Arutelu:Vang

message: ma ei tea, kas eesti õigusruumis sellist mõistet üldse eksisteerib. eestis on arestimajad, kus siis oma arestipäevi istutakse ja vahel on ka eeluurimisalused arestimajades. vanglates on kas eeluurimisalused või kohtualused või karistuse kandjad. Nad kõik kokku on vist kinnipeetavad mitte vangid. Ave Maria 29. oktoober 2009, kell 20:57 (UTC)
replies: text: Mõiste on igatahes olemas, aga kas tõesti ei või olla ebaseaduslikku vangistust? Andres 29. oktoober 2009, kell 21:05 (UTC)
replies: text: :Minu arust isegi eesti seadustes on see sisse kirjutatud. ja valurahagi vist nõutud ebaseadusliku vangistuse eest. Ave Maria 29. oktoober 2009, kell 21:12 (UTC)
replies: text: :: Selline vangistus on tavaliselt seaduslik. Ma pean silmas seda, kui keegi omavoliliselt kellegi vangi võtab, näiteks pantvangina, kuid ka muul eesmärgil, näiteks orjaks.

text: :: Peale selle, ka sõjavangid on vangid. Andres 30. oktoober 2009, kell 07:39 (UTC)

text: ::Millegiärast püütakse sõna "vang" õigusruumis vältida. On kinnipeetavad, on kinni peetavad, on süüdimõistetud, on kohtualused, on eeluuritavad. Kuid sõna "vang" lipsab siiski kohati ka sisse. Näiteks siin . Vasakul menüüs "Suhtlemine vangiga".--Rünno 30. oktoober 2009, kell 03:14 (UTC)
replies: text: ::: Tundub, et vangid jagunevad kinnipeetavateks ja vahistatuteks. Vangid on need, kes on vangistuses. On olemas ka vabakäiguvangid. Andres 30. oktoober 2009, kell 07:39 (UTC)
replies: text: ::::Olen aru saanud, et "vangi" mõistet Eestis asendab mõiste "kinni peetav" - lahku kirjutatud.--Rünno 3. november 2009, kell 07:37 (UTC)
replies: text: ::::: Kust Sa seda võtad? Andres 3. november 2009, kell 10:00 (UTC)

text: ::::: Vaata . Andres 3. november 2009, kell 10:01 (UTC)
replies: text: ::::::Jah, paistab, et vanglas viibiv kodanik on "kinnipeetav" ja ei ole vahet, kas eeluurimisalune, kohtualune või süüdimõistetu .--Rünno 26. juuli 2010, kell 17:57 (EEST)

text: Näited tõlgendamiseks:
*"Vanglas kinni peetav isik osaleb vabatahtliku pakutavas tegevuses soovi korral. (3) Vangla juhtkond soodustab vanglas kinni peetava isiku vanglavälist" Vabatahtlike kaasamise juhend vanglas kinni peetavate isikute resotsialiseerimisse ja usulisse tegevusse. Vastu võetud justiitsministri 7. novembri 2002. a määrusega nr 72 (RTL 2002, 129, 1875), jõustunud 25.11.2002
*"Kokkusaamisele saabumisel tehakse külastajale ettepanek panna asjad, mis ei ole vanglas kinni peetavale isikule lubatud, hoiule eelpääslas asuvasse lukustatavasse kappi." 
*"Suurimaks arestimaja probleemiks saab ilmselt pidada ametnike puudust, mis lõppastmes võib viia väga tõsiste kinni peetavate isikute õiguste riiveni" ---Rünno 3. november 2009, kell 11:40 (UTC)
Need näited on kinnituseks eesti keele reeglile, et kinnipeetav on üks sõna ja kinni peetav isik on kolm sõna. Ave Maria 3. november 2009, kell 11:43 (UTC)

text: Ave Marial ja Andresel on õigus. Taivo 3. november 2009, kell 11:48 (UTC)
replies: text: :"§ 2. Kinnipeetav - Kinnipeetav käesoleva seaduse tähenduses on vanglas vangistust kandev süüdimõistetu." Vangistusseadus--Rünno 3. november 2009, kell 11:49 (UTC)

text: :"§ 4. Vahistatu - Vahistatu käesoleva seaduse tähenduses on isik, kellele on tõkendina kohaldatud vahistamist ja kes kannab eelvangistust kinnise vangla eelvangistusosakonnas või arestimajas." Vangistusseadus. Vahistatud jagunevad omakorda eeluuritavateks ja kohtualusteks.--Rünno 3. november 2009, kell 12:01 (UTC)

text: :Ülaltoodu kokkuvõte oleks, et kinnipeetav saab olla ainult vanglas, aga kinni peetav saab olla nii vanglas kui arestimajas.--Rünno 3. november 2009, kell 12:06 (UTC)
replies: text: ::Panid ehk tähele: "Kinnipeetav käesoleva seaduse tähenduses ..." See tähendab, et väljaspool selle seaduse teksti, sealhulgas arestimajas, on sõnal teisigi tähendusi. Taivo 3. november 2009, kell 12:33 (UTC)
replies: text: :::Vangistusseadus reguleerib ka arestimaja tegevust - "§ 3. Arestialune. Arestialune käesoleva seaduse tähenduses on arestimajas aresti kandev isik."--Rünno 3. november 2009, kell 13:15 (UTC)

text: :::Ja ei pea olema ilmtingimata "kinni peetav isik", vaid võib olla ka "...mõrva korraldamises kahtlustatav Rapla arestimajas kinni peetav Polishtshuki..." --Rünno 3. november 2009, kell 13:21 (UTC)
Leidsin "kinni peetava" tähenduse - "Kinnipeetav on vangistusseaduse tähenduses vanglas vangitust kandev süüdimõistetu. Vahistatu on isik, kellele on tõkendina kohaldatud vahistamist ja kes kannab eelvangistust kinnise vangla eelvangistusosakonnas või arestimajas. Mõiste kinni peetav hõlmab
mõlemat mõistet." --Rünno 3. november 2009, kell 13:39 (UTC)

text: Mul on kurb meel teatada, et megistritöö ei ole üldse usaldusväärne allikas. Ma olen ise magistritöid retsenseerinud, sellepärast tean. Ja mul on tunne, et siin on jällegi termin välja mõeldud, et seda kasutada magistritöö piires, mitte väljaspool. Muide, mina oma magistritöös tegin sama vea: mõtlesin välja karja vahvaid sõnu, aga töö alguses, kus kõik terminid selgitada tuli, jätsin kirjutamata, missugused sõnad on minu enese leiutis ja millised on laialt käibel. Õnneks ei juhtinud keegi sellele veale tähelepanu. Taivo 3. november 2009, kell 14:10 (UTC)
replies: text: ::"1.4. Kinni peetava isiku all mõistetakse kinnipeetavaid ja vahistatuid." Kas see allikas on sobiv mõiste "kinni peetav" defineerimiseks Viru Vangla kodukord--Rünno 4. november 2009, kell 12:58 (UTC)
replies: text: ::: Ma ei tea, kui üldiselt see definitsioon kehtib, aga siin ei ole defineeritud mitte kinni peetav, vaid kinni peetav isik. Andres 4. november 2009, kell 16:13 (UTC)
replies: text: ::::Jälle keeleline probleem. Mis vahe on "kinni peetaval" ja "kinni peetaval isikul"--Rünno 4. november 2009, kell 20:00 (UTC)
replies: text: ::::: Teist sa saad kasutada sama koha peal kus sõna "vang", esimest ei saa. Andres 4. november 2009, kell 20:31 (UTC)
replies: text: ::::::Miks peab olema selles terminis sees sõna "isik". Mulle tundub see filolooglise bürokraatiana. Kuna tegemist on inimkeskse mõistega, siis minu arvates pole "isik" obligatoorne. Me ju ei räägi "haiguse käes vaevlev isik Toomas" vaid "haiguse käes vaevlev Toomas". Nii ka siin - "kinni peetav Toomas". "Kinni peetav isik Toomas" kõlab kuidagi absurdsena. Aga eks peaks justiitsministeeriumist järgi küsima. Mida nad ütlevad - kas "kinni peetav" või "kinni peetav isik".--Rünno 5. november 2009, kell 15:59 (UTC)

text: :Praegu on meil minu arvates hetkel seis siis selline, et kes soovib, see peab vastavate viidetega tõestama, et mõiste "kinni peetav" ei pea vett. Mina tõin hulganisti refereeninguid, kus kasutatakse mõistet "kinni peetav" vangi ehk kinnipidamisasutuses viibiva kodaniku sünonüümina. Paluks tõestust, et see nii ei ole.--Rünno 3. november 2009, kell 15:06 (UTC)

text: :Andres, Sinu osutatud viide  ei räägi pätist, vaid lihtsalt kinni pidamisest. Ka alimente saab palgast kinni pidada.--Rünno 3. november 2009, kell 15:14 (UTC)
replies: text: :: Rünno, proovi korra, kas saad oma näidetes väljendi "kinni peetav" asendada sõnaga "vang". --Epp 3. november 2009, kell 16:14 (UTC)
replies: text: :::Sul on õigus - vang ei ole kinni peetav ja kinni peetav ei ole vang. Aga see on juba filoloogoline küsimus. Sõna "vang" on eesti keeles olemas ja me ei saa seda ignoreerida. Kes peavad sõna "vang" lahti mõtestama? Filoloogid või juristid?--Rünno 3. november 2009, kell 16:39 (UTC)
replies: text: ::::Artiklit kirjutades ei pea lähtuma legaaldefinitsioonist.--WooteleF 3. november 2009, kell 16:46 (UTC)
replies: text: :::::Aga milline oleks siis "vangi" ametlik defitsion?--Rünno 3. november 2009, kell 16:58 (UTC)

text: :::::Vangistust kandev isik?--Rünno 3. november 2009, kell 17:06 (UTC)

text: :::::Siit kohe küsimus, mis on vangistus?--Rünno 3. november 2009, kell 17:09 (UTC)

message: Vang (rootsi keeles Fånge) (vt :sv:Fånge) on jõuga(vägivallaga, viimast on nii seadusliku kui ka mitteseaduslikku)
teistest vabadest inimestest eraldatud inimene.
replies: text: nooh miskit sellist alustuseks, filoloog ma pole,

text: kuid miskipärast kõhutunne ütleb, et sealtkandist

text: võiks sõna pärit olla üelajäänu peaks loetav olema...

text: suwa 3. november 2009, kell 17:47 (UTC)
replies: text: :Sõna on eesti keelde tulnud ilmselt saksa keelest. Aga selline definitsioon on üsna õige.--WooteleF 3. november 2009, kell 18:06 (UTC)
replies: text: :: veel - loom saab vang olla ning vabatahtliku eraldumist kasutavad nt mungad jts. suwa 3. november 2009, kell 18:14 (UTC)
replies: text: ::: Jah, see on ka minu meelest õige sõnaseletus. Kas see sõna väljendab kindlat mõistet, millest artiklit saab kirjutada, pole kindel.

text: ::: ENE 1. väljaandes on vang defineeritud nii: "vanglas karistuse (vabadusekaotuse) kandmisel või tõkendina kohaldatud eelvangistuses viibiv isik". Siin on tegu kitsama mõistega nii äsjasest, samuti ülal mainitust, sest välja on jäetud arestiga karistatu. Andres 3. november 2009, kell 18:55 (UTC)
replies: text: :::: http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=vang&F=ALL&O=0&E=0
* vang <20: vangi, .vangi>. ▪ Sunnitööle saadetud vangid. Sõjakäigul võeti vange, võeti vaenlasi vangiks. Oma varanduse vang ülek. Kaas+, meelsus+ = poliit+, mees+, nais+, pant+, sõja+; jää+, lume+vang. Vangi+elu, +kamber = +kong, +koda vmo = +maja vmo = +torn vmo vangla, +laager, +põli = +põlv vangistus, +rüü, +vagun, +vaht ‹-vahi› = +valvur. aj: vangi+rood ‹-roodu›; vang+ori sõjavangist ori. Vt ka .vangi, vangis, vangist
* vang <20: vangu, .vangu> sang, käepide. ▪ Paja+vang. Käe+vang

text: :::: ÕS lisab veel sanga, ja ka poliit- ja sõjavangid... Ilukirjandusest võiks leida mõistusevangi... suwa 4. november 2009, kell 05:25 (UTC)
Eesti ajal oli Vang vanglaülema lühend: https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:381349/328322/page/2
thread_title:  def