lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Nõmmküla (Muhu)

message: maanteede nimed vajavad täpsustamist. Nõmmküla nimega seotuid maanteid Eesti maanteede loend järgi ei ole.--Hendrix 13. august 2007, kell 17:35 (UTC)
replies: text: Tegu on nähtavasti maanteelõikudega. Andres 13. august 2007, kell 17:54 (UTC)
replies: text: :seda küll, aga lihtsam on orienteeruda, kui maantee nimi õigel kujul välja kirjutatud. Andmebaasid tunnistavad paraku käibivaid maanteede nimesid--Hendrix 13. august 2007, kell 18:00 (UTC)
replies: text: ::järeleuurimisel selgus, et artiklis toodud maanteed on õiged. Mis tähendab, et Eesti maanteede loend tahab täiendamist...--Hendrix 14. august 2007, kell 05:05 (UTC)
Jah, ega ma neid maanteid päris lambist ei võtnud :) Jaan513 19. august 2007, kell 20:43 (UTC)
Tänaseks seisab enamus hoonest tühjana, klubi ei tööta enam ammu. Ainus toimiv funktsioon hoones on kauplus. Hoonet on korduvalt üritatud müüa, kuid edutult. 1990-date aastate keskel käis klubihoones hea äri ja korraga tegutseseid kaks kauplust. Alles hiljuti (aastal 2007) töötas majas kaks kauplust ja mõned ruumid peaks külakeskusele (vms) kuuluma või nende poolt kasutusel olema. Jaan513 19. august 2007, kell 20:49 (UTC)

text: Lõiku saigi natuke muudetud. Jaan513 19. august 2007, kell 20:55 (UTC)

message: Kuidas on selle Kivari mäega — artikli järgi on see Muhu kõrgeim tipp, aga kaardist vaadates näen ma mingit nimeta mäge Kapi, Tupenurme ja Lepiku vahel, kus üsna suur tükk maad 25-m-horisontaalist üle läheb. Eks Jaan teab, kuidas on? --Mmh 26. august 2009, kell 22:19 (UTC)
replies: text: Olgu, uurin. --Jaan513 27. august 2009, kell 07:29 (UTC)
replies: text: :Jätsin sisse, et see on üks kõrgematest. Viidet praegu ei leidnud. --Jaan513 27. august 2009, kell 08:00 (UTC)

text: :Maa-ameti ajaloolistel kaartidel (NL topokaart 1945–1952) on Tupenurme juures tõepoolest rohkem kui Kivaril: 24,3 (Kivari 23,9). Kivari mägi on aadressiandmete rakenduses olemas (kõrgust küll mitte), seda nimeta mäge/kohta Tupenurmel aga mitte. Teisi kõrgeid kohti sealkandis vana kaart ei näita. --Jaan513 27. august 2009, kell 08:17 (UTC)
replies: text: ::Kõrgeim on Sepa mägi Päeldas. Tupenurme ja Nõmmküla kõrgeimad punktid jäävad napilt alla. --Jaan513 (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 13:06 (EEST)
thread_title:  Kõrgeim koht?
Arutelu:Eesti maanteede loend

message: huvitav, mis tähendus sel numeratsioonil on?--Hendrix 14. august 2007, kell 08:26 (UTC)
replies: text: ise küsin, ise vastan - tee number.--Hendrix 14. august 2007, kell 08:32 (UTC)
---
Miks osad maanteed on kirjutatud suurtähtedega? Egon 25. jaanuar 2008, kell 14:32 (UTC)

text: ilmselt sellepärast, et Maaameti andmebaasis on nad suurte tähtedega ja on tehtud vist kopipeist--Hendrix 25. jaanuar 2008, kell 17:48 (UTC)

message: tea, kes need maanteede nimed küll kombekohaselt ümber viitsib kirjutada...--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 14:15 (UTC)
replies: text: Mina ei viitsi... Aga võib-olla kuulutame välja hoogtöö? Andres 27. jaanuar 2008, kell 14:31 (UTC)

message: Pikkused peaksid olema sulgudes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. juuni 2008, kell 14:41 (UTC)

message: Mis maantee oli/on Tallinna–Viljandi maantee (3 linki)?--Estopedist1 (arutelu) 28. detsember 2016, kell 13:07 (EET)
----
Pealkiri ei vasta sisule. Päises on küll öeldud, et kõrvalmaanteed on eraldi loendis, aga lisaks riigiteedele on katmata veel ka kohalikud maanteed. See loend on üsna lühike, minu meelest võiks selle vabalt liita artiklitega põhimaantee ja tugimaantee. Pikne 11. aprill 2021, kell 20:14 (EEST)
replies: text: Olen nõus, et selle artikli võiks liita põhimaantee ja tugimaantee artiklitega. Lisasin tugimaantee artiklisse tugimaanteede nimekirja. Tegelikult võiks olla olemas ka selline artikkel, mis räägiks lähemalt Eesti maanteede võrgust tervikuna (teede liigid ja klassid, nummerdussüsteem). Sarnaselt artiklile https://en.wikipedia.org/wiki/Highways_in_Estonia. Eesti maanteede kohta on midagi kirjas artiklis maantee, kuid see peaks rääkima maanteedest kogu maailmas, mitte ainult Eestis. --Karljohan29 (arutelu) 11. aprill 2021, kell 20:51 (EEST)
thread_title: Tallinna–Viljandi maantee

message: Leitavuse huvides näib mõistlik hoida siin täpsustulehekülge. Muidu on huvilisel keeruline vastavaid loendeid kätte saada. Sellest tulenevalt tekitasin siia midagi. Ivo (arutelu) 22. august 2021, kell 20:18 (EEST)
thread_title:  Täpsustus 

message: Tegelikult võiks olla ka artikkel Eesti maanteedest. Kui vaadata varasema artikli interwiki linke (:d:Q1329505), siis need saaks kaheks jaotada: loendid ning ülevaateartiklid. Selline ülevaateartikkel kuluks ka meil ära, mis räägiks, et palju Eestis maanteid on jne. Ivo (arutelu) 22. august 2021, kell 20:18 (EEST)
replies: text: Ma osa linke siia eemaldasin enne, mõned jäid veel eemaldamata. Kuna on üsna juhuslik, mille kohta on Vikipeedias eraldi loendid, siis on kahedav, et seda loetelu taibatakse otsida, kui linke enam pole. Kas nüüd, kui on artikkel Eesti teedevõrk ja suunamine Eesti maanteed, on ikka seda eraldi loendite loetelu tarvis? Pikne 23. august 2021, kell 17:55 (EEST)
thread_title:  Eesti maanteedest
Arutelu:@

message: allikas: wikipedia teistes keeltes ja http://answers.google.com/answers/threadview?id=89484
* apestaart - Dutch for "monkey's tail" 
* snabel - Danish for "elephant's trunk" 
* kissanhnta - Finnish for "cat's tail" 
* klammeraffe - German for "hanging monkey" 
* kukac - Hungarian for "worm" 
* dalphaengi - Korean for "snail" 
* grisehale - Norwegian for "pig's tail" 
* sobachka - Russian for "little dog" 
soome:
* hiirenhäntä
* kanelipulla
* kissanhäntä
* kissantassu
* miuku
* miukumauku
* miumau
* möykky
* norsunkorva
* tööttä
suwa 14. august 2007, kell 15:43 (UTC)
Nimetused eri keeltes tuleks üle viia vikisõnaraamtusse ja sinna link panna. --Metsavend 10. detsember 2009, kell 12:43 (UTC)
replies: text: Nad ei pea tõesti siin olema, kuigi ehk võiksid. Vikisõnaraamatus peaks need siis panema eestikeelsete nimetuste tõlgeteks? Andres 10. detsember 2009, kell 12:59 (UTC)

text: Panin vikisõnastikku tõlked, sealhulgas suurema osa nendest, mis olid nimetatud. Sõnasõnalised tähendused saab panna siis, kui vastavad artiklid tulevad. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 12:20 (EET)

text: Siia võib küll teha alajaotuse sellest, millise tähendusega sõnu selle märgi kohta kasutatakse. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 13:28 (EET)
----
"serverinime eraldamiseks." Serverinimi ei ole xxx.ee. See on interneti aadress, või kuidas igas seda nimetada. Serveri nimi võib olla suvaline tähtede kombinatsioon - "minukoduserver" näiteks.--Rünno 12. detsember 2009, kell 18:24 (UTC)
----
Prantsuskeelne sõna peaks olema siiski 'arobase'  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2017, kell 12:32 (EET)

text: Jah, aga kas see ei ole siis sõna arroba teisend? On küll ka teisi etümoloogiaid. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 13:28 (EET)
replies: text: : Teisend või mitte, aga lause sõnastus oli ju vigane.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2017, kell 13:51 (EET)
 Sageli kasutatakse seda Interneti sümbolina.
kus? --WikedKentaur (arutelu) 11. oktoober 2021, kell 19:48 (EEST)
thread_title: naljakaid nimesi teistes keeltes
Arutelu:Paul Maitla

message: Varasem redaktsioon:
thumb|right|170px|Raudristi Rüütliristi kavaler Paul Maitla
Paul “Kugelblitz” Maitla (27. märts 1913 Kärkna - 10. mai 1945 Tšehhi, Nymburki lähedal) oli eesti sõjaväelane. Major Paul Maitla oli sõja lõpus 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi 45. rügemendi komandör ja üks neljast Eesti sõdurist, kes said sõjategevuse eest Raudristi Rüütliristi. Ta sai oma autasu Sinimägedes keskmise mäe (ka Põrguaugu või Grenaderi mägi) tagasivallutamise juhtimise eest.

message: Paul Maitla saatus oli aastakümneid ebaselge, kuni 2005. aastal leiti pisut informatsiooni Tšehhi linna Nymburki linnaarhiividest. Need arhiividokumendid näitavad, et Maitla arreteeriti 9. mail 1945 ning hukati koos 4 sõduriga esimesel rahu päeval pärast Teise maailmasõja lõppu Euroopas Tšehhi kommunistide poolt.
thread_title:  Surm 

message: *Artikkel ja foto Eesti Ekspressis
Andres 15. august 2007, kell 15:52 (UTC)
replies: text: Viisin kogu info artiklisseAkra 6. november 2007, kell 07:14 (UTC)
Panin lehele palju teksti ja see tekst on pärit minu tehtud lehelt : http://www.freewebs.com/paulmaitla
thread_title:  Välislingid 

message: * Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1993   |   lk 13 --kanakukk 17. märts 2010, kell 15:17 (EET).
thread_title:  Temast "Võitlejas" 

message: Kust leiti 09.05? 
Ka siin on 10.05.1945:
 https://ekspress.delfi.ee/artikkel/69073469/major-paul-maitla-surm
thread_title:  Surmakuupäev
Arutelu:Tartu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakond

message: see eelarve käib mul täitsa üle mõistuse - mida võiks tähendada, et "Muu puuetega isikute sotsiaalne kaitse" pealt saadavad tulud on 25 059 800 krooni? Peaks ju nagu kulutama, mitte tulu saama... Ja üleüldse, mis võiks tähenda "Sotsiaalabi osakonna tulud" - 89 325 800 krooni. Millega nad seal tegelevad, et tulud tekkivad...?--Hendrix 18. august 2007, kell 23:57 (UTC)
--Hendrix 18. august 2007, kell 23:57 (UTC)
replies: text: :mina olen juba sellises eas, et on raskusi alla 10 mm tähesuuruse lugemisega. Ja usu, minu ealiseid on teisigi. Ei maksa kelkida oma terava nägemisega...--Hendrix 19. august 2007, kell 19:10 (UTC)
replies: text: :: Millest Sa räägid? Andres 19. august 2007, kell 19:53 (UTC)
replies: text: :::viite font on tillukeseks tehtud.--Hendrix 19. august 2007, kell 19:58 (UTC)

message: :Vastavalt tehtud ettepanekule võtan eelarve osa artiklis välja. Ivo 22. detsember 2011, kell 15:23 (EET)
Sotsiaalabi osakonna tegevuseks oli Tartu linna 2007. aasta eelarves ettenähtud ~90 miljonit krooni Tartu linna 2007. a eelarve kinnitamine, mis moodustas ca 6% linna eelarve kogumahust.
Tartu Volikogu suurendas 2007. aasta septembris sotsiaalse kaitse investeeringuid 37 miljoni krooni võrra. Liiva tänava hooldekodu juurdeehitisele planeeriti 19 miljoni krooni asemel 50 miljonit ning 6 miljonit oli kavas kulutada Nisu 2a hoone keldri renoveerimisele noorte sotsiaalse rehabilitatsiooni keskuseks.
thread_title: Eelarve
Arutelu:Avita

message: tundub, et tegin selle lehekülje ilmaaegu. Paluks kustutada.--Hendrix 19. august 2007, kell 09:36 (UTC)
replies: text: vähemalt mina ei oska midagi siia asjalikku kirjutada...--Hendrix 19. august 2007, kell 09:37 (UTC)
replies: text: :: avitama - aitama murdes/van kõnekeeles avitama @ ÕS2006
replies: text: :: a + vita = elu ladina keeles, seega väga hea sõnademäng, mis tähendab, et ristiisad ja -emad on olnud hea maitsega.

text: :: suwa 20. august 2007, kell 08:45 (UTC)

message: AS BIT suunab siia. Meil on ka link BIT (eksperimentaalkombinaat). Kas üks ja sama ettevõte?--Estopedist1 (arutelu) 24. november 2018, kell 15:50 (EET)
thread_title: AS BIT
Arutelu:Mikola Jermalovitš

message: Miks see kaart siin on? Andres 19. august 2007, kell 13:43 (UTC)
Arutelu:Mõõdukas vaimne alaareng

message: Kas jutt on vastutusvõimest või teovõimest? Andres 20. august 2007, kell 16:42 (UTC)
replies: text: eks ikka teovõimest. Tegin parandused.--Hendrix 20. august 2007, kell 17:17 (UTC)

message: Arutelu:Imbetsilsus
replies: text: Sõna "imbetsilsus" ei ole siin enam mainitud. Andres (arutelu) 3. märts 2015, kell 11:24 (EET)
thread_title:  Arutelu:Imbetsilsus
Arutelu:Asula

message: Selle definitsiooni järgi on ka näiteks Eesti asula. 
Demograafia sõnastik seletab asja nii: on olemas kindlad terminid, millega iseloomustatakse rahvastiku koondumise viisi territooriumil. Eesti keeles on asustusüksuse üldnimetusena kasutusel termin "asula" ("asula " sünonüümina on kasutatud ametikeeles russitsismina termineid "asustatud punkt", "asustatud koht" ja "asustuskeskus"), sama tähendab ka laialivalguvam nimetus "paikkond". 
Ingliskeelsed vasted on conglomeration, aggregation, population aggregate, population cluster.  Andres 21. august 2007, kell 18:27 (UTC)
Tõstsin selle pildi välja, sest siin on kujutatud haldusüksuste piire, mitte asulaid. --Metsavend 28. juuli 2008, kell 10:31 (UTC)
replies: text: Noh, siin on külade piirid. Külad ju ei ole haldusüksused? Andres 28. juuli 2008, kell 10:34 (UTC)

message: § 1. Käesolev seadus kehtib asulate kohta. Asulaiks käesoleva seaduse mõttes loetakse:
1) linnad;
2) sellekohaste seaduste alusel suvitus- ja ravikohtadeks tunnustatud kohad;
3) Vabariigi Valitsuse poolt määratud piires asulaiks tunnustatud kohad, milledeks võivad olla olemas- ja tekkimisel olevad alevikud, tekkimisel olevad suvitus- ja ravikohad kui ka alevikkudena ja suvitus- ning ravipaikadena ettenähtavad kohad, olemas- ja asutamisel olevate ning asutamisele tulevate suuremate tööstuste asupaigad, samuti kohad, kus püstitatakse peamiselt mittepõllumajandusliku iseloomuga ehitisi või kus sääraste ehitiste püstitamine on ettenähtav.
http://www.hot.ee/seadustekogu/skix-4-1.html --193.40.12.198 11. november 2010, kell 14:27 (EET)
replies: text: Siin on tegu spetsiifilise tähendusega, mis vajab omaette artiklit. Andres 12. november 2010, kell 07:49 (EET)
thread_title:  Asulad 1939. aasta Ehitusseaduses 

message: Enwiki's on tehtud ka eraldi artikkel Eesti asulad (vt :en:Populated places in Estonia), ent ma pole kindel, kas see on meil vajalik. Samas Eesti asulate ajaloost või "asula" õiguslikest külgedest annaks küll pikemalt rääkida--Bioneer1 (arutelu) 31. jaanuar 2015, kell 20:09 (EET)
thread_title: artikkel Eesti asulad?

message: Kas on võimalik ka see, et linn kui haldusüksus sisaldab mitut asulat? Soomes vist on nii. Või väiksem asula on "linna haldusalas" vms. Adeliine 26. mai 2016, kell 22:12 (EEST)
replies: text: Linnaks nimetatavas haldusüksuses võib olla mitu asulat. Kui öelda, et asula on linna haldusalas, siis sisuliselt on tegu sama asjaga, ainult kasutatakse teist väljendusviisi (sel juhul peab olema olemas see põhiasula). Soomes on nii, et linna asula mõttes ei pruugigi üldse olla. Venemaal on nimetatakse Peterburi linnaks Peterburi haldusala, ja seal on asulaid palju. Eesti NSV-s oli näiteks Maardu Tallinna haldusalas, aga ma ei mäleta, kuidas täpselt selle kohta öeldi. Hiinas on ka nii, et näiteks linnaks nimetatatava haldusüksuse sees võib olla muude asulanimedega haldusüksusi, ja nende sees jälle omakorda. (Ka linnarajoonide sees võib olla asulanimega haldusüksusi.) Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 22:22 (EEST)
thread_title:  Asulad linnas kui haldusüksuses
Arutelu:Sarandë

message: *Fotod
*Fotod
*Foto
*Fotod
*Fotod
*Foto
*Lingid fotodele
*Fotod
*Foto
*Foto
*Foto
*Fotod
*Fotod
*Fotod
*Foto
*Foto
*Foto
*Foto
*Foto
*Fotod
*Fotod 
*Foto
*Foto
*Fotod
*Fotod: kalasadam
*[
http://www.sitesatlas.com/Europe/Albania/Butrint.htm Foto]
*Foto
*Foto
*[
http://home.vr-web.de/juergen.schreier/albania-syri-i-kalter/albania-syri-i-kalter.html Syri i Kalter]] (allikas Sarandë ja Gjirokastëri vahel)
*Sarandë ja Vlorë vaheline tee
* Ksamili foto
*Fotod
*Fotod
*[http://www.geocities.com/uladzik/fotki/ 
Foto: "Jonada and Greek Island"]
*[http://www.geocities.com/kater_carlo62/Seite6.html
Foto]
*Foto
*Foto: Ksamil]
*Fotod
*Foto
*Fotod; viis esimest
*Foto
*Fotod
*Fotod
*Fotod]
*Mitmehäälne koorilaul
*Fotod
replies: text: Millegipärast välja võetud. Andres 21. august 2007, kell 21:09 (UTC)
replies: text: :Neid alles jättes ei olnud võimalik artiklit muuta. - Urmas 21. august 2007, kell 21:27 (UTC)
replies: text: :: Võtsin spämmifiltrile vastumeelse lingi välja ja panin ülejäänud tagasi. Andres 21. august 2007, kell 23:09 (UTC)
replies: text: :::Kena. - Urmas 22. august 2007, kell 05:28 (UTC)
----
Miks asendi kaart ei kõlvanud? - Urmas 21. august 2007, kell 21:28 (UTC)

text: Panin tagasi. Kuidas ma selle välja võtsin, on mõistatus. Andres 21. august 2007, kell 23:12 (UTC)
replies: text: :Klaar. - Urmas 22. august 2007, kell 05:28 (UTC)
----
"Lapsed kerjavad sadama juures kirjatarbeid, raamatuid ja riideid." Ma usun, et kõige rohkem tahavad nad ikka raha saada. Velirand (arutelu) 15. aprill 2018, kell 13:01 (EEST)
thread_title: Välislingid
Arutelu:Mart Niklus

message: "Niklus on Eesti Vabariigi kodanik, kelle elu ja tervise pärast rahvusvaheline üldsus ja rahvuskaaslased kogu maailmas on kindlasti kõige rohkem muretsenud ja võidelnud." Kontrollimatu väide. Tegemist pole iludusvõistlusega, ilukõne aga entsyklopeediasse ei kuulu. Sama käib fraaside kohta laadis "meelsasti viibib looduses" - stiilihälve ning sisult irrelevantne. --Oop 22. august 2007, kell 19:58 (UTC)

message: *Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1980   |   lk 1. --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:54 (UTC).
*Vasakul: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1980   |   lk 3 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:11 (UTC).
*Keskel: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1981   |   lk 1 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:29 (UTC).
thread_title:  Temast ajalehes "Võitleja"
Arutelu:Arnold Meri

message: "Pane raisale nii et aitab!" Autor: Pekka Erelt (20.02.2007)
Partei sünnitatud
Üle Eesti tegutsenud hävitusüksusi (neid oli 1951 kokku 39) kamandas Hävituspataljonide keskstaap, kuhu kuulus hulk tuntud kommuniste – lisaks staabiülem Karotammele, Aleksander Resev, Boris Kumm, Arnold Veimer ja Arnold Meri. www.ekspress.ee
????
Dondorf, Marie, Carl, sugulusandmeid pole, sakslane, 1873 Venemaa Vitebsk, küüdit. 15.08.45. Võeti ešelonist maha kui Arnold Meri vanaema. [1735M]
* http://www.okupatsioon.ee/nimekirjad/raamat/raamat2001/sakslastena_kyyditatud/sakslastena_kyyditatud-D.html
suwa 23. august 2007, kell 07:44 (UTC)
----
Venekeelne välislink on katki. Andres 21. detsember 2008, kell 08:00 (UTC)
Sissejuhatuse järel olevale lõigule tuleb ka pealkiri panna.--WooteleF 7. jaanuar 2009, kell 15:51 (UTC)
thread_title: Tsitaat

message: Millegipärast on artiklis alajaotus märgitud kahekordselt ning lisaks sellele on üks viide ära eksinud, kas too käib autasude juurde? Toda võiks märkida sellisel juhul autasude ette kaldkirjas "Viide autasude kohta "ref".. " --kanakukk 14. aprill 2009, kell 11:46 (UTC).
thread_title:  Viited x2 

message: Artiklis on öeldud, et 1948 sai Meri Lenini ordeni, aga alajaotuses "Autasud ja aunimetused" on viide, kus Lenini orden on omistatud 1949. aastal. Tuleks üle kontrollida, kuidas õige on. --kanakukk 29. november 2010, kell 16:15 (EET).
replies: text: 1948 oli viitamata, 1949 oli viidatud. Ühtlustasin 1949-ks. Taivo 1. jaanuar 2011, kell 23:10 (EET)
thread_title:  Lenini ordenitest
Arutelu:Sangaste loss

message: Kas poleks targem öelda, et von Berg oli esimene ja viimane eraomanik... st ainus eraomanik...? Ega ma vist ei eksi? Sihuke asi kah, et see on vist Vikipeedias reegel, et artikkel peab hakkama definitsiooniga, mitte asukohakirjeldusega vm? 194.106.116.182 24. august 2007, kell 03:47 (UTC) alias Jürka
Vähemalt 1940. aastani pidi lossil (ja jäänukmõisal) ka omanik olema. Ja kas ehitusmeistri nimi ei olnud mitte Rudolph Maag?
replies: text: Kui on allikaid R.Maagi kohta, oleks küll kena, kui need saaks Vikis ära toodud. Google küll paraku midagi ei anna. Võibolla mõni muu otsingumootor?--Hendrix 25. august 2007, kell 09:16 (UTC)

message: kasutatud kirjandus tahab korrastamist, teen seda veidi hiljem--Hendrix 25. august 2007, kell 10:43 (UTC)
küll ma otsisin, kuidas saaks tsitaadi ilusti kasti sisse panna. Ei leidnudki. Sõnaga - mida tuleb teha, et tsiteeritav lõik oleks kenasti katkendliku joonega ümbritsetud? Need tsitaadi mallid, väga vabandan, mulle ei meeldi--Hendrix 25. august 2007, kell 17:25 (UTC)
replies: text: Mulle ka väga ei meeldi... Teevad Vikipeedia liiga kirjuks. Aga see-eest neid tsitaate lugeda oli huvitav... Võiks olla lihtsalt klassikalises kujunduses (See ja see on öelnud: "Bla-bla-bla.") 194.106.116.182 26. august 2007, kell 08:51 (UTC) alias Jürka
replies: text: :omaloomingulise mall:tsitaat3-ga olen juba päris rahul. Tekst on loetav ja ülejäänud tekstist eraldatud. Teisest küljest - eks ta üks vilede ja kellade kategooriasse kuuluv tilu-lilu ole...--Hendrix 26. august 2007, kell 09:02 (UTC)

message: Artiklis võiks rääkida ka kõrvalhoonetest, kuna need moodustavad lossiga ühtse arhitektuurilise terviku - [[User:WooteleF|WooteleF]] 19. november 2007, kell 11:42 (UTC)

message: Kui loss valmis 1881 (või 1883) ja Friedrich Berg oli selle omanik 1888-1938, siis kellele ta kuulus need mõned vahepealsed aastad?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 25. veebruar 2009, kell 11:56 (UTC)

message: Tartu 2. jaosk. kohtupristavi poolt on määratud oksjonil müügile Tartu advokaat Oskar Rütli ja surnud Valga metsakaupmehe Jossel Scheini pärija Efraim Scheini nõudmise rahuldamiseks Sangaste loss koos 56 ha maaga ja kõrvalhoonetega. Oksjon peetakse Tartu ringkonnakohtu hoones 11. okt. k. a.
Sangaste loss kuulub surnud krahv Bergi pärandustombu hulka. Krahv Bergi pärijaiks on Tallinnas elutsev Soome kodanik Erna Berg ja Saksamaale asunud Vitte perekond. Nende võlasumma nõudjatele ulatub 100.000 kr-le, millise summa eest on ka loss oksjonil müügile määratud.
Päevaleht, 8. juuni 1940, nr. 151, lk. 5. --Improvisaator 5. september 2009, kell 12:19 (UTC)
thread_title:  Sangaste loss 100.000 krooni eest oksjonile
Arutelu:Ankur

message: * admiraliteediankur
* ahtriankur
* halliankur
* hoideankur
* hoovuseankur
* jääankur 
* patentankur
* peaankur
* pöörtokkankur
* püsiankur
* sahkankur
* seenankur
* stoppankur
* tokita ankur
* tokkankur
* tormiankur - :en:Sea anchor
* triivankur - :en:Sea anchor (???)
* tääviankur
* varpankur
* varuankur
* vööriankur
thread_title:  mõned ankrud 

message: * ankrupaik
* ankrumaks, ankruraha
* ankurdamine
* ankurdumine
----
ots on ikka päris asi merekeeles, mitte nn
replies: text: Sellepärast oligi lisatud "nn", et tegu on erialakeele terminiga.:) Ursus scribens (arutelu) 17. august 2019, kell 19:38 (EEST)
thread_title:  vaata ka
Arutelu:Harry Potter ja surma vägised

message: Varasem versioon:
Harry Potter ja surmapühakud (originaalis "Harry Potter and the Deathly Hallows") on 2007. aastal ilmunud seitsmes raamat J. K. Rowlingu "Harry Potteri" romaanisarjast 
Eestikeelset tõlget on oodata 2007. aasta lõpuks.

message: Harryl jätkub küllaldaselt mõtlemisainet. Kuidas leida ülejäänud varikätkid? Kes on see salapärane R.A.B? Mida plaanitseb teha Lord Voldemort?
Harry Potter ei lähe tagasi Sigatüükasse ja selle aasta jooksul juhtub nii mõndagi. Paljud, keda ta tundis, surevad.
Paljudel on ilmselt kahtlusi Dumbledore'i surma suhtes. Kas ta ikka suri? Selgub, et ei surnud, vaid ta teeskles surma. Harry tapab Voldemorti ja raamat lõppeb vähemalt tema jaoks hästi, tüüpilise õnneliku lõpuga.
Andres 25. august 2007, kell 06:40 (UTC)
Raamatu eestikeelne pealkiri on nüüd teada: http://varrak.ee/ erik15 15. oktoober 2007, kell 18:47 (UTC)
----
Miks siin peavad olema  kaanetekstid? Ja kas need ei ole autoriõiguse all? Andres 23. oktoober 2007, kell 18:17 (UTC)
----
Raamatu info on imelik. Andres 9. november 2007, kell 15:24 (UTC)
----
Ma toimetasin seda infot sutsu, kuid see on vist liiga pikk (kuigi tegelikult poolik). Võib-olla peaks selle asendama natuke lühema tekstiga, mis ei räägiks kõigest, mis raamatus toimub?--erik15 10. november 2007, kell 10:29 (UTC)
----
Oot-oot, mis selle raamatu pealkiri siis on? Andres 18. juuli 2011, kell 08:09 (EEST)
replies: text: Raamatus on väikeste tähtedega surma vägised. 88.196.241.249 18. juuli 2011, kell 09:29 (EEST)
thread_title: Sisututvustus

message: Rowling on ametlikult teatanud, et Harry Potter ja äraneetud laps kuulub samasse sarja (erinevalt teistest teostest, mille puhulmaagilised loomad on omaette sarja avaraamat). Tegemist pole küll romaani, vaid näidendiga... - Melilac (arutelu) 5. september 2017, kell 20:12 (EEST)
thread_title: Kas sarja viimane raamat?
Arutelu:Rõngu Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

message: huvitav, kas neid mitmekordseid taasavamisi peaks ka sündmuste osas ära märkima?--Hendrix 26. august 2007, kell 05:33 (UTC)

message: et on kasutusel märksõna Rõngu Vabadussõja mälestussammas, siis adminnil praegune artikkel selle nime alla teisaldada--Estopedist1 (arutelu) 9. märts 2018, kell 10:21 (EET)
thread_title: Teisaldamine