lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Alexander von Bulmerincq

message: Kas ta ei olnud Augusti poeg? Andres 7. jaanuar 2012, kell 18:00 (EET)
replies: text: Ancestry.comi järgi oli ta Michael von Bulmerincqi (1832–1899) ja Johanna Schraderi poeg.--WooteleF 7. jaanuar 2012, kell 18:14 (EET)
replies: text: : Seda võiks siin mainida ka. Andres 7. jaanuar 2012, kell 18:27 (EET)
replies: text: ::Kui mõne viisakama viite leiaks, siis võiks panna artiklisse sisse.--WooteleF 7. jaanuar 2012, kell 18:52 (EET)
replies: text: :::Seda, et ta isa on Michael von Bulmerincq, mainib ta endakoostatud kokkuvõttes Levitski leksikoni I köites ("Биографический словарь профессоров и преподавателей Императорского Юрьевского, бывшего Дерптского, университета за сто лет его существования (1802-1902)."" Том 1 / под редакцией Г. В. Левицкого. Юрьев, 1902), lk 103. Selle digiteeritud versioon on nt http://www.archive.org/download/biograficheskii01levigoog/biograficheskii01levigoog.pdf (failis lk 121). Isa eluaastaid seal ei ole, aga see kinnitab Ancestry.comi infot.--Morel 7. jaanuar 2012, kell 23:31 (EET)
Mis artiklis peaks siis rääkima Eesti usuteadlasest, kes elas 1868–1938? Ave Maria (arutelu) 3. juuni 2013, kell 19:07 (EEST)

text: Juba nägin, et see küsimus oli sisutu. Kuumus on vist ajule mõjunud. Ave Maria (arutelu) 3. juuni 2013, kell 23:12 (EEST)

message: Book about Alexander von Bulmerincq --Zemgalietis (arutelu) 31. mai 2015, kell 16:43 (EEST)
thread_title:  Book
Arutelu:Vilniuse maakond

message: | elanikke = 848 100 (2008) Andres 8. jaanuar 2012, kell 13:22 (EET)
Arutelu:Kohtukoda

message: Esimees Jaak Reichmann, tsiviilosakonna esimees Hendrik Vahtramäe, liikmed A. Hinzer, Paul Poom, Ernst Erdmann, R. Treikelder, Gustav Kromel, H. Siimer, V. Pezold, J. Breyer, H. Kasse, E. Reisberg, E. Fridolin, E. Schvarts, Oskar Ordlik.
thread_title:  Kohtukoja koosseis 1938. aastal
Arutelu:Tartu Ringkonnakohus

message: Esimees J. Sass, abiesimehed A. Ruus, Friedrich Niggol, Karl Vaarma, liikmed A. Väärsi, P. Klein, K. Mätlik, S. Antonov, J. Priimägi, Rudolf Lesta, A. Adler, V. Rõzov, Erich Vadi, Elmar Fischer, G. Läänesaar, G. Maim, Ernst Hansson, Herbert Must.
*Tartu 1. jaoskonnakohtunik B. Peterhoff
*Tartu 2. jaoskonnakohtunik Heinrich Maru
*Tartu 3. jaoskonnakohtunik Juhan Tekkel
*Tartu 4. jaoskonnakohtunik Kustav Kuuskvere
*Tartu 5. jaoskonnakohtunik Leonhard Kaasik
*Tartu 6. jaoskonnakohtunik J. Pähn
*Valga 1. jaoskonnakohtunik A. Kõiv
*Valga 2. jaoskonnakohtunik A. Veske
*Tõrva jaoskonnakohtunik Karl Viilu
*Jõgeva jaoskonnakohtunik Osvald Anton
*Mustvee jaoskonnakohtunik Enn Allpere
*Elva jaoskonnakohtunik P. Tamm
*Otepää jaoskonnakohtunik H. Priimägi
*Võru 1. jaoskonnakohtunik J. Treumuth
*Võru 2. jaoskonnakohtunik Harald Oert
*Võru 3. jaoskonnakohtunik Konstantin Hiob
*Petseri 1. jaoskonnakohtunik Tõnis Martinson
*Petseri 2. jaoskonnakohtunik Otto Puusta
*Petseri 3. jaoskonnakohtunik Burhard Sulke
--Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:38 (EET)
thread_title:  Tartu Ringkonnakohtu koosseis 1938. aastal 

message: *Tartu 1.–6. jaoskonnakohus Tartus
*Jõgeva jaoskonnakohus Jõgeval: Jõgeva linn; Jõgeva, Kaarepere, Kursi, Kuremaa, Kudina, Laiuse, Saadjärve, Sadala ja Vaimastvere vald; raudteeliin jaoskonna piirides
*Mustvee jaoskonnakohus Mustvees: Mustvee linn; Avinurme, Kasepää, Lohusuu, Pala, Saare, Torma ja Voore vald; raudteeliin jaoskonna piirides 
*Elva jaoskonnakohus Elvas: Elva linn; Aakre, Elva, Konguta, Nõo, Rannu ja Rõngu vald; raudteeliin alates Nõo ja Ropka valla piirist kuni Puka jaama Tartu-poolse semaforini
*Otepää jaoskonnakohus Otepääl: Otepää linn; Otepää, Pühajärve, Urvaste, Valgjärve ja Veski vald
*Valga 1. ja 2. jaoskonnakohus Valgas
*Tõrva jaoskonnakohus Tõrvas: Tõrva linn; Helme, Hummuli, Põdrala ja Vaoküla vald
Tartu 2. jaoskonna rahukohtunik oma otsusega keelas Nõukogude Vene ajakirjade "Leegid" ja "Klassivõitlus" ning eestikeelse ajalehe "Edasi" sissetoomise Eestisse eeloleva kahe aasta jooksul. Eilsest tänaseni. Rahvaleht, 24. aprill 1934, nr. 47, lk. 3. --IFrank (arutelu) 26. september 2013, kell 00:54 (EEST)
thread_title:  Jaoskonnakohtunike jaoskondade piirid ja asukohad 1939 

message: Mis jama see on? Vähemalt Tartu Ringkonnakohus ise paistab küll uskuvat, et ta tegutseb edasi: http://www.kohus.ee/et/ringkonnakohtud/tartu-ringkonnakohus --193.40.13.163 31. mai 2017, kell 17:57 (EEST)
thread_title: Mineviku raudne haare oleviku kõri ümber
Arutelu:Viljandi Ringkonnakohus

message: Esimees Jaak Tepandi, abiesimees Johannes Pirn, liikmed J. Jaakson, A. Vihvelin, N. Kikkas, P. Soo, Konstantin Tassa, Boris Trelin, G. Talts, August Amon.
*Viljandi 1. jaoskonnakohtunik A. Kurik
*Viljandi 2. jaoskonnakohtunik K. Güldenstubbe
*Suure-Jaani jaoskonnakohtunik G. Taevere
*Pärnu 1. jaoskonnakohtunik J. Kurg
*Pärnu 2. jaoskonnakohtunik J. Sang
*Pärnu 3. jaoskonnakohtunik J. Timusk
*Mõisaküla jaoskonnakohtunik K. Paerand
*Põltsamaa jaoskonnakohtunik J. Vare
--Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:42 (EET)
thread_title:  Viljandi Ringkonnakohtu koosseis 1938. aastal
Arutelu:Guntars Godiņš

message: Kui keegi ikka järjepanu kustutab selle fakti, et Guntars Godiņš ja Doris Kareva on abielus, siis ilmselt nad ei ole. Aga kust leida selle kohta viide? Kas nad olid ja enam ei ole (siis saaks panna oli) või pole kunagi olnud?--Morel 10. jaanuar 2012, kell 16:16 (EET)
replies: text: Guntars Godiņš ja Doris Kareva abielu on kirjas, Eesti Entsüklopeedia 14. köites. See info nagu ei tohiks olla kuulujuttude ja kollase info koht. --Juhan121 10. jaanuar 2012, kell 17:16 (EET)
replies: text: :See ilmus aastal 2000. Pea 12 aastat tagasi. Selle ajaga jõuab palju vett merre voolata.--WooteleF 10. jaanuar 2012, kell 17:21 (EET)
replies: text: :: Aga me võime ju teha nii, et ei saa vaielda, nt: EE andmeil (viide) on tema abikaasa ... Samamoodi siis ka Kareva artiklis.--Morel 10. jaanuar 2012, kell 17:40 (EET)
replies: text: :::Siis tuleks kirjutada, et EE andmeil olid nad aastal 2000 abikaasad.--WooteleF 10. jaanuar 2012, kell 17:53 (EET)
replies: text: :::: Tõstan selle praegu välja, sest jälle kustutati artiklist ja arvatavasti tõesti on tegu väärinfoga. Seni kuni Oop uurib, las ta olla siin. --Morel 18. jaanuar 2012, kell 01:13 (EET)

message: Eesti Entsüklopeedia andmeil on Godiņš olnud abielus eesti luuletaja Doris KarevagaEE 14. köide lk. 141. 
See on praegugi sees. Aga ükski lugeja ei taipa selle põhjal asjas kahelda. Andres 22. jaanuar 2012, kell 09:40 (EET)
thread_title:  Isiklikku
Arutelu:Karuse kirik

message: Arvan, et "ehitusmeister" ei tähenda seda, mida siin silmas on peetud.-WooteleF 12. jaanuar 2012, kell 08:27 (EET)
replies: text: Õige on ehitusisand (enam-vähem tööde tellija), parandasin.Evlper (arutelu) 10. aprill 2021, kell 22:36 (EEST)

message: Suunasin esialgu märksõna Karuse kirikuaed (Karuse kirikaed) siia. Kui infot väga palju tuleb selle kohta, siis teha eraldi artikliks--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2017, kell 18:32 (EEST)
thread_title: Karuse kirik(u)aed
Arutelu:Vene Erakond Eestis

message: kas see on nüüd endine erakond? Ave Maria 12. jaanuar 2012, kell 21:25 (EET)
replies: text: Veel mitte. Kongressid peavad ka enne ühinemislepingu heaks kiitma. -- Toomas 12. jaanuar 2012, kell 21:47 (EET)

message: Kas sama asi on Eesti Vene Rahvapartei?--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2019, kell 14:48 (EEST)
thread_title: Eesti Vene Rahvapartei?
Arutelu:Kaarlahendus

message: Selles artiklis tuleb rääkida elektrilisest kaarlahendusest, mitte süsiniknanotorude tootmisest. --Epp 13. jaanuar 2012, kell 04:58 (EET)
replies: text: Seda kindlasti. Kui seda ei tehta, siis praegusel tuleb see kustutada. -- Ahsoous (arutelu) 5. detsember 2012, kell 17:19 (EET)

message: Elektrilist kaarlahendust kasutati algselt fullereenide ja süsinikfiibrite tootmiseks. See oli üksi esimesi meetodeid, mida kasutati süsiniknanotorude tootmiseks. Selle meetodi puhul kasutatakse kahte grafiidist elektroodi, läbi mille juhitakse tugev alalisvool (inertse gaasi keskkonnas, nt. He keskkonnas). Anoodist eralduvast süsinikust tekib katoodile sete. Sette välimine kiht on hall ja kõva, sisemine kiht on must ja pehme. Sisemine kiht sisaldab mitmeseinalisi süsiniknanotorusid (MWCNT), polümorfseid osakesi ja amorfset süsinikku. Selle meetodi abil saab sünteesida ka üheseinalisi süsiniknanotorusid, kuid selleks on vaja anoodi sisestada metallidest katalüsaatorite segu (nt. Fe-Co või Ni-Y). Pärast kaarlahendust tekib katoodile õrn võrgulaadne materjal (üheseinalised süsiniknanotorud ehk SWCNT). Tekkinud materjali puhastamiseks see kuumutatakse (~420 kraadi juures) ja seejärel loputatakse mõõduka kontsentratsiooniga HCl lahuses. SWCNT masstootmine kaarlahendusprotsessi abil saavutati Journeti töögrupi poolt (SWCNT toodetakse umbes 1g/min.)
Kaarlahendusprotsessi abil sünteesitud MWCNT-d võivad olla kuni 20 μm pikad ning nende diameeter on 10 nm juures. Seinte arv on 20 kuni 30. Kaarlahendusprotsessi abil toodetud MWCNT-d on kõrge kristallilisusega ja neil on vähem defekte kui teiste meetoditega toodetutel. Samal meetodil toodetud SWCNT-d kasvavad kimpudena, seetõttu on nende pikkust raske täpselt hinnata. SWCNT-de diameeter on 1–2 nm. Kaarlahendusprotsessil saadud CNT sisaldavad olulisel hulgal kõrvalprodukte (nt. amorfset japolümorfset süsinikku), kuid nende kristallilisus on suurem, sest CNT kasvutemperatuur on kõrgem kui teistel meetoditel. Võrreldes teiste meetoditega saab kaarlahendusprotsessi abil toota CNT suuremates 
kogustes.
Kaarlahendus näiteks elektrikeevitusel peaks tekitama ka UV-kiirgust. https://en.wikipedia.org/wiki/Ultraviolet UV radiation is also produced by electric arcs. Arc welders must wear eye protection and cover their skin to prevent photokeratitis and serious sunburn. --Nimelik (arutelu) 20. september 2021, kell 20:59 (EEST)
thread_title:  Elektriline kaarlahendus süsiniknanotorude tootmisel
Arutelu:Suur terror

message: Olen selle sündmuse puhul kohanud nii läbivat suurtähte kui ka esisuurtähte. Kasutasin läbivat suurtähte, kuivõrd mingi sisemine intuitsioon lubaks nii kirjutada ja kuivõrd Eesti keele käsiraamatus leidus nimesid nagu Suur Pauk, Verine Pühapäev, Punane Reede. Palun selgitage-täpsustage, kui peaks kasutama ainult esisuurtähte. --kanakukk 13. jaanuar 2012, kell 12:29 (EET).
----
Repressioonid toimusid nii enne kui pärast artiklis mainitud ajavahemikku. Neid ei mõelnud välja Ježov. --Numbriga kärumees 13. jaanuar 2012, kell 12:38 (EET)
----
Suurpuhastus suunab siia; see on vist ka üldmõiste (vt nt EKSS, ja meil ka üks link sellele), ehkki pole kindel, kas see on korraline puhastus on artiklit vääriv mõiste--Bioneer1 (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 09:38 (EET)
thread_title:  Artikli nime algustäheortograafiast
Arutelu:Jørgen Smit

message: kas artikli pealkiri on õige? Ave Maria 14. jaanuar 2012, kell 11:18 (EET)
replies: text: Norrapärane nimi oli Jørgen Smit, nähtavasti Saksamaal ta kasutas ö-tähte. Andres 15. jaanuar 2012, kell 10:13 (EET)

message: unfortunately i don speak your language - but it should be easy to get jörgens picture added to the article
i tried yesterday - but one needs to change some syntax into your language so that it works
in german the syntax would be 
best regards --RBinSE 16. jaanuar 2012, kell 09:05 (EET)
thread_title: picture
Arutelu:Keemiline sadestamine aurufaasist

message: Nii palju kui mina aru saan, ei kasutata seda meetodit ainult süsiniknanotorude valmistamiseks. Andres 14. jaanuar 2012, kell 14:00 (EET)
Arutelu:Walk

message: sellist ümbersuunamist vist ei peaks olema -- Ahsoous 14. jaanuar 2012, kell 19:40 (EET)
replies: text: Eks täpsustusleht, seal peaks seda ka mainima. Andres 15. jaanuar 2012, kell 19:41 (EET)

message: Selle kohta on teistes keeltes olemas eraldi artikkel: :d:Q991548. --Metsavend 22. jaanuar 2017, kell 21:35 (EET)
thread_title:  Eraldi artikkel
Arutelu:Demokraatia arendamise sihtasutus

message: Saksa-teema on lehtedest läbi jooksnud kommentaariga, et vastupidiselt eelnõu esitajate algsele retoorikale polevat DASA-sid suurt mujal kui Saksamaal. Paraku pole mul praegu mahti viidet otsida. Tuleks refereerida. --Oop 14. jaanuar 2012, kell 20:04 (EET)
replies: text: Neid olevad natuke ka mujal, aga Saksamaal on nad lihtsalt kõige tegusamad. Mul ei ole aga ka kuskilt ühtegi allikat käepärast. Ivo 14. jaanuar 2012, kell 20:12 (EET)
replies: text: :Saksamaal: Konrad Adenaueri Fond, Hanns Seidel Foundation, Friedrich Ebert Foundation, Friedrich Naumann Foundation für die Freiheit, Heinrich Böll Foundation ja Rosa Luxemburg Foundation. Ivo 14. jaanuar 2012, kell 20:16 (EET)
replies: text: :: Kas Saksamaal nimetatakse neid niimoodi? Andres 15. jaanuar 2012, kell 19:43 (EET)
Tuleks lisada lõik Eestis olemasolevate parteiliste sihtasutuste kohta ja selgitus, mispoolest need pakutud DASA-dest erinevad. --Oop 15. jaanuar 2012, kell 21:41 (EET)
Võrdlusmaterjali on toodud siin. Tuleks refereerida. --Oop (arutelu) 16. mai 2012, kell 12:52 (EEST)

message: V-o on mõttekas teha Eestiga seotud artikkel, nt Demokraatia arendamise sihtasutused Eestis või täpsemalt Demokraatia arendamise sihtasutuse temaatika Eestis (reaalselt neid sihtasutusi ju pole). Eraldi artikli mõte oleks muu hulgas selles, et sellele saada panna Eestiga seotud kategooria--Bioneer1 (arutelu) 2. august 2014, kell 13:02 (EEST)
thread_title: Eestiga seonduv eraldi artiklisse?
Arutelu:Janka Kupala

message: Palun parandage keegi mu valgevene õigekirja(tust). Huvitav, kas "Kurgaan" on sama mis "Uni kurgaanil"? --Oop 16. jaanuar 2012, kell 14:34 (EET)
Kas poleks õige kasutada Isikumalli  vms?--NOSSER 16. jaanuar 2012, kell 14:40 (EET)
replies: text: Ma pole nendega eriti tuttav. Kas kirjanike kohta on mõni spetsiifiline versioon või kehtib yleyldine? --Oop 16. jaanuar 2012, kell 15:59 (EET)

text: Leidsin sellise valiku  ja --NOSSER 17. jaanuar 2012, kell 09:14 (EET)
replies: text: :No katsetame. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 10:30 (EET)

text: :Korjasin malli kokku Janka Kupala kohta eri Wikipediates malli lisatud andmed. Tulemus: miskipärast ei näita mall rahvusest allpool yldse midagi. Noh, palju sai seda jah, aga ikkagi veider. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:15 (EET)
replies: text: ::Mall vajab edasi lahtri defineerimist: a1 = Kodakondsus, a2 = sisu jne --Morel 17. jaanuar 2012, kell 12:17 (EET)
Muuseas: ma ei tea, miks on mõnel inimesel komme võõrkeelseid nimesid (aeg-ajalt) kaldkirja panna, aga eesti ortograafia seda kyll ei taha. Kursiivis peavad olema tekstist muul viisil eraldamata tsitaatsõnad, nimede kohta pole mina säherdust reeglit leidnud. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:13 (EET)

text: Mõned said aru aga kõigi eest ei saa öelda :)
replies: text: :Milliseid juhtumeid sa täpsemalt silmas pead? Kas nt sellesama artikli alguses olevad nimed peavad kursiivis olema või mitte?--Morel 17. jaanuar 2012, kell 14:43 (EET)
replies: text: :: Minu meelest kirillitsa tekst ei pea kursiivis olema, sest see on niikuinii kirjaga eraldatud. Arvan, et ladina kirjas nimi võib olla kursiivis, kui eesti keeles seda nimekuju ei kasutata. Seda võiks ju keelenõust üle küsida. Andres 22. jaanuar 2012, kell 01:13 (EET)
Palun tehke ümbersuunamised kodanikunime kujudelt. Andres 22. jaanuar 2012, kell 01:27 (EET)
Kas surmakuupäev (29.) on ikka õige? Valgevenekeelses wikipedias on surmakuupäevaks märgitud 28. --Valdis (arutelu) 23. märts 2012, kell 11:57 (EET)

text: Ma isegi ei tea, kust see 29 tuli. --Oop (arutelu) 23. märts 2012, kell 16:44 (EET)
Arutelu:Ühe muutujaga ruutvõrratus

message: Oskab keegi öelda, kas WolframAlpha jooniste kasutamine Wikipedias on lubatud? 	Kaido98 16. jaanuar 2012, kell 19:42 (EET)
replies: text: Kas ruutvõrrandi liikmete jms koht on ikka ruutvõrratuse all? Selle võiks paigutada ruutvõrrandi alla. Kaido98 16. jaanuar 2012, kell 19:55 (EET)
replies: text: : Muidugi, jutt ruutvõrrandist kuulub artiklisse Ruutvõrrand. Andres 22. jaanuar 2012, kell 01:58 (EET)
Arutelu:Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica

message: Ma ei kirjutaks pealkirjas läbivalt suuri algustähti.--Morel 16. jaanuar 2012, kell 20:25 (EET)
replies: text: Hm. Miks? Selle raamatu puhul pruugitakse neid ysna läbivalt enamikus keeltes. Erandiks on vaid sloveenid, poolakad ja norrakad, ning isegi venelased ja ukrainlased kasutavad ladinakeelses nimes suurtähti samamoodi kui Newton ise. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 03:06 (EET)
replies: text: :Originaali tiitellehel on vist üldse läbivad suurtähed, nii et kui tahaksid originaalitruu olla, peaks nii kirjutama. Aga sellel pole erilist mõtet. Ei keeleliselt ega raamatukogunduslikult pole lihtsalt suurtähtede järgi vajadust siin. Minu meelest võiks teha sellelt edasisuunamise variandile "Philosophiae naturalis principia mathematica".--Morel 17. jaanuar 2012, kell 10:32 (EET)
replies: text: ::No ingliskeelsete raamatute puhul (näiteks) on ju ka tavaks läbivad suurtähed. Hakkame kõiki võõrkeelseid nimesid nyyd siis eestindama? --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:08 (EET)
replies: text: :::Ingliskeelseil on tavaks jah läbivalt suured algustähed (kuigi mitte raamatukogunduslikult), saksakeelseil jälle pole tavaks. Ladinakeelseil ka pole tavaks. Newton kirjutas ladina keeles ingliskeelses keeleruumis, ehk on konks selles?--Morel 17. jaanuar 2012, kell 11:25 (EET)
replies: text: ::::Tõenäoliselt. Russelli ja Whiteheadi "Principia Mathematicaga" on lood samasugused. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:46 (EET)
Väikeste tähtedega variantidelt tuleks ümbersuunamised teha. Aga pean ise väikseid tähti õigemaks. Andres 22. jaanuar 2012, kell 02:06 (EET)

text: Nojah, ma jällegi ei pea. Eesti traditsioonis on muidugi kõige levinum komme pealkirja tõlkida, aga kasutusel on olnud vähemalt kolm varianti ning ykski neist ei anna edasi tõika, et Philosophia Naturalis tõlkimine on täiesti omaette probleem. --Oop 22. jaanuar 2012, kell 13:05 (EET)
Arutelu:Kuzma Nikitin

message: Informeerin olukorrast Eestis 14. juunil
1) Eestlased teostavad energilisi sõjalisi ettevalmistusi. On läbi viidud reservohvitseride ja reameeste salajane mobilisatsioon. Iga päev tõmbab mundri selga mitukümmend äsja saabunud reservohvitseri. Öösiti jaamas [sõjaväkke – raamatu koostajate täiendus] kutsutute naised ja perekonnad saadavad nuttes ärasõitjaid. Enamus taksodest on mobiliseeritud. Ülejäänud autodel on meesautojuhid osaliselt asendatud naistega.
2) Sõjaväkke kutsutud ohvitser- ja reakoosseis saadetakse Narva ja Irboska piirile, ülejäänud osa läheb diviiside täiendamiseks Viljandis ja Tartus. Viljandi lähedal Võhma piirkonnas jagatakse kohalikule elanikkonnale relvi. Tallinna ja Viljandi Eesti diviiside ülesandeks on ära lõigata kaks meie väegruppi, mis paiknevad Haapsalus ja Paldiskis.
3) Eestlased paigutasid mõlemale poole Miinisadamat, kus asub meie sõjalaevastik, kaks rannapatareid, mis vajaduse korral võivad meie laevastikku tulistada. Peale selle peitsid eestlased arsenali kolmanda rannapatarei, mis vajaduse korral võib otsesihtimisega tulistada meie sõjalaevastikku.
4) Täiendati politseipatrulle. Politsei on relvastatud karabiinidega.
5) Tallinna saabus 250 Poola ohvitseri, keda peetakse ülal Prantsuse rahadega.
6) Eestlased saatsid Paldiski lähedal asuvale Väike-Pakri saarele mitu kasti relvi.
7) Tagavaraohvitseride ja reameeste mobiliseerimisest – täna Balti laevastiku staabiülem küsis Eesti merejõudude juhatajalt Santpankilt, viimane, olles selle küsimusega ootamatult tabatud, oli sunnitud seda tunnistama. Samuti tunnistas Poola ohvitseride viibimist Tallinnas ja võttis õigeks nende ülalpidamise Prantsuse rahadega.
8) On välja kuulutatud Kaitseliidu kogunemine. Selle 40 tuhat liiget on olukorras, kus neid võib koondada mõne ööpäeva jooksul.
9) Kõik loetletud abinõud on suunatud vaieldamatult NSV Liidu vastu: üksikutest jutuajamistest saab teha järelduse, et Inglismaa ja Prantsusmaa nõuavad Balti Entente'ilt ühise armee loomist arvuga kuni 1 miljon meest.
 
Nikitin
Liivi Uuet ja Erich Kaup. Sosialistliku revolutsiooni käsiraamat. Tammerraamat, 2011, lk. 285.
thread_title:  Kuzma Nikitini telegramm olukorrast Eestis 14. juunil 1940
Arutelu:Eesti venekeelsed kohanimed

message: pealkirja lisas Bioneer1
Praegu on Eesti kohanimed rootsi, saksa ja vene keeles eri nimekirjades. Palju ratsionaalsem oleks kõik koondada ühte nimekirja, kus oleks lisaks veel poolakeelsed ajaloolised nimed ning võib olla ka tänapäevased vene-, läti- ja leedukeelsed nimed. Valju 17. jaanuar 2012, kell 12:41 (EET)
replies: text: Mingi tabel oleks tõepoolest hea.--WooteleF 17. jaanuar 2012, kell 13:12 (EET)
Midagi sellist:
Nimi 	Saksakeelne nimi	Venekeelne nimi	Poolakeelne nimi
Paide	Weissenstein    	Вейсенштейн    	Bialy Kamien
--WooteleF 17. jaanuar 2012, kell 13:16 (EET)

text: see on väärt mõte, keegi võiks sellega algust teha, küll jätkatakse--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 16:35 (EEST)
replies: text: :alustuseks tegin sellise variandi: Kasutaja:Bioneer1/Spikker--Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2014, kell 11:37 (EEST)
Miks siin on Pihkva? --Metsavend 27. juuli 2014, kell 14:02 (EEST)
thread_title: Eesti mitmekeelne kohanimede loend
Arutelu:Jaan Luik

message: Üks teine Jaan Luik, kuidas nimetada?
Jaan Luik (29. juuli 1892 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 15. juuni 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Põllutööministri abi.
Ta õppis Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas aastail 1920–1925 (lõpetas), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Ta oli 1915. aastal maamõõtja-taksaator Venemaal, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920–1923 Põllutööministeeriumi vanemmaamõõtja, 1923–1928 Viljandi abimetsaülem ja Pärnu ringkonna metsarevident, 1928–1940 Põllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse (Riigimaade ja Metsade Valitsuse) direktor, 1939–1940 Põllutööministri abi. Ta arreteeriti 1941. aastal ja suri vangistuses.

message: *Album academicum universitatis Tartuensis. II köide. Tartu 1994, lk. 94.
replies: text: Jaan Luik (põllumees) --Juhan121 18. jaanuar 2012, kell 20:14 (EET)
thread_title:  Kirjandus
Arutelu:Tartu linnamüür

message: Tartu linnamüüri on näha ka ühel vanal gravüüril. Ma ei tea, kes selle autor on ja millal see valmistatud on, kuid illustratsiooniks sobib vast ikka.--WooteleF 20. jaanuar 2012, kell 15:11 (EET)
replies: text: Gravüüril on aastaarv 1553. Valju 20. jaanuar 2012, kell 16:06 (EET)
replies: text: :See pilt on Commonsis olemas ja kasutatakse artiklis Tartu ajalugu, kus on juures märkus "ehtsus vaieldav". Adeliine 20. jaanuar 2012, kell 17:21 (EET)
replies: text: ::Oletan, et tegu on mõne keskaegse gravüüri põhjal valminud hilisema teosega, mis kannab endas mõningaid kunstilisi liialdusi (sest autor ei pruugi olla kunagi ise linna näinud). Säärane praktika on väga tavaline. Aastaarv 1553 võib pärineda esialgselt gravüürilt, kuid võib olla ka huupi pandud. Seda, et tegu on täieliku fantaasiapildiga, ma hästi ei usu. - WooteleF
Üks kena 17. sajandi linnaplaan.--WooteleF 21. jaanuar 2012, kell 06:23 (EET)