Arutelu:Tarkvaraline raadio

message: Artikkel oli lühidavõitu ning andis edasi vaid kõige põhilisemad asjad. Mida oli kirjeldatud, oli kirjeldatud pisut pinnapealselt. Kuna tegemist on tarkvaralise raadio kohta käiva artikliga, oleks tahtnud näha ka juttu ja mõningaid näited ka tarkvarast, mida taolise raadio teostamiseks kasutatakse. SpeakEasy osas mainitud „Tarkvara paindlikuse põhimõte ongi tarkvaralise raadio peamineks plussiks.“ osa on puudu Tarkvaralise raadio plusside osast, kuigi seda on kirjeldatud kui peamist eelist. Artikli suurimaks puuduseks arvangi olevat vähest sisu lahtiseletamist, mis aitaks teema ning mõningate lausete mõistmisele kaasa. Näitena tooks artiklis „Tarkvaralise raadio plussid“ teema all korra mainitud USPR2 liidest, millest pole mujal sõnakestki juttu, ilmselt on see sissejuhatuses kirjeldatud „...signaalide digitaliseerimiseks spetsiaalset liidest ...“, aga see ei tule tekstis välja.
Viitamine ning vormistus olid selle artikli ühed õnnestunumad osad, sisu oli varustatud korralikult vormistatud viidetega, ühe erandiga, ning allikad tundusid autoriteetsed olevat. Erandina toon välja kolmanda viida, mille aadressi lõppu on sattunud kaldkriips, mille tõttu ei vii link õigesse kohta vaid väidab, et antud lehte pole olemas. Esimese viitena toodud „SDR tutorial“-is töötab ainult viitelingis toodud leht. Antud lehele minnes ning proovides teksti all olevale „next“ nupule vajutada, et juttu edasi lugeda, öeldakse, et antud lehte pole olemas. Artikli vormistamine ning ülesehitus vastavad Vikipeedia tavadele, artikkel sisaldab ka piisavas koguses korrektselt vormistatud siselinke.
Artikli keeleline kvaliteet andis soovida, esines kirjavigu ning osade lausete ülesehitusest tundus, et on inglise keelest otse tõlgitud, eriti artikli lõpuosas. Esines sõnakordusi, sama sõna mitmekordset kirjutamist lausesse, samuti ka mõningaid trükivigu. Kirjavigadest tooks välja mitmes kohas valesti kasutatud pikka „k“-d, näiteks „Tarkvaraline raadio ei vaja pärast vajalikke seadmete ostmist enam mingeid kulutusi.“, „Paljud arvavad, et tarkvaraline raadio on telekommunikatsiooni tulevik, kus lõpuks tekkib olukord, kus üks seade on valmis vastu võtma kõikvõimalikke raadiosignaale.“, „Kui tarkvaralist raadiot hakkata uuendama interneti teel tekkib küberkuritegude oht.“, lauses „Tarkvara paindlikuse põhimõte ongi tarkvaralise raadio peamineks plussiks.“ peaks „paindlikuse“ olema „paindlikkuse“. Selles lauses on valesti kirjutatud ka sõna „peamineks“, mis peaks olema „peamiseks“.; esines ka muid vigu, näiteks lauses „Kui digitaliseerimiseks pole piisavalt võimast seadet peab alandama sagedust veelgi, mis järel on arvuti helikaart võimeline andmeid digitaliseerima.“ peaks „võimast“ olema „võimsat“ ning „mis järel“ peaks olema „misjärel“. Lauses „Ühte ja samat signaali on võimeline saatma/vastu võtma erinevate tootjate erinevad seadmed.“ peaks samat olema sama. „Kuna nii maavägi, õhuvägi kui ka merevägi kasutasid erinevaid sagedusi/modulatsioone oli nende vaheline suhtlus raskendatud.“, selles lauses peaks „nende vaheline“ olema kokku kirjutatud. Lauses „See, praegu alles lapse kingades rakendus võimaldaks kasutada nõrgemaid võimsuseid“ peaks „lapse kingades“ olema kokku kirjutatud. Komavigu esines paaril korral, näiteks lauses „Kõige lihtsamal, kuid veel hästi teostamata_,_ juhul koosneb tarkvaraline raadio antennist, analoog-digitaalmuundurist, digitaal-analoogmuundurist ja arvutist.“ pole märgitud koma tarvis, samuti on selle lause „kuid veel hästi teostamata“ osa kohmakalt sõnastatud. Lauses „Kuna tarkvaralist raadiot on kerge muuta__ on ta muutumas populaarseks raadioamatööride seas.“ on märgitud kohas koma puudu. Komavigu esines artiklis veelgi. Lauses „Olukorras__ kus kahe riigi üksused peavad koos töötama, võimaldab tarkvaraline raadio kiiresti ennast kiiresti vastavalt vajadusele kohandama.“ on kasutatud sõna „kiiresti“ kaks korda, ilmselt on tegemist lohakusveaga, samuti esines lause alguses märgitud kohas üks komaviga. Sama sõnakordusteviga on ka lauses „Vastavalt Moore'i seadusele oleks pidanud olema võimalik kolme aastaga tehtud projekti tarkvara liigutada liigutada neli korda väiksemale kaasaegsele platvormile.“. 
Üldiselt oli artikkel arusaadavalt kirjutatud, kuigi oli ka segase mõttega lauseid. Näiteks lause „SpeakEasy oli esimene suuremahuline tarkvaralise raadio projekt.“ ütleks, nagu SpeakEasy oli esimene tarkvaralise raadio poolt tehtud projekt, kuigi autor mõtles ilmselt, et SpeakEasy oli esimene tarkvaralise raadio põhjal tehtud projekt. „Antenni ja vastuvõtja vahel on ainult madalate signaalide võimendit, antenni ja saatja vahel on ainult võimendi.“, lause mõte eeldaks sõna „võimendi“ kasutamist märgitud sõna asemel. Lauses „Tarkvaraline antenn on suudab kohanduda vastavalt saate-või vastuvõtusagedusele, muutes oma karakteristlike omadusi vastavalt vajadusele, olles alati parim kindla lainepikkusega signaali kasutamiseks.“ on sõna „on“ üle. „Tarkvaraline raadio on võimeline töötama väga laia spektrivahemikuga.“, arvan, et „... võimeline töötama väga laias spektrivahemikus.“ sobiks sõnastuseks paremini, sest selline sõnastus ütleb, et antenn töötab vahemikus, autori väljend ütleb, et antenn töötab vahemikuga. „Mistõttu tarkvara oli aga väga raudvaraspetsiifiline tuli muuta tarkvara teisaldamine lihtsamaks, et muuta seadmeid väiksemaks ja paindlikumaks.“, antud lause oli kõige rohkem segadust tekitav. Ehk mõtles autor, et „Tarkvara oli aga väga raudvaraspetsiifiline, mistõttu, tuli muuta tarkvara teisaldamist lihtsamaks, et muuta seadmed väiksemateks ja paidlikemateks“. „väiksemaks“ ja „paindlikumaks“ muutsin „väiksematseks“ ning „paindlikemateks“, sest eelnevalt mainitud „seadmed“ on mitmuses. Lause „Kui tarkvaralist raadiot hakkata uuendama interneti teel tekkib küberkuritegude oht.“ edasi antav mõte ei vasta viidatud materjalis olevale mõttele. Autori lause ei täpsusta, milles küberkuritegude oht seisneb ja kuidas mõjutab see tarkvaralist raadiot ning kuidas on ta üldse seotud tarkvaralise raadioga. 
Artikkel oli lühidavõitu ning andis edasi vaid kõige põhilisemad asjad. Mida oli kirjeldatud, oli kirjeldatud pisut pinnapealselt. Kuna tegemist on tarkvaralise raadio kohta käiva artikliga, oleks tahtnud näha ka juttu ja mõningaid näited ka tarkvarast, mida taolise raadio teostamiseks kasutatakse. SpeakEasy osas mainitud „Tarkvara paindlikuse põhimõte ongi tarkvaralise raadio peamineks plussiks.“ osa on puudu Tarkvaralise raadio plusside osast, kuigi seda on kirjeldatud kui peamist eelist. Artikli suurimaks puuduseks arvangi olevat vähest sisu lahtiseletamist, mis aitaks teema ning mõningate lausete mõistmisele kaasa. Näitena tooks artiklis „Tarkvaralise raadio plussid“ teema all korra mainitud USPR2 liidest, millest pole mujal sõnakestki juttu, ilmselt on see sissejuhatuses kirjeldatud „...signaalide digitaliseerimiseks spetsiaalset liidest ...“, aga see ei tule tekstis välja.
--SirStabalot 11. november 2011, kell 04:19 (EET)
----
*Kuna tarkvaralise raadio all võib mõelda väga erinevaid asju See on liiga kõnekeelne
*välislinke teksti sees ei kasutata
*Tase 0 – (mõttekriips)
*Osa funktsioone on tarkvaraliselt muudetavad, kuid mitte modulatsioon ja sagedus.
*tehtud riistvaraliselt kõnekeelne
*alaosa pealkiri oleks parem Tarkvaralise raadio võimalused
*karakteristlikke
*See praegu alles lapsekingades
*25-megahertsist
*Lauses "Ülikoolid avavad magistriõppekavasid..." koma puudu
*Lauses "Kuna tarkvaraline raadio nõuab..." koma puudu. Samuti järgmises lauses. Samuti järgmises lauses.
*Lauses "Kui digitaliseerimiseks pole..." komap uudu
*Lauses "Tarkvaralise raadio juured..." olla → olema
*Lauses "Olukorras, kus kahe riigi..." kohandama → kohandada
*Järgmises lauses koma puudu
*Termini "tarkvaraline raadio" võttis kasutusele
*Lauses "Kuna nii maavägi..." koma puudu
*1994, kui esitleti
*Mistõttu tarkvara oli aga väga raudvaraspetsiifiline tuli muuta tarkvara teisaldamine lihtsamaks, et muuta seadmeid väiksemaks ja paindlikumaks. Keeleliselt halb lause
*mõned näpuvead veel, mis leia ise. Adeliine 13. detsember 2011, kell 13:46 (EET)
----
*Lauses "Kui tarkvaralist raadiot hakata..." koma puudu, samuti järgmises lauses. Adeliine 23. detsember 2011, kell 03:18 (EET)
thread_title: Retsensioon