad, mida kõik bioloogid peast teavad. Inimeste huvi on ammendamatu. Ja ka bioloogidele võiks Vikipeedia abiks olla, ja ka mittebioloogidele võivad huvi pakkuda asjad, mida kõik bioloogid ei tea.

text: :: Selleks et artikli sisu kontrollida, tuleb lugeda allikaid.

text: :: Teine asi on see, et ideaalis peaks iga artikkel olema niimoodi üles ehitatud, et see arvestaks erineva ettevalmistusega lugejatega.  (Andres) 194.150.65.153 12. jaanuar 2017, kell 18:36 (EET)
replies: text: ::::EInoh, peast teadma muidugi mitte. Aga et bioloogia-alane artikkel saaks bioloogile abiks olla, peab see artikkel olema bioloogile arusaadav (seda ma mõtlesin, sest see on eelduseks, et saaks redigeerida). Ja kvaliteedilt usaldusväärne. Artiklite tõlkimisel, nagu see siin, tekib kergesti olukordi, kus tõlgitud lause on seotud spetsiifilise uuringu kontekstiga, mida siin kaasas pole - selle tulemusel on aga asjast pagana raske aru saada, seda parima positiivse suhtumise juures. Igatahes ma arvan et suuremad probleemid said nüüd siin ära redigeeritud ja lahendatud. Lahendamata on veel 'oskillol'.
replies: text: ::::: Jah, seda muidugi, artikkel peaks olema nii kirjutatud, et mitte ainult bioloogil, vaid ka mittebioloogil oleks põhimõtteliselt võimalik sellest aru saada. Mitte et kõik asjad peaksid olema artiklis kirjas, aga artiklis peaksid olema lingid teistele artiklitele, kust seda taustteadmist oleks võimalik saada.
replies: text: ::::: Ka originaalartikli lugemine nõuab taustteadmist, ja sedagi peaks Vikipeediast ideaalis olema võimalik saada. Sellest väljatõstetud lausest mina eelteadmiste puudumise tõttu aru ei saa, aga ma kujutan ette, et seda on võimalik arusaadavalt selgitada. Vähemalt siselingid on seal olemas. Siinse artikli kvaliteedi tagamiseks oleks hea nende alla nii palju kirjutada, et asi muutuks arusaadavaks.

text: ::::: Mulle valmistab rohkem muret see lause, kus räägitakse rasvhapetest. Tundub, et bakterite rasvhapete analüüs on standardne, aga puuduvad siselingid selle protseduuri kohta ning ka rasvhapete tüüpide kohta, mistõttu see jääb kindlasti õhku rippuma, kui asjaga kursis ei ole.

text: ::::: Originaalartiklis on väga palju asju, mis mulle ei tundu entsüklopeediasse panemiseks olulised, (need puudutavad eelkõige metoodikat ja keskkonna kirjeldust), aga faktilised üksikasjad bakteri enda kohta ning teoreetilised kaalutlused tunduvad huvipakkuvad. 194.150.65.153 13. jaanuar 2017, kell 00:36 (EET)

text: :Mulle ka tundub, et artikli põhiautor ise ei ole selle ala spetsialist. Näiteks siinolnud lause: "Tulenevalt geneetilisest koodist eeldatakse, et G. aurantiaca võib kasvada nii aeroobsetes kui ka anaeroobsetes tingimustes" - geneetilisest koodist ei saa seda järeldada. Geneetiline kood on vastavus nukleotiiditripletite ja aminohapete vahel, see on äärmiselt universaalne ega ole seotud füsioloogoiliste iseärasustega erinevatel liikidel. Parandasin selle koha. --Kk (arutelu) 12. jaanuar 2017, kell 18:28 (EET)
replies: text: ::Artikli põhiautor on mikrobioloogiat jms õpppinud küll. Koostatud on see artikkel küll aga juba 2010, mil need õpingud olid üsna alguses. Siit ka vastav terminoloogiline eksimus. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)
Üks väike õpetussõna ka, ladinakeelsete taksoninimetuste kasutamise reeglist. Kui tekstis esineb binaarne ladinakeelne nimetus, siis esmakordsel kasutamisel seda ei lühendata, järgnevatel kasutamistel samas võib aga lühendada, nii et perekonnanimest vaid esitäht. Näiteks esmakorselt Bacillus subtilis, järgnevalt B. subtilis. Tegin artiklis vastava paranduse. --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:14 (EET)

text: Aga võib ka lühendamata jätta, eks ole? 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 20:39 (EET)
replies: text: :Jah, muidugi. Kui artiklis on ainult lühendvorm, siis see ei sobiks. --Kk (arutelu) 12. jaanuar 2017, kell 18:17 (EET)
Küsimus: kas siin kasutatud nimevorm 'oskillol' esineb kusagil varem eesti keeles (väljaspool vikisid)? --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:22 (EET)
replies: text: :::Seda sõna pole kunagi eesti keelde tõlgitud. Pole kuskilt eeskuju võtta.
replies: text: :::Sama hästi võiks selle lõigu välja võtta. See on ikka väga palju spetsiifilisem, kui see eelnevalt välja võetud lause (mille väljavõtmist ma sugugi põhjendatuks ei nimetaks). Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)
Ei ole vast põhjendatud rubriigis Viited esinevat allikat Zhang jt. 2003 korrata veel ka rubriigis Kirjandus.--Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:29 (EET)

text: See on pärand ajast, mil see artikkel põhines puhtalt sellel allikal. Kuna see on aga parim kirjeldus, siis oleks selle olemasolu mõistlik eraldi rõhutada, et see ikka lugejale silma jääks. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET) 
Nagu arutelu ajaloost on näha, on siin loos lahendamata asju – kasvõi seesama oskillol, millele varemgi on tähelepanu juhitud. Seetõttu ei sobi eeskujulikuks. --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:26 (EET)

text: See pole esitatud eeskujuliku, isegi mitte hea artikli kandidaadiks. Kui iga viimane kui detail on korras, tuleks anda sellele hoopis kõrgem kvaliteedihinnang, kui siin pakutu. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)
Ostsillooli asja ma lahendasin ära, siin ei ole minu meelest teist võimalust. 
Rasvhapete tüübitähiste juures on siiski teatud selgitus olemas. Ma ei tea, kas vajalik jutt sobiks artiklisse Rasvhapped. 
Jah, olen nõus, et jutt pigmentidest on spetsiifilisem  kui väljavõetud osa, aga ma jätaksin selle siiski sisse. 194.150.65.153 13. jaanuar 2017, kell 01:05 (EET)
thread_title: Parandamist

message: Esitan selle B-klassi artikli kandidaadiks. Kui keegi vastu pole, siis nädala pärast võib vastava märke lisada. Ivo (arutelu) 6. juuni 2017, kell 21:07 (EEST)
replies: text: Lisasin selle artikli B-klassi artiklite sekka. Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 22:05 (EET)
thread_title:  B-klass