lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Reinu kadakas

message: Mingil arusaamatul põhjusel nimetatakse seda puud suvaliselt ringi.
 1959 aasta käskkirjas on märgitud "Reinu pere juures" ning sealt ajast oli looduskaitse märgil kirjas "Reinu kadakas" eesti ja vene keeles.https://infoleht.keskkonnainfo.ee/GetFile.aspx?id=-698157652
 RT 2019 määruses 77 ja seletuskirjas on kirjas "Reinu kadakas" https://www.riigiteataja.ee/akt/114032023011?leiaKehtiv ja https://infoleht.keskkonnainfo.ee/GetFile.aspx?id=-848886500;
 Keskkonnaportaali kaarti vaadates on kirjas "Reinu kadakas"
 teeviit objektile on "Reinu kadakas"
Kõige jamam asi on see et nüüd korrutavad igasugu artiklid ja veebilehed sama infot muudkui edasi. Ükskord võiks selle jandi ära lõpetada et iga suvatüüp ristib kohti ja objekte oma äranägemise järgi. Antud puul pole mitte mingit seost Kärsna/Kärstna/Karstna nimega.
replies: text: Tõstsin artikli nime alla "Reinu kadakas". Artiklis võib nimesse puutuvat lähemalt lahti kirjutada. Ivo (arutelu) 26. detsember 2023, kell 11:52 (EET)
thread_title:  Reinu kadaka nimetus
Arutelu:Veislased

message: "Antiloobid ei kuulu Wilsoni ja Reederi järgi veislaste sugukonda."
Nii palju, kui mina aru saan, nad ikkagi kuuluvad, ainult et nad ei moodusta seal kindlat sugukonda. Kuna need liigid on üksteisest nii erinevad. N.ö. "Kõik veislased, mis pole lambad, kitsed ega veised." Violanta22 (arutelu) 26. detsember 2023, kell 19:40 (EET)
thread_title:  [[Antiloobid]]?
Arutelu:Jasmonaat

message: Tegemist on otsetõlkega samanimelisest inglisekeelsest artiklist. Meil oli kokkulepe, et tõlketöö puhul peaks olema vähemalt 1 allikas enda poolt lisatud.
Kogu tõlge on vaja üle vaadata. Mõned näited: 
«Näiteks taim, mis on kaotanud vaid ühe mütsi, muutub putukate herbivooridele vastuvõtlikumaks kui tavaline taim.»
” Nad reguleerivad taimedes toimuvaid erinevad protsesse, nii kasvu kui ka fotosünteesi ja reproduktiivse arengut.”
" Ristvestlus teiste kaitseteedega”
Eestikeelne taimenime ei panda kursiivi ja kirjutatakse väikese algustähega ja ladinakeelne peaks algama suure tähega (erinevad kohad töös). Eestikeelses artiklis ei sobi ingliskeelne taimenimi. E.Rj23 (arutelu) 27. detsember 2023, kell 17:48 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Geotropism

message: Segadust tekitab lause “Geotropism käib koosluses fototropismiga” – mõeldes kooslus kui taimekooslus.
“väänates juured alati maapinnaga vastakuti“ – leia eesti keelele omasem sõnastus, et mõte oleks üheselt selge.
„Gravitatsioonist põhjustatud kasv tagab, et juured kasvaksid sügavale pinnasesse ning kindlustasid taime kinnitumise maa külge“ – sõnastus.
„Taime juured arenevad pinnases edasi, tasukaalustavad taime ning võimaldavad taimel toitainete ja vee kättesaamise.“ – sõnastus
„Geotropism esineb juurtes ning on kõigi kõrgemate ja paljude madalamate taimede, aga ka teiste organismide üldtunnuseks“ – Väga eksitav lause. Kas sammaldel on juured? Mis need madalamad taimed ja teised organismid on, kellel on ka juured ja esineb geotropism?
„viimastel aastatel ka Harilik müürlookis.“ - keel
Joonis eestikeelseks!
 E.Rj23 (arutelu) 27. detsember 2023, kell 17:49 (EET)
replies: text: Vead parandatud, kui on veel andke teada. LauraVitsut (arutelu) 18. jaanuar 2024, kell 18:26 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Chimborazo

message: See ei ole õige, kõrgeim koht on ekvaatoril asuva mäe nõlval 2001:7D0:8916:DC00:C90E:7730:2D07:BD3F 28. detsember 2023, kell 17:28 (EET)
thread_title:  Mäe nõlval asub ka kõige kõrgem koht ekvaatoril.
Arutelu:Evald Lutsius

message: Artikkel väidab, et Evald Lutsius debüteeris karikaturistina Nõmme Gümnaasiumi almanahhis "Sulesädemed" 1939 ja 1940. Oleksin väga tänulik, kui keegi oskaks osutada selle teate algallikale. Õigupoolest oleks see väga vajalik.
Tekstis on küll korra mainitud, et ta "oskab karikatuure joonistada", aga mitte, et ta oleks almanahhis ilmunud karikatuuride autoriks Mait Talts (arutelu) 29. detsember 2023, kell 20:22 (EET)
replies: text: oskate ehk artikli teksti autorina vastata eelnevale päringule? Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2024, kell 11:17 (EET)
thread_title:  Lutsiuse debüüt
Arutelu:Georg Wilhelm Kiviste

message: Kust on võetud?:
thread_title:  Tunnustused 

message: * Kotkaristi V klassi teenetemärk 22.01.1931
* Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 24.02.1938
Ei leia kusagilt, et Georg Vilhelm / Geoorg Wilhelm oleks nad saanud. Küll aga tema isa Georg Kiviste. 
LauriKreen (arutelu) 1. jaanuar 2024, kell 20:52 (EET)
thread_title:  Tunnustus
Arutelu:Tasaareng

message: Keeleliselt halb pealkiri. Lulu (arutelu) 4. jaanuar 2024, kell 12:55 (EET)
replies: text: Ka ingliskeelne nimetus on halb. Algselt sai see nime prantsuse keeles. - Melilac (arutelu) 8. jaanuar 2024, kell 20:59 (EET)
replies: text: :Armin Kõomägi on seda nimetust kasutanud intervjuus, kuigi ma ei saa täpselt aru, kas ta mõtleb selle all mittekasvu. --Gert7 (arutelu) 11. jaanuar 2024, kell 16:54 (EET)
thread_title:  Pealkiri
Arutelu:Marikäbi

message: Pildil „Valmis marikäbid“ ei ole kõik marikäbid valmis. Eesti keeles kirjutatakse lause keskel liigi nimi väikese tähega (esimese pildi allkirjas). Eesti keeles peaks lisama veel ühe sõna ja panema kursiivi „Juniperus communis oks“, samas miks siin on ladina keeles, kui mujal on eesti keeles piltide all.
„flavonoidi nimega juniperin“ – sõnastus
Lause „Marjade ekstraktidest eraldati rasvhapped, terpeenid, aromaatsed ühendid ja süsivesinikud, nagu pineen, sabineen, terpinen-4-ool, limoneen ja mürtseen“ – lause on eksitav ja ei arvesta, millised on kitsamad ja millised laiemad keemiliste ühendite rühmad.
Sõnastus: 
„…kadakamarjade tarbimine ka väikestes annustes mõjutada rasedaid ja imetavaid naisi ning diabeetikuid, veritsushäireid või operatsioonijärgseid inimesi.“
„vähenevad kuivatamise ja ladustamise ajal.“
Mitu jooki, mida nimetatakse n.ö teiseks:
„Teiste kadakamarjamaitseliste jookide hulgas on näiteks sahti nime all tuntud Soome rukki-kadakaõlu, mida maitsestatakse nii kadakamarjade kui ka okstega.
Teine marjadest valmistatud jook on julmust, Rootsis valmistatud karastusjook, mida müüakse peamiselt jõulude ajal.” 
Joogi nimi võiks olla jutumärkides või kuidagi teisiti tulla esile.
Eraldi pealkiri ”Kultuur” on eksitav – sisuliselt on juttu samuti erinevatest kasutusaladest, sh toiduks. Alapeatükk ”Toit” sisaldab erinevaid kasutuslasid nagu nt raviks, aroomiteraapias jne, samas toiduks kasutamisest on juttu mitmel pool väljaspool seda peatükki. Struktuur tuleb korda teha.  E.Rj23 (arutelu) 5. jaanuar 2024, kell 20:18 (EET)
replies: text: Parandused tehtud.  Kaili222 (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 15:44 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Kirju-samblasultan

message: Üldjuhul lihtne ja selge tekst. Mõned keelelised märkused:
”sõnnikutelt“ - > sõnnikult
”Kesk-Euroopas leidub neid tavaliselt metsaservadelt, luidetelt ning taimestikuga kaetud kallastelt.” – leidub kus? Mitte leidub kust?
„Täiskasvanud isendid esinevad aastaringselt“ – sõnastus E.Rj23 (arutelu) 8. jaanuar 2024, kell 16:29 (EET)
replies: text: Tegin parandused ära. Student1223 (arutelu) 13. jaanuar 2024, kell 08:19 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Pisisamblikud

message: Kõige olulisem puudujääk – allikaid vaid 1 (pidi olema vähemalt 5)
Foto all sulud ära “Koorik-samblikud (Caloplaca sp and Lecanora sp)“
Trükivead:  „…krobelisi laike.Pisisamblike…“, „…alociza.Kuldsamblikud…“ E.Rj23 (arutelu) 8. jaanuar 2024, kell 16:40 (EET)
replies: text: Tere

text: Olen lisanud allikaid ja teinud parandusi. Moontlu (arutelu) 21. jaanuar 2024, kell 20:10 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Tüvetutik

message: Allikaid on kõigest 2 (ei tohiks nimestikus olla kordustena), kuid pidi olema vähemalt 5
” Harva kasvab ka kodupuidul“ - ???
Trükivead: „kitsas- silindrejas", „kitsas- kooniline“, „valmivads“, „Tippkupraline- eoskuprad“
Ühel pildil puudub allkiri. E.Rj23 (arutelu) 8. jaanuar 2024, kell 16:49 (EET)
Tegin muudatusi, aga rohkem kui kaks allikad ei leidnud
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Tugiliik

message: Kristjan Zobeli raamatus "Ökoloogia võhikutele" (2021) nimetatakse keystone species päiskiviliikideks. (vt lk 197-199). Päiskivi on võlvlae tipus asetsev kivi, mis ühendab kokku võlvsiilud - selle eemaldamisel variseb võlv kokku. Nimelik (arutelu) 8. jaanuar 2024, kell 19:44 (EET)
thread_title:  Päiskiviliik
Arutelu:Elumusanalüüs

message: {{subst:requested move|Elumusanalüüs|reason=cell viability assay to translate in estonian is "elumusanalüüs". Is quite tricky to translate sometimes, but in estonian we don't say "raku elumusanalüüs", .}} Siffie (arutelu) 9. jaanuar 2024, kell 20:31 (EET)
replies: text: Elumusanalüüs ehk elulemisanalüüs on laiem mõiste, see käib ka organismide kohta. --Andres (arutelu) 9. jaanuar 2024, kell 21:28 (EET)
On ka populatsiooni elujõulisuse analüüs. --Andres (arutelu) 9. jaanuar 2024, kell 21:31 (EET)
Elumus on rakul ja elujõulisus organismil. Siin on need kokku pandud.--Vaher (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 13:11 (EET)

text: Artiklis Elumus on elumus teisiti defineeritud. --Andres (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 14:05 (EET)
thread_title:  Title changing
Arutelu:Märtsifilm

message: Hei ! 
Vaidlustan kustutamise. Olen selle uue Eesti produktsioonifirma (Märtsifilm) all produtseerinud kahe aastaga kolm filmi, mis ise on juba alguse kohta tähelepanuväärne. Üldse olen produtseerinud kolme viimase aastaga viis filmi, millest kolm siis Märtsifilmi nime all. Käsil on juba arvult kuuenda filmi  produktsioon ja selle uue firma nime all neljanda filmi produktsioon. Suuremad produktsioonid alles tulevad ja on ees. Märtsfilm (arutelu) 11. jaanuar 2024, kell 13:31 (EET)
replies: text: Ettevõte ise peaks olema tähelepanu pälvinud, peaks olema kajastused sõltumatutes allikates, millele tuleks viidata, vt Vikipeedia:Tähelepanuväärsus. Kui mõnes allikas on ehk ettevõtte omanikuga seoses mainitud filmide produtsteerimist, siis saaks sellest võib-olla kirjutada omaniku artiklis. Pikne 11. jaanuar 2024, kell 20:40 (EET)
replies: text: :Hei ! Mitte ükski filmistuudio ei ole ühe aastaga ja mõne kuuga suurt tunnustust saavutanud. Selleks Märtsifilm artikkel eraldi loodigi, et saaks linke ja viiteid hakata sinna panema. Mitte minu isikuartiklisse. Märtsfilm (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 22:40 (EET)
replies: text: :: Vikipeedias ei ole artikleid kõigi filmistuudiote ega muude ettevõtete kohta. Ei peagi olema. Kõik filmistuudiod ega ettevõtted ei ole tähelepanuväärsed (s.t ei vääri eraldi artiklit). Kui praegu ei ole väljaspool Vikipeediat sõltumatuid kajastusi, mis sellest ettevõttest otse ja täpsemalt käsitlevad, aga hiljem tulevad sellised kajatused, siis saab ka hiljem Vikipeediasse artikli teha. Ei pea tingimata isikuartilis mainima, aga võib-olla on võimalik mainida, kui ettevõttest endast omaette artiklit ei ole. Pikne 15. jaanuar 2024, kell 20:59 (EET)
thread_title:  Kustutamise valdlustus
Arutelu:Harilik kõrvahark

message: Hea ja ülevaatlik.
Viimane ptk „Negatiivne mõju“ on kallutatud: „Harilik kõrvahark on mesindusele ja aiandusele kahjulik, elab tarude toppematerjalis ja pragudes, toitub õietolmust, meest ja surnud (mõnikord ka elusaist) mesilastest. Aedades tekitab kahju õite ja puuviljade närmisega.“ Pigem nähakse kõrvaharkides aedades kasutoojaid, kes hävitab taimekahjureid, mis tarbeks rajatakse kõrvaharkidele sobilikke varjepaiku nt ploomiaeda. E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 14:01 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Kromoplast

message: Esimese lause viide puudu, kordab teist lauset ja pole täpne.
„kogunemise massilise suurenemisega.“ - sõnastus
Eesti k sõna „õis“ – „lill“ tähistab kogu õitega taime
„mille pigmente ei ole klorofüll.“ – sõnastus
„struktuuridesse, mis võib paigutada need, kas kristalliliste või membraanide kategooriasse.“- sõnastus
„samas elundis“ – ?
„Valged õied kipuvad ligi meelitama putukaid, näiteks mardikad, mesilased eelistavad enamasti siniste sirelite õite poole lennata ning liblikad kipuvad eelistama soojemaid värve, nagu kollane ja oranž“ – jutt valgete õite kohta ja edaspidine näide ei lähe kokku.
„ tomatitaimes(Solanum lycopersicum).“ – tükiviga
„Üleminek algab sisemise membraansüsteemi ümberkujundamisega intergranaalsete tilakoidide ja granalüüsi abil. Uued membraanisüsteemid moodustuvad organiseeritud membraanikompleksides nimega tilakoidide pletüs. Uued membraanid on karotenoidi kristallide moodustumise koht. Need hiljuti sünteesitud membraanid ei pärine tilakoididest“ – see ei ole eesti keel, uuri välja kuidas tõlgitakse termineid.
.„Valgustoplast“ - ?
Viited ei lähe kokku tegelikega ja osa viiteid puudu, nt ptk „Struktuur ja klassifikatsioon“
Eemalda kirjanduse loendist ilma tekstita numbrid. Osa kirjeid mitu korda.  E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 19:33 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Rihmsamblikud

message: Üht allikat mitu korda loendis, kasutatud kirjanduse loend puudulikult vormistatud, vt kuidas vormistatakse
Puudu 3 allikat
Lisa illustreerivat materjali
Lingi olulised mõisted
Kirjavigu, nt ” „Eoseid eisjitus 8, 2-rakulised“,
„Levik ja ökoloogia: Nemoraalne liik“ – ei ole vaja korrata pealkirja ja eesti keeles sõna väikese tähega lause keskel.
Ladina k. nimi kursiivi E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 20:01 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Metsakäharik

message: Osa kasutatud kirjandust puudulikult vormistatud, vt Vikipeedia:Viitamine – Vikipeedia (wikipedia.org). Suur osa teksti on viitamata.
„See kasvab okas- ja segametsades puude alusel ning metsapõhjaga kaetud kividel. Lehtmetsades puudub. Metsakäharik eelistab kasvada varjus, jahedas, huumusega rikkal ja niiskel maapinnal.“ – siit esimene ja viimane lause on vastuolus, esimene lause pole õige, samuti ei vasta tõele, et puudub lehtmetsades.”metsapõhjaga kaetud kividel“ - ?
„Mõnikord võib see liik seguneda koos Hylocomium splendens, Rhytidiadelphus loreus ja Kinbergia`ga.“ – sõnastus ja mis maailma osast jutt käib? (igaljuhul mitte Eesti) E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 20:11 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Tsütokiniin

message: Kirjavead: “ehk fütohormoonid klass, mis stimuleerib“, „pidurdamine , lehtede“, „Tsütokiniinide tüüpid“
Esineb viitamata lõike.
Tee korda kasutatud kirjandus: vt Vikipeedia:Viitamine – Vikipeedia (wikipedia.org), Vikipeedia:Vormistusreeglid – Vikipeedia (wikipedia.org) E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 20:23 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Trahhee

message: „rõnjaste“ - ? Rääkides kahest erinevast trahhee tähendusest ühes artiklis, siis oleks vaja ülejäänud pealkirjad väiksemate alapealkirjadena paigutada nende alla.
„mitte ainult suured, grammidesse ulatuva massiga mardikad“ – koma ülearune
„tsüklilise“ – kirjaviga
Eelviimane lõik viitamata.
Viimasel kirjel vaatamise kuupäev puudu. E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 20:35 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Apikaalne kasv

message: Esimene lõik viitamata. “Juure- ja võrseapikaalsed meristeemid” – ei kirjutata kokku.
„õhust osade kasvule“ -?
„määramata rakkudest“ - ?
„uutesse substraatide tsoonidesse laienemisel“ - ?
Kasutatud kirjanduse loend vajab ülevaatamist, vt Vikipeedia:Viitamine – Vikipeedia (wikipedia.org), nt 10. kirje. E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 20:50 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Korbasõõrik

message: Korbasõõriku keha me talluseks siiski nimetada ei saa, kuna on eristunud vars ja lehed. Sammalde puhul kasutatakse vars koos lehtedega mõistena „võsu“ mitte „võrse“
1 allikas puudu ja pisut lühike E.Rj23 (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 22:29 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Kuupaistesonaat

message: Muidugi peaks lisama ka võimaluse leida artikkel nime Kuupaiste (või Kuuvalguse) sonaat abil. Selle all on see laiemalt tuntud. 146.255.182.136 14. jaanuar 2024, kell 03:28 (EET)
Tuleb muuta ka lehekülje nimes Beethooven Beethoveniks. Ei oska pealkirju muuta. 87.119.178.135 14. jaanuar 2024, kell 04:38 (EET)
Kuupaiste sonaadi nimelisi asju on enam. Näiteks vähemalt kolm filmi. Kuid ka muud. Näiteks üks terroristlik operatsioon. 194.150.65.20 14. jaanuar 2024, kell 08:51 (EET)
thread_title:  Peamiselt tuntud nimest.
Arutelu:Ülo Rannaste

message: Väidetavalt on õige surmaaeg 05.09.2005 ja mitte 25.05.2005 (matuse kuupäev). vt ka haud: https://tartu.maps.arcgis.com/apps/webappviewer/index.html?id=40d388a4179d4d18b15ba7e5ec9a7f01&marker=26.725567111402032%2C58.396563354850535%2C%2C%2C%2C&markertemplate=%7B%22title%22%3A%22%C3%9Clo%22%2C%22longitude%22%3A26.725567111402032%2C%22latitude%22%3A58.396563354850535%2C%22isIncludeShareUrl%22%3Atrue%7D&level=22  LauriKreen (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 09:08 (EET)
thread_title:  Surm
Kategooria arutelu:Noorte sport

message: @Pelmeen10 peaks olema "noortesport". Lisaks peaks õige olema loodav ":kategooria:Eesti noortesport", meil on näiteks :Kategooria:Eesti naistesport Estopedist1 (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 16:17 (EET)
thread_title:  Kokku?
Arutelu:Skisotüüpne isiksushäire

message: "Ka skisotüüpse häirega inimestel on seetõttu sage tunne, et nad on teistmoodi ja üksikud, ei sobi seltskonda. Mõnikord lisanduvad ka eripärased kõne- või keelekasutusmaneerid, mida teistel on raske mõista."
Kas tundmus on sümptom kui tundmusel on alus, nagu siin väidetakse. Võib olla nõuaks see lõik selgitust? 82.131.117.47 15. jaanuar 2024, kell 22:34 (EET)
replies: text: Minu meelest siin ei ole otseselt öeldud, et tegu on sümptomiga. Aga artiklis on igal juhul puudusi ning parandamine ja täiendamine on teretulnud. --Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 22:54 (EET)
thread_title:  väide ja tõestus?
Arutelu:Harilik ristämblik

message: „kannab ka teisi nimesid: ristvõrkurlane, diademämblikuks, oranžikuks, ristämblikuks ja kroonkerakudujaks“ – keel
„Mõnikord nimetatakse seda kõrvitsa ämblikuks,[2] „ – linkimata link
Ladina k läbivalt kursiivi
„Mõnikord sööb emane isase kohe pärast paaritumist ära.“ – ilma viiteta ja praegusesse peatükki hästi ei sobi - > iseloomustuse alla nt
„kust. signaalniidi abil“ – kirjaviga
„Võrkurlas ämblike jalad“ - ?
„Nad reageerivad häirimisele, vibreerides kiiresti oma võrgus, kuni nad muutuvad häguseks“ – Kes/mis muutub häguseks?
Pealkiri „Spesifikatsioon“ väheütlev sisu kohta – info sobib eelmise peatüki alla. Selle peatüki 2 esimest lõiku viiteta. E.Rj23 (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 00:29 (EET)
replies: text: Parandused tehtud 46.131.44.192 26. jaanuar 2024, kell 18:04 (EET)
thread_title:  Tagasiside
Arutelu:Suurkiskjad

message: Mis siin läbi tuleb mõelda? --Andres (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 01:59 (EET)
Praegust sisu ei tuleks liita mitte artikliga Kiskjad, vaid artiklitega neist kolmest kiskjaliigist, millest siin räägitakse (kui siin on sellest materjali, mida liigiartiklites juba ei ole). Siin artiklis peaks praeguse sisu asemel olema sisu, mis käib nende liikide kohta üldiselt. Pikne 17. jaanuar 2024, kell 21:32 (EET)
Siin on juttu mitte suurkiskjatest vaid eesti (Eesti) suurkiskjatest.146.255.180.102 17. jaanuar 2024, kell 22:18 (EET)
Ma leian, et teema on legitiimne, aga siin ei peaks dubleerima juttu  üksikutest liikidest. --Andres (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 10:26 (EET)

message: Megakarnivoorid on suurekasvulised imetajad, kes söövad teisi imetajaid ja on sageli toiduahela tipus; teisest küljest ei tähenda toiduahela tipus olemine seda, et tegemist on suurkiskjaga. Nad reguleerivad suurte taimetoiduliste imetajate populatsioone ja hoiavad seega ökosüsteemi tasakaalus. Koristajatena on kasu ka teistest karnivooridest, kes söövad ära suurte kiskjate poolt maha jäetud saakloomade osad. 
Suurkiskjad on näiteks suured kassilised nagu lõvi, leopard, gepard ja tiiger, aga ka Aafrika tähnikhüään. [2] [3]
Soome neli suurkiskjat on karu, hunt, ilves ja ahm. [1] 
LISAKS. Eestis on kolm suurkiskjat: ilves, hunt ja karu, kes on rahvusvahelise tähtsusega liigid ning Euroopas rangelt kaitstavad. (Tekst on võetud mujalt.)
Inglise ja teistes keeltes on juttu hüperkarnivooridest. Kõik suurkiskjad pole siiski hüperkarnivoorid.
Hypercarnivore -  A hypercarnivore is an animal which has a diet that is more than 70% meat, either via active predation or by scavenging.  146.255.180.102 17. jaanuar 2024, kell 22:44 (EET)
Selles tähenduses (karnivoor) on suurkiskjateks peetud ka esimesi inimesi. (The first humans were mega-carnivores who took down prey with savvy hunting skills, a controversial new study suggests.) 
Muidugi segunevad siin mõisted kiskjalisus ja toidulisus (herbi-, karni- ja omnivoorid) 87.119.177.89 17. jaanuar 2024, kell 23:18 (EET)
thread_title: ALLPOOL VABA TÕLGE SOOME KEELEST.
Arutelu:2024

message: Minu meelest ei ole tarvis spordisündmusi eraldi välja tuua. --Andres (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 10:17 (EET)
replies: text: Praegused on olulised, need peaks ikka sisse jätma.--Raamaturott (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 15:56 (EET)
replies: text: : Ma ei räägi väljajätmisest, vaid teistega kokku paigutamisest. --Andres (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 22:20 (EET)

text: : Aasia ja Aafrika jalgpallimeistrivõistlused ei peaks minu meelest aasta artiklis olema. Leian endiselt, et spordisündmused peaks teiste sündmustega koos olema. Muide, iluuisutamise sündmus ei ole spordisündmuste all.
replies: text: :: Plaanis on veel eraldi teha artikkel "2024. aasta spordis". Mõne tähtsama sündmuse jätaks siiski spordisündmuste peatüki alla, aga ma ei tahaks ei kordaks artiklis kaks korda.
replies: text: ::: Mulle tundub, et sündmuste paigutamine mitmesse rubriiki on lugeja jaoks killustav. Võib-olla isegi Eesti sündmusi pole mõtet eraldi panna. Spordiaasta lingi võib panna ka "Vaata ka" alla või malli. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 08:11 (EET)

text: : Leian, et sündmuste all peaksid olema ainult olulisemad sündmused, mitte näiteks Komooride, Guatemala ja Šveitsi president, Euroopa Liidu eesistujariik. --Andres (arutelu) 29. jaanuar 2024, kell 11:07 (EET)
replies: text: :: Võib tõsta osad sündmused kuuartiklisse. Pigem olgu esialgu siis sündmusi rohkem kui vähem.--Raamaturott (arutelu) 29. jaanuar 2024, kell 11:24 (EET)
replies: text: ::: Kui siit sündmusi ära tõsta, siis peab kuuartiklitega terve aasta jooksul tööd tegema. Prantsusmaa uue peaministri ametisse astumisse oleksin sisse jätnud.--Raamaturott (arutelu) 29. jaanuar 2024, kell 15:42 (EET)
replies: text: :::: Kui Sulle tundub Prantsusmaa peaministri ametisseastumine oluline, pane see siis tagasi. Ma paneks kuuartiklist teisi sündmusi aastaartiklisse.

text: :::: Minu meelest on loomulikum koguda sündmused kuuartiklitesse ja sealt valida aastaartiklisse. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 08:11 (EET)
Ka muusikasündmused võiksid teistega koos olla. Pole ju loogiline teha sündmused, spordisündmused ja muusikasündmused. --Andres (arutelu) 6. veebruar 2024, kell 10:33 (EET)

text: See on selliselt, sest plaan on teha eraldi artiklid 2024. aasta spordis ja 2024. aasta muusikas.--Raamaturott (arutelu) 6. veebruar 2024, kell 10:55 (EET)
replies: text: : Lingid võib panna ka teisiti. --Andres (arutelu) 6. veebruar 2024, kell 12:27 (EET)
Endiselt sama mure. Kronoloogiline järjestus kaotab mõtte. Miks ei võiks need erialaartiklid kohe ära teha? --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 18:27 (EET)

message: Meeldiv näha diskussiooni kontseptsiooniliste küsimuste kohta. Küsimus laiale ringile, kas poleks aeg teha Eesti keskne artiklikategooria xxx. aasta Eestis, koos seda toetavate mallidega (riigikogu, president, valitsus, peaminister, sündinud, surnud, sündmused jms...) NOSSER (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 09:28 (EET)
replies: text: Mulle tundub see juba olemasoleva info dubleerimisena. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 12:47 (EET)
thread_title:  Ideekorje
Kategooria arutelu:Relvad

message: Üldmõiste 'Relvad':
*Laskerelvad - käsirelvad -  püssid: vibupüssid, harpuunpüssid, pneumopüssid jne.
*Tulirelvad - käsitulirelvad - püssid:
**sileraudsed püssid: pump-püssid, jahipüssid jne.
**Vintrauaga püssid ehk vintpüssid - poolautomaatsed püssid, automaatpüssid, sportpüssid, snaiperpüssid, jahipüssid jne.
85.253.148.48 21. jaanuar 2024, kell 12:44 (EET)
thread_title:  Kategooria 'Relvad' jaotuse võimalused