lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:14. detsember

message: *1938 – Soome mootorlaeval Saimaa saabus Palestiinast Tallinna sadamasse 207 tonni apelsine, banaane ja viinamarju.
 *2008 – Tallinnas esines kolmandat korda Whitesnake.
--WikedKentaur (arutelu) 13. detsember 2017, kell 22:26 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Juuru kirik

message: [[Juuru kirikukihelkond]] on olemas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2005, kell 20.24 (UTC) (<small>lingi lisas [[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]]</small>)

message: :Juuru oreli remondiks on kogutud 710 006 krooni avjoska 2. september 2006, kell 07:59 (UTC)
replies: text: :ma lisasin selle välislingi artiklisse. Kui tuleb eraldi artikkel orelist (Juuru orel), tuleb see välislink sinna viia--Bioneer1 (arutelu) 19. juuli 2014, kell 23:26 (EEST)

message: (pealkirja lisas Bioneer1)
Kas selline koordinaatide näitamine on aktsepteeritav? Minu meelest on nad vale koha peal. Ja kas ei võiks piirduda sekunditega? Andres 18. jaanuar 2009, kell 11:12 (UTC)
replies: text: minu arust on ka selline koordinaatide esitlus veider ja ei pruugi lugejale kohe hoomatav olla. Aga noh, inglise vikist on selline moodus üle võetud...--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 11:26 (UTC)
replies: text: : Minu meelest on koordinaadid sellise koha peal, kust neid ei oska otsida. Nad peaksid olema teksti sees ja lisaks võib-olla ka infokastis.

text: : Teiseks, minu meelest piisaks, kui kasutada sekundeid. Andres 18. jaanuar 2009, kell 11:29 (UTC)
replies: text: ::küsimus käis vist koordinaatide paiknemisest artikli üleval paremal. Üleval paremal (nagu enwiki's) on mu meelest hea koht. Koordinaatide vormistamist ei tea, kuid mu meelest artikli sisusse neid küll pole mõtet panna, sest on infomüra--Bioneer1 (arutelu) 19. juuli 2014, kell 23:26 (EEST)
replies: text: :::Kui koordinaadid on õieti pandud, siis võiks ka jääda...--Juhan121 (arutelu) 19. juuli 2014, kell 23:44 (EEST)
----
Esimene puukirik ehitati Taani hindamisraamatu andmetel 1238. aastal. Seda ma näinud ei ole ega usu. LCD-s aastaarve küll ei leia, see on külade nimekiri. --Improvisaator 1. juuli 2009, kell 09:39 (UTC)
thread_title: Koordinaadid
Arutelu:17. november

message: See, et Frank Costellost sai 17. novemril 2005 ansambli "John Stuart Mill" kitarrist, ei vääri muidugi siin äramärkimist, aga põhimõtteliselt on nii, et kui me mingit kuupäeva üldse Vikipeedias mainime, siis see peaks leidma koha ka kronoloogias, kas artiklis November 2005 või pigem artiklis 17. november 2005, mida veel ei ole. Andres 7. juuni 2006, kell 15.17 (UTC)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:16. november

message: * 1906 – Enrico Carusot süüdistati ühe daami tagumikust näpistamises New Yorki Central Parki loomaaias.
Oleks mul teie probleemid... --IFrank (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 22:00 (EET)
thread_title:  Arutelu 

message: * 2015 – ajalehes Postimees ilmus Ahto Lobjaka artikkel "Pariis, Eesti*". Muuhulgas kirjutas ta seal järgmist: "Iga Pariisi moslem on rohkem eurooplane – k.a mõrvarid – kui nahavärvile või seedimata kristlusele toetuv poolharitlane Eestis".http://arvamus.postimees.ee/3400019/ahto-lobjakas-pariis-eesti
 * 1906 – Enrico Carusot süüdistati ühe daami tagumikust näpistamises New Yorgi Central Parki loomaaias.
--WikedKentaur (arutelu) 15. november 2016, kell 17:08 (EET)
replies: text: Mulle on täiesti arusaamatu, mis kriteeriumide järgi siia tuleb sündmusi valida. Teatud kuupäeval juhtub ju mustmiljon asja. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 22:08 (EET)
Ma ei väida, et Lobjaka artikkel peab just siin olema, aga artikkel ja selle arutelu oli meeldejääv sündmus. Andres (arutelu) 23. november 2016, kell 12:22 (EET)
replies: text: : Minu meelest oleks see (* 2015 – ajalehes Postimees ilmus Ahto Lobjaka artikkel "Pariis, Eesti*". Muuhulgas kirjutas ta seal järgmist: "Iga Pariisi moslem on rohkem eurooplane – k.a mõrvarid – kui nahavärvile või seedimata kristlusele toetuv poolharitlane Eestis") võinud ariklis olla, kuna tegemist oli märgilise tähtsusega sündmusega, mis tekitas ühiskonnas väga suurt resonantsi ja mida ei ole siiani ära unustatud. Velirand (arutelu) 30. september 2017, kell 15:10 (EEST)
replies: text: ::sel juhul peaks olema praeguseks tekkinud ka eraldi viki artikkel sellest lehe artiklist või seonduvast sündmusest. Nagu näiteks on artikkel IME. WikedKentaur (arutelu) 17. november 2022, kell 10:30 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Mustamäe

message: kopeeritud: http://www.tallinn.ee/est/g13/ <code>:o/</code>  --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 19. november 2005, kell 23.04 (UTC)

message: Siin peaks täpsustama, millise kohaga on tegemist. Kas siin on ristumine Keskuse tänava ja Sütiste teega? Andres 29. august 2009, kell 08:48 (UTC)
replies: text: Peaks olema. Kas vasakul nurgas on Männipargi istuv mees ?--Lohusalu 29. august 2009, kell 10:11 (UTC)
replies: text: : Jah. Andres 29. august 2009, kell 10:20 (UTC)

message: "Mustamäe asub Harku tasandikul, mida põhja poolt piirab Mustamägi." Lõuna poolt vist ikka. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 6. august 2011, kell 10:18 (EEST)

message: Katke Loone Otsa raamatust "Mustamäe valss" EPL-is. -Mardus /arutelu 1. oktoober 2016, kell 15:40 (EEST)
thread_title:  Viitamiseks Mustamäe ajaloost
Arutelu:Luule

message: Pakuks, et selle artikli pealkiri võiks olla "Luule". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. november 2005, kell 19.50 (UTC)

message: ''

message: Luule aineks võib olla ükskõik mis aine, mis erutab ja huvitab luule autorit. Aine võib olla nii reaalne, kui ka fiktiivne.
replies: text: Võtsin välja, sest minu meelest pole siin sisu. Andres 27. jaanuar 2008, kell 07:25 (UTC)
thread_title: '''Luule Sisu'''

message: märksõna luuletus suunab siia. Äkki peaks eraldi artikkel olema? Võõrvikides on paras segadus. Enwiki :en:poem suunab küll luule alla. Meil on ka :kategooria:luuletused--Estopedist1 (arutelu) 22. mai 2019, kell 22:27 (EEST)
replies: text: Peaks olema eraldi. Andres (arutelu) 23. mai 2019, kell 23:23 (EEST)
thread_title: Luuletus
Arutelu:Mustafa Kemal Atatürk

message: Kui jutt on ajast, mil Mustafa ei kandnud veel ei Kemali ega Atatürgi nime, siis on minu arvates ebaõige neid nimesid kasutada. Andres 20. november 2005, kell 20.09 (UTC)
He took his surname Atatürk at 21st June 1934, you he should be called as Mustafa Kemal while telling is deeds before that date. Also his mathematics teacher gave him the name Kemal in the school he started to study since 1893, so his childhood name was just Mustafa. Cem --78.172.182.3 8. mai 2010, kell 04:01 (EEST)
replies: text: So we are calling him. Andres 8. mai 2010, kell 11:31 (EEST)
Arutelu:20. november

message: Mis rahvusest see Mieto siis on, kui ta soomlane pole? --Epp 3. detsember 2008, kell 19:04 (UTC)
replies: text: juut - Ahsoous 3. detsember 2008, kell 19:09 (UTC)
replies: text: : Kust Sa tead? --Epp 3. detsember 2008, kell 19:15 (UTC)
----
Patriarh Kirill tuleks siia sisse panna. Andres 31. jaanuar 2009, kell 21:30 (UTC)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:21. november

message: rida 1791 – Napoleonist sai Prantsuse vabariigi sõjaväe ülemjuhataja vajab parandamist. Asi selles, et Prantsusmaa oli sellel ajal siiski kuningriik, esimene vabariik kuulutati välja 21. sept 1792. Ahsoous 8. detsember 2007, kell 19:41 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: * 1933 – valiti Kaubandus-tööstuskoja liikmed järgnevaks neljaks aastaks.
--WikedKentaur (arutelu) 19. november 2016, kell 10:17 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Ilias

message: 82.131.28.101 kirjutas: 
Vaata ka - ILIAS – eepose tegevus toimub Trooja piiramise kümnendal aastal, kestab 49 – 50 päeva, sõja põhjust ja selle käiku eeposes ei käsitleta. “Ilias” koosneb 15 700 värsist.
Andres 21. november 2005, kell 18.19 (UTC)

message: Kumb on e.k. kasutusel?  Esimeses lõigus on ahhaia, edaspidi ahhai. Ott 12. juuni 2006, kell 03.50 (UTC)
replies: text: Õige on "ahhailased". Andres 12. juuni 2006, kell 06.52 (UTC)
----
Chryseise

text: Kas ei pea mitte olema "Chryseisi"? Andres 12. juuni 2006, kell 06.54 (UTC)
replies: text: :Nii antiigileksikon kui Hamiltoni "Antiikmütoloogia" käänavad e-ga. Taivo 12. juuni 2006, kell 14.53 (UTC)
thread_title:  ahhailased või ahhaialased? 

message: Ei mõista nagu mingeid allikaid nimetada.  Loeksin isegi huviga.  Peaaegu kõik minu kirjutatu on pärit Iliasest endast, natuke ühe ingliskeelse väljaande sissejuhatusest.  Eesti keeles on olemas raamat "Kreeka, Mükeene, Santorin", tolle seisukohad tunduvad mulle aga veidi kahtlased.  Ott 20. juuli 2006, kell 20.01 (UTC)
thread_title:  allikad
Arutelu:Mängufilm

message: Mängufilm on kunstiline film.
replies: text: See definitsioon ei lähe kohe kuidagi. Ka animafilm ja dokumentaalfilm on (või vähemalt võivad olla) kunstilised. Andres 29. november 2005, kell 22.12 (UTC)
replies: text: :Parandasin ära.--X 29. november 2005, kell 22.22 (UTC)
replies: text: :: Ka animafilm on tavaliselt väljamõeldud süžeega ning võib-olla mõnikord ka dokumentaalfilm. Teisest küljest, ka mängufilm võib järgida tõestisündinud süžeed.

text: :: Mängufilmile on olemuslik, et näitlejad mängivad kedagi.

text: :: "Kunstiline film" on aga vananenud termin mängufilmi kohta. Andres 29. november 2005, kell 22.51 (UTC)

text: :: Peale selle on mängufilmi põhimõtteliselt võimalik teha ka üksi. Andres 30. november 2005, kell 09.08 (UTC)

text: ::tegin lingi märksõnale kunstiline film--Estopedist1 (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 11:55 (EEST)

message: Mängufilmi autor on harilikult režissöör.
 
replies: text: See on arusaamatu lause. Võtan selle välja. Andres 30. november 2005, kell 09.26 (UTC)

message: ''Mängufilmi süžee on tavaliselt välja mõeldud. 
Mängufilm valmib tavaliselt [[stsenarist]]ide, [[filmirežissöör|režissöör]]ide, [[filmioperaator|operaator]]i, [[helioperaator]]i, näitlejate, heliloojate, kunstniku jt koostööna.'' 
Võtsin ka need laused välja. Väjamõeldud syzhee? Aga ajaloolised filmid? Kirjandusteoste põhjal tehtud filmid? --- Ja, nende inimeste loetelu, kelle koostööna film "tavaliselt" valmib? Mis infot see siia annab? Valgustajad, kostymeerijad, autojuhid, produtsendid, laboratooriumid jne jne puuduvad nagunii. Ja, nagu öeldud juba, võib mängufilm valmida ka ainult yhe inimese tegevuse tulemusena. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 30. november 2005, kell 11.14 (UTC)

message: Kuidas saab filmi pikkus kriteeriumiks olla? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. mai 2010, kell 09:33 (EEST)

message: siin oli enne enwiki iw :en:fictional film--Estopedist1 (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 11:55 (EEST)
thread_title: Enwiki "fictional film"
Arutelu:Nokkloom

message: {{Hea artikli kandidaat|link=Loodus}}
Saksa vikis on levikukaart, taani vikis on joonistus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2005, kell 15.21 (UTC)
Saksa vikis on veel üks foto. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2005, kell 15.23 (UTC)
Inglise vikis on Austraalia 20-sendilise foto. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2005, kell 12.59 (UTC)
Inglise vikis on ka mürgikannuse foto. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2005, kell 13.01 (UTC)

message: ''Paaritumise ajal loobub nokkloom oma üksildumisest eluviisist.'' Kas see peabki nii olema? [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 20. jaanuar 2006, kell 20.23 (UTC)

message: Siin vajab taksoboks vahetamist uue vastu nagu inglise vikis.--[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 24. veebruar 2008, kell 20:50 (UTC)
Arutelu:Uladzimir Karatkevitš

message: Kui romantism on 19. sajandi kunstivool, miks siis siit romantismi juurde suunatakse? Andres 2. detsember 2005, kell 17.47 (UTC)
Arutelu:3. detsember

message: Kas 1873. aastal Toulonis vette lastud suurim puitlaev on samane soomuslaevaga en:Richelieu (1873)? Viimane ei tohiks ju puidust olla. --Improvisaator 2. mai 2009, kell 12:05 (UTC)
 * 1873 – Toulonis lasti vette Richelieu, suurim puidust laev, mis kunagi ehitatud.
ei ole suurim https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_longest_wooden_ships --WikedKentaur (arutelu) 1. detsember 2018, kell 15:00 (EET)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:1. detsember

message: Siin on roosa lips, kuid puudub selgitus. Äkki on see ülearune? Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 09:37 (EET)
thread_title:  Arutelu 

message: * 1999 – teadlased teatasid, et inimese kromosoom on peaaegu täies ulatuses kaardistatud.
--WikedKentaur (arutelu) 1. detsember 2019, kell 09:40 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:5. detsember

message: Kas ei peaks olema "Bronštein"? Andres 19. veebruar 2007, kell 21:43 (UTC)
replies: text: usun et mitte - ka vene juutide nimed kirjutatakse saksa keeles, samamoodi ka näiteks Eisenstein - Ahsoous 19. veebruar 2007, kell 21:50 (UTC)

text: aga kas ikka vene - vat see on minu jaoks suurem küsimärk? - Ahsoous 19. veebruar 2007, kell 21:55 (UTC)
replies: text: : Jah, viimasel ajal on küll hakatud saksapäraselt kirjutama, kuid ma ei tea, kas see puudutab kõiki. Igatahes varem kirjutati alati "Bronštein", "Bernštein" jne. See puudutab ka Eesti majandusteadlast Mihhail Bronšteini ja kunstiteadlast Boriss Bernšteini. Aga "Eisenstein" on millegipärast alati kirjutatud saksapäraselt. Igatahes on Vikipeedias teises kohas "David Bronštein". Andres 19. veebruar 2007, kell 22:07 (UTC)
replies: text: :: ma kujutan ette et Eisenstein kirjutatakse kasvõi seepärast, et Eizenštein on suht imelik vorm... muide ma mäletan, et ma ise imestasin, kui inimene kelle nime nagu pidevalt oli kirjutatud Leman, teatas et tegelikult tuleb seda kirjutada hoopis Lehmann ;) - Ahsoous 19. veebruar 2007, kell 22:31 (UTC)

text: :: Ja teine, kelle nime kogu aeg, saksapäraselt on kirjutatud, on Ilja Ehrenburg.  Saksapäraelt kirjutati muidugi ka sakslaste nimed, näiteks helilooja Schnittke.

text: :: Ma kirjutan Peeter Pällile ja küsin järele. Andres 20. veebruar 2007, kell 06:05 (UTC)
Nii nüüd vist küll öelda ei saa... Kolumbus astus Haiiti, tollase nimega Hispaniola pinnale. kuigi koht asuv vist neh praeguseses Haiti vabariigis... Haiti saare nimi on vist ikka endiselt Hispaniola... kuigi jah mingi Eesti keelemeeste tahte järgi põhikujuks eesti keeles on Haiti... ja ilmselt seda siis tänu prantslastele, kuigi paistab et nemadki nimetavad nüüdsel ajal saart Hispaniola... - Ahsoous 8. juuli 2008, kell 20:03 (UTC)

text: Jah, Haiti saar. Andres 9. juuli 2008, kell 08:50 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: * 1893 – esitleti esimest elektriautot.
--WikedKentaur (arutelu) 2. detsember 2018, kell 11:22 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Mulgi keel

message: Viimane kirjutaja on suva järgi muutnud keele nime mulgi keelest sakala keeleks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2005, kell 23.01 (UTC)
Taastasin endise kuju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2005, kell 23.06 (UTC)

message: Ebaregulaarselt ilmub mulgikeelne Ajaleht "Mulke Sõna".
replies: text: See oli millegipärast välja jäetud. Andres 13. veebruar 2006, kell 09.16 (UTC)
'Mulkis' on läti keeles loll ja on lihtsalt lätlaste sõimusõna sakalaste kohta ja ka väga õigustatud sõimusõna, kui see loll mulgitamine järgi ei jää. Õppige ära, et me elame Sakalas (mitte neetud Viljandi maakonnas), oleme sakalased ja räägime kahjuks eesti keelt, kuna sakala keelt enam ei oska...--Casesoccur 5. september 2006, kell 23:33 (UTC)

text: See, mis on õige nimetus või nimi, sõltub kokkuleppest. Andres 6. september 2006, kell 07:54 (UTC)

text: Ja nime annavadki ikka teised. Inimene või ka rahvas teab ise niigi, kes ta on.
replies: text: : muļķīgs on vist õigekiri? suwa 19. veebruar 2012, kell 13:59 (EET)
Segi ei tasu ajada Sakalat, Viljandimaad ning Mulgimaad. Sakala alla kuulus ka suur osa tänapäevasest Pärnumaast ning osa tänapäevasest Põhja-Lätist. Kas sakala keelt on kunagi olnud või ei, seda ei tea. --Valju 8. september 2006, kell 19:54 (UTC)

message: Minu meelest oleks õigem mulgi murre. 90.191.119.98 7. detsember 2012, kell 22:23 (EET)
replies: text: Mulgi murre peaks olema omaette artikkel, aga praegu suunab siia. Andres (arutelu) 8. detsember 2012, kell 12:25 (EET)
replies: text: :kas mitte sisuliselt pole mulgi keel ja mulgi murre ikkagi samad asjad? Isegi kui täpselt pole, siis eraldi artikleid küll vist teha pole mõttekas--Bioneer1 (arutelu) 30. juuli 2014, kell 11:25 (EEST)
replies: text: :: Asi on võib-olla sama, aga mõisted on erinevad. Andres (arutelu) 30. juuli 2014, kell 22:37 (EEST)
thread_title: Mulgi keel vs mulgi murre

message: Selles arutelus on varem mainitud Sakala keelt. Praegu suunab see märksõna siia artiklisse. Võru vikis on sellest eraldi artikkel: --Bioneer1 (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 18:22 (EET)
----
Eelmine jutt kirjutati üle. --Epp 29. veebruar 2016, kell 23:04 (EET)
thread_title: Sakala keel
Arutelu:Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

message: Soovitaksin pealkirja "ÜRO liikmesriikide loend". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. detsember 2005, kell 23.55 (UTC)

message: Miks täiendamismärkus on ära võetud? Artikkel on ilmselgelt liiga lühike. Andres 11. detsember 2005, kell 10.56 (UTC)
Kordan veel kord. Kõiki artikleid saab teha pikemaks. Alati võib tulla keegi ja ütelda suvalise artikli kohta, et seda saab täiendada.  Seetõttu tuleks mall "täienda" kasutusest maha võtta. Vaja oleks ehk malli nupukeste jaoks, millel peaks aga olema väljatöötatud reeglistik ja muidugi ei pandaks teda artiklitele nagu ÜRO, mis on selle malli jaoks ilmselgelt liiga mahukad. Siim 11. detsember 2005, kell 11.00 (UTC)
Malli on vaja vaid selleks, et toimetajatel ja muudel artikli parandajatel oleks ülevaade toimetamist/täiendamist vajavatest artiklitest. Et saaks võtta vastava kategooria ette ja hakata näiteks otsast toimetama. Kui me aga igale täiendamist vajavale artiklile selle lisame, siis mis selle asja mõte on? Siim 11. detsember 2005, kell 11.04 (UTC)
replies: text: Asja mõte on näidata, et me ei ole artikli pikkusega rahul. Lugeja ei pruugi kohe aru saada, mis Vikipeedia on. Andres 11. detsember 2005, kell 11.27 (UTC)
replies: text: : See ei ole kaugeltki piisav põhjus, et artiklite väljanägemist solkida. Siim 11. detsember 2005, kell 11.32 (UTC)
replies: text: :: Nii et küsimus on siis väljanägemises. Võib-olla otsida teistsugust graafilist lahendust? Andres 11. detsember 2005, kell 15.33 (UTC)
teisaldaks ikka täisnime alla? - Ahsoous 24. august 2007, kell 21:26 (UTC)

message: UNTSO (United Nations Truce Supervision Organisation) ÜRO sõjaline vaatlusmissioon UNTSO loodi ÜRO poolt juba 1948. aastal. Tegemist on ÜRO kõige esimese ja vanima rahuvalvemissiooniga, mille suurus on praegu ligikaudu 150 sõjalist vaatlejat. Sõjaliste vaatlejate ülesanne on jälgida rahukokkulepetest kinnipidamist Lähis-Idas ning hoida ära konfliktide eskaleerumist, samuti aidata teisi piirkonnas paiknevaid ÜRO missioone, nagu näiteks UNDOF (United Nations Disegagement Observer Force), mis tegutseb Golani kõrgendikul Iisraeli ja Süüria piiril, ning UNIFILi (United Nations Interim Force in Lebanon) missioon Liibanonis, mille ülesandeks on tagada julgeolek „sinisel joonel” (Iisraeli - Liibanoni piir). UNTSO on esindatud ka Siinai poolsaarel, kus jälgitakse Egiptuse–Iisraeli piiri.
thread_title:  Iisrael, Liibanon ja Süüria 

message: Liikmesriikide arv on vale (õige on 193) ning see vajab minu meelest ka linki.
replies: text: Tegin paranduse. Lingiks sobiks vist see, aga mul ei avane see. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 10:03 (EEST)
thread_title:  Liikmesriikide arv 

message: Traditsiooniline tõlge on ekslik, sest Nations vaste on siin "riigid", seega: Ühinenud Riikide Organisatsioon.--Vaher (arutelu) 11. detsember 2021, kell 18:47 (EET)
thread_title:  Pealkiri on eksitav
Arutelu:Sagedus

message: sündmuste hulk
replies: text: Ehk oleks parem "sündmuste arv"? Andres 11. detsember 2005, kell 08.48 (UTC)

message: Võnkesagedus on nüüd ümbersuunamine siia. Ma ei ütle, et see tingimata vale on. 
Sagedus defineeritaksegi sageli võnkesagedusena (harmoonilise võnkumise korral), aga see artikkel siin esitab võnkesagedust erijuhuna. Ei mainita üldse, et sündmus peab korduma võrdsete ajavahemike tagant (kas peab?), ega öelda, mida sündmuse kordumine tähendab. Andres 27. oktoober 2009, kell 07:09 (UTC)
Kas sagedus käib ainult perioodilise protsessi kohta? Andres 27. oktoober 2009, kell 07:11 (UTC)
replies: text: Jah, aperioodiliste protsesside korral sagedusest tavaliselt ei räägita. Kui tegemist perioodilisteks protsessideks lahutatava protsessiga, siis räägitakse juba spektrist. --Hardi 27. oktoober 2009, kell 20:43 (UTC)
replies: text: : Mis tähendab "perioodiline protsess"? Kas see on protsess, milles mingi füüsikalise suurus aja funktsioonina on perioodiline funktsioon? Sel juhul ei pruugi sündmuste kordumine tuleneda perioodilisest protsessist. Andres 28. oktoober 2009, kell 00:04 (UTC)

text: : Näiteks keegi astub igal hommikul kell kaheksa oma korteri uksest välja. Andres 28. oktoober 2009, kell 00:05 (UTC)
Kui sagedus on alati perioodilise protsessi sagedus, miks siis alustada "Perioodilise protsessi"? 
Edasi, kui perioodiline protsess on nii defineeritud, nagu ma pakkusin, siis ei ole periood üheselt määratud. Nähtavasti tuleb perioodi all mõista kahe järjestikuse sündmuse kordumise vahelise ajavahemiku kestust. 
Mis tähendab "sündmuse kordumine"?
Alajaotuses "Seos lainepikkusega" on esitatud jutt, mis ei käi igasuguse sageduse kohta. Andres 28. oktoober 2009, kell 00:11 (UTC)

message: Sagedust tähistatakse f-tähe asemel vahel ka kreeka tähega nüü (v või υ), nagu lk-lt Wieni nihkeseadus lugeda saab. Nüü on vist ajalooline tähis? nimelik 28. oktoober 2017, kell 21:38
Sama sagedusetähis nüü ka artiklis Spontaanne kiirgus. nimelik 25. veebruar 2019, kell 16:05 
replies: text: : Samuti spektri teema juures...  E = h \nu https://et.wikipedia.org/wiki/Spekter   nimelik 23. märts 2019, kell 14:35
thread_title:  Sageduse tähis nüü
Arutelu:Kuulitõuge

message: "Tõugata" ei ole selles kontekstis minu meelest arusaadav. Andres 11. detsember 2005, kell 08.51 (UTC)
Viskamine toimub üle õla, nii nagu pallivise. Kuulitõukes kuuli ei visata. Siim 11. detsember 2005, kell 08.59 (UTC)
replies: text: Saan aru küll. Aga "tõukama" on üsna ebamäärane sõna. Üldisem termin on "heitma", kuid seegi vist pole siin arusaadav. Andres 11. detsember 2005, kell 09.33 (UTC)
replies: text: : Ma arvan, et tuleks lähtuda korrektsest terminoloogiast. Ketast ja vasarat heidetakse, kuuli tõugatakse, oda visatakse jne. Kui inimesed aru ei saa, siis kahju küll, aga ega me Vikipeediat ainult lastele kirjuta. Geoloogilistes artiklites üritan ka kasutada korrektset terminoloogiat, ehkki nii ei saa enamik võib-olla paljudest asjadest aru. Siim 11. detsember 2005, kell 09.46 (UTC)
replies: text: :: Arvan, et "heitmine" on korrektne sõna ka kuulitõuke kohta. Heitjate võistlustel osalevad ka odaviskajad ja kuulitõukajad. Ma pole kindel, kas "tõukama" on termin, aga kui on, siis tuleks teha link artiklile "Tõukamine", kus seda terminit selgitatakse. Praegu ei ole midagi selgitatud, vaid on ainult tautoloogia. Ja sõna "tõukama" iseenesest ei ütle, mida siis ikkagi tehakse. Arusaamatus tuleneb sõna tähenduse ebamäärasusest, mitte lugeja rumalusest.
replies: text: ::: Heitjate võistlus ei ütle midagi, sest kes see ikka paneks võistlusele nimeke heitjate-tõukajate-viskajate võistlus. Nimi on selline mugavusest. Arvan, et kergejõustikutreeneritele on tõukamise ja viskamise erinevus palju selgem. Küsi neilt, kas kuuli heidetakse, visatakse või tõugatakse? Siim 11. detsember 2005, kell 10.42 (UTC)
replies: text: :::: Võib-olla Sul on õigus, aga artikli teksti tuleks ikkagi muuta. Andres 11. detsember 2005, kell 11.09 (UTC)

text: :: Kui juba ette eeldada, et jutust aru ei saada, siis pole ju jutul üldse mõtet. Aga loodan, et terminid on vastavates artiklites ära seletatud. Andres 11. detsember 2005, kell 10.35 (UTC)
replies: text: ::: Loodad, et terminid on vastavates artiklites ära seletatud? Kas sa pole kuulnud, et Vikipeedia ei ole veel valmis? Geoloogilisi termineid on kümneid tuhandeid. Ma ei ole paraku veel jõudnud neist kõigist artiklit kirjutada. Kahjuks. Ma ei saa eeldada, et kõik inimesed jagavad geoloogilist terminoloogiat. Kas mul pole siis sellest mõtet kirjutada? Siim 11. detsember 2005, kell 10.42 (UTC)
replies: text: :::: Jutt on sellest, et peaks olema link artiklile, kus asi ära seletatakse. Andres 11. detsember 2005, kell 11.09 (UTC)

message: välislingid ei vii õigesse kohta
thread_title:  välislingid ei vii õigesse kohta