lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Louisenlund

message: Kivide kalde põhjal taevatähtede tagaajamisse ei usu ma kohe üldse mitte.  Kui nad on sääl paartuhat aastat seinsnud, siis on nad loomulikult vajunud.  Aga tõsi on, et igasugu soga on püütud paleoastronoomiaga seostada. Ott 18. oktoober 2006, kell 02:08 (UTC)
replies: text: Millisest allikast pärineb Louisenlundi seostamine paleoastronoomiaga? Tiina357 18. oktoober 2006, kell 10:40 (UTC)
replies: text: : Algallikat ma ei tea, aga sellest on jutt mitmes kohas veebis, näiteks siin. Andres 18. oktoober 2006, kell 11:26 (UTC)
replies: text: :: Ma arvan, et selle võiks pigem välja jätta. On usinaid astronoomiahuvilisi, kes on valmis paleoastronoomiaga seostama enam-vähem kõiki vanu kive. Praegu kõlab see jutt väga asjaarmastajalikult. See on loomulik, et kivid on aja jooksul vajunud või ümber läinud. Tiina357 18. oktoober 2006, kell 12:48 (UTC)
replies: text: ::: See võib ju olla, et tegu on jamaga. Arvan aga, et kui jutt on levinud eksiarvamustega, siis tuleks neid mainida ja selgitada, miks nad ei pea paika või miks pole alust neid uskuda. Ja veel, kui tuuakse esile kõnekat kaldenurka, siis oleks hea, kui saaks seda seika kuidagi teisiti tõlgendada või eitada, muidu mõtled tahes-tahtmata, et asjas on mingi iva.

text: ::: Kui sarnased asjad mainimata jätta, siis nad tuuakse varem või hiljem ikka platsi, ja neid ei saa ilma põhjenduseta kõrvale jätta. Sellepärast leian, et mittemainimine pole kõige parem strateegia. 
Andres 18. oktoober 2006, kell 13:23 (UTC)
replies: text: :::: Ei ole sattunud lugema ühtegi tõsist Põhja-Euroopa paleoastronoomia alast teost.  Asjaarmastajate omi küll.  Taevakehad moodustavad nii ilmlõpmata palju nurki, ja mõnele neist kivid ikka osutavad.  Keskse kivi 51,2 kraadi -- nii täpsel asimuudil ei ole väärtust kui ei ole mingit veapiiri antud.  Kui kivi on nihuke piklik-ümar tavalise kivi kujuga, siis pakuksin +-5 kraadi, ja siis kipub kogu see päikesetõusu lugu kahtlane olema.  Usaldusväärsusest saab rääkida alles siis kui konstruktsioonil on piisavalt pikk oluline telg mis paari kraadi täpsusega osutab näivale päikesetõusukohale.

text: :::: Seotud küsimused, millele sageli ei vastata on, et milline oli 3000 a tagasi pilvisus (kui sageli oli juunihommikul päikesetõus näha) ja kas antud kohal oli idahorisont avatud. Ott 21. oktoober 2006, kell 16:55 (UTC)
replies: text: :::::: Jah, hea, et Sa neid probleeme mainisid. Tõepoolest, kivi kalde asimuuti ei saa nii täpselt määrata. Andres 21. oktoober 2006, kell 17:15 (UTC)

message: Suurimaks on nimetatud ka Gryetit. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 18. oktoober 2006, kell 02:28 (UTC)

message: ...kasutati teravate relvade ihumiseks...  Miks just relvad?  Ei usu kui (tõsist) viidet pole.  Ott 21. oktoober 2006, kell 16:55 (UTC)
replies: text: Aga "kitsad esemed" tundub naljakas.  Mida Sa silmas pead? Mingeid tõsiseid viiteid mul ei ole. Andres 21. oktoober 2006, kell 17:15 (UTC)
thread_title: Fænrissten
Arutelu:Eiríkr Punane

message: 
Norra-Islandi päritolu maadeavastaja
replies: text: Arvan, et see on arusaamatu. Võiks ehk kirjutada "Norras sündinud Islandi maadeavastaja" või muud taolist. Andres 19. oktoober 2006, kell 07:18 (UTC)
replies: text: : isekysimus, palju tolleaegseid inimesi on mõtet praegusaja riikidega (Islandi maadeavastaja) yhendada. riike tänapäeva mõttes siis ei olnud, aga Eirikri võivad postuumselt nyyd enda "kodanikuks" nõuda nii Gröönimaa (kaallunaat'id ehk taanikeelsed vähemasti), USA, Norra kui ka Island. midagi konstruktiivset välja pakkuda ei oska, arutan siin lihtsalt niisama yldiselt. "Norras syndinud ja Islandile pagendatud lindprii, kaabakas ja meresõitja" põle vist päris entsyklopeediastiil... Ohpuu 19. oktoober 2006, kell 07:26 (UTC)
replies: text: :: Raske lühidalt kokku võtta jah. Kas nüüd sai parem? Tiina357 19. oktoober 2006, kell 12:27 (UTC)
replies: text: ::: Praegu on puudu määratlus (varem "maadeavastaja"). Andres 19. oktoober 2006, kell 12:35 (UTC)

text: ::: Aga ehk võib ka nii. Andres 19. oktoober 2006, kell 12:37 (UTC)

message: Juhin tähelepanu sellele, et artikkel Koloonia ja lehekülg Koloonia (täpsustus) on praegu puudulikud ning pole selge, kuidas peaks linkima. Praeguse seisuga ei lähe link õigesse kohta. Andres 19. oktoober 2006, kell 08:31 (UTC)
replies: text: See oleks üleskutse need teised artiklid korda teha. Ma ise praegu ei jäksa. Arvan, et link peaks iseenesest olema. Andres 19. oktoober 2006, kell 12:37 (UTC)

message: ta ehitas talu juurde Gröönimaa esimese kiriku
replies: text: Kes ehitas? Andres 19. oktoober 2006, kell 08:35 (UTC)

message: plaanis sinna uut reisi (kohale ta ei jõudnud)
replies: text: Miks on sulgudes olev märkus välja jäetud? Andres 19. oktoober 2006, kell 12:35 (UTC)
replies: text: : See tundus kohmakas. Võib tagasi panna. Tiina357 19. oktoober 2006, kell 12:40 (UTC)
replies: text: :: On pisut kohmakas küll, aga välja ei tahaks jätta, muidu läheb info kaotsi. Võib-olla keegi leiab parema sõnastuse. Andres 19. oktoober 2006, kell 12:51 (UTC)
replies: text: ::: Sellest tuleb kunagi juttu Vínlandi saagade artiklis. Seal peaks tegevuse lahti rääkima. Aga kuni seda ei ole, las ta olla pealegi. Tiina357 19. oktoober 2006, kell 12:55 (UTC)
replies: text: :::: Kui saab panna vastava lingi, näiteks Þorsteinnist endast rääkivasse artiklisse, siis on muidugi teine asi. Tundub igatahes, et praegu aitab see info asjades arusaamisele kaasa. Andres 19. oktoober 2006, kell 13:00 (UTC)

message: Eemaldasin mittetöötava lingi:
* Ülemisel fotol Eiríkri maja rekonstruktsioon Brattahlíðis, allpool Hvalsey kiriku ja Garðarri piiskopikiriku varemed Gröönimaal
replies: text: :Ivo (arutelu) 23. jaanuar 2014, kell 05:48 (EET)
thread_title:  Katkine link
Arutelu:Tiiu Kuik

message: 2001. aasta suvel sõitis ta juba esimest korda Jaapanisse tööle ja seejärel Itaaliasse
replies: text: See lause on segasevõitu. Kas ta sõitis samal suvel ka Itaaliasse? Andres 21. oktoober 2006, kell 13:10 (UTC)
*Lemmikvidin: mp3 mängija 
*Lemmikkoht šoppamiseks: second-hand-poed
...kas selline info peaks tõesti Wikipedias kirjas olema?

text: Ei pea. Aga ehk ikka võib. Tõsi küll, sellisel juhul tuleks viidata kontekstile, milles seda on öeldud. Eelistused ju inimesel muutuvad. Ja inimene võib rumalatele küsimustele ka suvalisi vastuseid anda. Andres 27. mai 2007, kell 17:28 (UTC)

message: Kuskilt ei ole arusaada, et väidetav Tiiu koduleht, üldse temaga seotud oleks. suwa 10. september 2009, kell 05:59 (UTC)
thread_title:  viited
Arutelu:Gustav Adolfi Gümnaasium

message: Kas kooli asutamise kuupäev on antud Gregoriuse kalendri järgi? Andres 21. oktoober 2006, kell 13:22 (UTC)
replies: text: Jah. Ma tahtsin küsida, kas on vaja märkida mis nime kandis kool NSV liidus? Sel juhul peaks märkima mis nimed olid Rootsi ajal, Tsaari ajal, Keiser Nikolai esimese ajal, sõja ajal kui sakslased tulid jne.
replies: text: : Seda, mis nime kandis kool NSV Liidus, on tarvis kindlasti märkida. See on enam-vähem kõige tähtsam, sest muidu ei osata asju kokku viia. Ja peale selle tuleks ära tuua kõik nimed, mida kool on kandnud (ja millal), aga neid andmeid on keerulisem koguda. Kirjutasin praegu peast, mis ma teadsin. Andres 14. november 2006, kell 14:29 (UTC)
replies: text: ::Noh kui nii võtta siis jah. Kooli kodulehel on muidu kõik nimed olemas.
replies: text: ::: Kumb on kooli praegune ametlik nimi, "Gustav Adolfi Gümnaasium" või "Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasium"? Andres 14. november 2006, kell 14:46 (UTC)
replies: text: ::::Gustav Adolfi Gümnaasium.

text: :::: Siis peaks artikli nime ära muutma.

text: :::: Allakirjutamiseks vajuta palun neli korda ~ . Andres 14. november 2006, kell 15:19 (UTC)
Okei.

message: Ревельская Губернская Гимназия
replies: text: Kas ikka olid läbivad suurtähed? Andres 20. aprill 2010, kell 08:34 (EEST)

message: Ajaloo all olevale tekstile võiks tekitada alampealkirjad. - <span style="background:#444;padding:2px 12px;font-size:12px">[[Kasutaja:Neptuunium|<span style="color:#fff">Neptuunium</span>]] <span style="color:#FC0">❯❯❯</span> [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|<span style="color:#fff">arutelu</span>]]</span> 20. aprill 2017, kell 23:10 (EEST)

message: meil on ka link Gustav Adolfi Progümnaasium. Kas eraldi artikkel sellele?--Estopedist1 (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 18:01 (EEST)
replies: text: Ilmselt pole erilist mõtet seda eraldi teha, vaid sealt suunata siia.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. oktoober 2018, kell 20:04 (EEST)
thread_title: Gustav Adolfi Progümnaasium
Arutelu:Kalvinism

message: Predestinatsioonist peaks ka rääkima. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 23:59 (UTC)
replies: text: Jah, esitus on praegu üldse algeline. Predestinatsiooni tõstetakse kalvinismi puhul eraldi esile, aga selles õpetuses pole iseenesest midagi uut. Sellest, et inimese saatus igavikus on ette määratud, räägib ka näiteks Aquino Thomas, ja minu meelest see ei saagi kristluse eeldustel teisiti olla (muidu ei oleks Jumal kõikvõimas ja kõikteadja). Võib-olla ainult teised ei rõhuta seda. Võib-olla on kalvinismil muidki erilisi nüansse predestinatsiooni puhul, vist räägitakse sellest, et teatud tunnuste järgi on võimalik predestinatsiooni ära tunda, ja see oleks vastupidine sellele, mida artiklis väidetakse. Andres 22. oktoober 2006, kell 07:36 (UTC)

message: Nimekuju "Johann Calvin" pärineb ENE 1. väljaandest. Nime algne kuju oli hoopis "Jean Cauvin". Andres 19. märts 2007, kell 09:46 (UTC)
replies: text: kas hoopiski mitte Jean Chauvin? - Ahsoous 19. märts 2007, kell 09:49 (UTC)
replies: text: :: Võib-olla, aga ENE-s on Jean Cauvin. Andres 19. märts 2007, kell 10:05 (UTC)

text: : Kui sa nii väidad, ju siis keegi ENE autoritest on seda õigeks pidanud. Mina ei ole kohanud küll teda sellisel nimekujul kuskil mujal - enamuses raamatutes antakse eesnimeks ikka "Jean", inglased muidugi on temast Johni teinud ja sakslased teinekord Johannese. Aga Johann on tõesti midagi uut. Kui aga ENE nii väidab, eks siis loeme esialgu selle nimekuju eesti keeles aktsepteerituks.
replies: text: :: Peaks vaatama ka ENE 2. väljaannet ja "Väikest entsüklopeediat". Andres 19. märts 2007, kell 10:05 (UTC)

text: : Mis algset nimekuju puudutab, siis seal olen ma näinud nii Cauvin'i kui ka Chauvin'i ega julge öelda, kumb neist peaks õigem olema. -- Toomas 19. märts 2007, kell 09:52 (UTC)
replies: text: :: OK, leidsin ka paar saksa raamatut, mis kasutavad Johannese asemel Johanni. Tõenäoliselt saksa traditsioonist see Johann eesti keelde ikkagi tulnud on, muidu võiks ta ju meil Juhan Calvin olla! :-) -- Toomas 19. märts 2007, kell 09:57 (UTC)

message: Siin asendati Barth Pinkiga põhjendusega, et Barth pole kõige parem näide ja Pinki on ehk mõni eestlane lugenud ka. Ma ei saa sellest põhjendusest aru.~Mis tähendab "hea näide"? Näiteks mina pole Pinkist midagi kuulnud ja Barth on ainuke, keda ma 20. sajandist tean. Ja Barthi on kindlasti paljud eestlased lugenud, mina sealhulgas, ja teda on ka eesti keelde tõlgitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. oktoober 2016, kell 09:12 (EEST)

message: Kas siin on kusagil hea põhjendus, mis on osad väljendid toodud inglise keeles? Minu teada reformeeritud traditsiooni olulised esindajad ei olnud ingliskeelsed ning ka alusdokumendid on algselt ladina, saksa ja prantsuse keeles kirjutatud. 193.40.12.10 7. november 2022, kell 13:46 (EET)
replies: text: No kogu see viie punkti kontseptsioon on hiline ja pärineb Ameerika Ühendriikidest. Ingliskeelsetel väljenditel polegi muud tähtsust, kui et nende abil saab TULIP olla mnemooniline vahend. --Andres (arutelu) 7. november 2022, kell 22:26 (EET)
thread_title:  Ingliskeelsed väljendid
Arutelu:Renault FT-17

message: Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 22. oktoober 2006, kell 10:00 (UTC)
Eesti sõjaväes oli 12 Renault' tanki. Millest on tingitud 8-tankiline vahe artklis toodud arvuga? --Metskass 3. november 2006, kell 11:36 (UTC)
replies: text: Minu näpukas, parandasin ära. --Metsavend 3. november 2006, kell 12:02 (UTC)
Pilt pole tehtud Tondil, vaid Kelmikülas (praegune Tallinna Transpordikool). Castellum 27. veebruar 2009, kell 12:25 (UTC)
Arutelu:Kirchhoffi seadused

message: Spektroskoopias on ka Kirchhoffi seadus(ed). --Metsavend 22. oktoober 2006, kell 13:56 (UTC)
replies: text: Kas peale Kirchhoffi kiirgusseaduse on veel midagi? Andres 9. aprill 2007, kell 18:56 (UTC)

text: Arvan, et selle pealkirja all võiks siiski rääkida vooluahelate kohta käivatest seadustest. Andres 9. aprill 2007, kell 18:57 (UTC)

message: Kas meil kasutatakse kinnist ahelat? Ikka suletud ahel.
replies: text: Tehnikaleksikonis on kinnine ahel. See koht on ka viidatud. Taivo 25. veebruar 2013, kell 23:07 (EET)
thread_title:  Kinnine? 

message: Näiteülessannetes on pinget tähistatud tähega "V". Eesti teadusmaastikul on sobilik kasutada tähist "U", niimoodi on see ka meie kooliõpikutes. "V" kasutamine on pigem USA teadlaste eripära. Lisaks tekitab see segadust, kuna "V" on ka pinge ühiku tähis ning avaldis "V=12V" on segadusttekitav.
--Eerik Sven (arutelu) 30. märts 2020, kell 03:17 (EEST)
replies: text: Eestis kasutatav "U" pärineb füüsika õppejõud Kalev Tarkpea sõnul tsaariajast, mil teaduse lingua franca oli saksa keel (mäletan seda arutelu füüsikalise maailmapildi loengust, kirjalikule allikale kahjuks viidata ma ei saa). Harjumus on selge, aga rahvusvaheliselt kasutatakse, julgen väita ka väljaspool USA't, pinge tähisena läbivalt "V". Siin lähevad kooli ja rahvusvahelise teaduse teed mõnevõrra lahku. Peaks ehk TÜ koolifüüsika keskuselt nõu küsima, mis plaan selle tähisega edaspidi on. Ukup (arutelu) 26. detsember 2020, kell 12:33 (EET)
replies: text: :Eesti standardis EVS-EN 60027-1:2006+A2:2007 "Elektrotehnikas kasutatavad tähised" (tõlge vastavast Euroopa standardist) tähistab V elektrilist potentsiaali ja U potentsiaalide vahet, s.o pinget. – LAviki (arutelu) 23. august 2021, kell 10:17 (EEST)
thread_title:  Pinge tähis peaks olema "U", mitte "V"
Arutelu:Jidai Matsuri

message: Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2006, kell 19:08 (UTC)

message: Mis tähendab "vana riigi"? Andres 24. oktoober 2006, kell 12:41 (UTC)
Shogunite valitsemist aega aga ei anna 100% pead.
replies: text: Soovitan sellest väljendist loobuda. Võib ju lihtsalt kirjutada "endine pealinn". Andres 25. oktoober 2006, kell 09:38 (UTC)
Jah, aga asi on selles, et tihti viisid iga keiser oma pealinna erivatesse linnadesse.
Kyoto oli üks paljudest "endistest pealinnadest"...

text: Kuidas väljend "vana riik" seda edasi annab?  "Endine pealinn" on igatahes õige. Andres 25. oktoober 2006, kell 13:26 (UTC)

text: Aga milleks seda siin üldse mainida, et tegu on endise pealinnaga? Andres 25. oktoober 2006, kell 13:25 (UTC)
replies: text: :Šogunaadi-aegne pealinn?
replies: text: :: Olgu. Aga milleks seda üldse siin mainida? Sellest võib ju kirjutada linnale pühendatud artiklis.     
Andres 25. oktoober 2006, kell 13:30 (UTC)
replies: text: ::: Arvan, et täpsusastmest endine pealinn piisab.
Arutelu:Eesti Rohelised

message: "21. mail 1998 liitus erakond Eesti Rohelised Keskerakonnaga." Kas toona kehtestatud 1000 liikme nõue oli ainus põhjus või oli ka mingeid muid argumente? Milles seisnes Keskerakonna "rohelisus", mistõttu just nemad liitumiseks valiti? --Oop 22. oktoober 2006, kell 20:41 (UTC)
replies: text: Jah, 1000 liikme nõue oli üks põhjus. Kuskilt (tõenäoliselt REAG saidilt) ma hiljuti lugesin midagi taolist, et Keskerakond valiti sellepärast, et nad võtsid Rohelise Erakonna programmilised seisukohad omaks. Andres 22. oktoober 2006, kell 22:09 (UTC)

message: ''

message: Aastal 2004 asuti uuesti . Algatusgrupp asutati 2005. aasta kevadel roheliste rattaretke ajal. Viimane suurem kokkusaamine toimus Jänedal 2005. aasta detsembris. Novembris 2006 ületas liikmete arv 1000 piiri.
==Välislingid==
*www.roheline.erakond.ee
replies: text: Tõstsin selle välja, sest minu meelest see ei kuulu siia. Võib-olla võib panna "vaata ka". Andres 15. november 2006, kell 16:43 (UTC)
thread_title:  Uue algus
Arutelu:Saturn V

message: Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 23. oktoober 2006, kell 18:54 (UTC)

message: Kas gravitatsioonikaev on sama mis gravitatsiooniväli. Esimen ei ole minu arust arusaadav. Peaks ikka ...väli olema. Kaitz 25. oktoober 2006, kell 12:16 (UTC)
thread_title:  Kaev ja Väli
Arutelu:Edelaraudtee

message: Minu meelest tuleks jaamad eraldi linkida. Andres 23. oktoober 2006, kell 19:36 (UTC)
replies: text: Tulevikus küll, kuid praegu pole sel mõtet, sest tuleks ainult hulk punaseid linke. Praegu on mõni link ka sinine ja saab näha kus see peatus siis asub. --Metsavend 23. oktoober 2006, kell 19:44 (UTC)
Raudteejaamasid ning peatusi ei saa linkida asulanimedele, vaid iga raudteepeatuse kohta peab tegema iseseisva artikli, sest raudteepeatus ei ole alati samanimelises asulas. Näiteks Ropka peatus pole Ropkas, Aakre pole Aakres, Sangaste asub hoopis Tsirguliinas ja Sangastele lähim peatus on Keeni jne.Valju 23. oktoober 2006, kell 20:51 (UTC)

text: Palun pane siis lingid. Andres 23. oktoober 2006, kell 21:14 (UTC)

text: Palun vaata ka artiklit Raudteejaamade loend ning selle juures olevat arutelu. Praegu on olemas artikkel Rahumäe jaam. Tuleb mõelda, kas tuleks teha eraldi artiklid peatuste, jaamade ja jaamahoonete kohta ning kuidas artikleid pealkirjastada. Andres 23. oktoober 2006, kell 21:18 (UTC)
Juhin veel kord tähelepanu sellele, et linkida tuleb raudteejaamadele ja -peatustele, mitte asulatele. Andres 11. veebruar 2007, kell 09:23 (UTC)

text: Valdav enamus tehtud. Nii palju, kui KNABist kätte võis saada. avjoska 25. aprill 2007, kell 16:11 (UTC)

message: Kas viimane parandus on õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. juuli 2010, kell 20:46 (EEST)
See tabel ei ole hetkel õige, kuna Tallinnast Oravale otse rongi ei sõida ja samuti sõidavad rongid liinidel Tallinn-Tartu ja Tartu-Valga, mitte ainult Tallinn-Valga. Samuti Viljandi rong peatub Sakul ja kõik Pärnu rongid ei peatu Männikul. Ise ma kahjuks ei tea, kuidas seda kõige parem parandada oleks.Tanel-x 5. august 2010, kell 13:32 (EEST)

message: plwiki's on tehtud artikkel :pl:Edelaraudtee Infrastruktuuri, ent ei saa aru, millest see täpselt räägib. Olemas on olnud nt Edelaraudtee Infrastruktuuri AS--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 16:27 (EEST)
replies: text: Sellest AS-ist ta räägibki. Andres (arutelu) 8. september 2014, kell 23:08 (EEST)
replies: text: :Edelaraudtee pole kuhugi kadunud, kuigi sellele firmale kuulunud rongid seisavad. Raudtee kuulub ju endiselt neile. Ssgreporter (arutelu) 9. september 2014, kell 00:11 (EEST)
thread_title: Plwiki artikkel?

message: Diiselronge ei ostetud, vaid võeti kapitalirendile: "Diiselrongid hangib Elektriraudtee 20aastase kapitalirendiga. Esimeses etapis soetatava 10 diiselrongi aastane renditasu on 85,2 miljonit krooni ning raha tuleb riigieelarvest. Lisaks jääb võimalus soetada täiendavalt veel kuni 10 diiselrongi." Uute rongide hanke võitis Šveitsi firma; ERR, 9. aprill 2010 See tähendab, et Elron saab diiselrongide omanikuks alles 2034, senimaani on lihtsalt valdaja. Vulc (arutelu) 18. august 2022, kell 05:12 (EEST)
thread_title: Diiselrongide omanik
Arutelu:Muḩammad

message: Muutke nimi õigeks!
replies: text: Mis sellel nimel siis viga on?

text: Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 23. oktoober 2006, kell 22:05 (UTC)

message: Kuna Muhammadi jutlused vastutasid araablaste paganlikke tavasid ning õõnestasid Meka ülikkonna huve, tekkis tal vastuolu Meka võimudega. 622. aastal suundub prohvet Mediinasse (nn hidžra), kus asutas koguduse, millesse ei kuulutud mitte päritolu vaid usu põhjal.
replies: text: See on millegipärast välja võetud. Andres 13. jaanuar 2008, kell 23:23 (UTC)
Kas poleks õige lisada Muhamed kategooriasse 'pedofiilid'? Sest kui keegi abiellub 6aastase 'naisega' ja 'naise' süütus võetakse kui ta on 9aastane, siis see on ju ometi pedofiilia?--Miacek (arutelu) 23. detsember 2013, kell 17:53 (EET)

message: Üllar Peterson, Eesti Päevaleht 29.märts 2016
Muhamed elas karmil 7. sajandil araabia kolkas, kus äraelamise ja ellujäämise nimel tehti sageli seda, mis tänapäeval oleks karistatav karistusseadustiku kõige rangemate paragrahvidega.
Muhamed tappis oma käega ja käskis tappa suuri rahvahulki, tänapäevases mõistes saaks teda süüdistada massimõrvas. Iseloomulik on „araabia ajaloo isa” al-Tabari tähtsaimas muslimite ajalootöös „Ajalugu” leiduv kirjeldus, kuidas Muhamed hukkas oma ustavate jüngritega üle poole tuhande „islami vaenlase”, sh tappis ühe naisterahva oma käega karistuseks selle eest, et too oli lahingus ühe muslimi tapnud: „Allahi Saadik andis käsu, et [juudi hõimu] Banu Qurayza jaoks kaevataks maa sisse kraavid; seejärel ta istus maha, ‚Alī ja al-Zubayr hakkasid kahekesi neil päid maha raiuma tema ees; (...) Naine, kelle tappis Prohvet sel päeval, tal oli nimeks Bunānah (...) Allahi Saadik käskis tal enda juurde tulla ning raius tal pea maha...”
Sellega, et jüngrid Muhamedile „prohveti vaenlaste” maharaiutud päid tõid, õigustatakse otseselt tänapäeval Süürias, Iraagis ja mujal levinud „islami vaenlaste” peade maharaiumist.
See, et umbes 55-aastane Muhamed kosis kuueaastase Aisha ja hakkas tüdruku üheksa-aastaseks saades temaga suguliselt läbi käima, on tänapäevases mõistes pedofiilia. Kuid islamimaailm on „Muhamedi eeskujule” ja just sellele sündmusele toetudes sätestanud tüdrukute mehelepaneku ea alammääraks üheksa aastat. Peale selle röövimised, vägistamised, orjapidamine – kõik see, millest Muhamedi biograafiad põhjalikult pajatavad.
thread_title:  Milline on „tõeline” islam? Selline nagu 7. sajandil! 

message: Milline siis õige on? Artiklis esinevad järgmised variandid: Muḩammad, Muhamed, Muhammed - Neptuunium (arutelu) 19. detsember 2016, kell 21:00 (EET)
thread_title: Nimest
Arutelu:Claude Monet

message: Palju tuntum "Eine vabas looduses" on Édouard Manet maal. Monet'd tuntakse eelkõige tema impressionistlike maalide järgi. --Metsavend 24. oktoober 2006, kell 09:47 (UTC)
replies: text: Manet' maal on minu meelest tuntud rohkem pealkirja "Eine murul" all. ENE 1. väljaandes on "Eine roheluses". Andres 25. oktoober 2006, kell 07:41 (UTC)
Palun abi. kuidas seda nime hääldama peaks. Inga

text: Claude Monet (klo:d mone:) --Dj Capricorn 10. aprill 2007, kell 09:39 (UTC)

message: 'Dejeuner sur l'herbe' (Eine roheluses, maalitud tegelikult 1863) on siiski Edouard Manet´ maal. Mitte Claude Monet! Mitte segi ajada neid kahte impressionisti!!!
Rivo
Neil on mõlemil sellenimeline maal. Manet oma on küll tuntum.
Pilt:Monet dejeunersurlherbe.jpg|Monet
Pilt:Manet, Edouard - Le Déjeuner sur l'Herbe (The Picnic) (1).jpg|Manet
thread_title:  Parandus 

message: Prantsuse maalikunstnik Claude Monet olevat maalinud 10 maali millel kujutanud pajusid (babüloni paju).Weeping Willow, (vaadatud 19.06.2016)(inglise keeles)
thread_title:  'Maalipajud'
Arutelu:Raud-Ants

message: vähem tarvitatud keelte lauluvõistlusel
replies: text: Seda peaks kuidagi teisiti sõnastama. Andres 25. oktoober 2006, kell 10:36 (UTC)
replies: text: : õige. lesser used languages on inglise keeles termin. EBLUL = European Bureau of Lesser Used Languages, aga Eesti kontori nimi on tõepoolest Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit. parandan. vanasti oli vähem kasutatud keeled eesti keeles ka tarvitusel. Ohpuu 25. oktoober 2006, kell 11:07 (UTC)

message: meil on link Muusikaühing Raud-Ants. Kas see muusikaühing on sama mis samanimeline ansambel?--Estopedist1 (arutelu) 28. jaanuar 2019, kell 23:23 (EET)
thread_title: Muusikaühing Raud-Ants