lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Roger Federer

message: Kasutaja AunapuuErik on siia lisanud tabelid inglise vikist. Mina küll ei leia, et meie vikis peaksid olema täpselt samasugused tabelid (samad värvid ja info jne). Pealegi tabel on tõlkimata. Mida teha? Mina tahaks need tabelid kustutada. --Mona 4. aprill 2007, kell 16:30 (UTC)
replies: text: Tõsta arutelulehele ja ära tõlkida. Kui kellelegi värv ja infovalik ei meeldi, siis ta võib muuta. Andres 5. aprill 2007, kell 04:39 (UTC)

message: Tõlgin tabelid ümber, ning lisasin juba ühe juurde ka.kasutaja:AunapuuErik
replies: text: Siin on veel palju asju, mis tuleks eesti keelde tõlkida.

text: Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 6. aprill 2007, kell 12:40 (UTC)
tabelid uuendatud Vintage 1. veebruar 2009, kell 18:48
thread_title:  Tabelid
Arutelu:Plaatina

message: See on ainuke element, mis ei ole oma nime saanud kreeka või ladina keelest.
Kust sellised "tarkused" pärinevad? Siim 4. aprill 2007, kell 19:17 (UTC)
replies: text: Võtsin selle välja, sest see on mõttetus. Andres 5. aprill 2007, kell 05:11 (UTC)
Platina on hõbedake hispaania keeles.

text: Võtsin ka selle esialgu välja. Andres 5. aprill 2007, kell 05:11 (UTC)
Pallaadiumi ja Roodiumi lõigud (mis siia artiklisse üldse ei sobigi) on kopeeritud siit.--WooteleF 19. mai 2008, kell 20:55 (UTC)

text: Tegelikult on seal referaadiski leiduv kopeeritud. Kui õigest mäletan on selleks raamatuks "Kallimad kui kuld" ja 
autoriks vist Helgi Karik. iffcool 20. mai 2008, kell 09:53 (UTC)
replies: text: : Autor oli ilmselt Hergi Karik. --Nimelik (arutelu) 19. august 2023, kell 00:47 (EEST)

message: Tõstaks äkki pallaadiumi ja roodiumi tekstid nende enda artiklitesse?
replies: text: Aga need on kopipeist eelpooltoodud lingist. Autoriõigustega kaitstud materjale ei või Vikipeediasse lisada.--WooteleF 20. mai 2008, kell 08:39 (UTC)
replies: text: :Vabandust, ei pannud väga suure kiiruga kirjutades sinu viidet tähele. uxb 20. mai 2008, kell 14:44 (UTC)
---- 
Tahaks leida artiklist seda fakti, mis ka enwiki artikli päisest lugeda saab..highly unreactive. Keemiliselt väga stabiilne element, mis pigem ei reageeri teiste ainetega. Üks kõige stabiilsem metalliline element. --Nimelik (arutelu) 19. august 2023, kell 01:00 (EEST)
thread_title:  pallaadium ja roodium
Arutelu:Meie isade lipud

message: Raamatu kohta peaks eraldi artikli tegema, või vähemalt lingi. Andres 5. aprill 2007, kell 16:25 (UTC)
Arutelu:Tunnuslause

message: Meil on riikide artiklites juttu deviisidest, mitte tunnuslausetest. Kas näiteks "Kõigi maade proletaarlaseed ühinege!" oli NSV Liidu tunnuslause või deviis? Andres 5. aprill 2007, kell 16:42 (UTC)
"Riikide motod" ei ole õige. Andres 5. aprill 2007, kell 16:42 (UTC)
Moto on ÕS-i järgi "teose v selle osa ette paigutatud, teksti mõttele osutav mõttetera v tsitaat". Silveti sõnaraamatus on motto tõlgitud "moto, juhtlause". Andres 5. aprill 2007, kell 16:45 (UTC)
(Maa, linna, ühenduse, isiku, perekonna) tunnuslause, deviis, juhtlause ja lipukiri võiks vahest olla toodud siin sünonüümidena. 90.190.114.172 10. märts 2012, kell 08:38 (EET)
replies: text: : Arvan sama. Näiteks Deviis on sisuliselt sama tähendusega kui Tunnuslause. Mingit põhimõttelist ja suurt erinevust neil pole, et peaksid eraldi olema. --85.253.61.155 20. mai 2014, kell 12:56 (EEST)
Kui neil vahet ei ole, tuleb nad ühte kohta kokku suunata. Aga tuleb ka arvestada, millist sõna on millisel juhul tavaks kasutada. Andres (arutelu) 20. mai 2014, kell 22:47 (EEST)

message: Meil on link Eesti tunnuslause. Kas see on adekvaatne?--Estopedist1 (arutelu) 18. märts 2019, kell 10:53 (EET)
thread_title: Eesti tunnuslause

message: Artiklid 'Tunnuslause' ja 'Deviis' tuleks ühendada. Amherst99 (arutelu) 3. aprill 2023, kell 13:15 (EEST)
thread_title:  Tunnuslause vs deviis
Arutelu:Abiellumine

message: See artikkel tundub nagu sőnaraamatu definitsioon, aga selleks on Wikisőnaraamat — ma arvan, et see artikkel peaks edasi suunama abielu peale. -- intgr 6. aprill 2007, kell 09:39 (UTC)
replies: text: Tegin selle artikli just sellepärast, et siin oli enne ümbersuunamine abielu peale, aga peaksid olema eraldi artiklid. Ma ei kavatse praegu pikalt kirjutada, aga siit saab täiesti omaette artikli. Eraldi artiklid peaksid olema esiteks sellepärast, et tegu on eri mõistetega. Näiteks demograafias on nende mõistete eristamine tähtis; eraldi artiklite puhul saab täpsemalt viidata.  Pealegi läheb artikkel Abielu eeldatavasti väga pikaks, nii et pole mõtet teda teiste mõistetega koormata. Andres 6. aprill 2007, kell 12:57 (UTC)
----
Minu meelest see statistika rubriik on väärtusetu, sest allikas pole öeldud, millise perioodi kohta see statistika on tehtud. Peale selle, kui ei valita midagi muud, kehtib automaatselt varaühisus. Seega pole kindel, kas üldse on midagi teadlikult valitud. Peale selle ei kuulu see minu meelest selle artikli teema alla. Andres (arutelu) 15. aprill 2014, kell 09:35 (EEST)
thread_title: Entsüklopeedia, mitte sõnaraamat
Arutelu:Läänemere kilu

message: Läänemere kilu ehk kilu (''Sprattus sprattus balticus'' või ''Clupea sprattus balticus'') on  [[euroopa kilu]] (''Sprattus sprattus'') alamliik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. aprill 2007, kell 10:35 (UTC)

message: Selgitama peaks erinevust räimega. Ave Maria 2. november 2009, kell 06:07 (UTC)
replies: text: Üks on kilu, teine on heeringas. Andres 2. november 2009, kell 07:52 (UTC)

message: Pilt välja: [[Pilt:Sprattus sprattus.jpg|thumb| ]]. See pole suhtel. kindlasti läänemere kilu, vähemalt kui pildi metaandmeid vaadata. Selle pildi järgi seda vist ei saa ka kindlaks teha--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 2. november 2009, kell 14:57 (UTC)

message: Siin oli vahepeal kirjutatud kilu soolamisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. märts 2011, kell 09:16 (EET)

message: Rootsi viki artikkel räägib euroopa kilust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. märts 2011, kell 12:51 (EET)

message: Mis peaks olema selle koha peal, kus on praegu "rasedus"? --[[Kasutaja:Yx teine|Yx teine]] ([[Kasutaja arutelu:Yx teine|arutelu]]) 17. märts 2020, kell 12:42 (EET)
Arutelu:Karjala keel

message: Soome ja karjala keel keelustati Stalini võimu ajal. Karjala keelt peeti soome keele murdeks ning kirjakeelt ei arendatud. Üritati kasutusele võtta kirillitsat.
Selles lauses on sees sisemine vastuolu
84.189.99.37 6. aprill 2007, kell 14:31 (UTC)
replies: text: Jah, on küll. Selleks et paremini kirjutada, tuleb asja täpselt tunda. Andres 6. aprill 2007, kell 14:44 (UTC)
erineb soome keelest laiendatud fonoloogia ning hilisemate soome keele mõjutuste puudumise poolest
Siin on midagi valesti. Kas soome keelel on soome keele mõjutused?  Andres 4. oktoober 2008, kell 15:06 (UTC)

text: Tahtsin sedasama jälle kirjutada. Andres 19. aprill 2009, kell 18:24 (UTC)

message: Mida tähendavad grammatika tabeli lühendid PK, AK, TK? --Minnekon (arutelu) 9. juuni 2018, kell 00:37 (EEST)
----
https://maailm.postimees.ee/4444051/jargmised-kolm-aastat-saavad-karjala-keelele-venemaal-otsustavaks Velirand (arutelu) 26. mai 2021, kell 16:29 (EEST)
thread_title:  Lühendid
Arutelu:IUPACi nomenklatuur

message: Kas selle kohta võib öelda ka lihtsalt "keemiline nomenklatuur"? Andres 6. aprill 2007, kell 18:42 (UTC)
Minu meelest peaks artikli pealkiri olema "keemianonenklatuur". Andres 6. aprill 2007, kell 18:48 (UTC)
replies: text: Vähemalt ajaloliselt on minuarust ka muid katseid süsteemi luua olnud. "Keemiline nomenklatuur" tähendab iseeneses ju ükskõik millist kogumit nimetustest, nimestikku. Peale selle, ameeriklastel on mingi numbrisüsteem, kus iga aine on mingi numbriga tähistatud. See pole küll nimetuste süsteem, vaid ainete tähistamise süsteem, aga ka selle kohta võib muarust öelda, et see on keemiline nomenklatuur.--Ken 6. aprill 2007, kell 22:32 (UTC)

message: Võtsin välja lingi [http://www.chemsoc.org/cgi-shell/empower.exe?DB=goldbook IUPAC Compendium of Chemical Terminology] (link ei tööta + sama asi peaks välislinkide all juba esindatud olema). [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 28. august 2009, kell 17:17 (UTC)
Arutelu:Joel Lindpere

message: ''Niimoodi sattus Lindpere klubis nende sekka, keda taheti maha müüa.'', välja tõstetud --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 6. aprill 2007, kell 20:58 (UTC)

message: Kus see 13 väravat kirjas on? Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 13:20 (EET)
replies: text: Nii vähemalt väidab EJL. --1273x 24. veebruar 2011, kell 14:07 (EET)
replies: text: :14 on siin kirjas ja ka inglise vikis. Igaljuhul kui muuta, siis igalpool. Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 14:18 (EET)
Arutelu:Exsultet

message: Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. aprill 2007, kell 16:47 (UTC)

message: See kuulub muidugi katoliku liturgiasse, aga mõni luteri kiriku õpetaja võib ju seda ka oma kirikus korraldada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. aprill 2007, kell 17:14 (UTC)

message: Tundub, et see artikkel on kandidaat Vikitekstidesse teisaldamiseks. -- intgr 7. aprill 2007, kell 18:10 (UTC)
Mina olen nõus. avjoska 7. aprill 2007, kell 18:18 (UTC)
replies: text: Minu meelest võivad sellised lühikesed tekstid vabalt siin olla. Vikitekstides muidugi ka. Andres 7. aprill 2007, kell 18:24 (UTC)
thread_title: Teisaldamine Vikitekstidesse
Arutelu:Monadoloogia

message: Tundub, et see artikkel on kandidaat Vikitekstidesse teisaldamiseks. -- intgr 7. aprill 2007, kell 18:10 (UTC)
Nõus artikli osalise paigutamisega vikitekstide alla. avjoska 7. aprill 2007, kell 18:20 (UTC)
replies: text: Kui see on täiesti valmis, võib ju tõlke viia Vikitekstidesse. Aga minu meelest on palju parem, kui see on siin, sest siin saab seda hõlpsasti linkidega varustada ning muuta.

text: Artikkel peaks nii või teisiti siin olema.  Andres 7. aprill 2007, kell 18:22 (UTC)
replies: text: :Jep, tõlgitud raamatu tekst ei vasta näiteks Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole lõikudele "Vikipeedia ei ole algupäraste mõtete avaldamise koht", "Vikipeedia ei ole linkide, tekstide, piltide ega meediafailide kogu" -- intgr 7. aprill 2007, kell 18:36 (UTC)

text: : Minu meelest ei tähenda see, et siin tõlgitud tekste üldse ei või olla. Andres 7. aprill 2007, kell 19:01 (UTC)

text: : Ja ma ei näe, et antud juhul nende lõikudega vastuolu oleks. Minu meelest vastab selline tegevus Vikipeedia vaimule.

text: : Tõlgitud teksti võib paigutada Vikitekstidesse, kuid Vikitekstide vaim eeldab valmis tekste ilma kommentaarideta, isegi lingid on seal ülearused. Klassikalised tekstid on täieliku filosoofiaajaloolise teabe andmiseks hädavajalikud, ja lingid ning kommentaarid annavad neile lisaväärtuse. Pealegi saab siin koostööd teha. Andres 7. aprill 2007, kell 19:05 (UTC)
thread_title: Teisaldamine Vikitekstidesse
Arutelu:Eraldustrafo

message: kõlbab see redaktsioon kah! arvab Mats!
replies: text: Näiteks 220 V habemeajaja kasutamine vannitoas on ohtlik kui rikke tõttu maa suhtes 220 V pääseb

text: Näiteks Matsile, miks senine sõnastus ei kõlvanud:Vaata habemeajaja on tegelikult elukutse ehk inimene, kes ajab habet. Kui tema peaks maa suhtes rikki minemaja selle tõttu temast veel 220 V välja tuleb.... Katsu edaspidi asjad ka nende inimeste jaoks, kes elektrit ei jaga selgelt ja üheselt kirja panna. Ka pingelangu artikkel on paigast ära ehk poolik tõde.Akra 8. aprill 2007, kell 16:17 (UTC)
Nõus Akraga: Mul ei ole midagi selle vastu kui teised minu artiklit parandavad paremuse suunas! Mitu pead ikka mitu pead! Alati lihtsalt ei õnnestu esimese korraga parimat sõnastust leida. Kui  aga kirjutanmata jätta? Teised mõtlevad samuti ja jääbki seisma! 87.98.57.30 11. aprill 2007, kell 05:31 (UTC)

message: Tänapäevaks kinnisvaras eraldustrafod on asendatud rikkevoolukaitselülitidega (isegi Venemaal vannitoas nõutakse rikkevoolukaitselülitit, aga mitte eraldustrafod), uuetes paigaldides leian neid ainult Tallink'i laevade dušširuumidel. Teoreetiline põhimõte on selline, et sekundaarmähise väljundid ei ole maandanud, ning inimese keha ei saa füüsiliselt moodustada vooluringi selles süsteemis. Aga praktiliselt eluohtlik isolatsioonirikke võib peitma eraldustrafos mähiste vahel ning/või 1 ohutusklassi elektriseades. 90.191.190.76 28. juuli 2013, kell 17:40 (EEST)
replies: text: Praegu mõtlesin tähelepanelikult - kui niiskeruumis kasutada 1 ohutusklassi seadeid läbi eraldustrafod, siis isolatsioonirikke võib olla veel ohtlikum kui 0 ohutusklassi elektriseades. Ainuke toimiv kaitse niiskeruumides on rikkevoolukaitselüliti; eraldustrafo on kallis ja mõnedel juhtudel kasutu. 90.191.190.76 28. juuli 2013, kell 18:00 (EEST)
thread_title:  Kasutamine
Arutelu:Vostok (polaarjaam)

message: Vostok asub Lõunamagnetpooluse lähedal ja on kõige sobivam koht Maa magnetiväljas toimuvate muutuste uurimiseks.
replies: text: Magnetpooluseni on Vostokist üle 1500 km. Paljud teised jaamad, sh Leningradskaja on lõunamagnetpoolusele kordi lähemal. - Urmas 8. aprill 2007, kell 11:00 (UTC)
thread_title: Väljavõetud tekst
Kategooria arutelu:Eesti ettevõtted

message: See kategooria vajaks allkategooriaid: Eesti riigile kuuluvad ettevõtted (näiteks Eesti Energia), Eestis tegutsevad, kuid välismaistele omanikele kuuluvad ettevõtted (näiteks Saku Õlletehas, A. Le Coq, Elion, Hansapank jne) ning lõpuks Eestis tegutsevad ning Eesti omanikele kuuluvad ettevõtted. Kuidas neid allkategooriaid pealkirjastada? --Lulu 8. aprill 2007, kell 20:40 (UTC)
replies: text: vene vikis on nt riigiettevõtteid hõlmav kategooria (seal 2 artiklit):Категория:Государственные компании Эстонии--Bioneer1 (arutelu) 21. august 2013, kell 10:17 (EEST)

message: Et siis Eesti ettevõtte definitsioon oleks midagi taolist: Eesti ettevõte on Eesti äriregistrisse kantud äriühing välja arvatud välismaa äriühingute filiaalid. Seega siis Saku Õlletehase AS ning AS SEB Pank on Eesti ettevõtted ning Nordea Bank Finland Plc Eesti filiaal ei ole seda... --WikedKentaur 14. oktoober 2008, kell 17:52 (UTC)
replies: text: Filiaalidele tuleks siis eraldi kategooria teha, millele muuseas võiks isegi siit viidata. Õigupoolest võib yks sujuvalt teiseks yle minna ja vastupidi, ilma et tavaline klient märkakski. See tähendab, et meie kategoriseerimissysteem kipub aeguma. Sisuliselt peetakse tavakeeles "Eesti ettevõtte" all silmas kas Eesti kapitalil põhinevat (vastandatuna muile) või Eestis tegutsevat ettevõtet (sõltumata omanikust ja registreerimisest). --Oop 19. veebruar 2010, kell 16:17 (UTC)
thread_title:  "Eesti ettevõtte" definitsioon?
Arutelu:Spinn

message: Puudub definitsioon. Andres 9. aprill 2007, kell 11:02 (UTC)
Vaid kahe spinnoleku (1/2 ja -1/2) olemasolu pole üldises kontekstis õige aatomituumade spinn sõtub isotoobist ning spinnolekute arv võib ulatuda isegi kuni 15-i Zosma 2. august 2007, kell 16:14 (UTC)

message: Artiklis Impulsimoment#impulsimoment kvantmehaanikas on kirjas: ...võib osake omada ka sisemist impulsimomenti ehk spinni, mille väärtused võivad olla ℏ poolarv kordsed. Sellises vormis võiks ka siin spinni kirjeldada. Saksa lehel, kohe päises on see eriti konkreetselt kirjas. https://de.wikipedia.org/wiki/Spin --Nimelik (arutelu) 21. september 2023, kell 21:59 (EEST)
replies: text: Sa võid muudatusi teha. --Andres (arutelu) 22. september 2023, kell 12:15 (EEST)
----
Ei ole ilmselge, et siin pealkirja all peab olema fyysikamõiste, mitte nt täpsustusleht või propagandamõiste. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. september 2023, kell 13:25 (EEST)

text: Võib-olla see ei ole ilmselge, aga mina olen igatahes väga tugevalt sellise muudatuse vastu. Ühe vihjena ütleksin, et siinse mõiste kohta on artikkel kolm korda rohkemates Vikipeediates kui propagandamõiste kohta. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:08 (EEST)

text: Mis peaks teisiti olema? Nimelik (arutelu) 22. september 2023, kell 21:09 (EEST)
replies: text: : No Neptuunium nähtavasti tahaks panna pealkirjaks "Spinn (füüsika)". --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:08 (EEST)
replies: text: :: Jah, vist tõesti. Aga paistab, et yldine arvamus kaldub senise korra säilitamise poole, seega jäägu nõndap.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2023, kell 15:21 (EEST)
thread_title:  Taandatud Plancki konstandi (ℏ) kordne
Arutelu:Elektriakumulaator

message: Sisukorras oleks vast kenam kui oleks
"Pliiakud"  asemel "Happeakud" või siis
 "Leelisakud"e
asemel  nimekiri samuti plaatide materjalide järgi.
mats 11. aprill 2007, kell 09:46 (UTC)

message: Leian, et õigem liitiumioonakude nimekasutus oleks Li-ion (ühe o-ga) või täisnimega "liitiumioonaku" (või sidekriipsudega, nagu "liitium-ioon-aku"?).
Põhimõte oleks, et keemiliste ühendite äramärkimisel oleks siis keemiline ühend nii, nagu (keemia) nomenklatuuris kasutatakse või eesti keeles täissõna.
Millistel juhtudel oleks õige (või mitte-vale) kasutada näiteks varianti "Li-ioon"?? -Mardus 29. august 2010, kell 15:29 (EEST)
replies: text: Liitiumi ioonil pole keemiliste ühendite nomnenklatuuriga mingit pistmist. Eesti keeles kirjutatatakse alati "ioon", mitte "ion". Ja ka keemianomenklatuur on igas keeles erinev.

text: Kui sõna on "liitiumioonaku", siis pole tarvis seda lühendada. Andres 29. august 2010, kell 15:37 (EEST)
Teadlane Bell Labs??? --Epp 30. august 2010, kell 06:51 (EEST)
thread_title:  Nimetus
Arutelu:Nigol Andresen

message: Kas on seos ka Lembit Andreseniga? seda peaks mainima, kui on. avjoska 11. aprill 2007, kell 13:49 (UTC)
replies: text: : Lembit oli tema vennapoeg, aga ma ei leia kohta, kuhu seda panna. Andres (arutelu) 2. märts 2016, kell 19:08 (EET)

text: Lisainfot --avjoska 11. aprill 2007, kell 14:06 (UTC)
Siiski ei soovinud Andresen ilmselt Eesti liitmist Nõukogude Liiduga, tema ideaaliks oli pigem euroopalik sotsiaaldemokraatia.

text: Miks ta siis klike kukutamise puhul oma ideaale ei teostanud?
1940. aastal määrati Andresen Nõukogude okupatsioonivõimude poolt Johannes Varese valitsuse välisministriks.

text: Miks kasutab autor rahvavõimu kohta nii kodnatslikku väljendit?
Ministrina vallandas Andresen Eesti Panga presidendi Jüri Jaaksoni, kuna too keeldus välismaal asuvaid Eesti kullavarusid Nõukogude Liidule üle andmast.

text: Esimest korda loen, et Eesti Panga president allub välisministrile.
replies: text: : See on parandamata. Andres 27. aprill 2009, kell 21:16 (UTC)
Andreseni suhtes on avaldatud ka negatiivseid seisukohti. Aga Nigol Andreseni hoiak ja vaimsus olid hilisemal sellised, et ühe tema viimase juubeli korraldasid 1960. aastate põlvkonna kirjandusinimesed (teatavasti ühel või teisel kujul kõik võimu suhtes opositsioonis) talle oma raha eest...--Vikker 27. aprill 2009, kell 18:19 (UTC)
Kas ta ei olnud esimene, kes tõlkis eesti keelde Marxi? --Brita 23. mai 2009, kell 18:14 (UTC)

text: Nigol Andreseni tõlgitud "Kapitali" 1. köide ilmus tõesti Sõpruse kirjastusel 1935.–1936. aastal, aga see Tartu Estri baasi kirje annab varasemaks "Kapitali" eestindajaks Otto Sternbecki: Kapital. / Esimene köide [1.-2. anne] / Karl Marx ; Esimese prantsuskeelse väljaande järele tõlkinud Otto Sternbeck. Tallinn : J. Lilienbach, 1910-1914 (Tallinn : V. Ehrenpreis) 160 lk., [3] lk. teksti ja raamatukuulutused kaanel ; 23 cm. Ohpuu 5. november 2010, kell 20:36 (EET)
replies: text: : Mul on kahtlus, et see Sterbecki 160-leheküljeline tõlge ei ole täielik. Sel juhul on Andresen esimese täieliku tõlke autor. --IFrank (arutelu) 8. veebruar 2014, kell 17:58 (EET)

message: Üks kirjandusallikas on põhjenduseta eemaldatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. jaanuar 2015, kell 22:49 (EET)

message: ÜK
replies: text: Mis see on? Eesti NSV Ülemkohus? --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:51 (EEST)

message: CCCP – yks riik noor,
 kuid vallatu nagu jääkaru poeg
 ja kõikjale ulatub, kõikjale poeb.
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Punane terror

message: "Punane terror" ajaloolise mõistena hõlmab minu meelest eelkõige 1918. aasta sündmusi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. aprill 2007, kell 14:03 (UTC)

message: Punane terror (vene keeles красный террор) oli NSV Liidu valitsuse poolt rakendatud vägivallakampaania, mille esimene suurem laine toimus Venemaa üle 1905. ja 1917. aasta revolutsioonide vahel.
replies: text: Siin on nüüd küll midagi väga viltu. Andres 28. veebruar 2009, kell 23:39 (UTC)
replies: text: : Kui on viltu siis tuleb parandada või vaidlustada. --Metsavend 6. märts 2009, kell 18:44 (UTC)
replies: text: :: Praeguseks on lauset muudetud. Mina seda parandada ei osanud, vaidlustamiseks oleks olnud mingit viidet tarvis. Mulle torkas silma, et NSV Liit oli seostatud 1917. aasta ja varasema ajaga. Kas siis punast terrorit oli, seda ma ei tea. Andres 6. märts 2009, kell 22:31 (UTC)
Mis siin on vaidlustatud? Andres 17. märts 2009, kell 06:45 (UTC)
Küsimus on märke tegijale - 06.03.2009, kell 21:43 Metsavend (arutelu | kaastöö) (8222 baiti) (vaidlustatud) (eemalda)
Toimetasin, täiendasin, korrastasin. Ehk sai parem. --Lulu (arutelu) 6. mai 2024, kell 17:36 (EEST)

message: Millele siin toetutakse, kui käsitletakse seda üldmõistena? Venemaal oli see ametlik nimetus. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. mai 2024, kell 22:14 (EEST)
Arutelu:Rahvusooper Estonia

message: Kas siia peaks tulema ümbersuunamisleht Rahvusooper Estoniale? avjoska 13. aprill 2007, kell 16:36 (UTC)
replies: text: Küsimus sellest, et siia on terve posu linke. avjoska 13. aprill 2007, kell 16:38 (UTC)

message: Miks see ümber nimetati? --Epp 13. juuni 2009, kell 20:06 (UTC)
replies: text: [1]. Sest teatri lugu algab märksa varasemast ajast kui 1998. aasta, mil ta Rahvusooper Estoniaks nimetati. Artikkel Rahvusooper Estonia peaks siis tulema kui siinne hästi pikaks läheb, kaasa arvatud osa mis räägib teatri käekäigust alates 1998. aastast, ja saaks kaaluda, kas midagi eraldi tõsta. 13. juuni 2009, kell 20:18 (UTC)

message: Kui artikli pealkiri oleks "Estonia teater", saaks teatri kogu ajaloost rääkida. Praegu on imelik kunagisest sõnateatrist selle nime all rääkida. Andres 11. aprill 2007, kell 13:30 (UTC)
replies: text: artikli pealkiri on Estonia (teater) (ka Estonia teater suunab sinna) ja seal saabki rääkida kogu ajaloost--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 00:37 (EEST)

message: Et ilmselt tulevikus tehakse see kat (:Kategooria:Estonia (teater)), siis mainin, et ruwiki's on tehtud kat :ru:Категория:Персоналии:Национальная опера «Эстония», ehkki puudub vastava teatri kat--Bioneer1 (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 10:28 (EET)
----
1949. aastal lõpetati draamatrupi tegevus ning aastast 1950 kandis teater nimetust Eesti NSV Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater Estonia.[4]
replies: text: See "Estonia" on siia äsja lisatud, kas on kindel, et see 1950. aastal oli? 146.255.183.171 12. jaanuar 2017, kell 02:13 (EET)
Mina ütleksin "hävis pommitamises", mitte "pommitamisel". 146.255.183.171 12. jaanuar 2017, kell 02:13 (EET)
thread_title: Kategooria Estonia (teater)
Arutelu:Carmen Kass

message: Välja tõstetud:
Mõõdud:
Rinnaümbermõõt - 86 cm
Taljeümbermõõt - 62 cm
Puusaümbermõõt - 86 cm
Pikkus - 178 cm
avjoska 13. aprill 2007, kell 20:06 (UTC)
replies: text: Miks see on välja tõstetud? Andres 13. aprill 2007, kell 21:05 (UTC)

message: * Is Carmen Kass famous in Estland? 218.167.87.23 9. juuni 2008, kell 12:33 (UTC)
replies: text: Yes, she is.--WooteleF 9. juuni 2008, kell 12:44 (UTC)
----
Mingid tüübid peavad siin redigeerimissõda, kas Kass on sündinud Pärnus või Tallinnas. Inglise viki andmeil sündis Paides. Teab keegi lähemalt? Taivo 6. mai 2009, kell 20:12 (UTC)

text: Tallinnas. Lisasin ka viite. Paides kasvas ta üles.--WooteleF 6. mai 2009, kell 20:19 (UTC)
thread_title:  Is she famous in Estonia? 

message: See artikkel tuleb kaitsta.--WooteleF 7. mai 2009, kell 15:23 (UTC)
----
Olles New Yorgis, sai ta kahe Ameerika moeajakirja "kirjaklambriks".  - Mida see tähendab?--WooteleF 7. mai 2010, kell 15:48 (EEST)
----
Miks infokastis juuste värv on? --Pelmeen10 13. juuli 2018, kell 13:56 (EEST)
thread_title: Kaitsmine