lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Dünaamika

message: See on hea tekst. Hea mõte on esitada kõrvuti rangem ja vabam sõnastus. 
Loodan, et minu väikesed kohendused mõtet ei moonutanud.
Meil on kombeks panna märksõna rasvasesse kirja.
Ma püüdsin ette näha nii palju siselinke kui võimalik. Kui on kohe näha, et mõnel sõnal või väljendil on mitu tähendust, siis on otstarbekas ette näha artikli pealkiri, kus sulgudes on valdkonnale viitav täpsustus. Sõna "mass" puhul ma eeldasin, et see tähendus, milles me teda siin artiklis kasutame, on põhitähendus. 
Arvan, et meil tuleb ka artiklid "Mehhaanika" ja "Dünaamika" ümber nimetada, sest "mehhaanika" võib tähendada ka seda mehhaanikat, mida Tehnikaülikoolis õpetatakse, ja dünaamika võib tähendada ka vaikse ja valju vaheldumist muusikas. Andres

message: Andsin Vikipeediale iseloomuliku definitsiooni.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 11. juuni 2006, kell 03.23 (UTC)

message: Dünaamika (vastandina staatikale) tegeleb ka protsesside ajalise kuluga.  Otseselt ei ole siin midagi pistmist mehhaanikaga. Ott 11. juuni 2006, kell 09.30 (UTC)
Tegin dünaamikale täpsustuslehekülje.--Animagi 11. juuni 2006, kell 09.39 (UTC)
thread_title:  Dünaamika üldisemalt
Arutelu:Futurism

message: Mis tähendab "avas poliitilise partei"? Andres
Tõenäoliselt on siin silmas peetud,et "asutas poliitilise partei".Jukko
replies: text: Igatahes 1919 astus ta fašistlikku parteisse. Andres

message: Minu poolest peaks olema "Krutšonõhh". ENE 1. väljaandes on millegipärast "Krutšjonõhh". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:12, 23 Mar 2005 (UTC)

message: Artikli lõpupoole on segi aetud futurism ja futuroloogia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:49, 8 Apr 2005 (UTC)

message: Vajab panekut artiklisse [[futuroloogia]]:

message: * The Age of Spiritual Machines: When Computers Exceed Human Intelligence
* Future Shock
* Limits to Growth
* Macroshift
* Martin Rees, Our Final Hour
* The Population Bomb
* Visions
thread_title: Futuristlikke teoseid

message: pigem futuroloogid:
* Jean Fourastié
* Bertrand de Jouvenel
* Herman Kahn
* Vasili Kamenski
* Werner Jungk
* Edgar Jantsch
* Dennis Gabor
* Buckminster Fuller
* Freeman Dyson
* George Gilder
* B. Lifšic
* Marshall McLuhan
* Nicholas Negroponte
* Peter Russell
* Ray Kurzweil
* Robert Anton Wilson
* Thierry Gaudin
* Alvin Toffler
* Stanisław Lem
thread_title: Futuriste

message: * Welcome to the World Future Society
* A Futurist's Toolbox
* Foresight Exchange 
* Future 25
* Humanity's Future
* Links to the Future
* Long Bets
* Political Futurists and Radical & Utopian SF Authors
* Principia Cybernetica
* Progress and its Sustainability
* The projected future of media?
* Shaping Tomorrow
* Future Wiki
* Futures Wiki
* Articles by BT's Futurologist
* 2013 Taivo 14. november 2005, kell 19.57 (UTC)
Võtsin need kõik välja, sest tegu pole futurismiga vähemalt mitte selles mõttes, millest artiklis juttu on. Andres 9. jaanuar 2009, kell 16:18 (UTC)
thread_title:  Välislingid
Arutelu:Indeks (semiootika)

message: Peirce'il on indeks (nagu ka ikoon) märgi erijuhr, tõelise märgi (sümboli) kõdunud vorm. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2006, kell 06.20 (UTC)

message: Puudub artikkel [[Indeks]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2006, kell 06.20 (UTC)

message: Indeksiaalsed suhted on ka signaalid, näiteks janu.
ma ei mõista, miks see lause on kustutatud. ilmekas näide. viite võiks muidugi taha otsida. Ohpuu 2. märts 2010, kell 14:14 (UTC)
replies: text: Sest janu on vajadus, vajadusi ei ole aga põhjust pidada üldiselt indeksiteks. Teiseks ei ole küll semiootikas üldiselt omaks võetud, et signaalid peaksid indeksid olema. --90.190.45.158 2. märts 2010, kell 14:36 (UTC)
replies: text: : nojah, aga mida sa mõtled selle all, et semiootikas pole yldiselt omaks võetud? isegi Peirce pole semiootikas yldiselt omaks võetud, suur osa Euroopat tarvitab Saussure'i-põhiseid lahendusi. praegu pole artikli juures yhtegi viidet, mõne võiks lisada.

text: : aga asja juurde: kas janu on siis symbol või ikoon? kui karu kyynejäljed puu peal osutavad indeksaalselt karu mõõtmeid, siis kas janu ei osuta indeksaalselt vedelikupuudusele? ma mõistan, et janu kuulub vahest pigem esmasuse valda. mõistagi, signaalidel (nagu ka kõikidel teistel märkidel) on mõistagi olemas kolmasuse ja esmasuse mõõde.

text: : olen siiralt tänulik, et Peirce'i teooria yle arutada saab (jätkakem, äkki ärgitab see meid yha rohkemaid artikleid kirjutama-parandama). aga artiklit võiks pigem pikemaks kirjutada, kui lyhemaks teha, viiteid ja näiteid lisada.

text: : see signaalide jutt lõhnab väga Sebeoki järgi, tal oli märkide jaotus kuueks – lisas Peirce'i ikoon-indeks-symbol-kolmikjaotusele veel kolm, yks neist oli signaal. kas Peirce'il signaal ka midagi tähendab? Ohpuu 2. märts 2010, kell 14:45 (UTC)
thread_title: ei mõista, miks kustutatud
Arutelu:Johannes Aavik

message: Google näitab seda artiklit esimesena.
Teen loetavuse huvides viia faktipuru suures osas üle loeteludesse. Andres
replies: text: Nõus. Eerik

message: Ma tegin meelega teistsuguse lingi, sest arvan, et loomingule tuleks pühendada eraldi artikkel ja "ajakiri Looming" peaks siis rääkima ajakirjast. Andres
replies: text: Asi oli lihtsalt selles, at artikkel "Looming" on juba olemas. Parandasin lihtsalt lingi, et see viiks olemasolevale artiklile. Ma ei ole kindel, kas mõiste "looming" väärib tõesti artiklit... Igal juhul mulle tundub, et täpsustavad sõnad peaksid olema sulgudes, nagu teistes wikipediates. Niisiis pigem "Looming (ajakiri)", kui on tõesti vaja täpsustada. Mis Sa arvad? Eerik
Ma saan sellest aru, et Sa tegid lingi olemasolevale artiklile. Ma mõtlesin küll, et võtan käsile artikli pealkirja muutmise või tõstatan selle küsimuse, aga pärast unustasin.
Arvan, et "looming" on tähtis mõiste, mida saab arutada filosoofia, psühholoogia, teoloogia ja võib-olla veel mõnest teisest seisukohast. Üldnimel on minu meelest prioriteet ajakirja nime ees.
Inglisekeelse Vikipeedia soovitustes on kirjas, et tuleb valida võimalikult loomulikud artiklipealkirjad. Eesti keeles on loomulik lisand, mis määratleb liiki, sõna ees, ja lisand, mis määratleb näiteks asukohta, sõna järel. Sulgudesse panemine on minu meelest viimane võimalus, mida saab kasutada siis, kui muu enam ei aita. Ka otsitavuse seisukohast ei ole teised variandid paremad. Lühidalt, mina ei poolda selles asjas teiste vikipeediate eeskuju järgimist. Aga seda võib veel arutada.
Varem kirjutati nii: ajakiri "Looming". Lähtudes uuemast uususest ja printsiibist, et jutumärke tuleb pealkirjades vältida, pean kõige sobivam pealkirjaks: Ajakiri Looming. Andres 
PS Püüan hakata olemasolevaid artikleid korrastama. Saatsin kirja, kus palusin Internetis leiduva kosmoloogiaõpiku autoritelt luba nende materjali kasutamiseks(artiklis "Astronoomia"). Loodan, et äkki nad võtavad Vikipeedia projektist osa. Andres

message: See on vkj on küll lugejale lihtsamaks tehtud arusaam, kuid ehk oleks parem (võib-olla ka lugemise huvides) jätta vkj sisse, mis minu meelest enamikele lugejaile peaks arusaadav olema, mida mõeldakse ? --Dj Capricorn 11. detsember 2006, kell 17:54 (UTC)
replies: text: Vikipeedia üldine põhimõte on vältida lühendeid nii palju kui võimalik. Kui see ka on enamikule arusaadav, siis kindlasti leidub ka neid, kes sellest aru ei saa. Andres 12. detsember 2006, kell 06:35 (UTC)
replies: text: :See on nüüd küll juba nii vana asi, aga alati annab ju vkj linkida.--Morel 27. veebruar 2012, kell 15:41 (EET)

message: Kunagi ilmus Akadeemias M.Hindi kriitika "Ideepe" kohta, ma ei suuda kuidagi seda leida enam. Kas see on veel netis saadaval?Miacek (arutelu) 5. juuni 2018, kell 19:23 (EEST)
replies: text: 2013, nr. 4 & 5. --37.157.105.119 5. juuni 2018, kell 23:20 (EEST)
replies: text: :Tänud.Miacek (arutelu) 6. juuni 2018, kell 15:27 (EEST)
thread_title:  "Ideepe" ja Mati Hindi kriitika
Arutelu:Matemaatiline loogika

message: Artikli algvariandi kirjutas Taavi Kalvik.

message: Võtsin nime põhitekstist välja, sest artikkel saab olema kollektiivne. Nime võid ära märkida oma kasutajaleheküljel [[Taavi55]]. Et näha, mida keegi on teinud, tuleb klõpsata "View other revisions". 
On soovitatav, et artikkel algaks definitsiooni või selgitusega. Peaks ütlema, mis asi see matemaatiline loogika on. Seda on muidugi üsna raske teha. Kogu muu jutt tuleb pärast seda. Andres

message: ''

message: Valik standardseid matemaatilise loogika sümboleid.
* \land – ja
* \lor  – või
* \Longrightarrow  – järeldub
* \iff  – siis ja ainult siis
* \neg – mitte
* \forall  – iga ... korral
* \exists  – leidub ...
Võtsin selle alajaotuse esialgu välja, sest ta on minu meelest eksitav järgmistel põhjustel:
# Matemaatilises loogikas ei ole standardseid (kohustuslikke) sümboleid. Lauseloogika tehteid tähistatakse mitmel eri viisil. Isegi kvantorite jaoks on siintoodud levinumate lõrval ka teisi sümboleid.
# Siit jääb kergesti mulje, nagu oleks tegemist loomuliku keele väljendite lühenditega, tegelikult aga on matemaatilises loogikas just loomuliku keele väljendite näol tegemist kokkuleppelise ja tingliku hääldusega.
# Pikad nooled on kasutusel metakeeles ja pigem väljaspool matemaatilist loogikat. "Siis ja ainult siis" võib olla ka materiaalne implikatsioon. Andres 06:27, 1 Mar 2005 (UTC)
thread_title: Matemaatilise loogika sümboleid

message: Ma tõin kogu sisu artiklist sümbolloogika siia, sest need on sünonüümid--Bioneer1 (arutelu) 29. november 2012, kell 10:28 (EET)
----------
Ma küll ei jaga sellest teemast eriti midagi, aga lausejupp "loogikauuringud on muutnud tänapäeva formaalse loogika üpris matemaatikasarnaseks" kõlab kahtlaselt. Kuidas saavad uuringud muuta loogika matemaatikasarnaseks? Mingid enneolematu jõuga uuringud siis? Kuriuss (arutelu) 19. märts 2021, kell 22:59 (EET)
thread_title: Artikli integreerimine
Arutelu:Postmodernism

message: Arvan, et siin piisaks allikale viitamisest, luba küsida ei ole vaja. Allikale peaks viitama juba selle pärast, et tegemist on teemaga, mille üle vaieldakse. Andres
Aitäh viite eest! --Andres

message: Sõnal on erinevaid ja ka hälbivaid tähendusi, nagu näiteks arhitektuuris. Tundub, et üldiselt mõistetakse postmodernismi all praegu teatud üldkultuurilist nähtust ning spetsiifilisemalt postmodernismi kunstis, filosoofias ja mujal. Alustama peaks sellest üldiselt. Võimalik, et tuleb teha ka spetsiifilised artiklid. Peale selle on veel [[postmodernsus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:25, 28 mai 2005 (UTC)

message: On väidetud, et sõna post mõistmine edenemise mõttes on võimalik ainult modernselt positsioonilt. Postmodernne hoiak peaks vist kuidagi tühistama ka ajalise järgnevuse. Andres 1. september 2006, kell 08:29 (UTC)
replies: text: On ka arvatud, et postmodernism on üldse vastuolu määratluses, mille tõttu on ta sisuks tegelikult hoopis modernism või on lausa valgustuse projekti loomulik osa. Tulihingelised postmodernistid ise muidugi eitavad igasugust ületamist ja edenemist. Edu neile! --Kamma 1. september 2006, kell 08:37 (UTC)

message: Praegu on postmodernsus lingitud postmodernismisi artiklisse. Kas ei peaks olema kaks eraldi arttiklit nagu on modernsus ja modernism ning nii nagu on inglise keelses vikis vahet tehtud mõistetel postmodernity ja postmodernism? MarkkuP 5. juuni 2009, kell 16:11 (UTC)
replies: text: Kindlasti peaks. Andres 5. juuni 2009, kell 16:17 (UTC)
----
Kirjanduse loetelu võiks olla kronoloogilises järjekorras. Andres 2. oktoober 2009, kell 07:25 (UTC)
----
kommentaare artikli kohta: http://obesegariiga.wordpress.com/2009/11/26/ohh-johhaidii/ --WikedKentaur 27. november 2009, kell 08:28 (UTC)

text: Niisugustel abstraktsetel teemadel artikleid on väga raske kirjutada ja enamasti nad on meil samalaadsete puudustega. Tõlkida kindlasti võib ja tuleb, aga ega ka eeskujud pole päris eeskujulikud. Minu arvamus on ülalpool. Muide, "postmodernismist" hakati rääkima kõigepealt arhitektuuris. Andres 27. november 2009, kell 09:06 (UTC)
----
Kunstnikud ja arhitektid peaaegu täielikult välja vahetatud.  Kas need parandused on õiged? Andres 15. aprill 2010, kell 09:45 (EEST)
thread_title:  Postmodernsus ja postmodernism 
Arutelu:Kujutav kunst

message: Olen ise pidevalt kasutanud mõistet kujutav kunst. Kas see ei sobiks äkki ka siia? Piltkunst on kuidagi võõras. Jukko
replies: text: Võib-olla küll. Lugesin Virve Sarapiku artiklit (see oli vist viimases kogumikus "Kunstiteaduslikke töid"), kus ta arutleb nende asjade üle, ja leiab, et kõige õigem oleks rääkida piltkunstist. Näiteks abstraktne maalikunst ei kujuta ju midagi. Teiselt poolt, skulptuur ei ole pilt. Andres
replies: text: :Sellisel juhul küll. Kui seda laialdasemalt kasutama hakatakse, siis kaob ka võõrasus ära. Jukko

text: Virve Sarapiku sõnaleidus on tore kyll, aga eesti keeles on siiski kasutusel kujutav kunst. Mitte yks hing ei oska seda siit alt otsida ja vaevalt ka ylejäänud eesti rahvas selle peale ymber harjub. Teatav loogika selle taga on, aga teatav loogika on ka selle taga, kui ytelda, et jalgratas võib ka kätega vändata (mõni tsirkuses nii teebki) ja sestap oleks õige seda edaspidi väntrattaks nimetada; sellised uudissõnad surevad tavaliselt ära ning sestap pole teatmeteosel mõtet nendega enne laiemat levimist kaasa minna. --Oop 10:27, 13 Nov 2004 (UTC)
replies: text: : Jah, olen nõus. Suuname selle materjali pealkirja alla "Kujutav kunst". Märksõna "Piltkunst" võiks siiski olla. Selle all võiks rääkida Virve Sarapiku ettepanekust ja argumentidest. Andres 16:13, 13 Nov 2004 (UTC)

message: Keraamika kui niisugune ei kuulu kujutava kunsti alla. Seetõttu ei ole keraamikute loendi link siin võib-olla päris kohane. Andres 17. november 2006, kell 10:37 (UTC)
replies: text: kõige parem oleks ilmselt teha artikkel keraamikast (et vaata ka alla keraamikute loend), ise võiks kah mingi nupu teha, kuid teemast ei tea praktiliselt üldse --Dj Capricorn 17. november 2006, kell 10:43 (UTC)
replies: text: : Jah. Eestis käis keraamika vanasti tarbekunsti alla, nüüd vist seda sõna heameelega ei kasutata. Andres 17. november 2006, kell 10:54 (UTC)
replies: text: ::Interwiki läheb ingliskeelsele artiklile :en:Visual arts, kus on keraamika kaasa arvatud, aga ka fotograafia, film ja arvutikunst.

text: ::Teiseks, näiteks abstraktne maal ei pruugi üldse reaalsust kujutada. Adeliine 5. oktoober 2009, kell 09:58 (UTC)
replies: text: ::: Nende terminitega on suur segadus. Igatahes tuleks arvestada, et "bildende Kunst" ja "izobrazitelnoje iskusstvo" on igatahes vasted, olgu siis tähendusega kuidas on.

text: ::: Virve Sarapik on pakkunud "kujutava kunsti" asemele "piltkunsti". Andres 5. oktoober 2009, kell 11:26 (UTC)

message: Võtsin välja:
<nowiki>

message: ==Vaata ka==</nowiki>
Agamemnoni kuldmask - Altamira - Athena Lemnia
Willendorfi Venus
==Teemad== 
Aadam - Aadam ja Eeva - Aafrika kunst
Eeva
Merovingide kunst
Ivo 23. juuli 2009, kell 13:27 (UTC)
Kas grafiti on ikka kunstivool? Andres 23. detsember 2010, kell 21:18 (EET)
Arutelu:Vasad

message: Sigismundi ja Christina puhul on mul kahtlus, et need nimed ei ole ühetähenduslikud. --Andres
See ei ole Vasade, vaid Vasa dünastia aegne Rootsi vapp, millel ainult keskkilp on Vasade oma. Vasade vapp on saksa vikipeedias (ülemine). --Improvisaator 13. veebruar 2009, kell 10:06 (UTC)

message: Vasa dünastia teoreetiline järgnevus pärast Vasa printsi Gustafi surma:
*Gustaf, Vasa prints (1799–1877), endine Rootsi kroonprints, Gustaf IV Adolfi poeg
*Karola, Saksi kuninganna (1833– 15. detsember 1907), eelmise tütar, alates 1853 abielus Saksi kuninga Albrechtiga
*Friedrich II, Badeni suurhertsog (1857–1928), suurhertsog Friedrich I (1826– 28. september 1907) poeg, suurhertsoginna Sophie (1801–1865, Gustaf IV Adolfi tütar, alates 1819 abielus suurhertsog Leopoldiga) pojapoeg
*Viktoria, Rootsi kuninganna (1862–1930), eelmise õde ja suurhertsog Friedrich I tütar, alates 1881 abielus Rootsi kroonprintsi, hilisema kuninga Gustaf V.ga  
*Gustaf VI Adolf, Rootsi kuningas (1882–1973), eelmise poeg, alates 29. oktoobrist 1950 Rootsi kuningas.
thread_title:  Vasa dünastia
Arutelu:1. jaanuar

message: Ma paneksin siia ka Tallinna ja Tartu külma- ja soojarekordid. Nende jaoks võiks siis olla eraldi rubriik. Muidu on OK. Andres 
----
Kas Sa ei arva, et rubriikides "sündinud" ja "surnud" võiks nimede järel olla ka paar iseloomustavat sõna, näiteks "eesti kirjanik" või "usbeki seksuoloog"?  Eerik
----
Kuidas käituda eestlastega (ja muuseas ka venelastega), kes on sündinud ja/või surnud enne Gregoriuse kalendri kehtestamist? Kas kirjutada sünni- ja surma või muu sündmuse aeg Juliuse kalendri järgi või konverteerida kuupäev kuidagi Gregoriuse kalendrile vastavaks? See küsimus ei ole seotud hetkel konkreetse näitega, aga näiteks Oktoobrirevolutsioon toimus minu arvates novembris. Jaan513 08:57, 6 Mar 2004 (UTC)
replies: text: Kuupäevad tuleb kirjutada Gregoriuse kalendri järgi. Vajaduse ja/või tahtmise korral lisada kuupäev Juliuse kalendri järgi.  Juhul kui millegipärast on kuupäev ainult Juliuse kalendri järgi, siis sulgudes märkida "Juliuse kalendri järgi" või vana kalendri järgi. Andres 09:07, 6 Mar 2004 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: 1992 – George Bushist esines Austraalia parlamendi ees.
mida sellega on öelda tahetud? (ja miks see on sündmus) --TarmoK 09:07, 11 juuli 2005 (UTC)
replies: text: Parandasin kujule: George H. W. Bush esines esimese USA presidendina Austraalia parlamendi ees.

text: Kas see sündmus väärib siin märlimist, on ise asi. Vastav poliitika on välja töötamata. Andres 09:24, 11 juuli 2005 (UTC)
----
1864 – Johann Voldemar Jannsen hakkas välja andma ajalehte "Eesti Postimees".  Antud juhul on tegu vana kalendri kuupäevaga (uue järgi 13. jaanuar), kas teisaldada see inf sinna, või ikkagi siia jätta...? - Ahsoous 09:37, 30 juuli 2005 (UTC)

text: Teisaldasin. Kuupäevaartiklites lähtume Gregoriuse kalendrist, enne selle esmakasutamist Juliuse kalendrist. See on vajalik võrreldavuse huvides. Andres 10:21, 30 juuli 2005 (UTC)
----
Kas 1880. aasta sündmus on vana kalendri järgi? Andres 19. august 2007, kell 18:11 (UTC)
1942 – Teise maailmasõja liitlasvägesid nimetati esimest korda ametlikult United Nations. ?

text: põhjusmõtteliselt vastab tõele. Dokumendist võid lugeda :en:Declaration by United Nations - Ahsoous 20. detsember 2007, kell 11:41 (UTC)
replies: text: : Minu küsimuse mõte on selles, et vägesid vist ikka nii ei nimetatud, pigem riike, millele need väed allusid.
----
Lisasin sündinuid, need tuleks ka spetsiaallehele lisada. Andres 30. detsember 2009, kell 11:10 (UTC)
----
Palun mitte panna siia sündmusi Juliuse kalendri järgi. 1864. ja 1874. aasta sündmused on vist Juliuse kalendri järgi. Andres (arutelu) 22. juuni 2013, kell 10:45 (EEST)

text: minu viga; tegin korda--Bioneer1 (arutelu) 22. juuni 2013, kell 11:35 (EEST)
----
Ma ei tahtnud kõiki Taivo muudatusi tühistada, aga see kõik on nii kirju, et ma ei suuda ülevaadet saada. Palju tuntud isikuid on välja jäetud, samas teisi on juurde pandud. Sündmusi on välja jäetud. --Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 23:40 (EET)
thread_title:  sündmused
Arutelu:Ülemiste järv

message: Praegune tekst on võetud ENEKE-sest. See tuleks asendada originaaltekstiga. Kõik faktiandmed tuleb muidugi säilitada. Arvandmed veetarbimise kohta on ilmselt vananenud. Andres
----
"järve juhitakse lisavett Pirita, Vääna, Jägala ja Pärnu jõest" - Kas vett tõepoolest juhitakse Pärnu jõest Ülemiste järve??? Jägala ja Vääna on ka kahtlane. Mustronk 17. detsember 2006, kell 22:00 (UTC)
replies: text: Jägala jõest vanasti küll juhiti, nagu ma mäletan. Andmed peaksid olema ENEKE-sest võetud, kuid nad võivad olla vananenud. EE 12. köites (2003) öeldakse: "Veemahu suurendamiseks on rajatud veehaardesüsteem, mis saab alguse Kesk-Eestist Pärnu jõe ülemjooksult ning hõlmab Jägala, Pirita ja Soodla jõgikonna...". Nii et Pärnu on õige. Andres 17. detsember 2006, kell 22:10 (UTC)
----
Kas oleks õigem öelda, et Ülemiste Vanake küsib "nendelt, keda ta kohtab" või... nagu mina mäletan... käivat ta Tallinna linnavalvuritelt või neilt küsimas, kas Tallinn on valmis... Jürka

text: Mina olen kuulnud, et võib igaühelt küsida. Andres 29. märts 2007, kell 17:51 (UTC)
replies: text: :Tema vist ikka käis valvuritelt küsimas. Meie võime tõesti igaühele öelda, et Tallinn ei saa kunagi valmis. avjoska 29. märts 2007, kell 17:52 (UTC)

text: panin sellele katkisele lingile arhiveeritud versiooni, kust fakti saab kontrollida--Bioneer1 (arutelu) 5. juuli 2014, kell 18:17 (EEST)
----
Siin ei ole kirjas, millal inimestele suleti ja aed ümber pandi. On ka kasutatud jääpurjetamiseks . Pelmeen10 (arutelu) 21. aprill 2023, kell 10:05 (EEST)
thread_title: Kopipeist ENEKE-sest?
Arutelu:11. jaanuar

message: Siselinkide puhul tuleb silmas pidada, et nurksulgudes oleks artikli pealkiri. Kui tekstis peab olema teistsugune väljend, siis tuleb nurksulgude sees panna püstkriipsust | vasakule artikli pealkiri, paremale vajalik väljend. Näiteks: 11. september|11. septembril   Andres

message: Mis ajast Joseph Jacques Jean Chrétien enam Kanada peaminister ei ole? Artiklis Kanada on peaministriks antud Paul Martin. Jaan513 10:31, 24 Jul 2004 (UTC)
replies: text: 12. detsembril 2003 andis ta võimu üle Paul Martinile. Andres 10:39, 24 Jul 2004 (UTC)

message: 1713]] sai [[India]] suurmoguliks Mo`in ad-Din (või ka Jalal ad-Din) Abu´l Mozaffar Mohammad Farrokhsiyar Padshah ([[1687]] - [[1719]]) 
* [[1717]] sai Saint-Domingue kindralkuberneriks [[Haiti]]l Charles Joubert de la Bastide, marquis de Châteaumorand  
* [[1740]] sai [[Tiibet]]i kuningaks Pho-lha-nas bSod-nams-stobs-rgyas "Mi-dbang Pho-lha" (suri [[1747]]) 
* [[1768]] sai [[Taani Kullarannik]]u ([[Ghana]]) kuberneriks Frantz Joachim Kuhberg  
* [[1775]] sai [[Nepal]]i kuningaks Sinha Pratap Shah Deva ([[1751]] - [[1777]])   
* [[1791]] sai [[Liège]] prints-piiskopiks César-Constantin-François, comte de Hoensbroek   
* [[1823]] sai [[Hollandi Kullarannik]]u ([[Ghana]]) komandöriks Librecht Jan Temmink   
* [[1827]] sai [[Prantsuse Polüneesia]] Seltsisaarte valitsejaks `Aimata Pomare IV Vahine (naine) ([[1813]] - [[1877]])  
* [[1851]] sai Taiping Tianguo kuningaks Hong Xiuquan ([[1813]] - [[1864]])   
* [[1858]] sai [[Türgi]] suurvesiiriks kolmandat korda Mehmed Emin Ali Pasha  
* [[1862]] sai esimest korda [[Honduras]]e presidendiks José Francisco Montes  
* [[1878]] sai [[Türgi]] suurvesiiriks Ahmed Hamdi Pasha ([[1826]] - [[1885]])  
* [[1898]] sai [[Puerto Rico]] kuberneriks teist korda Ricardo de Ortega ([[1838]] - [[1917]])  
* 1898 sai [[Puerto Rico]] kuberneriks Andrés González Muñoz ([[1840]] -

message: Kust see sündmuste loetelu pärineb? Mis alusel on tehtud valik? Pole mõtet siin rääkida sündmuse mõjust. Selle asemel peaks oleme link artiklile, kus sellest juttu on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. jaanuar 2007, kell 08:55 (UTC)

message: Tõstsin artiklist välja (jaotusest sündinud):
* [[1906]] – [[Plácido Castelo|Plácido Aderaldo Castelo]], [[Brasiilia]] [[Ceará osariik|Ceará osariigi]] kuberner ([[1966]]–[[1971]])
* [[1925]] – Vincent Ansquer (suri [[1987]] [[Pariis]]is), [[Pays-de-la-Loire]]'i regionaalnõukogu president ([[1974]]) ja tööstusminister ([[1974]]–[[1976]])

message: Otto von Bismarck pooldas Saksmaa armee suurendamist.
replies: text: Kas ta tegi seda ühe päerva? Andres 28. veebruar 2008, kell 17:05 (UTC)

message: * 1887 – Otto von Bismarck pooldas Saksamaa armee suurendamist.
--WikedKentaur (arutelu) 9. jaanuar 2020, kell 20:57 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:6. jaanuar

message: Askar Aitmatovi sünnipäeva on nii 5. kui ka 6. jaanuari all. --Andres
----
Ma hakkasin mõtlema lause 6. jaanuar on Gregoriuse kalendri kuues päev. Juliuse kalendri järgi 24. detsember (1901–2099).  üle. kuidas ikkagi täpselt see vahe Juliuse ja Gregoriuse kalendri vahel on - kas mitte ei peaks siinkohal olema sees ka aasta 2100? - Ahsoous 6. jaanuar 2006, kell 08.01 (UTC)
replies: text: Sul on õigus. Andres 6. jaanuar 2006, kell 09.08 (UTC)
thread_title:  Arutelu 

message: Mul ei õnnestu A. Pillaku eesnime kätte saada. Samas tundub, et ka kaasaegses ajalehes ei öelda eesnime. V-o ta polegi tähelepanuväärne--Bioneer1 (arutelu) 29. detsember 2014, kell 12:03 (EET)
thread_title: Väravasõidu võitja A. Pillak?