lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Suur nälg

message: Kas õigem on "Suur Nälg" või "Suur nälg"?--Kyng 21. jaanuar 2012, kell 13:41 (EET)
replies: text: Eesti keele käsiraamat: algustäheortograafia järgi julgeks arvata, et niisugune sündmus kirjutatakse läbivalt suure tähega. --kanakukk 21. jaanuar 2012, kell 14:01 (EET).
replies: text: : Pigem "Suur nälg" nagu EKSSis ja EEs, kuigi kumbki pole õigekeelsuses päris autoriteetsed. Keele käsiraamat on selle koha pealt üsna üldsõnaline. 88.196.241.249 3. veebruar 2012, kell 09:19 (EET)

text: Siin on soovitus "suur nälg". Praegust kirjapilti on raske põhjendada. 88.196.241.249 2. mai 2014, kell 20:11 (EEST)
Puudub Suur nälg. --Epp 3. veebruar 2012, kell 04:54 (EET)

message: Artikkel ütleb: "1696. aastal oli linnades veel piisavad toiduvarud, kuid neid ei jagatud välja." 
See info ei pea paika. Nt Tartus alguses jagati vilja välja küll, aga kuna kogunes liiga palju soovijaid, siis lõpetati asi varsti ära. Praegu jätab artikkel mulje, nagu ei oleks midagi seesugust olnud. Allikas: O. Liiv, Suur Näljaaeg Eestis 1695-1697 : Die Grosse Hungersnot in Estland 1695-1697 (Tartu: Loodus, 1938), aga mul ei ole raamatut endal hetkel käepärast. 88.70.74.144 2. mai 2014, kell 20:05 (EEST)
replies: text: Paranda siis, ja kui raamatu kätte saad, siis viita. Andres (arutelu) 2. mai 2014, kell 20:26 (EEST)
thread_title:  Ebaõige informatsioon 

message: Enn Tarvel, Ajalookimbatused, Eesti Mõttelugu 109 (Tartu: Ilmamaa, 2013), lk 408-409 annab, et Palmse näjakivid, mida seostatakse Suure näljaga, on ilmselt pikema perioodi jooksul kokku kantud ning ei ole erilist põhjust (peale rahvapärimuse, muidugi) neid 17. sajandi lõpuga seostada. 88.70.63.165 4. mai 2014, kell 16:02 (EEST)
replies: text: Täienda. Andres (arutelu) 4. mai 2014, kell 16:51 (EEST)
thread_title:  Näljakivid
Arutelu:Jakub Kolas

message: Kanstantsin Mitskievich ei ole õige. 
Kas ei peaks käänama "Kolasi"? Andres 22. jaanuar 2012, kell 00:38 (EET)
replies: text: Tõenäoliselt mitte, i-käänamine tuleks mängu ungari nimedel. Ma ei saa selle nime valgevene hääldust põgusa otsimisega kätte, pakutakse poola hääldust, selle järgi pole i-käänamine kuidagi õigustatud. Kuriuss 13. oktoober 2019, kell 14:48 (EEST)
Kodanikunimede variantidelt tuleks teha ümbersuunamised. Andres 22. jaanuar 2012, kell 00:55 (EET)

message: Artiklis on mainitud, et ta oli ka teadlane ja lausa TA asepresident, kuid pole üldse juttu, mis eriala teadlane ta oli. Võiks ju oletada, et kirjandusteadlane, aga miks peaks lugeja tegelema oletamisega, kui selliseid elementaarseid vastuseid peaks andma entsüklopeedia? Kuriuss 13. oktoober 2019, kell 14:48 (EEST) 
replies: text: Ta andis ülikoolis grammatika loenguid, lisaks kursusedi valgevene keele õpetamise alal. - Melilac (arutelu) 24. august 2021, kell 22:26 (EEST)
Arutelu:Suure-Jaani muusikafestival

message: Varem oli nii:
Suure-Jaani Muusikafestival on heliloojatele Kappidele ja ka Mart Saarele pühendatud muusikapäevad Suure-Jaanis, mida korraldatakse 1998. aastast alates jaanipäeva paiku. Festivali korraldavad Eesti Kontsert, Suure-Jaani vald ja Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing. Festivali algatasid pianist ja muusikateadlane Vardo Rumessen ning organist Andres Uibo, viimane on ka festivali kunstiline juht.
Suure-Jaani Muusikafestivali traditsioonilisteks kontserdikohtadeks on Suure-Jaani Evangelist Johannese kirik, Heliloojate Kappide majamuuseum, Suure-Jaani jahimaja ja laululava. Lisandunud on ka teisi esinemiskohti: Suure-Jaani Peetruse Pauluse õigeusukirik, Suure-Jaani Gümnaasium, kohvik “Arturi Juures”, tuletõrjetorn, Olustvere loss, Lõhavere linnamägi ja Hüpassaare rabasaar.

message: *Artur Kapp
*Eugen Kapp
*Villem Kapp
thread_title: Vaata ka

message: *Suure-Jaani Muusikafestival
*Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing
----
Kui Vardo Rumessen oli tõesti üks festivali algatajaid, siis tuleks tema nimi artiklisse tagasi panna. 90.190.71.25 11. jaanuar 2016, kell 15:28 (EET)
thread_title: Välislingid
Arutelu:Tallinn-Sadama raudteejaam

message: Balti jaamaga pole sellel küll midagi pistmist. Kitsarööpmelise raudtee harutee läks Tallinn-Väikse jaamast Ülemiste jaama aga mitte Balti jaama. 22.01.2012 17:56

message: Tallinn-Sadama jaamast endast on ka pilte, näiteks http://est-train.ertas.eu/photos/larges/1389557103.jpg ja hulgem siin: http://www.raudtee.eu/?main=1&sub=5&stat=6&tlink=0 . Tõsi ta on, et täpselt samasugune, nagu Tallinn-Väike, mis originaalis oli selline: http://est-train.ertas.eu/photos/larges/1389557711.jpg . Ma usun, et nimetatud saitidelt (või Mehis Helmelt endalt) saab piltide kasutusõigust küsida, nt http://est-train.ertas.eu/about.php?lng=est --Bstard12 (arutelu) 19. juuli 2016, kell 10:37 (EEST)
------
Lühend EVR vajab lahtikirjutamist. Kuriuss (arutelu) 31. mai 2022, kell 17:36 (EEST)
thread_title:  Foto
Arutelu:Tsüklilisus rahvusvahelistes suhetes

message: Ei ole väga õnnestunud artikkel. Meil on juba ridamisi selliseid, mis pyyavad jätta muljet, justkui oleks tsyklite teooriad tänapäeval ajalooteaduses yleyldiselt aktsepteeritud. --Oop 23. jaanuar 2012, kell 17:35 (EET)
Halb pealkiri. Puudub lehekülg Tsüklilisus. Andres 31. jaanuar 2012, kell 08:29 (EET)
Arutelu:Aastate loend

message: Mis siin olema peaks? Või: miks peaks aastad yldse loendis olema? Miks sellele mallis lingitakse? Aastate loend on ju põhimõtteliselt ysna mitteinformatiivne:
*1988
*1989
*1990. aastad
*1990
*1991
*1992
*... --Oop 23. jaanuar 2012, kell 20:45 (EET)
replies: text: Nüüd on ülevaade kõigist aastatest. Lisaks sellele veel kümnendid, sajandid ja aastatuhanded. --Tiuks (arutelu) 4. veebruar 2013, kell 00:41 (EET)

message: Pealkiri ei vasta sisule, nt on siin ka sajandeid. Nt enwiki vastav iw ongi sajandite loenditest--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 23:26 (EEST)
replies: text: See ei ole meie viga, et enwikil on sajandid. See tabel on võetud saksa vikist ja seal on pealkiri Jahreskalender ehk aasta kalender. Huvitav, mis pealkirja sa ise sellele paneksid? --Tiia (arutelu) 19. august 2014, kell 00:40 (EEST)
replies: text: : v-o saksa k Jahres vihjab millelegi laiemale kui aastatele. Eesti märksõnastiku järgi võiks pakkuda Ajaperioodide loend--Bioneer1 (arutelu) 19. august 2014, kell 15:09 (EEST)
thread_title: Pealkiri
Arutelu:Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee

message: 1924. aastal kinnitati III KI V kongressil KI Täitevkomitee koosseis: 
*VK(b)P: Grigori Zinovjev, Nikolai Buhharin, Jossif Stalin, Lev Kamenev, Aleksei Rõkov;
*Ukraina KP: Aleksandr Šumski (ajutiselt);
*Saksamaa KP: Ottomar Geschke, Paul Schlecht, A. Rosenberg;
*Prantsusmaa KP: Boris Souvarine;
*Suurbritannia KP: Harry Pollitt, Arthur MacManus, R. Steward, Willie Gallacher;
*Ameerika Ühendriikide KP: William Foster, Charles Emil Ruthenberg, E. Dan;
*Itaalia KP: Amadeo Bordiga, Palmiro Togliatti varjunimi Ercoli;
*Austria KP: Fiala;
*Tšehhoslovakkia KP: Edmund Burian, Karl Kreibich
*Bulgaaria KP: Vasil Kolarov;
*Jugoslaavia KP: Sima Marković;
*Poola KP: F. Grczegoczevsky;
*Sveitši KP: Jules Humbert-Droz (E. Arnold); 
*Hispaania KP: Ramon Merino Gracia;
*Soome KP: Yrjö Elias Sirola;
*Norra KP: Olav Andreas Scheflo;
*Hollandi KP: David Wijnkoop;
*Belgia KP: Joseph Jacquemotte;
*Rootsi KP: Karl Kilbom;
*Rumeenia KP: Elek Köblös (Bădulescu);
*Läti KP: Pēteris Stučka;
*Ungari KP: Béla Kun;
*Noorsoo Kommunistlik Internatsionaal: Voja Vujović, R. Schuler, S. Hessen
*Jaapan: Sen Katayama
replies: text: Nõuandva hääleõigusega
*Azerbaidžaani KP: Qəzənfər Mahmud oğlu Musabəyov; 
*Gruusia KP: Mihhail Tshakaja; 
*Leedu KP: Zigmontas Antanas Aleksa-Angarietis; 
*Luxembourg: Jan Proost Jansen; 
*Pärsia: Avtis Sultan Zade; 
*Türgi: Salikh
*Eesti KP: Hans Pöögelmann; 
*Taani: Augusta Jørgensen;
*India: Manabendra Nath Roy; 
*Kreeka: Nikolaos Zachariadis Dimitriu'; 
*Lõuna-Aafrika: David Ivon Jones; 
*Island: A.P. Valenius
*Korea:
*Mehhiko KP: Manabendra Nath Roy;

text: Nõuandva hääleõigusega
*Armeenia KP: S. Kasyan; 
*Argentina: - 
*Austraalia: William Paisley Earsman; 
*Uus-Meremaa: - 
*Hiina: Chen Duxiu; 
*Palestiina: Sааr; 
*Turkestan: - 
*Hiiva: - 
*Buhhaara: - 
*Mongoolia: - 
*Burjaatia: - 
*Kanada: -
*Hollandi India: -
thread_title: KITK Täitevkomitee, 1924
Arutelu:Mägi-Karabahhi konflikt

message: Nyyd oleks tasakaaluks vaja ka Aserbaidžaani poolset tsitaati, mis tõestaks, et seisukohad lahknevad. --Oop 24. jaanuar 2012, kell 17:27 (EET)

message: The region's Azerbaijani and Kurd inhabitants were forced to leave the territories remaining under Armenian control.
thread_title:  tähtsusetu seik, et
Arutelu:Diplomaatiline auaste

message: Diplomaatilisi auastmeid ei anta ainult Eesti riigi nimel ja suursaadik ei ole ainus diplomaatiline auaste. --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 26. jaanuar 2012, kell 15:22 (EET)
Ainsuses tundub parem. Oleneb muidugi, millest siin rääkida kavatsetakse. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 25. veebruar 2012, kell 08:46 (EET)

message: ''

message: *Erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri esitab Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks välisminister atesteerimiskomisjoni ettepanekul.
*Vabariigi Valitsus kinnitab erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri ning esitab selle nõusoleku saamiseks Vabariigi Presidendile.
*Vabariigi President annab nõusoleku erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri kinnitamiseks 30 kalendripäeva jooksul ettepaneku saamisest arvates. Nõusoleku saamisest teatab Välisministeerium Riigikogu väliskomisjonile.
*Pärast erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri kinnitamist taotleb Välisministeerium erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadile selle välisriigi pädeva asutuse nõusolekut (agrément), kuhu suursaadiku kandidaat soovitakse akrediteerida. Kui erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaat soovitakse akrediteerida rahvusvahelise organisatsiooni juurde, taotleb Välisministeerium vajaduse korral selle organisatsiooni nõusolekut.
*Välisminister teatab Vabariigi Valitsusele nõusoleku saamisest ning Vabariigi Valitsus teeb Vabariigi Presidendile ettepaneku nimetada kandidaat erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks.
*Vabariigi President nimetab kandidaadi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks ning kirjutab alla tema volikirjale 30 kalendripäeva jooksul ettepaneku saamisest arvates.
*Erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadi nime ei avalikustata enne tema nimetamist.RT I 2006, 26, 193 Välisteenistuse seadus § 27.''
Tõstsin välja. Kuid ka mujale seda panna pole mõtet. Võiks kustutada. --Hirvelaid (arutelu) 16. märts 2021, kell 13:43 (EET)
thread_title: Erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks nimetamise etapid
Arutelu:Püha Stanislavi orden

message: Kas meil on mingit malli selliste ühelauseliste artiklite märgistamiseks?--WooteleF 26. jaanuar 2012, kell 20:07 (EET)
replies: text: Ei. Tuleb kirjutada teine lause juurde. --Metsavend 26. jaanuar 2012, kell 21:38 (EET)

message: etwikis on ka link Stanislavski orden. Kas see on sama asi? Kui on, siis kas vigane keelekuju?--Estopedist1 (arutelu) 14. november 2016, kell 21:13 (EET)
replies: text: Jah, sama asi ja vigane kuju. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 11:02 (EET)
thread_title: Stanislavski orden
Arutelu:Time to live

message: See peaks olema täpsustuslehekülg. 
TTL tähendab ka Transistor-Transistor loogikat (en:Transistor-transistor logic). Sellele on viidatud artiklis CMOS.
Nõus. Aga ei oska parandada. Keegi aitab? 
Tonusamuel 29. jaanuar 2012, kell 08:05 (EET)

message: mumeelest võiks selle kirjutise pealkiri olla "paketi eluiga" või "andmesidepaketi eluea kontroll" vms.
vt ka http://vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=4086
eluiga Ettemääratud ajavahemik, mille vältel andmepaketil on lubatud võrgus liikuda, enne kui see kõrvale heidetakse 
suwa 9. veebruar 2012, kell 10:17 (EET)
replies: text: Kui artikkel ei ole ainult IP paketi osa kohta, siis ei ole tõesti mõtet ingliskeelset terminit kasutada. Pakun "andmepaketi eluiga", pakett on vist liialt üldine ja andmesidepakett on see, mida mobiilioperaator pakub.

text: Tuleks ka mainida, et see võib olla nii ajavahemik (HTTP Expires väli) kui ka loendur (IP, Ping). Anthrax11 9. veebruar 2012, kell 14:24 (EET)
replies: text: : http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=andmeside&F=M

text: : http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=andmeside&F=M

text: : http://vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=248

text: : kas siis sobiks andmesidepaketi eluea kontroll Internetis?

text: : suwa 17. veebruar 2012, kell 13:10 (EET)

text: : Ma oleks ettevaatlik. Sest kui ise ei tea, ei tähenda, et pole. Siin on korduvalt seda juhtunud, et teisaldatakse kindel asi mingi kitsama mõiste alla. Tonusamuel 17. veebruar 2012, kell 16:14 (EET)

text: : "andmepaketi eluiga" või "andmepaketi eluea piirang" oleks parem Valju 17. veebruar 2012, kell 16:20 (EET)
thread_title:  kirjutise nimi
Arutelu:5. Üksik Jalaväepataljon

message: 5. jal. pataljonil moodne raadio. Virumaa Teataja, 5. veebruar 1929, nr. 15, lk. 3. --Numbriga kärumees 30. jaanuar 2012, kell 15:40 (EET)
Praegune artikli pealkiri ei tundu loogiline. Õige oleks kas läbiv suurtäht või ainult suur algus- ja teised väikesed tähed. --Numbriga kärumees 25. veebruar 2012, kell 12:34 (EET)
replies: text: Aluseks , kui aga numbrilistel sõjaväeosade nimetustel teine reegel oleks tänulik konkreetse ja korrektse viite eest, võtaks eeskujuks ja järgimiseks.--NOSSER 25. veebruar 2012, kell 13:51 (EET)
replies: text: : Loogiline on minu meelest, kas läbiv suur esitäht või läbiv väike esitäht. Ainult esimene sõna on suure tähega pealkirjas (jutumärkides). Kalevi, Viru ja Kuperjanovi on riigiteataja näidetes sellepärast suure tähega, et tegu on pärisnimedega. Kasutaksin siin läbivalt väikest esitähte. 90.190.114.172 25. veebruar 2012, kell 15:52 (EET)
replies: text: :: Kui on tingimata soov esisuurtähega kirjutada, siis ainus võimalus on kirjutada viimane kujul "Viies üksik jalaväepataljon". Kui lause algab numbriga, siis temast järgmisel kohal olevat sõna enam suure tähega ei kirjutata. Näiteks on õige lause "2008. aastal toimus [...]", mitte "2008. Aastal toimus [...]". Mõeldav oleks ka kirjutada "5. Üksik Jalaväepataljon" (ametlikkuse rõhutamise printsiibi järgi). --kanakukk 25. veebruar 2012, kell 16:08 (EET).
thread_title:  Trivia
Arutelu:Josef Allen Hynek

message: Kumb pildil kujutatud isikutest? --Numbriga kärumees 31. jaanuar 2012, kell 11:40 (EET)
Arutelu:Staabi- ja sidepataljon

message: *Pildi allkiri peaks olema sisulisem, et pilt koos allkirjaga moodustaks tekstist eraldiseisva terviku. Praegusel juhul, mille embleem?
*grammatilised pisivead: "...kuuluvad pataljoni koosseisus" -> kooseisu
*kui sul on juba olemas veel viiteid, näiteks ajaloo peatüki tarbeks, siis võid need ka lisada
Hea töö [[Kasutaja:Urmask|Urmask]] ([[Kasutaja arutelu:Urmask|arutelu]]) 21. mai 2012, kell 12:23 (EEST)

message: Kas endised nimed on õiged? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. veebruar 2012, kell 22:36 (EET)

message: Puudub lehekülg Sidepataljon. Andres (arutelu) 1. mai 2012, kell 16:33 (EEST)
replies: text: siin on öeldud, et lühidalt nimetati ka Sidepataljoniks. Ilmselt enamik Sidepataljonile viitavaid linke peavadki silmas staabi- ja sidepataljoni. Samas nt artiklis Pioneerpataljon on öeldud 15. märtsil 1924 loodi Inseneripataljoni baasil kaks uut väeosa - Pioneerpataljon ja Sidepataljon, ent artikkel staabi- ja sidepataljon loeb alguseks 1918. aastat--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 14:18 (EET)
samas on olemas ka üldmõiste "sidepataljon"--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 14:18 (EET)
----
Kas küberväejuhatuse loomisega on ka siin muutused? Staabi- ja sidepataljoni ülem on kolonelleitnant Priit Averkin. mil.ee --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 01:38 (EEST)

text: Jah, Averkin on uus ülem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. september 2018, kell 01:43 (EEST)
replies: text: : Ma ka leidsin. Tseremoonia käigus toimus ka edaspidi küberväejuhatuse koosseisu kuuluva staabi- ja sidepataljoni ülema vahetus, kus kolonelleitnant Rene Innos andis väeosa juhtimise üle kolonelleitnant Priit Averkinile. ERR. Tuleks artiklisse ka lisada. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 01:46 (EEST)
----
 Kas Üksik-Sidepataljon peaks pigem olema eraldi artiklina? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. september 2018, kell 01:56 (EEST)

text: Hetkel on Üksik-sidepataljon siia ümbersuunatud. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 02:02 (EEST)

text: Ups, siiski vist mitte. Vabandan pingimast. Arvasin millegipärast, et üksus loodi praegusel kujul Üksik-sidepataljoni ja mingi teise üksuse ühendamisel, mitte selle üksuse ümbernimetamisel. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. september 2018, kell 02:04 (EEST)
replies: text: : 1940 lakkas Sidepataljoni tegevus. Sidepataljon taasasutati 29. oktoobril 1993 nime all Üksik-sidepataljon. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 02:10 (EEST)
----
Küberväejuhatuse osa võib ära kustutada, sest sellisel kujul ümber tõsta pole mõtet. Sellest dokumendist võib midagi muud otsida küberväejuhatus artiklisse. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 02:53 (EEST)

text: Sidepati osaks seda tõesti ei maksa märkida. See lihtsalt pole korrektne. Samas mingi lühike viide küberväejuhatusele võiks vabalt jääda, sest võimaldaks erinevaid artikleid avastada.--Estonian1885 (arutelu) 3. september 2018, kell 18:47 (EEST)
thread_title: Sidepataljon on side- ja staabipataljon?
Arutelu:Setvert

message: Siin on setvert mahuühik. Adeliine 3. veebruar 2012, kell 06:42 (EET)
replies: text: Eelmine link ei tööta enam, uued nt siin, siin, siin. Kaks viimast lähevad selles mõttes lahku, et üe järgi on setvert 26,2 liitrit, teise järgi on 26,2 liitrit setverik ja setvert on 8 setverikku. Adeliine 6. märts 2013, kell 01:41 (EET)
Siin on õigupoolest neli mõistet. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 08:54 (EET)

message: kuna venekeelne nimetus on четверть (transkribeeritult tsetvert), siis seda jäädaksegi eestikeelsetes allikas ikka vahel tsetverdiks nimetama. Tegin ümbersuunamise--Estopedist1 (arutelu) 28. märts 2019, kell 16:09 (EET)
thread_title: Tsetvert
Arutelu:Operatsioon Sever

message: Natuke saab vist täiendada 2001. aastal ilmunud raamatu põhjal, mida mul hetkel käepärast pole.  Abakumovi plaanist ülestähendatud nr-id leiab vast Valeri Pasati 1994. aasta raamatust lk 612–613, mida Eesti raamatukogudes saada ei ole.
Milline on kokkulepe jutumärkide kasutamisega artikli pealkirjas osas? --kanakukk 3. veebruar 2012, kell 19:14 (EET).
Kas Операция "Север" ei tuleks tõlkida hoopis Operatsioon "Põhi"?--WooteleF 3. veebruar 2012, kell 20:04 (EET)
replies: text: Tõlkimata kujul on ka näiteks Operatsioon Moshtarak. --kanakukk 4. veebruar 2012, kell 00:47 (EET).
thread_title:  Sisu- ja keeletoimetamisest
Arutelu:Aleksandr Zamahhin

message: Kas võib olla tegu sama inimesega?:   --Juhan121 3. veebruar 2012, kell 20:22 (EET)
replies: text: Sünniaegadega on mingi segadus: need ei klapi omavahel. --kanakukk 4. veebruar 2012, kell 14:58 (EET).
replies: text: :Kontrollin veel Rahva Hääle nekroloogi üle. Aga see võtab paar päeva aega. --Juhan121 4. veebruar 2012, kell 21:44 (EET)

text: :Ka Rahva Hääl andis sünniajaks 11. august 1928 (aga kust allikast see 14. märts tuli?) --Juhan121 6. veebruar 2012, kell 15:38 (EET)

text: Vene wikist, viga ka seal parandatud--NOSSER 6. veebruar 2012, kell 15:39 (EET)

message: Küsimus toimetajatele: kas meil võib nii ka viidata, et märgin lihtsalt avalause viitesse, et terve artikkel on äratoodud allika põhjal koostatud või on ilmtingimata tarvilik ikkagi iga lõigu lõppu vastav märge teha? --kanakukk 7. veebruar 2012, kell 17:50 (EET).
replies: text: Igale lõigule. Keegi võib artiklit tulevikus täiendada muude allikate põhjal (ei pruugi neid märkidagi) ja jääb mulje, et kõik on ikka samast allikast. Vikipeedias tuleb alati arvestada võimalusega, et artikkel ei jää selliseks nagu ta praegu on, vaid võib täieneda.--Kyng 7. veebruar 2012, kell 20:08 (EET)
thread_title:  Viitamisest 

message: Kas Moskva Teraseinstituut võib olla "ru:Национальный_исследовательский_технологический_университет_«МИСиС»"? --kanakukk 7. veebruar 2012, kell 17:50 (EET).
replies: text: Nekroloogis (Советская Эстония's) on kõrgkooli nimetuseks "Московский институт стали", tema lõpetamise aegu oli nimel veel otsas "имени Сталина". Arvan, et on sama instituut. --Juhan121 7. veebruar 2012, kell 18:24 (EET)
thread_title:  Artikli sisust
Arutelu:Assürioloogia

message: Mingi nime all võiks linkida [http://www.tlu.ee/files/arts/2315/Kokku8f03ec4127ea1bcaebe0f0648dfdb6ef.pdf selle], hakatuseks täitsa ylevaate moodi. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 4. veebruar 2012, kell 17:25 (EET)

message: Üks viide on asendatud viitega [Selz], mis on arusaamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. september 2012, kell 07:46 (EEST)
Arutelu:Totalitarism

message: "Totalitarism on poliitiline süsteem, kus režiim või riik püüab kontrollida peaaegu kogu isiklikku, majanduslikku ja poliitilist elu." See definitsioon ei rahulda. Kui süsteem püüdleb totaalsele allutamisele, siis ei püüa ta allutada mitte peaaegu kogu elu, vaid püüab allutada just kogu elu. Praktikas ei ole seni päris täielik allutamine õnnestunud. Mida tähendab täielik allutamine, näiteb Orwelli "1984". --[[Kasutaja:Niki|Niki]] 6. veebruar 2012, kell 22:31 (EET)

message: See on üle kirjutatud. Osa materjali on kadunud, definitsioonina on kasutatud Robert Conquesti tsitaati. Ma ei pea seda sobivaks. Toon siin ära varasema redaktsiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 20. aprill 2016, kell 16:44 (EEST)
'''Totalitarism''' on [[poliitiline süsteem]], kus režiim või riik püüab kontrollida kogu isiklikku, [[majandus]]likku, sotsiaalset ja [[poliitika|poliitilist]] elu.
Totalitaarsele ühiskonnale on omane [[üheparteisüsteem]], kus lihtinimese eeskujuks on juht, kes toetub ainsale valitsevale parteile, ja julgeoleku- ning salateenistustele, mis tagavad võimu ja suruvad maha igasugune vastupanu kehtivale režiimile. Teise maailmasõja eelsel ajal valitsesid Saksamaal [[Adolf Hitler]], [[NSDAP]] ning [[Gestapo]], [[Nõukogude Liit|Nõukogude Liidus]] [[Jossif Stalin]], [[NLKP|ÜK(b)P]] ning [[NKVD]], ja neis riikides kehtis kõnealusel ajal totalitaristlik režiim.

message: * Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi, “Totaalne riik, totaalne inimene”. Saksa keelest tõlkinud Heino Anto, eessõna: Joakim Puhk. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1938; 2. trükk 1940; 3. trükk LR 1988, nr 39 (järelsõna: Ülo Kaevats)
* Tarmo Kulmar, “Märkmeid totalitaarsest riigist” – Vikerkaar 1989, nr 2, lk 73–78 (ka bibliograafia)
----
Kirjandus on jälle välja võetud. 2001:7D0:87DF:1701:C03E:317C:3537:3DAC 20. aprill 2016, kell 20:11 (EEST)
Ma ei saa aru, mis siin toimub. Andres (arutelu) 25. aprill 2016, kell 12:48 (EEST)
thread_title:  Kirjandus
Arutelu:Rita Hayworth

message: *Rita Hayworth 1918 a. põgenik Veera Umblia! Eesti Päevaleht, 27. veebruar 1971, nr. 16, lk. 1 ja 11. --Numbriga kärumees 8. veebruar 2012, kell 13:12 (EET)
thread_title:  Väidetav eesti päritolu
Arutelu:Alumniportal Deutschland

message: Kõigele lisaks ei ole eesti keeles sellist sõna nagu "alumni". Siiani on neid nimetatud vilistlasteks, ainult antud portaali tegijad on sellest mõistest kuidagi imelikult aru saanud. Aa, ja see on pealegi mitmus; "alumnid" on topeltmitmus. --Oop 9. veebruar 2012, kell 10:05 (EET)
Siia ei viita miski. --Epp 28. veebruar 2012, kell 23:00 (EET)
Kes on alumni? --Õli (arutelu) 10. detsember 2012, kell 15:24 (EET)
replies: text: Vilistlased. --Oop (arutelu) 10. detsember 2012, kell 22:09 (EET)
replies: text: :Seda ma mõtlesingi. Siis tulekski eesti keeles seda sõna kasutada. --Õli (arutelu) 11. detsember 2012, kell 12:12 (EET)
Arutelu:Pernå vald

message: Miks ei võiks pealkiri olla soomekeelne? Adeliine 11. veebruar 2012, kell 17:34 (EET)
replies: text: Sest KNABis on nii, sest vald oli rootsikeelne. Soome on kakskeelne riik. --Metsavend 11. veebruar 2012, kell 17:39 (EET)
Arutelu:Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik

message: Johannes (Ülo) Keskküla ei saa olla Kavilda koguduse (hooldaja)preestriks, kuna ta on surnud... --Juhan121 12. veebruar 2012, kell 17:53 (EET)