lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Vabariik

message: Kahjuks puudub veel vabariigi ajaloolise arengu ja sellega seotud üheste vormide käsitlus. See oleks vajalik eriti Euroopa osas. Linnvabariigid Itaalias ja vabalinnad Saksa Rooma riigis. Samuti Shveits, kes oli ja jäigi alates oma tekkest vabariigiks. Ilma nende käsitlemiseta jääb mulje, et praegusaja valdavalt suurriiklikusest tulenenud vabariigid on midagi uut ja erilist.

message: Artiklis nimetati asendada tasavald vabariigi asemel. Vabariik on inglise keeles free state, saksas Freistaat, soomes vapaavaltio jne. --81.209.117.234 24. aprill 2013, kell 10:05 (EEST)
replies: text: Sõna tasavald puudub ÕS-is ja sellesama artikli iw vaste soome keeles on :fi:Tasavalta, tegemist on üldkasutatava sõna tasalülitamise katsega :) suwa 24. aprill 2013, kell 10:29 (EEST)
replies: text: :Soomekeelne sõna tasavalta, saksakeelne sõna Republik jne. on eestiks tasavald, aga vapaavaltio, Freistaat - Saksas Baieri ja Saksimaa - on eestiks vabariik. --81.209.117.234 24. aprill 2013, kell 13:48 (EEST)
replies: text: ::Üks käsib psühholoogi otsida, teine sõimab idioodiks, kolmas õpetab mulle soome keeles eesti keelt... --IFrank (arutelu) 24. aprill 2013, kell 13:50 (EEST)
thread_title:  Tasavald 

message: Vabariik (tasavald) - soomeks  tasavalta, saksaks Republik, ingliseks republic jne. - vs. vaba riik - soomeks vapaavaltio, saksaks Freistaat, ingliseks free state - vaata: Kongo Vabariik vs. Kongo Vaba Riik. --2001:999:0:71CD:4CBB:C8D1:367D:517A 10. juuli 2016, kell 17:15 (EEST)
replies: text: vt ka osariik ja Liidumaa :) suwa 10. juuli 2016, kell 22:04 (EEST)
thread_title:  Vabariik ja vaba riik
Arutelu:Videoprojektor

message: Siia ei viita midagi. 
Kas tõesti on olemas sõna "dataprojektor"? Andres 1. november 2010, kell 01:01 (EET)
replies: text: Olen kuulnud. Kõnekeelne. Taivo 1. november 2010, kell 10:41 (EET)
Sõnastikud pakuvad vasteid projektsioonkuvar ja kuvaprojektor (EnTerm; Tavast, Hanson), projektsioonkuvar (Liikane, Kesa) ning digiprojektor (Vallaste). Praegu siin toodud vasteid sõnastikest ei leia. Kuigi siin toodud on Google'i järgi populaarsemad, arvan, et artiklipealkirjana võiks siiski kasutada mõnda sõnastiku vastet – vahest projektsioonkuvarit, kuna see on kolmes sõnastikus. Ja et ehk-sünonüüme paljuks ei läheks, siis jätaks need, mida sõnastikes pole, ainult ümbersuunamisteks. Pikne 1. november 2010, kell 17:23 (EET)

text: Aga vahest kuvaprojektor, kuna ka see on kolmes sõnastikus, lisaks lühem ja eestikeelsem? Taivo 1. november 2010, kell 18:21 (EET)
ÕS-is on "videoprojektor" olemas (ilma definitsioonita), lisaks veel "arvutiprojektor". Arvan, et viimane tähendab seda, millest me siin räägime. Igal juhul tuleb kõigi sünonüümide alt ümbersuunamised teha. Andres 2. november 2010, kell 10:25 (EET)
"Olulised parameetrid projektori valimisel" all on jaotus "punktitihedus" ning tõlkena Pixel density ehk Pixels per inch, kuigi punktitiheduse vaste on pigem Dots per inch (dpi). Teen ettepaneku asendada "punktitihedus" parema sõna puudumisel sõnaga "resolutsioon". Sellisel juhul läheb kokku ka tabelis esineva vastava parameetriga. Andre.tamm 20. detsember 2010, kell 16:26 (EET)

message: Kas selline tabel on Vikipeediasse sobilik? Kindlasti oleks vajalik allikate lisamine või vähemalt hindade seisu fikseerimine mingi kuupäeva ja piirkonnaga. Erinevad ju hinnad näiteks Ameerikas ja Euroopas märkimisväärselt. Andre.tamm 20. detsember 2010, kell 16:22 (EET)
replies: text: Viidatuna ja kuupäevaliselt oleks see isegi mõeldav. Aga kas hind ei erine suuresti erinevate müüjate vahel?--WooteleF 23. detsember 2010, kell 16:34 (EET)
thread_title:  Projektorite hindade tabel
Arutelu:Näivvaliidsus

message: Kas selle anglo *valiidsuse asemel ei saa kasutada liitsõna,
mille sisu oleks näiv kehtivus, nt katse näiv kehtivus,
katse petlik tulemus vms ? Keel korda...
suwa 1. november 2010, kell 12:16 (EET)
replies: text: Kahjuks "valiidsus" on termin, "kehtivus" ei ole termin, vähemalt mitte selles kontekstis. Taivo 1. november 2010, kell 12:45 (EET)
replies: text: : kahjuks in-valiidsus on inn niikaua kui asjaomased keelekasutajad seda lubavad. suwa 1. november 2010, kell 12:50 (EET)

text: :Invaliidile on vähemalt ilusaid maakeelseid vasteid nagu "puudega" või (selleks, et rõhutada, et jutt pole metsaomanikest) "sant". Taivo 1. november 2010, kell 13:11 (EET)
thread_title:  tüvi
Arutelu:Üliõpilasselts Liivika

message: Miks pealkiri on ÜS Liivika? Miks ei ole pealkiri Üliõpilasselts Liivika või Liivika või Liivika (üliõpilasselts)? Taivo 1. november 2010, kell 21:07 (EET)
replies: text: Arvan, et parim pealkiri oleks Üliõpilasselts Liivika. Andres 2. november 2010, kell 11:05 (EET)
Jutt lipu kadumaminemisest on millegipärast välja võetud. 
Palun mitte kasutada esimest isikut. Andres 2. november 2010, kell 11:04 (EET)
Leopardid asendati lõvidega. Heraldiliselt see ei pruugi õige olla. 
Ja "Tsaari-Venemaa" ei ole üldse hea väljend. Andres 23. jaanuar 2011, kell 19:47 (EET)

message: Millisest (kirjalikust) allikast siinne tekst pärit võib olla?--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2014, kell 14:16 (EEST)
replies: text: Kas Sa kahtlustad autoriõiguste rikkumist? Andres (arutelu) 8. august 2014, kell 15:03 (EEST)
replies: text: :jah--Bioneer1 (arutelu) 9. august 2014, kell 09:31 (EEST)
----
Kas matemaatik Jüri Rebane tegeles Üliõpilasselts Liivika taastamisega (vaata siselinkeǃ)?--Juhan121 (arutelu) 9. september 2016, kell 19:10 (EEST)

text: Parandasin lingi ühes kohas. Kui kuskil on veel, siis paranda. Andres (arutelu) 10. september 2016, kell 00:41 (EEST)
replies: text: :Kui ma sisu jagan, siis parandan. Antud juhul ma sisu ei jaganud...--Juhan121 (arutelu) 10. september 2016, kell 00:53 (EEST)
----
Minu meelest "annektsiooniaegne" on sobimatu. Esiteks, õige on "anneksioon". Teiseks, anneksioon on liidendamine, aga sündmus ei toimunud siis, kui liidendati. Andres (arutelu) 10. september 2016, kell 00:41 (EEST)
thread_title: Teksti allikas, autoriõigused?
Arutelu:Spetsnaz

message: Teiste riikide eriüksuste loetelu ei sobi siia. --Metsavend 3. november 2010, kell 12:11 (EET)
Puudub artikkel eriväed. --Metsavend 3. november 2010, kell 12:16 (EET)
Kas viimane parandus on õige? Andres 1. veebruar 2011, kell 00:39 (EET)
replies: text: Eesti ja inglise vikis on suurtähtedega, vene ja leedu omas väikestega. Ma usaldan pigem leedukaid, ju nad ise ikka teavad. Kas teisaldada ARAS? Taivo 1. veebruar 2011, kell 11:40 (EET)
replies: text: : Minu meelest küll. Andres 1. veebruar 2011, kell 18:21 (EET)

message: peaks kaks artiklit kokku liitma ja erivägede niekirja eraldama? suwa 30. märts 2012, kell 09:05 (EEST)
thread_title:   Liitmine  

message: enwiki suunab märkõna ОSNAZ artiklisse Spetsnaz. Ruwikis on OSNAZ eraldi artikkel: :ru:Части особого назначения (1917—1925)--Estopedist1 (arutelu) 28. juuni 2016, kell 11:02 (EEST)
thread_title: ОSNAZ
Arutelu:Veebel

message: See ei ole ainult Eestile omane auaste.--WooteleF 6. november 2010, kell 22:12 (EET)

message: enwiki's on veeblist Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Veebel--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 19:10 (EEST)
thread_title: Enwiki artikkel

message: Kas see on sama mis veltveebel (nt dewiki :de:Feldwebel)? Sõjanduse sõnastik (2001) annab veebli all mitme riigi vastetena fältväbel (rootsi), Feldwebel (saksa) ja фелдьфебель (vene)--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 16:51 (EET)
replies: text: Sama auastme teine nimetus, aga nimetus sõltub riigist. Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 20:58 (EET)
thread_title: Veltveebel

message: Siin on asi natuke liiga ilukirjanduslikuks kätte ära läinud. Ivo (arutelu) 5. juuni 2024, kell 23:23 (EEST)
thread_title:  Viimased muudatused
Arutelu:Arvprogrammjuhtimine

message: IT terministandardi sõnastik ja arvutisõnastik (Liikane, Kesa) pakuvad sõna raal-arvjuhtimine. Praegu siin kasutatut ei leia. Pikne 7. november 2010, kell 10:41 (EET)
Kindlasti väga vajalik üldinformatiivne tekst. Reaalses elus kasutavad erinevate tootjate süsteemid siiski väga erinevaid mõõteruume (koordinaatruume), kodeeringuid, funktsioone ja sidestuslahendusi. 
Euroopas laialdaselt kasutatavad (erinevatele) Fanuc-i koodeksitele toetuvad lahendused ei kattu tekstis toodud loeteluga täielikult. Kasutatakse programiisiseseid või programmiväliseid alaprogramme (näiteks mingite operatsioonide monotoonseks või muutuvaks kordamiseks), muutuvat lõikekiirust (instrumendi ja/või detaili napi jäikuse korral vibratsiooni maha surumiseks), erinevaid kompleksse toimega funktsioone (treipinkidel G71; G73 -ka keerulise kujupinna musttöötlemiseks X või Z-teljeliste liikumistega ja varuga puhastöötluseks) jne. Osa kodeeringust ei kattu.
*Täienduseks tekstile: üldjuhul on peaspindli suunaline telg Z-telg. See põhimõte peaks võimaldama (teatud mööndustega!) kasutada erineva ehitusega tööpinkidel sama operatsiooni töötlemiseks sama programmi.
Andres 24.10.2011
replies: text: Milliseid muudatusi tuleks tekstis teha? Andres 24. oktoober 2011, kell 22:12 (EEST)

message: Miks varasem sisu kustutati? Adeliine 6. veebruar 2021, kell 01:25 (EET)
thread_title:  Kustutamine
Arutelu:Tallinna Niguliste kirik

message: Kas koordinaate märgitakse punktiga? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2010, kell 16:13 (EET)

message: Minu meelest "Tallinna" on pealkirjas liigne. Pikne 6. detsember 2013, kell 14:00 (EET)
replies: text: võib-olla on liigne. Peale selle Wabariigi-aegse EE (6. kd lk 213) järgi on Niguliste kirik ehk Nikolai kirik ka Pärnus--Bioneer1 (arutelu) 19. mai 2014, kell 14:23 (EEST)

message: Ma pole kindel, kas märksõna Niguliste kalmistu väärib kohe omaette artiklit. Sellest on põgusalt juttu Tallinna entsüklopeedias 2. osa lk 10--Estopedist1 (arutelu) 11. september 2015, kell 15:26 (EEST)
replies: text: Miks mitte, kui teised sellised kalmistud väärivad? Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 23:09 (EEST)

text: Usun, et on. - Melilac (arutelu) 11. september 2015, kell 23:14 (EEST)
replies: text: :ei tea, mul on jäänud mulje, et vähemalt maakirikute kirikuaedadest vist pole mõtet kohe eraldi artiklit teha, sellele on tähelepanu juhtinud vist Kasutaja:Pikne--Estopedist1 (arutelu) 12. september 2015, kell 21:25 (EEST)
----
Ei saa aru, mis siin tehtud on. --Andres (arutelu) 28. august 2022, kell 17:42 (EEST)
3604 märki on vähemaks jäänud. --Andres (arutelu) 28. august 2022, kell 17:44 (EEST)

text: Eelmine tekst on 27.08.2022 kell 21:06 üle kirjutatud ja uus on sisuliselt midagi muutmata kopeeritud siit ja siit . Mida teha? Evlper (arutelu) 28. august 2022, kell 23:56 (EEST)
replies: text: :Taastasin vana. Küllap teiste Merikeku muudatustega tuleb ka nii teha. --Andres (arutelu) 29. august 2022, kell 11:52 (EEST)
Sissejuhatuses on mitteasjalikku stiili, näiteks: Tallinna Hansa-aegade hiilgusest ning siinsete kaupmeeste jõukusest kõnelevad hinnalised kunstiteosed, mis telliti Euroopa suurtest kunstikeskustest.
--Andres (arutelu) 30. august 2022, kell 14:07 (EEST)

text: Kohendasin - kas uues sõnastuses sai kohasem? Evlper (arutelu) 30. august 2022, kell 15:33 (EEST)
thread_title: Kiriku kalmistu
Arutelu:Hiliskeskaeg

message: Käkk küll aga muud ei ole.
Kas vikipeediasse sobivad ajajärgu iseloomustamiseks allpooltoodud üksikilmingute laadsed loendid?

message: 13-14s toimus üleminek rahamajandusele. Seoses sellega ka arvudele, arvutamisele, mõõtudele, kirjaoskuse tõusule, kelladele, tehnilisele arengule, mehhanismidele ja manufaktuuridele. Muutus seaduste ja riigi osa: seaduskohtuid asendasid Jumalakohtud, õukonna kõrvale ilmus parlament, tulid riigiametid ja -maksud. Koos sellega algas rüütlite ja munkluse allakäik. Rahamajandus tugines juba raamatupidamisele, krediitidele ja pangandusele. Võeti kasutusele püssirohi ja tulirelvad, paber ja trükikunst. Ülikoolid muutusid ka äriettevõteteks. Toimus liikluse (teed, tõllad, laevad) ja sellest tulenevalt ka sidemete (post) areng. Seni tuntud maailma piirid avardusid läbi maadeavastuste. Ellu tuli läbi kellade ajaga arvestamine.  Toimus müstitsismi ja rahvaliku vagaduse plahvatuslik levik. Veidi peale 1350. tulid keelde sõnad urbanism ja  linnakultuur, ilmus urbanistlik elusstiil. Alates 14s hakkas leiva osatähtsus toidus langema.
replies: text: Sisu sobib, aga vormistada tuleks tavalise tekstina, mitte konspektilaadeselt. Andres 8. november 2010, kell 19:18 (EET)
replies: text: :Kuivõrd seda mahtu kasvatada? Mulle näib et seal on vaid mõned märksõnad sees mis tahaks natuke enam avada. Kas liiga seosetuks avardades ei jää? Mul on neid tõikasid veel aga ma püüdsin lihtsalt saavutada tihendusega eredust muutuse tajumiseks, mis teksti pikkuse korral kipub hajuma. Et põhimõtteliselt vormistamise küsimus. --Ivo Vahur 8. november 2010, kell 19:31 (EET)

text: : Sisu laiendada ei ole tingimata tarvis, lihtsalt vältida konspektistiili. Andres 8. november 2010, kell 19:59 (EET)
replies: text: :: Püüdsin natuke enam loetava teksti moodi vormistada.--Ivo Vahur 8. november 2010, kell 23:24 (EET)
replies: text: ::: Jah, nii on parem. Andres 9. november 2010, kell 06:31 (EET)
thread_title:  Rahamajandus, arvutused, mõõdud, mehhanismid.
Arutelu:Osmussaare I rahnuderühm

message: Arusaamatu viide. Andres 9. november 2010, kell 07:17 (EET)

message: Eemaldatud järgmine katkine link. Ivo (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:33 (EEST)
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
thread_title:  Katkine link 

message: On seal ikka gneisist rahne? Pm peaks see grupp moodustuma ju Skarvanist ja selle tükkidest. Ivo (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:33 (EEST)
replies: text: Mil määral eristatakse seda rahnuderühma Skarvanist? Kas need üldse on eristatavad? Visuaalsel vaatlusel on näivad kõik nad ka ühest materjalist olevad. Ivo (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:58 (EEST)
thread_title:  Koosseis
Arutelu:Lõuna-Schleswig

message: Kogu jutt ei ole päris teemakohane, aga ma ei tea, kuhu seda panna. Rahvahääletuse kohta võiks olla ka eraldi artikkel. Andres 9. november 2010, kell 07:34 (EET)
Arutelu:Saksofon

message: Saksofoni käsutatakse? Andres 9. november 2010, kell 11:11 (EET)
replies: text: Tänan väga! --Metsavend 9. november 2010, kell 11:17 (EET)
Siia on lisatud hinnang/arvamus (kahjuks). Pelmeen10 (arutelu) 27. november 2018, kell 22:49 (EET)
"Eestisse pole see veel jõudnud"?--Sillerkiil (arutelu) 22. märts 2021, kell 13:31 (EET)

message: Mall "lisa viited" kustutatakse siis, kui probleem on kõrvaldatud, mitte suvaliselt, kui tuju on. Sillerkiil (arutelu) 22. november 2022, kell 11:31 (EET)
thread_title:  Mallide kustutamine
Arutelu:Jüri Linnus

message: Siin on viited valesti vormistatud. Andres 9. november 2010, kell 16:54 (EET)

message: Aga Tiit-Rein Viitso artiklist ei leia ühtegi viidet Õpetatud Eesti Seltsile. --Juhan121 31. oktoober 2011, kell 19:55 (EET)
thread_title:  ÕESis eelkäija
Arutelu:Uus-Guinea

message: Jätan igaks juhuks selle killu siia. --Ivo Vahur 9. november 2010, kell 18:37 (EET)
Uus Guinea inimasustuse ajalugu on kestnud umbes 40 000 aastat. Seal on tuhandeid keeli ja kümneid keelerühmi, mis erinevad omavahel enam kui Hiinas 8 kõneldavat keelt. Hiina alal on elatud üle poole miljoni aasta. Isegi Euroopas on viimase 6000-8000 aastaga kujunenud umbes 40 teineteisest vägagi erinevat keelt.
replies: text: Teemasse puutuvad ainult esimene lause ja pool teist lauset. Andres 9. november 2010, kell 20:10 (EET)

message: Ehk saab kasutada https://www.youtube.com/watch?v=F53Mo374edg& suwa 9. märts 2020, kell 16:04 (EET)
thread_title: viiteid
Arutelu:Mets-karihiir

message: Infokastis on selts putuktoidulised (Insectivora), aga samast karihiirlaste sugukonnast vesimutil on selts Soricomorpha. :en:Soricomorpha ütleb, et see oli varem Insectivora osa, aga praeguseks on Insectivora ära jagatud ja karihiirlaste sugukond kuulub seltsi Soricomorpha. Kas ma nüüd võin nimetada seda seltsi "karihiirelised", kuigi seda sõna kuskilt leida ei ole? Adeliine 10. november 2010, kell 18:27 (EET)
replies: text: Ma arvan küll, et võib, aga esialgu võiks mõlemad linkida. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 22:03 (EET)
Arutelu:3DMark

message: Siia ei viita miski. --Epp 12. november 2010, kell 02:07 (EET)
Arutelu:Rudolf Reimann

message: Ma oletan, et Eesti NSV teeneline õpetaja on selle mehe nimekaim. Andres 12. november 2010, kell 21:37 (EET)
Arutelu:Terroriorganisatsioonide loend

message: Puudub lehekülg Terroriorganisatsioon. Andres 13. november 2010, kell 07:57 (EET)
replies: text: Suure osa puhul neist on tegu rahvusliku vabastusliikumise organisatsioonidega, mistõttu pole neid õige terroriorganisatsioonideks nimetada.----Kk 25. november 2010, kell 10:15 (EET)
replies: text: : Kas vabadusvõitlejad ei või kasutada terroritaktikat? Andres 26. november 2010, kell 09:15 (EET)
Arutelu:Mansi keel

message: Kas on kindel, et 1989. aasta andmed käivad ainult Venemaa kohta? Andres 16. november 2010, kell 09:59 (EET)
Arutelu:Mordva keeled

message: Misasi on sotsiolingvistiline barjäär? Seda tuleb selgitada. Taivo 16. november 2010, kell 17:57 (EET)
replies: text: põhimõtteliselt on asi selles, et nad arvavad, et ei saa teisest keelest aru, sest see on teine keel. vene keel aga on yhine. asi pole niivõrd grammatikas ega sõnavaras, vaid yldlevinud eelarvamuses. ei mõistnud seda muul kombel öelda, aga ei suutnud ka vaikida. Ohpuu 16. november 2010, kell 20:04 (EET)
replies: text: : Umbes nii võikski kirjutada. Andres 16. november 2010, kell 21:01 (EET)
Rõhutamata silpides tõstab ersa keel esile vokaalharmoonia nagu mitmes teises uurali keeles, kasutades häälikut /e/ sõnade alguses ja häälikut /o/ lõpus.

text: Mis see tähendab?

text: Imelikke kohti on veel. Andres (arutelu) 2. aprill 2016, kell 04:22 (EEST)

message: Lingid märksõnale mordva keel on vist vigased?--Estopedist1 (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:35 (EEST)
replies: text: Ei pruugi olla. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:49 (EEST)
thread_title: Mordva keel
Arutelu:Gruusia riigipeade loend

message: See loend on poolik. Andres 18. november 2010, kell 08:17 (EET)
---
Toon praegu siia üle lehel Gruusia valitsejate loend sisalduva info, et see hiljem laiali jagada. -- Toomas 30. jaanuar 2012, kell 11:09 (EET)

thread_title: Kogu Gruusia

message: *1918–1919  Noe Žordania
*1919–1921  Nikoloz Tšheidze
*1921–1921  Philipe Mahharadze
*1921–1922  Polikarp Mdivani
*1922–1924  Philipe Mahharadze
===Presidendid===
*1990–1992 Zviad Gamsahhurdia 
*1992–1992  Tengiz Kitovani + Džaba Ioseliani 
*1995–2003  Eduard Ševardnadze
*2003–2004  pr Nino Burdžanadze (kohusetäitja)
*2004–2007  Mihheil Saakašvili
*2007–2008 pr Nino Burdžanadze (kohusetäitja)
*2008–  Mihheil Saakašvili
thread_title: Riigipead

message: *1990–1992 Zviad Gamsahhurdia 
*1992–1992  Tengiz Kitovani + Džaba Ioseliani 
*1995–2003  Eduard Ševardnadze
*2003–2004  pr Nino Burdžanadze (kohusetäitja)
*2004–2007  Mihheil Saakašvili
*2007–2008 pr Nino Burdžanadze (kohusetäitja)
*2008–  Mihheil Saakašvili
thread_title: Presidendid

message: *1918–1918  Noe Ramišvili
*1918–1921  Noe Žordania
*1922–1923  Sergei Kavtaradze
*1990–1991  Tengiz Sigua 
*1991–1991  Murman Omanidze 
*1991–1992  Bessarion Gugušvili
*1992–1993  Tengiz Sigua 
*1993–1993  Eduard Ševardnadze 
*1993–1995  Otar Patsatsia 
1995. aastal peaministri positsioon kaotati. Ministrid allusid otse presidendile. Koordineerivat rolli omas valitsuses riigiminister, kes siiski polnud valitsusjuht.
*2004–2005 Zurab Žvania
*2005 Giorgi Baramidze (kt)
*2005–2007 Zurab Nogaideli
*2007–2008 Lado Gurgenidze
*2008– Grigol Mgaloblišvili
thread_title: Peaministrid
Arutelu:Advokaatide loend

message: 12. mail 1938 otsustas Vannutatud Advokaatide Nõukogu lugeda järgmised eraadvokaadid kuuluvaiks Advokatuuri juurde (RTL 1938, 44):
=== Tallinna Ringkonnakohtu ringkond ===
* Joonas Haarmann, Tallinn
* Osvald Idell, Tallinn
* Aleksander Jõeäär, Tallinn
* Adolf Korris, Haapsalu
* Richard Marten, Tallinn
* Karl Palk, Kuressaare
* Gustav Pohla, Rapla
=== Tartu Ringkonnakohtu ringkond ===
* Eduard Arrak, Võru
* Jakob Johanson, Tartu
* Christian Luha, Tartu
* Jaan Peri, Valga
=== Viljandi Ringkonnakohtu ringkond ===
* Mihail Aleksinsky, Viljandi
* Joosep Liiv, Pärnu
* Heinrich Soo, Pärnu
* Aleksander Soosaar, Väinjärve vald
=== Rakvere Ringkonnakohtu ringkond ===
* Peeter Lainevool, Tapa
* August Necks, Narva
* Eduard Valdmann, Rakvere
Eraadvokaatidelt ei nõutud ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist, vaid ainult praktilist eksamit. Uute eraadvokaatide juurdevõtt lõpetati Eestis 1925. aastal.
Kuhu nemad panna?
replies: text: Eraadvokaatide kohta võib eraldi loendi teha, aga minu meelest sobivad nad ka sellesse loendisse siin. Andres 19. november 2010, kell 16:37 (EET)
thread_title:  Eraadvokaatide loend (1938) 

message: * Joonas Haarmann, Tallinn
* Osvald Idell, Tallinn
* Aleksander Jõeäär, Tallinn
* Adolf Korris, Haapsalu
* Richard Marten, Tallinn
* Karl Palk, Kuressaare
* Gustav Pohla, Rapla
thread_title:  Tallinna Ringkonnakohtu ringkond 

message: * Eduard Arrak, Võru
* Jakob Johanson, Tartu
* Christian Luha, Tartu
* Jaan Peri, Valga
thread_title:  Tartu Ringkonnakohtu ringkond 

message: * Mihail Aleksinsky, Viljandi
* Joosep Liiv, Pärnu
* Heinrich Soo, Pärnu
* Aleksander Soosaar, Väinjärve vald
thread_title:  Viljandi Ringkonnakohtu ringkond 

message: * Peeter Lainevool, Tapa
* August Necks, Narva
* Eduard Valdmann, Rakvere
Eraadvokaatidelt ei nõutud ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist, vaid ainult praktilist eksamit. Uute eraadvokaatide juurdevõtt lõpetati Eestis 1925. aastal.
Kuhu nemad panna?
replies: text: Eraadvokaatide kohta võib eraldi loendi teha, aga minu meelest sobivad nad ka sellesse loendisse siin. Andres 19. november 2010, kell 16:37 (EET)
thread_title:  Rakvere Ringkonnakohtu ringkond
Arutelu:Stone (film 2010)

message: Selle pealkirjaga on ka 1974. aasta film. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 20. november 2010, kell 03:35 (EET)

message: Venemaa esilinastuse ajaks (14. oktoober 2010) kohale sõitnud Robert De NiroltДля Де Ниро подгонят ОМОН. Женский журнал Lady.ru, 13. oktoober 2010 varastati järgmisel päeval 100 000 rublaРоберт де Ниро обогатил московских воров. Женский журнал Lady.ru, 18. oktoober 2010.
Sellest uudisest on valesti aru saadud. Võtsin selle välja. --Mona 21. november 2010, kell 02:38 (EET)
----
katkestakse filmimine, kui joobes olekus De Niro naisfänn rikub võttepaiga turvareegleid. Ta arreteeritakse ning paigutatakse raviasutusse
replies: text: Ma ei saa aru, kumb vahistati: kas joobes De Niro või tema naisfänn. Oleks ka parem teada, mismoodi naisfänn reegleid rikkus. Võib-olla oli temagi purjus? Mõlemad välislingid, millele viidatakse, on surnud. Taivo 12. september 2011, kell 15:42 (EEST)
thread_title: Huvitavat
Arutelu:Muusikaline ohver

message: Tõlkimata osa tuleks varjata. Andres 20. november 2010, kell 12:28 (EET)

message: Mina ei tea, et "ritšerkaar" oleks kasutusest väljas. Ricercar on võõrkeelne ja tuleks kirjutada kaldkirjas, minu arvates eestikeelne sõna on ikka parem, sest see on olemas. Adeliine 25. jaanuar 2016, kell 21:34 (EET)
replies: text: Ricercari tõlkevaste 'ritšerkaar' on eesti keeles teadaolevalt olemas juba aastast 1972, leidudes näiteks Guno Tõnismanni tõlgitud Jerzy Habela "Muusika sõnastikus", Eesti Raamat, lk 89. Kui eestikeelne vaste on olemas, siis minu meelest peaks ka Vikipeedias kasutama eelistatult seda.--Andrus Kallastu (arutelu) 26. jaanuar 2016, kell 18:27 (EET)
thread_title:  Ritšerkaar
Arutelu:Rooma kliimaoptimum

message: Kas mitte "Rooma aja" vms?--WooteleF 20. november 2010, kell 20:23 (EET)