lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Friedrich Fromhold Martens

message: Friedrich von Martens, pärast aadeldamist (prantsuse keeles Frederic de Martens)

message: : http://dea.nlib.ee/index.php?lid=1&byea=1909&bmon=6
replies: text: 8. juuni 1909 - päevaleht Postimees (Tartu, nr 124)

text: lk 3, 4. veerg

Uuemad teated.
....
*
Prof. Martens,
endine rahwuswahelise õiguse professor Peter-
buri ülikoolis ja wälimiste asjade ministeeriumi
alaline liige, on, nagu telegramm teatab, 7.
skp. Walga jaamas ära surnud. Kadunu oli
rahwuse poolest eestlane.
*

Tänased täiendused ilmselt on kopipeist sellest PM artiklist:http://www.postimees.ee/?id=100868
--Heiki e 31. märts 2009, kell 09:53 (UTC)

message: Kui ta sai Vene riigilt aadlitiitli, siis ei saanud see ju olla von? 82.131.82.93 13. juuni 2023, kell 21:36 (EEST)
replies: text: Tema puhul leidub kirjanduses mõlemat varianti. Tavaliselt kasutasid saksapärast aadliseisuse tunnust partiklit "von" need Venemaal aadliseisusse tõusnud isikud, kel oli kokkupuutumust Balti kubermangudega, kus see oli levinud aadliseisuse tunnus.--The Prince of Tartu (arutelu) 14. juuni 2023, kell 00:02 (EEST) 
Millise tiitli? Parun, krahv, vürst või ikka tiitlita aadlik ehk tavaline von?

text: Lihtsalt infoks. "Tavaline von" on tunduvalt nüansseeritum. Tituleerimata aadlikud võisid olla isiklikud aadlikud või pärilikud ehk pärusaadlikud. Samuti võisid nad kuuluda matriklisse või olla immatrikuleerimata aadlikud. Aga jah, tituleerimata aadlike puhul oleks ehk tõesti korrektsem näiteks öelda, et nad tõusid aadliseisusse, mitte et said aadlitiitli.--The Prince of Tartu (arutelu) 14. juuni 2023, kell 00:02 (EEST)
thread_title:  Kas ta oli ikka von?
Arutelu:Baffini saar

message: Loodan, et keegi ei pahanda, et vahetasin pildi ära. See pilt sobis nii hästi viikingite Hellulandi kirjeldusega, et panin ta sinna. Siin ongi kaardist ehk rohkem abi. Tiina357 28. september 2006, kell 22:09 (UTC)
replies: text: Üks ei sega ju teist. Panin pildi allapoole tagasi.

text: Oleks hea, kui saaks kaardi eesti keelde tõlkida. Andres 29. september 2006, kell 21:40 (UTC)
replies: text: : iseenesest suht halb kaart asukoha leidmiseks... poolakeelne (;-)  :Pilt:Archipelag Arktyczny.png tundub olema mõistlikum - Ahsoous 29. september 2006, kell 21:53 (UTC)

message: ... mida see täpselt tähendab?  Kas Kanada elanike arvu poolest 14. saar? Ott 28. september 2006, kell 22:57 (UTC)
replies: text: Jah. Taivo 29. september 2006, kell 15:08 (UTC)
thread_title:  Annab 14. koha Kanadas... 

message: Saare kõrgeim tipp Mount Blanche ulatub 2147 meetri kõrgusele, millega ta on Kanada kõrguselt 4. saar.
replies: text: Imestasin tükk aega selle sõnastuse üle. Arvasin, et kogemata on öeldud "tipu" asemel "saar", aga sellest kõrgemaid mägesid on Kanadas palju. Nüüd taipasin, et "ta" ei käi tipu kohta, nagu võis arvata, vaid saare kohta. Aga mõeldud pole vist seda, et saar ise on kõrguselt neljas, vaid tema kõrgeim tipp on Kanada saare kõrgeimate tippude seas kõrguselt neljas. kui leiate elegantsema sõnastuse, siis parandage. Andres 29. september 2006, kell 21:50 (UTC)
replies: text: :Teiste vikide järgi on kõrgeima tipu nimi hoopis Mount Odin. --Metsavend 30. detsember 2007, kell 00:31 (UTC)
replies: text: ::Mount Odin on ainult Inglise vikis. Teistes vikides (Tšehhi, Prantsuse, Norra, Occitani, Vene, Ukraina) ta nimetatakse Mount Blanche. www.peakware.com seda nimetatakse Tete Blanche, aga www.peakbagger.com  pakub nii: 1.Mount Odin	2147 m; 2.Tête Blanche 2104 m. Geonarva 30. detsember 2007, kell 07:30 (UTC)
ma juba mõtlesin, et ma ei näegi enda arvutis neid imelikke kirjamärke ... aga leht http://www.gov.nu.ca/font.htm aitas hädast välja - Ahsoous 29. september 2006, kell 22:23 (UTC)
thread_title: Kanada kõrguselt 4. saar
Arutelu:Ruhnu tuletorn

message: Ahh, see pilt oli juba, pole hullu :) --naine 28. september 2006, kell 23:31 (UTC)

message: On väidetud, et torni projekteeris Gustave Eiffel, kuid kindlad andmed selle kohta puuduvad. - millisest allikat see info?
Kas mõni Venemaal 1870-1918 või Eestis 1870-... trükitud tuletornide raamat seda kinnitab?
Ruhnu tuletorn Ruhnu saarel, Eesti (1875) - telliti Venemaa valitsuse poolt Prantsusmaalt, firmalt „Les Forges et Chantiers de la Méditerranée”, Havre 1875 (püstitati Ruhnus 1877), majaka seinal on selle kompanii sildid siiani alles. Kas selle üldse kavandas G. Eiffel? Kas see Marseille firma koos oma tehastega ka Le Havre'is polnud just üks konkurentidest G. Eiffel firmale „Eiffel ja Cie”? 
6. mai 2021, kell 22:11 (EEST)
thread_title:  On väidetud, et torni projekteeris Gustave Eiffel, kuid kindlad andmed selle kohta puuduvad.
Arutelu:L'Anse aux Meadows

message: 
Alustama peaks sellest, millega tänapäeval tegemist on. Tagapool mainitakse, et see on küla; ma ei tea, kas see peab paika. Andres 29. september 2006, kell 07:26 (UTC)
replies: text: Praegu on seal küla, 1960ndatel oli samuti. Artikkel ei räägi aga mitte külast, vaid arheoloogiamälestisest. Tiina357 29. september 2006, kell 11:35 (UTC)

text: Täienduseks, kuni viikingite asulakoha leidmiseni oli see tilluke kauriküla, kuhu ei viinud isegi teed (sinna tuli paadiga sõita). Nüüd on seal turismikeskus, rahvuspark ja kes teab, mis kõik veel. Tiina357 29. september 2006, kell 11:51 (UTC)
replies: text: : Olgu pealegi, aga külast tuleb ju kirjutada samas artiklis, ja arheoloogiamälestist nimetataksegi selle küla järgi. Ka pisike küla väärib artiklit. Andres 29. september 2006, kell 23:09 (UTC)

message: Pole arusaadav, mida rekonstruktsioonide all mõeldakse. Kas on tegu fotomontaaži- või lavastusega või on rekonstruktsioon koha peal füüsiliselt olemas? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2008, kell 08:39 (UTC)

message: Esituses tuleks selgelt eristada jutt tänapäeva asulast ja jutt arheoloogiamälestisest. Võib-olla tuleks teha koguni eraldi artiklid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2008, kell 08:41 (UTC)
Arutelu:Hernán Cortés

message: Asteekide impeeriumi
replies: text: kas ehk see ei kirjutata väikese tähega? Andres 29. september 2006, kell 23:57 (UTC)
jah, eki soovitas vähemalt asteekide riiki väikesega  (vrd eestlaste riik) --Dj Capricorn 11. detsember 2006, kell 19:53 (UTC)

message: Peaks vist käänduma e-tüveliselt: Cortése, mitte Cortési. Eesti keele käsiraamat ütleb: Lühikese s-iga lõppevad nimed on e-tüvelised: Kolumbus/e, Hora­tius/e, Dallas/e, Vilnius/e, Egeus/e, Laos/e. Vrd pikk -s, nt Kos : Kosi. Ja Eesti entsüklopeediast leidsin lause: asteegid, ka atsteegid, rühm Mehhiko indiaanlasi. Arv 2,14 miljonit. Ameerika vana kõrgkultuuri kandjad. Asteekide riigi alistasid 1519–21 konkistadoorid Hernán Cortése juhtimisel.
replies: text: Minu meelest on nii, et kui rõhk on viimasel silbil, siis käändub i-tüveliselt. Võib ju keelenõust järele küsida. Andres (arutelu) 21. märts 2015, kell 09:57 (EET)
thread_title:  nime käänamine
Arutelu:Samer el Nahhal

message: kes on ühe jubeda katse ebaõnnestunud tulemus ja selle peale vihane. Ühtlasi on Ox vanim vend Kalmageddoni Ordus
replies: text: See on arusaamatu. Kui sellest üldse kirjutada, siis on tarvis rohkem selgitusi. Andres 30. september 2006, kell 08:07 (UTC)
Kas ta on tõesti soome muusik? nime järgi tundub, et on pigem Soome muusik, mingist teisest rahvusest. avjoska 9. mai 2007, kell 08:59 (UTC)

text: Raske öelda, kas ta on soomlane. Tema isa oli egiptlane, ema soomlane. Andres 9. mai 2007, kell 18:57 (UTC)

message: OX kirjutatakse suurte tähtedega.
OX on ametlikus foorumis öelnud: "OX is written OX with big letters."
thread_title:  Nimi
Arutelu:Roy Strider Records

message: alternatiivrockmuusika
replies: text: Minu meelest nii kirjutada ei saa. Sõna rock peab olema kursiivis ja sidekriipsuga eraldatud. Nii et tuleb kirjutada kas "alternatiivrokkmuusika" või "alternatiiv-rock-muusika" või "alternatiiv-rock" või "alternative rock". Andres 1. oktoober 2006, kell 08:58 (UTC)
Koduleht on eriti huvitav --Dj Capricorn 2. oktoober 2006, kell 10:45 (UTC)
Mida tähendab "Šveitsi-Eesti"? Äriregistris sellist ettevõtet ei ole. --Metsavend 17. märts 2008, kell 19:33 (UTC)

text: Kuna Šveitsi-Eesti kohta on juba päritud, siis küsiks midagi muud.

text: Mida tähendab "sõltumatu plaadifirma"? Millest see vahe tavalise plaadifirmaga tulenema peaks? iffcool 16. mai 2008, kell 19:34 (UTC)
replies: text: : Niipalju kui mina tean, tähendab see umbes väikest plaadifirmat, mis ei ole orienteeritud erilisele kommertsedule, vaid annab välja sellist muusikat, mis talle meeldib. Andres 16. mai 2008, kell 19:36 (UTC)

text: : Vaata :en:Independent record label. Ma küll ei tea, kas nii on korrektne tõlkida. Andres 16. mai 2008, kell 19:39 (UTC)

text: Ära sa ütle – väga omapärase nime on nood väikesed plaadifirmahakatised endi iseloomustamiseks välja mõelnud. iffcool 16. mai 2008, kell 19:45 (UTC)

message: Roy Strider väidab, et ta pole selle firma asutaja, kuigi on kaubamärgiga seotud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2008, kell 19:39 (UTC)
Aga ikkagi, kus see firma registreeritud on? Eestis igatahes ei ole. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 16. mai 2008, kell 19:48 (UTC)
Arutelu:Václav Havel

message: Siit läheb link Jaltale, kuid ilmselt ei peeta silmas linna, vaid midagi muud. Andres 1. oktoober 2006, kell 12:31 (UTC)
Siit võeti asju välja. --Epp 3. märts 2013, kell 06:18 (EET)
Arutelu:2006. aasta Austria parlamendivalimised

message: HI, the interim result (official; published by the ministry of interior at 20:30 today) is available at the german wikipedia. I don't know if the table on this article is fot the final result or also for the interim result, so I don't want to put the actual values here. The final result will be available in one week, when all the votes by letter are evaluated. Greetings, --:de:User:Wirthi, 88.117.113.67 1. oktoober 2006, kell 19:15 (UTC)
thread_title: Interim Result
Arutelu:Kreeka

message: Tõstsin selle osa välja. See tuleks teisiti vormistada. Arvan, et Eurovisiooni pole üldse tarvis siia panna. 
==Varia==
* ajatsoon: GMT +2
* maakood (post, liiklus): GR
* Võitis aastal 2005 esimest korda Eurovisiooni lauluvõistluse looga "My number one" ja esitaja Élena Paparízou. 
Andres 1. oktoober 2006, kell 20:02 (UTC)
----
rahvaarv = 10 666 000 (2003)
Andres 8. juuni 2007, kell 08:24 (UTC)
| rahvaarv = 11 120 000 (2006) Andres 9. märts 2010, kell 08:51 (UTC)

message: 2011 oli haldusreform, maakonnad ei kehti enam, nüüd on mingid "regionaalsed üksused". KNAB ei ole veel järele jõudnud. Adeliine 9. märts 2013, kell 17:20 (EET)
replies: text: Kirjuta Peeter Pällile. Oleme kasutanud sõna "piirkonnaüksus". Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 14:19 (EET)
----
Ajaloo osas on puudu veel viiteid ja mõned sündmused ja nimekujud tahavad kontrollimist. Püüan seda teha.--WooteleF (arutelu) 1. november 2014, kell 02:21 (EET)

text: Äkki peaks viited jätma artiklisse Kreeka ajalugu? Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 14:18 (EET)
----
Panen selle siia tallele. Andres (arutelu) 7. november 2014, kell 15:42 (EET)
** Maod: BASIL P. CHONDROPOULOS, A checklist of Greek reptiles. II. The snakes, HERPETOZOA 2 (1/2): 3-36, Viin, 1. november 1989, veebiversioon (vaadatud 01.11.2014)(inglise keeles)-->
----
Miks ei või olla "maa ja riik"? 
Kas hõimu kohta tuleb öelda "kes"? Andres (arutelu) 9. detsember 2014, kell 15:57 (EET)

text: Väljend "maa ja riik"  ei ole otseselt vale, kuid kõlab minu kõrvus pisut veidrana. Jutt käib eelkõige riigist. (Nt. Me ju ei räägi, et Eesti on maa ja riik Läänemere kaldal. Valime tavaliselt neist kahest sõnast siiski vaid ühe.) 
Hõim koosneb inimestest, seepärast kasutasin sõna "kes".  --Mari203 (arutelu) 13. detsember 2014, kell 17:34 (EET)
----
Varlaami kloostri pilt vahetati välja. Minu meelest on see halvem kui varasem. Ursus scribens (arutelu) 4. september 2018, kell 16:46 (EEST)

text: Pane tagasi. Andres (arutelu) 4. september 2018, kell 18:40 (EEST)
thread_title:  Haldusreform 

message: Miks sa kogu ajaloo-osa välja võtsid? Ivo (arutelu) 17. detsember 2018, kell 23:46 (EET)
 Sest et "Kreeka ajalugu" on eraldi artiklina olemas ning selles artiklis siin sisalduv ajaloo osa oli tolle artikli copy-paste. Kui see juba olemas on, siis suunasin sellele, ei ole ju mõtet artikleid üksteise sisse kopeerida. Marival (arutelu) 26. detsember 2018, kell 22:51 (EET)
replies: text: Ka artikli sissejuhatus (vähemalt pikkade ja põhjalike artiklite puhul) reeglina kordab seda, mis artiklis hiljem kirjas ning neil juhtudel kõik see samas artiklis. Ehk mida ma tahan öelda on see, et lühendatud kokkuvõte on endiselt vajalik. Vaata nt Itaalia#Ajalugu või Norra#Ajalugu. Ivo (arutelu) 27. detsember 2018, kell 00:09 (EET)
thread_title:  Ajalugu
Arutelu:Choummaly Sayasone

message: Teiste vikide eeskujul on järjestatud C-tähe järgi, aga milline on laose nimesüsteem, seda ma ei tea. Andres 3. oktoober 2006, kell 06:07 (UTC)
replies: text: Praeguse seisuga järjestavad nt inglise ja saksa viki Sayasone järgi.--Morel (arutelu) 26. september 2012, kell 19:13 (EEST)
replies: text: :Samas tema eellane Khamtai Siphandon on inglise vikis k järgi. Peaks laose nimesüsteemi uurima.--Morel (arutelu) 26. september 2012, kell 19:17 (EEST)
Arutelu:3. oktoober

message: *1995 – Eesti ekspeaminister Mart Laar sõitis Torontosse Atlandi Lepingu Organisatsiooni peaassamblee istungile.
replies: text: Kas ta sõitis sinna ekspeaministrina? Andres 3. oktoober 2006, kell 08:02 (UTC)

message: Ma ei saa aru, mis alusel on sündmused valitud. Andres 3. oktoober 2006, kell 08:02 (UTC)
replies: text: siit  --Dj Capricorn 3. oktoober 2006, kell 08:23 (UTC)
replies: text: : Seal on kirjutatud "tähtsündmusi", kuid enamikku neist on raske tähtsündmusteks pidada. Andres 3. oktoober 2006, kell 09:10 (UTC)
ei saa öelda liideti Ida ja Lääne-Saksamaa, sest ka Lääne-Berliin oli olemas ja üleüldse Ida-Saksamaa on vale sõna, pigem on see asi Kesk-Saksamaa

text: Kui sündmusi ei peeta vajalikuks võib need artiklist likvideerida --Dj Capricorn 3. oktoober 2006, kell 10:38 (UTC)
replies: text: : Meil ei ole kindlat poliitikat selle kohta, kuidas sündmusi valida. Mina lihtsalt ei paneks siia enamikku siinsetest Eesti sündmustest. Millised alles jätta, seda ma ei julgeks soovitada. Küll aga võib igasuguseid sündmusi panna aasta- või kuuartiklitesse. Võib-olla võiks teha eraldi   lehe "Sündmused 3. oktoobril", kuhu panna vähemtähtsad sündmused, kuid ma pole kibdel, kas sel on mõtet. Andres 3. oktoober 2006, kell 21:41 (UTC)

message: * 1994 – Estonia huku põhjusena pakuti esmakordselt välja pommiplahvatust.
 * 1995 – justiitsminister Paul Varul kohtus Euroopa Liidu PHARE õigusabiprogrammi ekspertidega.
 * 1995 – Eesti ekspeaminister Mart Laar sõitis Torontosse Atlandi Lepingu Organisatsiooni peaassamblee istungile.
--WikedKentaur (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 10:57 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Miina Härma Gümnaasium

message: Kooli tullakse õppima kogu Eestist.
replies: text: See on problemaatiline sõnastus. Sõna-sõnalt seda ju võtta ei saa. Andres 4. oktoober 2006, kell 15:10 (UTC)
Lõpetajate õpitulemused lubavad õppima asuda nii Eesti kui ka välismaa kõrgkoolidesse.

text: See tundub jällegi deklaratiivne. See ju oleneb konkreetsest inimesest, kuidas ta edasi õppida saab. Andres 4. oktoober 2006, kell 15:10 (UTC)

message: Minu meelest tuleks vilistlasi järjestada perekonnanime järgi. Andres 25. august 2010, kell 22:45 (EEST)
replies: text: Hea küll. --Vihelik 25. august 2010, kell 23:15 (EEST)

message: Seda kooli nimetati ju Tartu II Keskkooliks, eks ole? Oli vist ka Miina Härma nimeline? Andres 22. jaanuar 2011, kell 14:37 (EET)
replies: text: Oli esimene eestikeelne "keskkool" — 'keskkool' siiski mõneti moderniseerimine, sest tegemist oli tütarlaste(era)gümnaasiumiga (EW ajal); näiteks üks praegu manalas olev hea tuttav oli selle kooli õpilane, kodundus jms... --Toivo (arutelu) 29. mai 2012, kell 18:02 (EEST)
pisi|200px|Kulusummad on altpoolt lugedes 4ndal real
Pilt ka (originaalsuurus 1100 × 775 pikslit) --Toivo (arutelu) 30. mai 2012, kell 19:33 (EEST)

message: Gümnaasium on ju keskkool. Andres (arutelu) 31. mai 2012, kell 00:13 (EEST)
replies: text: Mnjah, tehniliselt küll, õppekavad siiski kvalitatiivselt erinevad; tänapäeva keskkoolis nt vaevalt et materjalide tugevusõpetus õppekavas on, tollal oli, jne; pealegi olid need eristatud – poeglaste ja tütarlaste õppeasutusteks Näiteks Riia tn Puškini gümnaasium oli Tartu poeglaste gümnaasium, kutsuti "poikaks" --Toivo (arutelu) 31. mai 2012, kell 05:48 (EEST)
replies: text: : Mõtlen seda, et kõik gümnaasiumid olid keskkoolid. Andres (arutelu) 1. juuni 2012, kell 02:15 (EEST)

message: M. Härma monument on see kujuke posti ja tamme vahel, mitte kuri õpetaja jõnglasi jälgimas
Endal ei ole praegu üldse aega piltidega tegelda
<gallery>
Pilt:MHG-2012 7308.JPG|MHG 2012 aasta Leinapäeval
<gallery></nowiki>
thread_title:  Miina Härma monument
Arutelu:Kilplala

message: Kuna ise olen www.kilplased.ee kodulehe haldaja siis ei näe autoriõiguse rikkumist.
replies: text: Täname materjalide kasutada andmise eest. Andres 4. oktoober 2006, kell 17:36 (UTC)

message: Osa materjali tuleks üle viia artiklitesse Kilplased ja Müüsleri. Andres 4. oktoober 2006, kell 17:42 (UTC)
Tere, Andres! Sa ei ole kunagi olnud kodulehe www.kilplased.ee haldaja ja pole minult ka luba küsinud andmete kasutamiseks.
replies: text: Tõsi. Andres (arutelu) 2. aprill 2017, kell 20:20 (EEST)

message: Midagi siin segi. Kreutzwaldil oli 1857 alates Kilplased ja Kilpla ehk kilplaste küla.
Kui nüüd on kusagil Kilplala siis seal tegutsevad kilplalased ja see on kilplalaste küla.
replies: text: Nimesid võib tuletada mitut moodi. Teemapargi rajajad otsustasid seda teha teisiti kui Kreutzwald. --Minnekon (arutelu) 29. august 2020, kell 14:46 (EEST)
thread_title:  Nimest
Arutelu:Aiamaa küla

message: Minu meelest peaks artikli pealkiri olema "Aiamaa küla", et eristada küla nime aiamaa üldnimest. Andres 4. oktoober 2006, kell 18:41 (UTC)
replies: text: Arvan endiselt, et eelistada tuleb üldmõistet. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 23:17 (EET)
replies: text: :: tegin artikli üldmõistele aiamaa--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2015, kell 11:39 (EEST)

message: ''elanikke = 83 (2006)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2007, kell 16:58 (UTC)

message: Kas Aiamaa asulakoht ei vääri eraldi artiklit? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 2. jaanuar 2015, kell 23:17 (EET)

message: Märksõna "aiamaa" reserveerimisel üldmõistele tekkis palju vigaseid külale minevaid siselinke, mis tuleks mõne poolautomaatse programmiga parandada. Ideaalis võiks parandusteks olla mingi bot, et Viimaseid muudatusi vähem risustataks--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2015, kell 11:41 (EEST)
thread_title: Vigased siselingid

message: märksõna juurviljaaed võiks siin artiklis mainides vast ka siia suunata--Estopedist1 (arutelu) 23. september 2017, kell 12:17 (EEST)
replies: text: Ei saa aru. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 13:53 (EEST)
thread_title: Juurviljaaed
Arutelu:Odense

message: Inglise wikis toodud hääldus on korrektsem: [ˈoð̞ˀn̩sə], ehk panna see? Ma ise lihtsustasin, mõeldes eesti k. käänamisele. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 19:49 (UTC)
Saksa lehel on lihtsam variant: [ˈoːðənsə], ainult ma ei paneks pikka o-d, eestlane hääldaks liiga pikalt, kõlaks kummaliselt. Ehk siis ['oðənsə] või inglise wikis antud variant, ma ei tea, kuidas siin kombeks on. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 19:56 (UTC)
replies: text: Minu meelest peaks panema sellise häälduse, mis lähtub eesti keele fonoloogiast. Häälduse ülesanne ei ole märkida, kuidas taanlased hääldavad, vaid kuidas seda eesti keeles peaks hääldama (saaks hääldada). Täpse häälduse taani keeles võib panna Vikisõnaraamatusse. Seega võiks häälduseks panna "['odense] või "['oodense]" või "['odense]".  Andres 4. oktoober 2006, kell 20:00 (UTC)
replies: text: : Sel juhul on ['odense] hea. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 20:06 (UTC)

message: Taanis on kuningate nimeks Knud, Eestis on aga Taani kuningaid kutsutud rootsipäraselt: Knut. Ma pooldaks taanipärast varianti, aga ei tea jälle, mida komme nõuab. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 20:08 (UTC)
replies: text: Oleme lähtunud traditsioonist. Saan otsustada ENE 1. väljaande järgi. Seal on põhikujuks "Knud" ja rööpkujuks "Knut". Arvan, et võiksime sellest lähtuda: kasutada mainimisel ja pealkirjades nimekuju "Knud" ning artikli alguses mainida rootsipärast nimekuju  ja teha sellelt ümbersuunamine. Arvan, et rootsipärast nimekuju võib pidada ka eestipäraseks. Andres 5. oktoober 2006, kell 04:09 (UTC)
replies: text: : Eestipärane on Kanut. Peamiselt puudutab see artiklit Knud Suurest, sellepärast küsisin. Tiina357 5. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
replies: text: :: Arvan, et "Kanut" käib Knud IV kohta. Andres 5. oktoober 2006, kell 15:10 (UTC)
Arutelu:1940

message: Muudan Riigivanema otsuse 27.märtsist 1934 nr. 260 p. 1 ja panen selle arvates 1. veebruarist 1940 kehtima järgmises redaktsioonis:
1. Vabariigi maa-ala jaguneb diviiside rajoonideks ja diviiside rajoonid sõjaväeringkondadeks järgmiselt:
1. Diviisi rajoon: Narva Sõjaväeringkond (idapoolne osa Virumaast) ja Viru-Järva Sõjaväeringkond (läänepoolne osa Virumaast ja Järvamaa).
2. Diviisi rajoon: Tartu Sõjaväeringkond (Tartumaa) ja Võru-Petseri Sõjaväeringkond (Võru- ja Petserimaa).
3. Diviisi rajoon: Harju Sõjaväeringkond (Harjumaa) ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond (Lääne- ja Saaremaa).
4. Diviisi rajoon: Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond (Pärnu- ja Viljandimaa) ja Valga Sõjaväeringkond (Valgamaa).
Piir-joone Narva ja Viru-Järva Sõjaväeringkondade vahel ja vajaduse korral üksikasjalikud piirjooned ka teiste sõjaväeringkondade vahel määrab Sõjavägede Ülemjuhataja.
RT 1940, 9, 57.

message: RTL 1940, 41.
Koha- ja kinnistusüksuste nimede korraldamise seaduse (RT 1938, 42, 397) § 1 kolmanda lõike alusel ja Tärivere vallavolikogu ettepanekul 23. detsembrist 1939 ning Tärivere vallavalitsuse esitisel 15. aprillist 1940 muuta Tärivere valla senine nimi ja anda temale uueks nimeks "Iisaku".
Siseminister A. Jürima.
Üldosakonna abidirektor Osk. Angelus.
thread_title: Siseministri otsus 29. aprillist 1940 Tärivere valla nime muutmise kohta.