lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Haljand Udam

message: Udami käest on pärit ka Buddha Šākjamuni kuju, millest koopiaid  tegi Eestimaa Budistlik Vennaskond ja mis on levinud  budistide hulgas Eestis. Tõstsin selle viiteta väite välja. --Metsavend 19. märts 2008, kell 22:35 (UTC)

message: Ei oska arvata, millised indiviidid peituvad nende nimede taga - poolharitlased, "lõpetamata kõrgema" haridusega kõiketeadjad - mõnikord tahaks teile kere peale anda, sest väljapaistvaid keeleinimesi-lingviste võiks austada keeleliselt eeskujulike sissekannetega. Antud puhul see nõue täidetud ei ole ja parandusi ei ole võimalik läbi viia. Kellele seda pasateatmikku on vaja?
replies: text: Kahjuks küll ei oska kõik kirjutajad õigesti kirjutada ning nende kirjutatut tuleb toimetada. Meil on toimetajatest puudus ning abi on teretulnud.

text: Miks ei saa parandusi teha? Andres 13. november 2009, kell 18:46 (UTC)
----
Lisatud artiklile oleks siis hea ka link juurde panna. Andres (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 01:18 (EET)
----
Haljand Udam oli vist Tallinna Toompea Kaarli koguduse liige. Minu teada saadeti ta ära Kaarli kirikust. --Juhan121 (arutelu) 13. november 2023, kell 22:59 (EET)
thread_title:  keeleline ja semantiline küündimatus
Arutelu:Trummikomplekt

message: artikel peaks algama lausega Trummikomplekt on... ja edasi selgitus~, mis asi see on kes ja millal kasutusele võetis jne edasi juba see, mis olemas.Akra 20. märts 2008, kell 08:18 (UTC)
Seda artiklit peab jah kõvasti ravima. Eeskujuks võiks olla inglise vikipeedia artikkel en:Drum kit.--WooteleF 20. märts 2008, kell 18:50 (UTC)
Arutelu:Revalsche Zeitung

message: Misasi on balti ajaleht?--WooteleF 20. märts 2008, kell 15:52 (UTC)
replies: text: Aga mis tähendab "Tallinna ajaleht"? Andres 11. juuli 2008, kell 10:57 (UTC)
replies: text: : Kas ta siis ei ilmunud Tallinnas?
replies: text: :: Nii on küll arusaadav. Enne oli "Tallinna ajaleht". Andres 11. juuli 2008, kell 11:49 (UTC)

message: Kas on kindel, et Ostsee-Zeitung on sama ajaleht? Kas keegi on seda näinud: päises peaks olema antud aastakäik. Siin on öeldud, et Revalsche Zeitung jäi 31. maist 1940 seisma ja selle asemel hakkas Balti riikidesse jäänud sakslastele ilmuma uus ajaleht: "Revalsche Zeitung" jääb seisma. Rahvaleht, 1. juuni 1940, nr. 127, lk. 7.
replies: text: Kui Vikipeedias on viiteta fakt, siis ei saagi seda tõsiselt võtta. Praegu Sa panid viite ja nüüd on usaldatavus suurem--Bioneer1 (arutelu) 30. august 2013, kell 18:40 (EEST)

message: Kas toimetaja J. W. Lackner on sama mees, kelle tapmisest ilmus kunagi Loomingu Raamatukogus üks raamat http://tartu.ester.ee/record=b1396256~S1*est? Seal saaks tema eesnime ja eluloo kätte. Saksakeelsets allikates ma praegu ei orienteeru --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 29. august 2013, kell 22:27 (EEST)

message: Siin on väljaande eri aegadel kasutatud nimedele ümbersuunamised osaliselt tegemata--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 14:56 (EET)
(vt ka arutelu ülal) pole kindel, kas Ostsee-Zeitung peab olema ikka eraldi artikkel? ESTER mainib siin () ajalehe jätkumist Ostsee-Zeitungina. Väärib ka mainimist, et Saksamaal ilmub samanimeline kohalik ajakiri, vt :de:Ostsee-Zeitung--Estopedist1 (arutelu) 14. aprill 2017, kell 14:16 (EEST)
thread_title: Eri nimed aja jooksul

message: * 1878–1914 Christoph Mickwitz - 1914. aastani ei saanud ta toimetaja olla, sest ta suri juba 1898. Siin mingi viga. --Amherst99 (arutelu) 8. detsember 2018, kell 21:49 (EET)
**Christoph von Mickwitz. --37.157.105.143 8. detsember 2018, kell 21:59 (EET)
thread_title:  Toimetajad 

message: Teise maailmasõja ajal saksa okupatsiooni ajal ilmus ka Revaler Zeitung (ümbersuunamine siia).Miacek (arutelu) 22. juuli 2019, kell 21:15 (EEST)
thread_title:  Saksa okupatsiooni ajal
Arutelu:Pottpaat

message: Siia ei viita midagi. Andres 20. märts 2008, kell 16:33 (UTC)
Arutelu:Männiriisikas

message: Kas see on nüüd õige mall, mida ma kasutasin? Ma ei saanud sealt mallide arutelust just eriti täpselt aru, mida peaks kasutama. --Epp 20. märts 2008, kell 22:56 (UTC)
replies: text: Taxobox on õige mall. Kõik seened on ühe värviga. --Tiuks 20. märts 2008, kell 22:59 (UTC)

message: Kuidas tal kaks esmakirjeldajat oli? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. november 2009, kell 22:37 (UTC)

message: Jäin kimbatusse - võrdlesin võõrkeelsetes wikides männiriisika pilte ja eesti wiki pilt ei tundu olema samast seenest mis mujal. Kuna pole seenespetsialist, kas keegi kogenenum kinnitaks vüi lükkaks kahtlused ümber?--Nosser 4. september 2010, kell 21:07 (EEST)
thread_title:  Ons õige objekti pilt? 

message: Kustutasin viimase paranduse, sest pole mõtet esitada vasturääkivaid andmeid. Lugesin selle kohta paarist allikast, jutt ei kattu täielikult ja pole selge, milline allikas on üldse viitamisväärne.
Üldiselt jäi mulle meelde nii. Kõigepealt tuleb 24 tundi külmas vees leotada. Siis tuleb kupatada umbes poole tunni jooksul kaks või kolm korda, ühel korral 10 kuni 20 minutit. Kupatamine on rohke veega keetmine. Peale selle oli veel midagi soola kohta. Seened on valmis siis, kui nad alla vajuvad. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 13:45 (EEST)
thread_title: Kasutamisviis
Kategooria arutelu:Arstid

message: Alamkategooriate nimetused peaksid järgima ühte põhimõtet. Peab kokku leppima, kas kasutada oma- (naistearst) või võõrsõnalisi (günekolooog) termineid.  --Metsavend 21. märts 2008, kell 11:11 (UTC)
replies: text: kasutusel on peamiselt võõrkeelsed sõnad, nt ornitoloogid jne --Dj Capricorn 21. märts 2008, kell 11:23 (UTC)
Mis puudub siia ornitoloog? 
NB!
Tegemist on meditsiiniloendiga. Siin peaks olema võimalusel paraleelselt kasutusel mõlemad. Eestlased saavad aga paremini aru eestikeelsetest nimedest. Võõrkeelsed (välja toodud günekoloog) võiks otselingi vms kaudu viia naistearstide loendi juurde. Kui Wiki seda muidugi võimaldab - paralleelset kasutamist.  
PS
Ornitoloog - linnuteadlane !!!, seega bioloogiaalane mõiste.

message: kategooriate loendis on juba lisaks Naistearstidele (GÜNEKOLOOG) ka Lastearstidegi loend. Võõrapäraselt peaks siis neid nimetama pediaatriteks (PEDIAATER) ja Nahaarste hoopis dermatoloogideks (DERMATOLOOG). 
Pooldan eestikeelses Vikipeedias eestikeelseid ja lihtsasti mõistetavaid mõisteid, ka kategooriatena.
replies: text: vaata sellele ettepanekule kommentaari :Kategooria arutelu:Naistearstid--Bioneer1 (arutelu) 11. september 2013, kell 15:24 (EEST)
thread_title:  Võõrsõnadega nimetamisest
Kategooria arutelu:Naistearstid

message: Daaaaa!!!!
Kui Te moded tahate ainult kustutada, siis KUSTUTAGE WIKI üldse ära
Keegi ei jõua sellise 1/2 tunnise tempoga kustutamiste eest rütmi pidada. Iga asja arendamine võtab aega. 
Jään Wikipedia kustutamist ootama või?
replies: text: Ei taha kustutada, tahame süsteemi selgena hoida, palun avalda arvamust: Kategooria arutelu:Arstid. --Metsavend 21. märts 2008, kell 11:46 (UTC)
Mis sellel Kategoorial siis viga on hetkeseisuga?

message: (vt ka :Kategooria arutelu:Arstid) 
Alamkategooriate nimetused peaksid järgima ühte põhimõtet. Peab kokku leppima, kas kasutada oma- (naistearst) või võõrsõnalisi (günekolooog) termineid.  --Metsavend 21. märts 2008, kell 11:11 (UTC)
replies: text: kasutusel on peamiselt võõrkeelsed sõnad, nt ornitoloogid jne --Dj Capricorn 21. märts 2008, kell 11:23 (UTC)
Mis puudub siia ornitoloog? 
NB!
Tegemist on meditsiiniloendiga. Siin peaks olema võimalusel paraleelselt kasutusel mõlemad. Eestlased saavad aga paremini aru eestikeelsetest nimedest. Võõrkeelsed (välja toodud günekoloog) võiks otselingi vms kaudu viia naistearstide loendi juurde. Kui Wiki seda muidugi võimaldab - paralleelset kasutamist.  
PS
Ornitoloog - linnuteadlane !!!, seega bioloogiaalane mõiste.

text: Ornitoloogiga taheti tähelepanu pöörata sellele, et kindla eriala spetsialistide puhul oleme senini kasutanud võõrsõnalisi nimesid.--WooteleF 21. märts 2008, kell 16:43 (UTC)
=== Võõrsõnadega nimetamisest ===
kategooriate loendis on juba lisaks Naistearstidele (GÜNEKOLOOG) ka Lastearstidegi loend. Võõrapäraselt peaks siis neid nimetama pediaatriteks (PEDIAATER) ja Nahaarste hoopis dermatoloogideks (DERMATOLOOG). 
Pooldan eestikeelses Vikipeedias eestikeelseid ja lihtsasti mõistetavaid mõisteid, ka kategooriatena.

text: ilmselt võiks meil olla eestikeelsed nimetused seal, kus need pole naljakad või vähe kasutatavad (nt traumatoloogid ehk vigastuste arstid(?)). Eesti märksõnastikus (EMS) on enamasti eelistatud omasõnasid, kuid mitte alati. Universaalne detsimaalklassifikatsioon (UDK), mis tõlgitud eesti keelde, eelistab selgelt võõrsõnalisi nimetusi--Bioneer1 (arutelu) 11. september 2013, kell 15:23 (EEST)
thread_title:  Copy: Kategooria arutelu:Arstid 

message: kategooriate loendis on juba lisaks Naistearstidele (GÜNEKOLOOG) ka Lastearstidegi loend. Võõrapäraselt peaks siis neid nimetama pediaatriteks (PEDIAATER) ja Nahaarste hoopis dermatoloogideks (DERMATOLOOG). 
Pooldan eestikeelses Vikipeedias eestikeelseid ja lihtsasti mõistetavaid mõisteid, ka kategooriatena.
replies: text: ilmselt võiks meil olla eestikeelsed nimetused seal, kus need pole naljakad või vähe kasutatavad (nt traumatoloogid ehk vigastuste arstid(?)). Eesti märksõnastikus (EMS) on enamasti eelistatud omasõnasid, kuid mitte alati. Universaalne detsimaalklassifikatsioon (UDK), mis tõlgitud eesti keelde, eelistab selgelt võõrsõnalisi nimetusi--Bioneer1 (arutelu) 11. september 2013, kell 15:23 (EEST)
thread_title:  Võõrsõnadega nimetamisest
Arutelu:Margarita Tšernogorova

message: Ma leian, et sellisel kujul pole neid artikleid vaja. Anonüümne kasutaja lõi eile hulga isikuartikleid kus ainsaks infoks on sünniaeg ja erakondlik kuuluvus. Samuti ütles ta, et jätab nende artiklite täiendamise teistele kasutajatele. Mina pooldan nende artiklite kustutamist.--WooteleF 21. märts 2008, kell 20:22 (UTC)
replies: text: Jah, kui keegi kohe täiendama ei hakka, siis tuleb kustutada. --Metsavend 21. märts 2008, kell 20:51 (UTC)

message: Me ju ei kirjuta kellestki artiklit ainult selle pärast, et ta erakonna liige on. Andres 22. märts 2008, kell 15:09 (UTC)
Ei, loomulikult mitte. See oli/on ainult algus. --Evian 23. märts 2008, kell 11:30 (UTC)
--Evian 23. märts 2008, kell 11:37 (UTC)
thread_title:  Copy from:Arutelu:Merike_Martinson [http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Merike_Martinson] 
Arutelu:Maailma karikasari murdmaasuusatamises

message: Kas keegi oskab öelda, miks naiste 1984/1985 hooaja kolmanda koha pealt jääb tabel tühjaks, kuigi see on redigeerimisel täidetud. Ehk oskab keegi selle vea parandada. Minu mõistus sai siin otsa. Pliiiis --[[Kasutaja:Kalle|kalle]] 22. märts 2008, kell 08:19 (UTC)

message: 1973/74 hooajal
replies: text: See ei ole korrektne. Andres 21. november 2009, kell 19:59 (UTC)
Kuidas oleks õige?
replies: text: : "Hooajal 1973/74" või "1973/74. aasta hooajal". Andres 21. november 2009, kell 21:16 (UTC)
Aitäh!

message: Vajab teisaldamist. Nagu [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]], nii ka maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 30. november 2009, kell 11:33 (UTC)
Kategooria arutelu:Eesti arstid

message: Küsimus on suunatud eelkõige kasutale Metsavend, kes need just hetk tagasi kõik kustutas. --Evian 22. märts 2008, kell 16.44 (UTC)
replies: text: tundub, et kommentaar on aegunud. Praegu on Eesti arstid erialade kaupa, ehkki kategoriseerimata (s.o erialata, mõnel juhul seda ei saagi määrata) arste on loendis praegu 314--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2013, kell 22:03 (EEST)
thread_title:  Miks mitte alakategooriatena siia erialade kaupa Eesti arstid?
Arutelu:Neinar Seli

message: Kustutada pole põhjust. Tuleb täiendada. Andres 22. märts 2008, kell 15:34 (UTC)
Varem on Selile kuulunud holding-firma Rondam, ... Puudub viide sellele, et enam ei kuulu.--Metsavend 23. oktoober 2012, kell 14:14 (EEST)
replies: text: Puudub jah. Ma korjasin kiiruga natuke materjali kokku, et oleks vähemalt midagi peale loendite. Korralik ylevaade Seli firmadest aastate vältel eeldab umbes aastast uurimistööd, inimeste intervjueerimist ja tõsiseid kulusid. --Oop (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 14:39 (EEST)
replies: text: :Muidugi. Aga siis tuleks sõnastada kuidagi nii, et ei jääks vale muljet. Ma arvasin, et kuskil on andmed, et Rondam ei kuulu enam Selile. --Metsavend 23. oktoober 2012, kell 14:51 (EEST)
replies: text: ::Mul pole aimugi, kas see yldse enam elus on. --Oop (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 15:34 (EEST)

message: Siin artiklis on alust hakata välja tooma, kes õigupoolest tegutseb Elva tänava piirkonnas.
Samuti on asjakohane välja tuua, täpsemalt seos Estikoga ning Emajõe Ärikeskuse ning Tartu bussijaama ümbruse arendamisega. Samuti see, et elukohaks on Tammelinn, Tamme puiestee A. Ansipi naabrina. 
----
Neptuunium, ma ei ütleks, et pilt on nüüd paremini lõigatud. Originaalis oli mingil määral järgitud kolmandiku reeglit ja pilt polnud pikkupidi nii välja venitatud. Kui lõigata, siis võib-olla pigem näopildiks. Pikne 2. mai 2021, kell 15:41 (EEST)
replies: text: Algpildi osas jään jätkuvalt eriarvamusele, kuid pole vastu näiteks portreeks kohandamisele. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. mai 2021, kell 15:52 (EEST)
thread_title:  Ajakohastamisest
Arutelu:Puisniit

message: Minu meelest tuleks puisniitudele eraldi linkida. Andres 22. märts 2008, kell 16:37 (UTC)
replies: text: Jah, kui need, või eeldusel et need eraldi artiklitena saavad tehtud. Kk 22. märts 2008, kell 19:01 (UTC)
replies: text: : Jah, peaksid tulema eraldi artiklid. Andres 22. märts 2008, kell 22:35 (UTC)
Arutelu:Greifswaldi ülikool

message: Ma usun, et see Rootsis ja Preisimaal tuleks välja võtta. Tean küll, et linn kuulus nende riikide koosseisu, kuid ikkagi tundub selline jutt imelik.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. märts 2008, kell 13:18 (UTC)

message: Kuni 1526. aastani õppis seal 476 Skandinaaviast pärit tudengit, 22 õppejõudu ja 6 rektorit. Tollast isikkoosseisu arvestades oli see üsna suur osakaal.
replies: text: Loetelu on arusaamatu (õppejõud õppisid? kas nad olid Skandinaaviast?) ega räägi osakaalust. Andres 2. jaanuar 2010, kell 00:23 (UTC)

message: Tuleb selgitada, mil moel algas õppetöö 20 aastat enne kooli asutamist.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 18. mai 2010, kell 00:37 (EEST)

message: Meil on osades artiklinimedes kirjutatud "ülikool" suure ja osades väikese tähega. Kus see loogika täpselt on? Ivo 15. august 2010, kell 21:57 (EEST)
replies: text: Loogika on niisugune. Kui artikli pealkirjaks on ülikooli ametlik nimi, siis on suured tähed. Kui ametlik nimi on nii keeruline, et seda ei saa kasutada, siis on pealkirjaks mitteametlik nimi väikeste tähtedega.

text: Pikne leiab, et suuri tähti pole üldse tarvis kasutada, aga see vist pole kõigi nimede puhul võimalik. Andres 15. august 2010, kell 22:08 (EEST)
thread_title:  Miks?
Arutelu:Werner Zoege von Manteuffel

message: Kui täpsustada, siis arst (kirurg) mitte kirurg (arst), sest täpsustatakse ikka laiemast mõistest kitsama suunas nagu sealsamas sõjaväelane (kindralmajor). Aga minu arvates pole kirurgi juurde vaja üldse lisada, et see on arst, see võiks kirurgi artiklis juba olla. Adeliine 23. märts 2008, kell 14:20 (UTC)
Paistab, et ta oli ka Venemaa poliitik. Tal oli tõelise riiginõuniku tiitel. Ja kellegi ihukirurg "Ehren-leibchirurg Sr. M." Paraku ei saanud ma lühendist aru, kelle ihukirurg. Huvitav on ka fakt, et tema vanaisa oli Tartu Ülikooli rektor Friedrich Parrot.--WooteleF 23. märts 2008, kell 15:18 (UTC)
replies: text: Tema Majesteedi (Seiner Majestät, = Vene tsaar) au-ihukirurg. Tõeline riiginõunik oli tsiviilteenistuse auaste, ta oli riigiametnik. Eestis antigi talle just seepärast kindralmajori auaste, kuna siin tsiviilauastmeid ei olnud.
replies: text: :See tuleks ka artiklisse lisada.--WooteleF 24. märts 2008, kell 10:12 (UTC)

message: Kõige vanem oli 61aastane arst Werner Zoege von Mangteuffel. Doktor, kes oli olnud ametis nii tsaar Nikolai II ihuarstina kui ka Loodearmee peakirurgina, teenis Vabadusristi välja vabatahtlikuna Tallinna sõjaväehaiglas kirurgitööd tehes. (link) --kanakukk 6. jaanuar 2010, kell 22:04 (UTC).
thread_title:  Integreerida
Arutelu:Tallinna Tehnikum

message: RT 6, 48. 
Alus: Tallinna tehnikumi seaduse § 57 (RT 98 ― 1928).
§ 2. Tallinna tehnikumi põhikiri (RT 81/82 ― 1920) ja Tallinna tehnikumi põhikirja muutmise seadus (RT 34 ― 1926) kaotavad maksvuse 1. juulist 1935, milliseks ajaks nimetatud tehnikum lõpetab oma tegevuse.
1. augustist 1934 kuni 1. juulini 1935 töötavad tehnikumis ainult eksamite ja lõpp-projektide komisjonid ning nende tööde korraldajatena jäävad ametisse direktor ja kaks osakonna juhatajat. Kõik nimetatud komisjonide tööga ühendusesolevad kulud kaetakse õppe- ja eksamite maksudest.
replies: text: Ma ei ole teemaga kursis, aga selle määruse järgi likvideeriti Tallinna Tehnikum 1935. aastal.
replies: text: :See ajalugu tundub tõepoolest segane. Püüan täpsustada, aga ehk satub siia keegi, kes teab paremini. Kui õigesti aru saan, tegutses alates 1929. aastast mõnda aega korraga kaks sama nimega kooli (Tallinna Tehnikumi). Üht neist peab oma eelkäijaks TTÜ ja teist Tallinna Polütehnikum. Polütehnikumi eelkäija alustas 1915 kui Poeglaste Kommertskool, oli vahepeal Reaalkool ja siis Tehnika Ühisgümnaasium, mis liideti Tallinna Tehnikumi eeltehnikumiga Riigi Ühistehnikagümnaasiumiks. See kool nimetati 1929 ümber Tallinna Tehnikumiks. Samal ajal otsustati 1936. aastaks teine Tallinna Tehnikum sulgeda. Likvideerimise aastana on 1936 kirjas ka TTÜ kodulehel ja vanas ENEs, muid allikaid mul pole. --Epp 26. märts 2008, kell 19:18 (UTC)
replies: text: ::Vaatasin eile õhtul Riigi Teatajast, et likvideerimise tähtaega hiljem pikendati. Põhimõtteliselt võiksin praegu Riigi Teataja ja Valitsusasutiste Tegevuse põhjal mingi lakoonilise teksti välja mõelda, iseasi kui palju sellest kellegil kasu on. Veel 1986. aastal tähistati tolleaegse TPI 50. aastapäeva. Tundub, et otsest järjepidevust pole, seos Tallinna Tehnikumiga mõeldi välja hiljem, et TTÜ-d vanema ja auväärsemana näidata.
replies: text: :::Kui Sul käepärast on midagi, mis asja selgemaks muudab, ja viitsid teha, siis oleks ju tore. Tegelikult peab vist siis selle teise tehnikumi kohta eraldi artikli ka tegema. --Epp 27. märts 2008, kell 20:04 (UTC)
thread_title:  Tallinna tehnikumi elluviimise määruse muutmise ja täiendamise määrus. 

message: Tallinna Tehnikum oli ka Tallinnas (ka pärast 1940. aastat) tegutsenud tehnikakeskkool. --Improvisaator 15. mai 2009, kell 13:32 (UTC)
replies: text: Tallinna Polütehnikumi kodulehe järgi kandis Tallinna Tehnikumi nime ka nende kool (vt ). Siiski Tallinna Polütehnikumi artiklis on raskesti mõistetav jutt--Bioneer1 (arutelu) 24. mai 2014, kell 10:04 (EEST)
thread_title: Tallinna Tehnikum kui mitme kooli nimi?
Arutelu:Phoca

message: Miksikeses on sõna-sõnalt sama tekst, kui ma ei eksi. --Jaan513 26. märts 2008, kell 14:31 (UTC)
replies: text: Kirjutasin ümber. --Jaan513 26. märts 2008, kell 15:09 (UTC)

message: Phocidae on hülglased ja ka välislingid on hülglaste kohta. Andres 26. märts 2008, kell 18:01 (UTC)
replies: text: Ei vaidle vastu. Aga milline on õige ladinakeelne nimetus? --Jaan513 26. märts 2008, kell 20:53 (UTC)
replies: text: :Ilmselt Phoca (eesti keeles vast siis hüljes), mis vanasti oli sünonüümne Pusa'ga, praegu on need lahus (eraldi perekonnad). --Dj Capricorn 26. märts 2008, kell 20:59 (UTC)
replies: text: ::Võtsin ka inglise viki artiklist :en:Earless seal viite siia maha. --Jaan513 27. märts 2008, kell 09:55 (UTC)
Nagu ma aru saan, siis Phoca perekonda ei kuulu hallhüljes (Halichoerus grypus), eraldan selle. --Jaan513 27. märts 2008, kell 10:09 (UTC)

text: Mitu liiki on hülge perekonnas?
replies: text: :Kui hüljes on Phoca, siis mis on Pusa? Phoca perekonnas on 2 liiki, varem oli kuni 7 (3 on nüüd Pusa perekonda üle viidud ja veel 2 on Pagophilus groenlandica ja Histriophoca fasciata) (inglise viki Phoca artikli järgi). --Jaan513 27. märts 2008, kell 11:04 (UTC)
replies: text: :: Kui eestikeelset nime pole, siis jääb ladinakeelne nimi. Andres 27. märts 2008, kell 11:40 (UTC)

text: :: Siis on ka liikide arv tekstis vale. Ja viigerhüljes on inglise viki järgi hoopis Pusa. Andres 27. märts 2008, kell 11:42 (UTC)
replies: text: :::Just. --Jaan513 27. märts 2008, kell 12:00 (UTC)

message: : Peaks panema mingi lingi, mis võtab arvesse sõna "hüljes" laiemat tähendust. Andres 27. märts 2008, kell 10:38 (UTC)
replies: text: :Jah sõna "hüljes" on tõesti pisut laiem eesti keeles, hall- ja viigerhüljes on ka põhimõtteliselt ju hülged; võib-olla on siin mingi vahe tõelised hülged või midagi sarnast, aga ei tea --Dj Capricorn 27. märts 2008, kell 14:33 (UTC)
replies: text: :: Kui müüd sellesse perekonda kuulub ainult kaks liiki, millest ühel polegi eestikeelset nime, siis pole mõtet seda hülge perekonnaks nimetada. Teisaldan selle ladinakeelse nime alla. Traditsiooniliselt on hüljesteks nimetatud kõiki hülglasi, nii et olgu siis nii. Andres 27. märts 2008, kell 16:53 (UTC)
thread_title:  Hüljes sensu lato ?
Arutelu:Elektrooniline sigaret

message: Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. märts 2008, kell 10:28 (UTC)
__TOC__

message: Tubakaga pole sel ju midagi pistmist? Adeliine 29. jaanuar 2011, kell 12:14 (EET)
replies: text: : Kui nikotiini saadakse tubakast, siis selles suhtes on pistmist. Ma ei tea, kust seda saadakse. Andres 29. jaanuar 2011, kell 12:21 (EET)
Nikotiini leidub ka kartulis, baklazaanis, tomatis. E-sigareti puhul ei ole tegemist tubakatootega.
Wikipedia (inglise k.) artiklis on toodud andmeid uuringust, mille järgi e-sigareti puhul auru kantserogeensete tubakakomponentide sisaldus on u. 1000 korda madalam, kui pärissigareti suitsul. Et aga neid aineid siiski aurus leidub, jääb mulje, et e-sigareti vedelik on ikkagi saadud tubakalehtede töötlemisel. Kui see oleks täissünteetiline, siis tubakale omased lisa-ained ju puuduksid. (Muidugi võib palju oleneda tootjast, peaks olema võrdlevaid uuringuid.)
Pakuksin omalt poolt pisut mõtteainet e-sigareti "ohutusest": Väide, et e-sigaret ei kahjusta tervist, peab paika just niipalju, kuivõrd ja kas on ohutu peaaegu puhta nikotiini pikaajaline tarbimine (ikkagi sõltuvust tekitav aine!).
Minu arvates peitub üks oluline risk selles, et e-sigaret, kui suhteliselt kahjutum, julgustab inimest omandama "süütut" e-suitsetamise harjumust - ning tema organism harjub ära narkootilise nikotiiniga.  Mingil eluhetkel seevastu võib tulla kiusatus asendada e-sigaret ehtsa sigaretiga. (Nt. turuhindade muutus vms tegur.)
Ka ei leidnud ma Wikipedia artiklist andmeid uuringute kohta, mis ilmestaksid, et e-sigareti suitsetaja hingeaurus puudub nikotiin, s.t. et tõepoolest  kogu sissehingatud nikotiin imendub. Siiski tundub mulle isiklikult väide, et passiivset suitsetamist e-sigareti puhul ei esine, usutav. (Ilmselt on nikotiiniannused, mis satuvad ümbritevasse õhku, piisavalt väikesed, et neid mitte arvestada.) Samas, kui väikeses kontoriruumis suitsetab 7 e-suitsetajat 7 korda päevas ja seal töötab ka üks mittesuitsetaja?
Kui e-suitsu teeb lapseootel ema, siis tegeleb e-suitsetamisega vere vahendusel mõistagi ka loode. Eks ole ju nikotiin rasedate suitsetamise korral põhiline riskitegur. - Juhan

message: * Angus Berwick. E-sigaretid on 95 protsendi võrra vähem kahjulikud kui tubakas — Suurbritannia uurimus (Reuters, 19.08.2015, inglise keeles)—Pietadè (arutelu) 19. august 2015, kell 14:23 (EEST)
Võeti välja mõned e-sigareti eelised (võib-olla tõesti väheolulised, aga siiski).
Sõna "nõudel" asendati sõnaga "järgi".
Kui on olemas nikotiinivabad e-sigaretid, tuleks algusest peale vahe sisse teha, muidu on kogu jutt eksitav. Andres (arutelu) 29. märts 2016, kell 14:46 (EEST)
thread_title: E-sigaretid vähem kahjulikud kui tubakas
Arutelu:Lavassaare järv

message: Lavassaare küla pole vist olemas --Dj Capricorn 27. märts 2008, kell 14:03 (UTC)
replies: text: Ei ole, KNAB ega Maa-amet ei tea sellisest asjast midagi. Ainult alev, järv, oja, soostik, tänav, vald ja veehoidla, kuid mitte küla. --Jaan513 27. märts 2008, kell 14:22 (UTC)

message: Kuskil Jõõpre küla ligidal peaks asuma mingi Lavasoo järv. Tundub, et see peaks õigupoolest olema tänapäevane Lavassaare järv. Kas keegi ei aima, kust saaks kinnitust leida? --Mmh (arutelu) 17. september 2012, kell 16:49 (EEST)
----
Mis oli nende kärbete mõte? Minu meelest läks oluline sisu kaduma. --Andres (arutelu) 22. mai 2024, kell 19:01 (EEST)
thread_title:  Lavasoo järv