lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kristjan Jaak Peterson

message: Kristjan-Jaagu luuletused võiks tõsta Vikitekstide alla. Sinna saaks lisada ka muid, vähem tuntud tekste. Priitp 15:16, 24 Oct 2004 (UTC)
replies: text: Sinna võib ka panna, kuid need luuletused kui esiluuletaja omad võiksid erandina artikli juures ka olla. Seda enam, et nad pole väga pikad. - Urmas 15:41, 24 Oct 2004 (UTC)
Artikli enda tekst vajab põhjalikku muutmist... võimalikud probleemid...

message: Monumendi autoriks on mõnedel andmetel loetud peale Soansi ka Ü. Õun, allikate vähesel olemasolul ei ole selles päris kindel --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 2. märts 2006, kell 18.52 (UTC)

message: kirjanik ja poeet
replies: text: Poeet on ju kirjanik. Pealegi on Eestis kombeks öelda "luuletaja". Andres 3. märts 2006, kell 06.26 (UTC)

message: Kumb ta siis nüüd on, kas '95 või '96 kui hakati tähistama emakeelepäeva? Siin on lahknevused artikliga emakeelepäev.--Mona 3. märts 2006, kell 13.53 (UTC)
replies: text: Tundub, et 1996 paistab olevat hoopis õige, 1995 koguti allkirju päeva tarbeks või midagi sarnast, imelik küll, varsti ei saa midagi enam usaldada --Dj Capricorn 3. märts 2006, kell 15.45 (UTC)
replies: text: : Ega ei saa jah usaldada. Andres 3. märts 2006, kell 15.47 (UTC)

message: Kust lähtub eesnime nime kirjapilt "Kristjan"? Eesti Keele Instituudi 200. sünniaastapäeva kogumik kasutab nimekuju "Kristian". --213.184.43.2 12. märts 2014, kell 17:07 (EET)
replies: text: See vist on traditsiooniline kirjapilt. Küllap "Kristian" on õigem, sest see on nähtavasti autentne. Mul ei ole pealkirja muutmise vastu midagi. Andres (arutelu) 12. märts 2014, kell 17:33 (EET)

text: Nimekuju "Kristian Jaak Peterson" kasutas ta oma päevikus. Nii et jah, asi on autentsuses. Andres (arutelu) 15. märts 2014, kell 07:19 (EET)
Teisaldasin pealkirja nimekuju Kristjan Jaak Peterson alla. Nii on ka Eesti Entsüklopeedias. Ursus scribens (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 14:07 (EET)

text: Peaks ka edaspidiseks jääma Kristjan Jaak Peterson, sest see on yldkasutatav variant. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2020, kell 15:06 (EET)
----
Link EKI veebile ei tööta. Andres (arutelu) 15. märts 2014, kell 07:25 (EET)
----
Kas viimased parandused on õiged? Andres (arutelu) 26. aprill 2017, kell 18:29 (EEST)
Mis siin nüüd toimub? Kas Peterson kujutas Tartu või Tirooli tudengeid? Millises sõjas (Petersoni eluajal)? Kas Petersoni joonistuste järgi tehtud Hartmanni gravüüride pealkiri oli "Tartu linna tudengid", aga tegevus kujutas tiroollasi? Kas Petersoni humoorikad tekstid käisid tartlaste või tiroollaste kohta? Segane lugu. Seda tuleks kindlasti täpsustada. --46.131.25.191 16. jaanuar 2022, kell 19:33 (EET)
thread_title:  Nime kirjapilt
Arutelu:Iraani lipp

message: küsimus: mida ikkagi tähendab "allahu akbar"? Ahsoous 22:03, 1 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Üks variant on siin . - Urmas 05:30, 2 Nov 2004 (UTC)
replies: text: : Mõte on muidugi arusaadav, aga asi selles, et eri kohtades tõlgitakse seda erinevalt, vaatasin ka selle sinu toodud lingi muid lehekülgi ning inglse keeldegi on tõlgitud vähemalt neljal eri viisil...(?) Ahsoous 07:42, 2 Nov 2004 (UTC)
Arutelu:Põhja-Eesti rannikumadalik

message: Parem oleks kui selle artikli pealkiri oleks "Soome lahe rannikumadalik". TÜ geogr. instituudis räägitakse justnimelt sellisenimelisest maastikuvaldkonnast. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 19:30, 3 Nov 2004 (UTC)

message: Artiklist ei selgu, millega siis ikkagi selle rannikumadaliku lõunapiir määratud on. Antud juhul on seda ju küllalt lihtne teha, sest selleks on Balti klint. See tuleks artiklis kindlasti välja tuua. Sarnaste artiklite kirjutamisel tuleks eeskujuks võtta Ivar Aroldi 2005. aastal ilmunud raamat "Eesti maastikud". [[Kasutaja:Siim|Siim]] 13. oktoober 2006, kell 10:39 (UTC)

message: 1 link tuleb märksõnale Põhja-Eesti rannik. Mis teha?--Estopedist1 (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:21 (EEST)
replies: text: Siin on kirjutatud, et madalik ulatub Pakri poolsaarest Narvani, siis see poolsaar on madaliku osa. Geonarva (arutelu) 29. aprill 2016, kell 07:00 (EEST)
thread_title: Põhja-Eesti rannik
Arutelu:21. detsember

message: Ma arvan, et andmed surma kohta on üleliigsed alajaotuses "Sündinud". Need tuleb kanda vastava päeva alajaotusse "Surnud". Siim 18:20, 4 Nov 2004 (UTC)
1891 ei saadud võrkpallimatsi pidada, sest seda mängu polnud tollal veel leiutatud, koht on muidu õige, kuigi võrkpalli leiutai sellest kohast 17 km eemal
 *1898 – Pierre ja Marie Curie avastasid raadiumi.
pigem siis ikkagi avaldamiskuupäeva - 26. detsembri - alla jätta. --WikedKentaur (arutelu) 20. detsember 2018, kell 22:43 (EET)
 *2012 – maajade kalendri 13. tsükli lõpp.
oleks vaja artiklit 2012. aasta maailmalõpp vms. --Wkentaur (arutelu) 21. detsember 2023, kell 13:49 (EET)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:Hudsoni väin

message: Mida on mõeldud fraasiga "jää, mis liigub koos loodetega" ? Ehk on loodete all mõeldud siiski hoovusi? - Urmas 13:04, 5 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Ma arvan, et jääd võivad liigutada nii looded kui ka hoovused. Siim 14:14, 5 Nov 2004 (UTC)
replies: text: :Küsisin, sest minumeelest on oleks jäämasside liikumine hoovuste läbi märkimist väärt, kuid see, et jää koos ülejäänud veemassiga natuke edasi-tagasi "loksub", on tavapärane ja sellest eraldi kirjutama ei peaks.

message: Suuremas osas Põhja-Jäämeres on küllalt nõrgad looded ja loodehoovused. Hudsoni väin on seevastu üks piirkondadest, kus esinevad niihästi tugevad looded ja loodehoovused kui ka (seejuures/sellest hoolimata) tihe jääkate.
thread_title:  Looded ja jää
Arutelu:Eesti hobune

message: Tõin selle materjali lihtsalt üle artiklist Hobune. See vajab toimetamist. Andres 06:55, 10 Nov 2004 (UTC)
Väide, et soomeugrilased saabusid Eesti aladele ratsa, on ülimalt kahtlane. -- 195.80.96.209 22. mai 2006, kell 12.18 (UTC)
Soomeugrilased olevat oma praegustesse asupaikadesse ratsutanud hobuse seljas.
replies: text: Välja tõstetud. Andres 22. mai 2006, kell 15.42 (UTC)

message: Kas on alust arvata, et ühelgi neist piltidest kujutatakse just seda hobusetõugu? Pikne 16. august 2013, kell 13:26 (EEST)
replies: text: jah. Pildid tuleks ilmselt kustutada--Bioneer1 (arutelu) 17. august 2013, kell 08:42 (EEST)

message: prantsuse vikis on mitu korda kasutatud Eesti hobuse artiklis (vt :fr:Estonien (cheval)) sõna poni ja toodud ka poni pilti (vt :commons:File:Öselponny.jpg). Seda sama pilt on kasutatud rootsi ja baski vikis, illustreerimaks mõistet Saaremaa poni (?), vt :sv:Öselponny. Kas selline mõiste on Eesti tõuaretuses olemas?--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2018, kell 17:39 (EEST)
thread_title: Poni?
Arutelu:Linnus

message: --Valju 19. oktoober 2006, kell 17:43 (UTC)Arvan, et linnuste tüüpide kohta võiksid olla eraldi artiklid. Andres 10:57, 10 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Ma arvan ka samaselt ja ordulinnuse kohta on juba artikkel.Paul 11:46, 10 Nov 2004 (UTC)
replies: text: : Kat. "Eesti ajalugu" ei sobi. Ma ei tea mis sobiks võibolla "arhitektuur" või "ehitised" vms. Siim 16:00, 10 Nov 2004 (UTC)
replies: text: :: Saab kasutada selliseid mõisteid nagu maalinn, kindlus, kindluselamu, kirik-kindlus,

text: :: kui juba arhitektuuri juurde suundume.

text: :: Suwa 17. märts 2006, kell 20.21 (UTC)
replies: text: :::Maalinnale lisaks on ka linnamägi. - Urmas 17. märts 2006, kell 23.07 (UTC)

message: ... linnuste loomisaegade, tüüpide jm kohta Eesti kontekstis.
Ehk umbes sama teavet, mida ma mõisaportaalis www.mois.ee olen kirjutanud, kuid loomulikult peast ja loomulikult uue tekstina.
replies: text: Linnusetüüpidest. Segiläbi on linnuste ehitustüübid ja nende kuuluvustüübid.  Eellinnus pole minu arvates linnus, vaid linnuse osa. --Valju 19. oktoober 2006, kell 17:43 (UTC)
replies: text: :Nõus. Tules kuidagi lahku lüüa. Minuteada ei peeta ka neid 19. ja 20. sajandi (tegelikult isegi juba 17. sajandi suuri kindluseid) linnusteks. Artikkel vajab tõhusat toimetamist.--WooteleF 22. november 2009, kell 12:43 (UTC)
replies: text: ::Tahtsin just sama öelda. Andres (arutelu) 6. september 2016, kell 23:52 (EEST)
thread_title:  lisasin hulga süstematiseerivat teksti
Arutelu:Põhiseadus

message: Konstitutsioonikohtud peaks olema eraldi artikkel, mis on Põhiseaduse allartikkel! Peaks muutma - mis te arvate? Paul 12:13, 10 Nov 2004 
(UTC)
replies: text: Arvan, et selles kirjas võiks konstitutsioonikohtuid lühidalt mainida ning ülejäänud materjali kandma artiklisse Konstitutsioonikohus. See ei pea olema allartikkel, vaid tavaline artikkel. Andres 12:30, 10 Nov 2004 (UTC)
"Demokraatlikes riikides peetakse põhiseadust Jean-Jacques Rousseau mõttes ühiskondlikuks lepinguks kodanike vahel: valitsus saab võimu rahvalt, mitte monarhilt ega parlamendilt ning teda piiravad inimõigused."

text: Ei saa aru. Kuidas "õigused" saavad midagi "piirata"? Kas siin on midagi valesti? --Lulu 17:18, 27 mai 2005 (UTC)
replies: text: : Mulle ei tundu midagi valesti olevat. Kellegi õigused tähendavad alati kellegi kohustusi. Andres 17:23, 27 mai 2005 (UTC)

message: Siin on öeldud: ''Põhiseadus on teiste seaduste suhtes ülimuslik.'' Kuidas seda siis tuleks ümber sõnastada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. mai 2006, kell 11.24 (UTC)
Näiteks midagi sellist:
''Enamike riikide [[õigusaktide normihierarhia]]tes asub põhiseadus kõige kõrgemal kohal. Põhiseadus annab aluse ja volitusnormid madalama taseme õigusaktide (näiteks seaduste) kehtestamiseks. Seetõttu peavad madalama taseme õigusaktid olema kooskõlas põhiseadusega. Sellise kooskõla üle teostavad järelevalvet konstitutsioonikohtud.
''Põhiseaduse ülimuslikku positsiooni piirab siiski [[Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte]].'' --[[Kasutaja:193.40.5.245|193.40.5.245]] 21. mai 2006, kell 11.31 (UTC)

message: 1930. aastate EEs (7. kd) on põhiseaduse sünonüümina nimetatud rakkim. Ei EKSSis ega EEs seda märksõna ei leia--Estopedist1 (arutelu) 11. mai 2016, kell 11:30 (EEST)
thread_title: Rakkim e põhiseadus
Arutelu:Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)

message: Võib-olla peaks selle artikli pealkiri olema "Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)". Muidu tuleb pärast võimaliku uue põhiseaduse vastuvõtmist pealkirja muuta. 
Arvan, et enne teksti peaks olema käsitlus, kus oleks juttu põhiseaduse koostamise ajenditest ja käigust, vastuvõtmisest ja jõustumisest ning muust põhiseadusega seonduvast.
Et põhiseadust on muudetud, siis peaksid olema kuidagi jälgitavad kõik kehtinud redaktsioonid. Andres 06:19, 12 Nov 2004 (UTC)
See on hea ettepanek! Kuidas oleks parem muuta, kas teisaldada või mingi muu variant? --Paul 08:54, 12 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Ma teisaldan. Andres 10:59, 12 Nov 2004 (UTC)
Põhiseaduse täielik tekst tuleks panna Wikisource'sse, siin peaks selle asemel olema entsüklopeediaartikkel, mis põhiseadust üldsõnaliselt seletab ja kommenteerib. 217.159.165.115 13. märts 2006, kell 07.31 (UTC)

text: Jah, Vikitekstidesse tuleks panna küll. Ja loomulikult peaks olema siin entsüklopeediaartikkel. Sellegipoolest oleks täieliku teksti panemine siia õigustatud, kui 1) tekst oleks täielikult varustatud siselinkidega ja 2) kommentaarid järgneksid konkreetsetele paragrahvidele ja lõigetele)  (kommentaarid ei oleks arusaadavad ilma tekstita. Andres 13. märts 2006, kell 07.45 (UTC)

message: Võtsin välja eelmise toimetaja lisatud järgmise lingi:
<nowiki>

message: === Välislingid ===</nowiki>
*Jüri Estam: Okupantide seadused on endiselt jõus
Link sisaldab Jüri Estami kõnet, milles avaldab seisukohta, et peale taasiseseisvumist oleks tulenud kõik nõukogude seadused kehtetuks tunnistada. Ilma ühegi kommentaarita see kindlasti põhiseaduse täisteksti juurde ei sobi. Põhimõtteliselt võiks ta lisada artiklisse Eesti taasiseseisvumine, mis on praegu viletsas olukorras. --193.40.5.245 2. september 2006, kell 13:29 (UTC)
----
Võtsin preambulist täienduse esialgu välja, sest siin on esitatud praegu kehtiv põhiseadus 2004. aasta redaktsioonis. Andres 16. aprill 2007, kell 22:28 (UTC)
Kui ma olen vikipeedia põhimõtetest õigesti aru saanud, siis peaks selle artikli sisu kopeeritama wikisource'sse? See siin pole ju entsüklopeedia artikkel, vaid kõigest põhiseaduse tekst??
replies: text: Selles artiklis peaks olema entsüklopeediline käsitlus sellest põhiseadusest. Minu isikliku arvamuse kohaselt võib selline käsitlus sisaldada ka põhiseaduse teksti. Praegusel kujul on artikkel sellest vaatevinklist poolik ja enam-vähem sellisel kujul sobiks tõesti Vikitekstidesse. Andres 20. mai 2011, kell 01:18 (EEST)+
Arutelu:Sławomir Mrożek

message: Mida tähendab "...ja kõrgeaulistest saab situatsioonikomöödia kõverpeeglis." - misasi neist seal saab? --Oop 08:54, 14 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Ei leidnud seda kohta, aga see on tõepoolest arusaamatu väljend.

message: :Kas selline mittepoolapärane pealkiri on õige "Vatzlav" ? Pean silmas tähte 'v'. - Urmas 12:06, 14 Nov 2004 (UTC)
replies: text: : Arvan küll, et see on õige. Andres 14:54, 14 Nov 2004 (UTC)

message: "naer ei ole kunagi läbistanud minu olemuse keset" – kas sellise kvaliteediga tõlkeid peab tõesti Vikipeedias paljundama? [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 12. mai 2024, kell 10:16 (EEST)
Arutelu:16. veebruar

message: Mis vahe on linnapeal ja bürgermeistril? Andres 15:07, 14 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Kuidas suhtuvad omavahel raehärrad ja bürgermeister? Ning veel linnapea ja meer?
thread_title:  Arutelu 

message: Viin, 16. veebruaril. Ametliku teate järgi on Austrias rahu uuesti jalale seatud. Ainult väljakohtud jatkavad veel tegevust ja politsei on ametis rusude ja barrikaadide koristamisega. Väljakohus St. Pöltenis mõistis täna surma kaks mässujuhti. Surmaotsus saadeti õhtul täide poomise teel. Viini väljakohus mõistis surma seitse mässulist. Neist hukati üks, teistele surmanuhtlus muudeti presidendi poolt eluaegseks sunnitööks.
Kaja, 18. veebruar 1934, nr. 42, lk. 3. --Improvisaator 18. veebruar 2009, kell 12:40 (UTC)
thread_title:  1934 

message: 1568 – esimene uusaja genotsiidiakt: paavst kuulutas surmaotsuse kogu Madalmaade elanikkonnale, kolmele miljonile protestandile.
replies: text: Kes selle niimoodi sõnastanud on, paluks viidet. Ja kas see oli ikka paavst, äkki oli Felipe II? Adeliine 3. juuni 2015, kell 22:07 (EEST)
thread_title:  1568 

message: *1873 – Hispaania kuulutati vabariigiks.
 *1568 – esimene uusaja genotsiidiakt: paavst kuulutas surmaotsuse kogu Madalmaade elanikkonnale, kolmele miljonile protestandile.
--WikedKentaur (arutelu) 16. veebruar 2019, kell 09:03 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Nansei saared

message: Pole põhjust teha riukiu saari lingiks, sest see link viiks sellele artiklile kus me praegu oleme, see on ju täiesti mõttetu. Siim 18:44, 14 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Täiesti õige, ma tegingi siia lingi ainult selleks, et teha vanalt nimekujult suunamisleht, aga unustasin ta kogemata sisse. Sorry. --Oop 14:24, 15 Nov 2004 (UTC)

message: Näiteks saksa viki järgi on Ryūkyū saared ainult osa Sansei saartest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2009, kell 18:59 (UTC)
Arutelu:Eesti liblikaliste süstemaatiline nimestik

message: Sellel nimestiku vormistusel on see häda, et kui mõni liik juurde avastatakse, siis läheb kogu numeratsioon sassi.  Andres 19:37, 15 Nov 2004 (UTC)

message: Taksonoomilistes nimestikes oleks mõistlik ja silmale ülevaatlikum jätta ladinakeelne nimetus eestikeelse ette - nii nagu on tehtud näiteks koolibrilaste loendis. Seda seetõttu, et kõigil neil on ladinakeelne nimetus, aga kõigil ei pruugi olla eestikeelset nimetust. Seega oleks vähemalt ladinakeelsed nimetused siis üksteise all ja niimoodi siis natuke ülevaatlikum. Kk 18. juuli 2008, kell 04:08 (UTC)
replies: text: Jah, nõus. Andres 18. juuli 2008, kell 05:07 (UTC)
----
Panin Päevalehe väitel leitud liigid siia juurde. Et ma siinsest järjestusest aru ei saanud, panin suvaliselt. --Epp 16. oktoober 2009, kell 01:10 (UTC)
Ma ei leidnud siit sinilibliklasi. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 12:57 (EET)
thread_title:  liiginimestike vormistamisest
Arutelu:Suur-Belt

message: Mis asi on "Beldi meri"? Mul kasutada olev Taani (kooli)atlas aastast 1990 annab veekogudeks, millega Suur-Belt ühenduses, põhjas Samsø Bælt'i ja kagus-lõunas Smålandsfarvandet (Lollandi Sjællandi vahel) ning Langelandsbælt (Lollandi ja Langelandi vahel). Ka ei tule see Beldi mere nimi mitte sugugi tuttav ette. - Urmas 16:46, 18 Nov 2004 (UTC)

message: Mina olen seda küll kasutuses kohanud. Kasutus näib varieeruvat, aga paistab, et tegu on merealaga Kadetrinnenist Suure ja Väikese Beldini.
thread_title:  Beldi meri
Arutelu:Mardipäev

message: NB! Autoriõigusi omavaid materjale kasutatakse kooskõlas Berta autoritega! [[Kasutaja:Paullepp|Paul]] 19:42, 18 Nov 2004 (UTC)
Kas lisatu on maha kirjutatud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. november 2010, kell 17:43 (EET)

message: Kas eesti või Eesti rahvakalender? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. november 2016, kell 15:16 (EET)
Miks mardipäev "Eesti rahvakalendri tähtpäevana" on defineeritud? Mujal on ka selline tähtpäev. --[[Kasutaja:Minnekon|Minnekon]] ([[Kasutaja arutelu:Minnekon|arutelu]]) 5. august 2019, kell 19:56 (EEST)

message: "kes mardilaupäeval käisid talust talusse" Kuupäevaliselt võiks välja tuua, et mardilaupäev on 9. novembril. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 9. november 2021, kell 10:14 (EET)

message: Maali kirjelduses või artikli põhiosas peaks olema selgitus, kuidas see sisuliselt rahvakalendri tähtpäevaga seotud on. Praegu jääb seos küsitavaks. --Minnekon (arutelu) 26. mai 2022, kell 14:27 (EEST)
replies: text: See pilt minu meelest ei sobi siia. Velirand (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 16:20 (EEST)
replies: text: : Ei sobi jah. --Andres (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 16:36 (EEST)
replies: text: ::Võtsin välja, kuni näidatakse seost tähtpäevaga. --Minnekon (arutelu) 26. oktoober 2022, kell 11:37 (EEST)
----
Selle aasta astroloogilises abimehes lk. 144 on kirjutatud: "Keskaegsest kloostrile andide kerjamisest põlvneb mardipäeva eelõhtul mardisandiks käimise komme." See on üsna usutav. Velirand (arutelu) 10. november 2022, kell 09:21 (EET)
thread_title: Peeter Alliku maal
Arutelu:22. november

message: Kurt Vonnegut tundub olema sündinud siiski 11. novembril ning saksakeelses vikis tundub, et on viga sees (?) - Ahsoous 13:12, 22 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Jah, see oli viga. Andres 18:41, 22 Nov 2004 (UTC)
thread_title:  Arutelu
Arutelu:23. november

message: 1864 alustas tegevust Heinaste merekool, aga kas see panna eesti või välismaa alla? - Ahsoous 12:25, 23 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Võid panna mõlema alla. Andres 12:32, 23 Nov 2004 (UTC)
Mis paganat see lause Pascali kohta tähendada võiks? -- Ahsoous 6. november 2011, kell 02:27 (EET)
 * 1654 – Blaise Pascal koges müstilist kaemust, mis märgistas ta edasise elu.

text: Vot, ei tea. --WikedKentaur (arutelu) 22. november 2016, kell 16:22 (EET)
replies: text: :Vaata . Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 16:45 (EET)
 * 1868 –  
Aga James Clerk Maxwell? --WikedKentaur (arutelu) 22. november 2016, kell 16:26 (EET)
du Hauron sai leiutisele patendi (leiutis ise oli 1862), seega lause vajab korrigeerimist. Aga inglaste-prantslaste lahkarvamuste tõttu, siis võiks äkki tõesti selle siit ka eemaldada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. november 2016, kell 17:29 (EET)
thread_title:  Arutelu
Kategooria arutelu:Eesti inimesed

message: Vabandan väga, aga minu napi aru järgi ei ole allkategooriate sisu kordamine kategooriates ratsionaalne. Näide: et kirjanikud on enamasti inimesed (vähemalt eesti kirjanduses on see valdav), piisab kirjanike kandmisest vastavasse jorru ja yldkategooriast võib nad välja visata. (Mida ma kavatsengi teha.) Vastasel juhul mattuvad artiklid kategooriatesse, millest yhe esinemisel kantakse artiklisse ka kõik sellest systeemis ylespoole jäävad. Et see esialgu otseselt häiriv ei ole, tuleneb ainult eesti Viki arenematusest, mitte hea tahte puudumisest. --Oop 21:52, 24 Nov 2004 (UTC)
replies: text: Järele mõteldes lähen selle jutuga igaks juhuks yldisse arutellu ka. Konsensuse huvides. --Oop 21:59, 24 Nov 2004 (UTC)
replies: text: : Olen sellega täiesti nõus. Ka mind häirib selline ülekategoriseerimine. Siim 22:06, 24 Nov 2004 (UTC)

message: Huvitav, kas tuleks kategooria pealkirjad nt Eest poliitikud, õigusteadlased, olema alamkategooritena ka tähestikulises järjekorras, praegu on kõik tegelased Eesti algusega, kuid tähestikuline järjekord tekib ikkagi, mina pooldaks olemasolevat varianti. Segadusse ajas lihtsalt Eesti kategooria ja sealsed allakategooriad mis on tähestikku pandud --Dj Capricorn 17. veebruar 2006, kell 12.35 (UTC)
replies: text: ise vastan, et võiks olla nii, et kõik ei algaks Eesti algusega, ent kuna seda on tülikas käsitsi kategooriasse kirjutada, esineb palju n-ö vaikeolekus tähestikulist järjestatust--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 18:09 (EEST)

message: dewiki's on kat :de:Kategorie:Este‎, mis on algul ühendatud etwiki kat-iga Eesti inimesed, ent ma muutsin seda. Nüüd on see dewiki kat iw-deta--Bioneer1 (arutelu) 10. veebruar 2015, kell 12:17 (EET)
----
Huvitav, millises allikas on öeldud, et need, kellest nendes artiklites on juttu, on inimesed? --Andres (arutelu) 2. mai 2024, kell 00:49 (EEST)
thread_title: kategooria:Eestlased dewiki's
Kategooria arutelu:Aasta päevad

message: "Aasta päevad" peaks olema "ajaarvamine" allkategooria siis kuidas ma seda teha saan. Hetkel on mõlemad teemad üksteise allkategooriad, samas peaks "aasta päevad" kategoorias olema "ajaarvamine" nähtav. Segane jutt veidi aga loodan, et keegi sai aru. naine 23:42, 24 Nov 2004 (UTC)

message: Artiklid võiksid kasutada mingit sellist sortimisvõtit, et siin ilmuksid artiklid õiges järjekorras (1. jaanuar, 2. jaanuar, ..., 1. veebruar, jne.). Peep 17. oktoober 2005, kell 13.37 (UTC)
replies: text: Kategooriates on artiklid sorteeritud tähestiku järjekorras. See et kuupäevi saab ka ajalises järjekorras sorteerida ei tee seda "õigemaks" kui tähestikulises järjekorras. Ja isegi kui on mõneti harjumuspärasem näha jaanuari enne augusti ei poolda siia mingi uue süsteemi leiutamist, kuna see erineks tavapärasest sorteerimisest ja ei kergenda märgatavalt artikli leidmist.

text: Sellest sorteerimisest on varem ka juttu olnud kalendriga seotud artiklite projektis --TarmoK 18. oktoober 2005, kell 07.48 (UTC)
replies: text: : vt Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt kalender ... - Ahsoous 18. oktoober 2005, kell 08.27 (UTC)
Päevaartiklites võiks alajaotuse Pühad asemel olla Tähtpäevad. --Metsavend 18. mai 2007, kell 07:08 (UTC)

text: Jah. Võiks ehk olla "Pühad ja tähtpäevad". Andres 18. mai 2007, kell 07:28 (UTC)
----
Kas teeme kategooria  (:en:Category:Days) ja need artiklid paneks allkategooriatesse  jne. --Tiuks 5. aprill 2009, kell 12:44 (UTC)

text: enamikus suuremates vikides on kategooriad Jaanuar, Veebruar jne. Ilmselt vajalikud kategooriad, ent selle töö võiks ära teha bot--Estopedist1 (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 16:42 (EEST)
thread_title:  sorteerimine
Arutelu:27. november

message: —
Mul on selle märgi kohta välja tuua samad puudused mis mõttekriipsu puhul: tülikas teha ja teeb pildi tarbetult kirjuks. Aga kui valida selle ja mõttekriipsu vahel, siis ma eelistan mõttekriipsu. Andres 19:57, 28 Nov 2004 (UTC)
replies: text: nõus, see tundub tõesti liiga pikk, aga lihtsalt proovi mõttes panin mõned - Ahsoous
Aga, ega mõttekriipsu tegelt nii raske sisestada polegi Alt+0150, (või ka ndash), selle meelespidamine on hoopis tülikam, et ei vajuta mitte lihtsalt '-' - Ahsoous

text: Mina kopeerin mõttekriipsu alati Wordist või juba olemasolevast mõttekriipsust. Seal, kus õigekiri nõuab mõttekriipsu, me sellest mööda ei pääse. Ja seegi annab toimetajatele palju tööd, sest inimesed reeglina mõttekriipsu ei oska sisestada või unustavad selle või ei viitsi. Sellepärast arvan, et seal, kus mõttekriipsu saaks vältida, oleks parem seda vältida. Andres 08:51, 29 Nov 2004 (UTC)
Kas Neuilly rahu sõlmiti anarhistide vahel? --IFrank (arutelu) 1. september 2013, kell 20:48 (EEST)
thread_title:  Arutelu