lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Sõjaväeline auaste

message: kui tuelvikus keegi juhtub auastmetest lähemalt kirjutama siis siit: :commons:Estonian military insignia, leiab mõningaid paguneid --TarmoK 11. jaanuar 2006, kell 11.04 (UTC)
----
Auaste on süsteem? Nalja teete? Andres 6. november 2010, kell 14:40 (EET)
-----
Võiks mingi ühtse süsteemi luua kus kõik auastmed on selsamal lehel ühe joonise peal. Praegu ei saa küll mitte essugi aru, kõik siin-seal ja eri kujul laiali nagu oleks miskit ventilaatorisse lennanud.
-----
Avalause vajab korrigeerimist, sest "auaste" on laiema tähendusega kui "sõjaväeline auaste" ja "ehk" sinna ei sobi. --Hirvelaid (arutelu) 19. veebruar 2021, kell 13:06 (EET)
thread_title:  pagunite pildid
Arutelu:Bourbonid

message: Miks kadusid Hispaania karlistlikud kuningad?

message: * 1830-1830 Louis XIX (Charles X poeg, suri 1844)
* 1830-1830 Henri V (Charles X pojapoeg, suri 1883)
* 1830-1848 Louis-Philippe (Orleans'i dünastiast, suri 1851)
* 1833–1839 Carlos V (karlistide dünastiast, suri 1855)             
* 1860 Carlos VI (karlistide dünastiast, suri 1861)
* 1872–1876 Carlos VII (karlistide dünastiast, suri 1917)
Louis-Philippe polnud Bourboni, vaid Orleans'i dünastiast. Ülejäänud polnud kuningad. Ise enda kuningaks pidamisest ei piisa. Reaalselt ei valitsenud nad hetkekski. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 12.42 (UTC)
Orleans'id olid (ja on) Bourbonide noorem liin, mis peaks olema piisva põhjus nende siin esitamiseks (või teha iseseisev artikkel). Ja hispaania karlistidest on toodud just need, kes valitsesid mingil ajal mingi Hispaania osa üle.
replies: text: Orleans'i dünastiast tuleks teha iseseisev artikkel. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 13.16 (UTC)

text: Mõtlesin järele. Dünastiast kirjutades ei pea piirduma pelgalt kuningatega. Võib vabalt üles lugeda ka need, kes ei valitsenud, ja märkida valitsejad rasvases kirjas ära. Aga seda tuleks teha kompleksselt, 10. sajandist või kustmaalt on nad jälgitavad. Lihtsalt valitsejate loetelus pole neid ei inglise ega hispaania vikis ning prantsuse oma on üldse kummaline. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 13.16 (UTC)

text: Inglise viki ütleb kõigi kolme Carlose kohta, et nad kordagi võimule ei saanud. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 13.16 (UTC)
Seda küll, kuid nad valitsesid karlistide sõdade ajal osa Hispaania üle. Ilmselt tuleks teha tõesti mingi alaväärtuslikum nimekiri.

text: Selle artikli alguses on öeldud, et tegu on dünastiaga. Kui võtta juurde need, kes ei olnud valitsejad, on tegu pigem valitsejasuguvõsa või valitsejasooga. Peale selle, et dünastia on igas riigis eraldi. Andres 11. jaanuar 2006, kell 16.08 (UTC)
thread_title:  Välja võetud osa
Arutelu:Valge vesiroos

message: 
Langeb sõna-sõnalt kokku [ http://www.vonnu.ee/vallast/ktaimed.html selle tekstiga]. Andres 11. jaanuar 2006, kell 18.05 (UTC)
replies: text: See on nüüd korras. Andres 26. mai 2006, kell 06.33 (UTC)

message: Prantsuse ja poola vikis on veel pilte. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2006, kell 06.33 (UTC)

message: Eelpooltoodud väited võivad olla seotud vesiroosi mürgisusega.
replies: text: Minu meelest ei lisa see oletus midagi juurde. Andres 26. mai 2006, kell 17.14 (UTC)
replies: text: :Minu meelest lisavad, aga eks sa sõnasta ümber või võta välja. Taivo 26. mai 2006, kell 17.34 (UTC)

text: : Oletusi võib olla igasuguseid, aga neid võib lugejas ise teha. Sinu loal ma võtan selle siis välja. Andres 26. mai 2006, kell 18.15 (UTC)

message: Artiklis on 5 pilti, kuid ikka veel olemas mall "lisa pilte". avjoska 1. mai 2007, kell 13:58 (UTC)
replies: text: ::: Tundub, et prantsuse ja poola vikis on pilte, mida Commonsis ei ole. Sellepärast on see mall algselt pandud. Andres 2. mai 2007, kell 12:38 (UTC)
replies: text: :::: Mall "Lisapildid" ei ole otseselt seotud piltide arvuga. Andres 6. mai 2007, kell 22:29 (UTC)

message: Mitte et ma siin midagi kahtluse alla seaks, aga niisugune alajaotus võiks ju hea artikli puhul eksisteerida. --kanakukk 28. september 2010, kell 23:15 (EEST).
replies: text: Viidete lisamine on kahtlemata vajalik. Lihtsalt siis, kui see artikkel heaks valiti, ei olnud veel viitamine Vikipeedias eriti levinud nähtus ja hiljem pole keegi siia viiteid lisada püüdnud. Ivo 28. september 2010, kell 23:48 (EEST)
thread_title:  Viitamisest 
Arutelu:13. jaanuar

message: ** [[1717]] sai [[Portugal]]i India kuberneriks Sebastião de Andrade Pessanha
** [[1771]] sai [[Transilvaania]] kuberneriks Maria Joseph Graf Auersperg (suri [[1806]])
** [[1799]] sai [[Šveits]]i valitsusjuhiks ja riigipeaks teistkordselt Pierre Maurice Glayre
** [[1820]] sai Kapimaa provintsi kuberneriks Sir Rufane Shawe Donkin ([[1772]] - [[1841]])
** [[1822]] sai [[Costa Rica]] presidendiks Rafael Barroeta ([[1766]] - [[1826]])
** [[1850]] sai teist korda [[Ghana]] kuberneriks Sir William Winniett
** [[1852]] sai [[Montenegro]] kuningaks [[Danilo II]] Petrovic-Njegos ([[1826]] - [[1860]])
** [[1874]] sai [[Honduras]]e presidendiks Ponciano Leiva ([[1821]] - [[1896]])
** [[1896]] sai Kapimaa provintsi peaministriks kolmandat korda Sir John Gordon Sprigg''
''Sündinud:
*[[1865]] Jonkheer Schelto van Citters, heer van Gapinge (s.[[Haag]] - suri [[1942]], [[Brummen]]is), kuninganna komissar Gelderlandis ([[1909]]-[[1925]])
*[[1919]] Sheikh Ali Muhsin al-Barwani, [[Sansibar]]i välisminister ([[1963]]-[[1964]])
*[[1927]] Adams, Brockman, Ameerika Ühendriikide transpordiminister ([[1977]]-[[1979]])
*[[1929]] Antônio Aureliano Chaves de Mendonça, (s.Três Pontas, Minas Gerais, Brasiilia - suri [[2003]], Belo Horizonte, Minas Gerais), Minas Gerais provintsi kuberner ([[1975]]-[[1978]]) ja Brasiilia ajutine president ([[1981]], [[1983]])''

message: Avezzano maavärina kohta ütleb inglisviki hukkunute arvuks vähemalt 30000. &nbsp;&bull;&nbsp;&bull;&nbsp;&bull;&nbsp;[[Kasutaja:Ahsoous]] &bull;&nbsp;[[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] &bull; 10. jaanuar 2016, kell 21:53 (EET)

message: * 532 – Konstantinoopolis puhkes Nika ülestõus.
vt 15. jaanuar --WikedKentaur (arutelu) 14. jaanuar 2020, kell 18:06 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Jogentagana

message: Jõgeval loetakse eelkäijaks minu teada ikka Vaigat. Nagunii pole kumbki neist otsene eellane (liiga pikk ajavahemik).

message: Palun ärge muutke ega kirjutage tekste, kui Te ei ole Eestit läbi käinud, ei tunne Eestit põhjalikult ning ei kujuta ette, kus mingi kihelkonna keskus täpselt  asus ja kus ei asunud!
Likvideerisin just jämeda vea, kus oli öeldud, et Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna keskus asus Äksis. Äksis asus ikka Äksi (saksa k Ecks) kirikukihelkonna keskus, Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna (Kirchspiel St. Marien-Magdalenen) keskus asus kaasaegses Maarja alevikus. -- Valdopraust, 17.8.2006 1.08 UTC

message: *Igavere (ka Igeteveri)
*Kavastu
*Kärkna
*Maarja-Magdaleena
*Äksi
Võtsin selle välja. Mille põhjal see nimekiri on koostatud? --Minnekon (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 19:50 (EET)
thread_title: Asulad
Arutelu:Veeb

message: Veeb (World Wide Web) on:
1) hajus infosüsteemide võrk
2) Hypertekstis(HTML / XHTML / XML) märgistatud dokumentide süsteem
3) Interneti rakendus

message: "kui Interneti hüpertekst toodi väikearvutitele Windows-keskkonda" - windowsi hüpertekst ei ole midagi spetsiifilist. Loodi vist ikka windowsi põhine GDI translaator... Või kuidas neid veebi lehitsejaid peaks kutsuma?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 19. mai 2007, kell 20:45 (UTC)

message: "suuresti aitas kaasa MS monopoliseisund tarkvaraturul, mis võimaldas oma brauseri jõuga läbi suruda" - Mis tähendab jõuga läbi suruda? On ju tegemist tasuta tarkvaraga ja kes tahab, see kasutab. Lõhnab kuidagi "I hate Windows järele".--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 7. mai 2009, kell 15:48 (UTC)

message: *http://www.bundestag.de/aktuell/archiv/2009/24799792_kw25_kinderpornografie/namabst.html (Diese Statistik ist falsch, es wurde vergessen, dass 74 Bundestagsabgeordnete nicht anwesend waren --389+128+18+74=609--) 87.194.122.68 19. juuni 2009, kell 17:32 (UTC)
replies: text: http://www.google.ee/search?q=pornography+site%3Aeuropol.europa.eu

text: http://www.europol.europa.eu/index.asp?page=news&news=pr051018.htm

text: http://www.interpol.int/public/Children/SexualAbuse/NationalLawsold/csaEstonia.asp

text: suwa 19. juuni 2009, kell 17:45 (UTC)
thread_title: Deutschland sperrt die Deutsche Internettechnik
Arutelu:Jalg (pikkusühik)

message: On erineva pikkusega jalgu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. jaanuar 2006, kell 10.12 (UTC)

message: Vene keeles on toodud lihtsalt inglise jala venekeelne nimetus 'jalg'. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2008, kell 06:28 (UTC)

message: võõrvikides on ruutjalale eraldi artikkel tehtud. Vt nt :en:Square foot--Estopedist1 (arutelu) 8. aprill 2019, kell 12:29 (EEST)
thread_title: Ruutjalg
Arutelu:Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm

message: Kas araabia nimede kirjapilt on eesti wikis kokku lepitud? Antud nimekuju on küll üsna kummaline. Ma ei saa aru, mis põhimõtteid see järgib? Mina kirjutaks Muḥammad bin Rāšid Āl Maktūm ja ümbersuunamine siia lehelt Muhammad bin Rašid Al Maktum. --Metsavend 16. jaanuar 2006, kell 11.00 (UTC)
replies: text: Põhimõte on see, et isikunimed kirjutatakse samade reeglite järgi nagu kohanimed. Andres 16. jaanuar 2006, kell 11.31 (UTC)
Arutelu:Kama

message: Kas teha täpsustusleheküljeks või pühendada eesti rahvustoidule? Praegu on näiteks olemas artikkel Kama jõgi, lisaks on teisi tähendusi. Jaan513 18. jaanuar 2006, kell 12.40 (UTC)
replies: text: Mina reserveeriksin selle rahvustoidule ning teeksin eraldi täpsustuslehekülje. Kama on küll asula Udmurtias, aga arvan, et selle nimi võiks olla Kama (Udmurtia). Andres 18. jaanuar 2006, kell 12.48 (UTC)
replies: text: :Jah. Mõtlesin samamoodi. Jaan513 18. jaanuar 2006, kell 12.52 (UTC)

message: Minu meelest tuleb eristada kamajahu ja kama. Kama on valmistoit. Tõsi küll, kõnekeeles nimetatakse ka kamajahu kamaks.  Peale selle valmistatakse kamajahust veel kamakäkke. 
Kamale lisatakse tavaliselt suhkrut või ka soola. Mõnikord süüakse kama ka veega. Poodides müüdavas kamajahus on juba ka soola. Kui ma ei eksi, on poekamajahus võrdsetes osades nisu, rukis, oder ja hernes ning lisaks 1% soola. Rahvapärase kamajahu koostis varieerub. Kamajahu tuntakse ka väljaspool Eestit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. jaanuar 2006, kell 13.26 (UTC)
Kasutatakse ka Ida-Alžeerias, kuid segu valmistatakse ilma nisujahuta.

message: TEA 10. kd on sünonüümidena toodud talkkuna (ehkki see vist soomekeelne vaste) ja tolklono (venekeelne vaste?), vene keeles peaks küll olema Толокно--Bioneer1 (arutelu) 27. mai 2014, kell 17:42 (EEST)
thread_title: Sünonüümid

message: Päises on: "See artikkel räägib eesti rahvustoidust". Lugema asudes selgub, et artikkel on toiduainest kamajahust. Kama ja kamajahu ei ole sünonüümid. Ursus scribens (arutelu) 9. november 2019, kell 09:35 (EET)
thread_title:  Millest see artikkel räägib? 

message: Arvan et oluline viidata ka H. Kurriku uurimustööle https://dea.digar.ee/page/uudisleht/1938/08/03/10 - Kama polegi mulgi toit! Ühest "rahvustoidust", mille esivanemaid otsitakse Babülooniast ja Pärsiast H. Kurriku suur uurimustöö + https://dea.digar.ee/article/sakalaew/1930/05/22/11 + ALLIKAS: Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat V 1929 - https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:367785/317483/page/171 - https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:367785/317483/page/185 (siin ka kõik kama nimede uurimised eri keeltes) LauriKreen (arutelu) 2. märts 2023, kell 14:47 (EET)
replies: text: Nii vanade allikatega on oht, et nende sisu on vananenud. Eelistada tuleks võimalusel ikka kaasaegsed allikaid. Pikne 30. märts 2023, kell 20:04 (EEST)
thread_title:  Kama päritolust ja ajaloost.
Arutelu:Kaasan

message: Kas keegi teab, kuidas on lood tatari ladina tähestiku juurutamisega? Vene press tegi mingil ajal ladina kirja vastu propagandat. Mis seis nüüd on? - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 19. jaanuar 2006, kell 12.51 (UTC)

message: Venekeelsed ametlikud nimed on seni ladinatähelistena antud transkribeerituna (on sulgudes) eesti keelde, seega Kazan, mitte Kazan'. Tatari keel on seni olnud kirillitsas, vähemalt ametlikult. Et tatari vikipeedia on ladina kirjas, ei näita veel, tatari keelt (ametlikult) ladina kirjas kirjutatakse. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 19. jaanuar 2006, kell 13.00 (UTC)

message: Pilt välislinkide alla ei sobi sealsesse kohta, tuleks tõsta ülespoole --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 6. märts 2006, kell 16.58 (UTC)

message: ''elanikke = 1 154 000 (2005) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. oktoober 2008, kell 17:24 (UTC)
''elanikke = 1 133 400 (2009) --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 6. mai 2011, kell 20:01 (EEST)

message: Minu meelest oli algus enne parem. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. detsember 2008, kell 20:26 (UTC)

message: "Kaasani elanikest on 42% tatarlased ja 50% venelased."
Mis aasta kohta need arvud käivad? Vene- ja ingliskeelses vikipeedias on nagu teised arvud. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 29. aprill 2012, kell 12:21 (EEST)

message: * 12. märts 2015. BBC News Online. Russian fatal Kazan shopping centre fire leaves 25 missing (inglise keeles)
* 13. märts 2015. Korrespondent.net. Пожар в торговом центре Казани унес жизни десяти человек (vene keeles)
----
Ka pindalad tuleb parandada. Andres (arutelu) 19. november 2015, kell 17:27 (EET)
----
"Vakhitovski rajoon" Minu meelest õige oleks Vahhitovi rajoon.Velirand (arutelu) 5. mai 2017, kell 16:26 (EEST)
thread_title: Välislingid
Arutelu:Pärandkultuur

message: Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 19. jaanuar 2006, kell 13.02 (UTC)
Ümber suunata: kultuuripärand? Andres 19. jaanuar 2006, kell 15.03 (UTC)
replies: text: Jah. --Lulu 19. jaanuar 2006, kell 19.23 (UTC)

message: Siin on hulk materjali kustutatud. Kui on tõsi, et pärandkultuur on kultuuripärandi avaldumusvorm, peab see sisu olema hoopis Pärandkultuuri all. Andres (arutelu) 22. juuni 2017, kell 05:38 (EEST)
replies: text: Ehk on siin pärandkultuuri all mõeldud pärimuskultuuri ja pärandkultuuri objektide all pärimuskultuuri ainelist osa? Sellisel juhul tuleks kultuuripärandi artikkel ja pärimuskultuuri artikkel liita. 2001:7D0:87CA:9180:ED5E:CC25:94D9:81AE 8. märts 2018, kell 18:11 (EET)
Ettepanek administraatorile muuta artikli nimetus Kultuuripärand Pärandkultuur, kuna artikkel räägib pärandkultuurist, mis on üks kultuuripärandi valdkonna mõiste, mis tähistab maastikul inimese loodud kultuuripärandi objekte. Pärandkultuur ei ole kultuuripärandi sünonüüm. Kultuuripärandi kohta tuleks luua eraldi artikkel. --Leeloviita (arutelu) 9. mai 2018, kell 10:30 (EEST)

text: Kuidas suhtub pärandkultuuri aineline kultuuripärand? --Pelmeen10 9. mai 2018, kell 11:44 (EEST)
Pärandkultuuri mõiste on toonud eesti keelde Lembitu Tarang -- mis on mõistete 'pärandkultuur' ja 'kultuuripärand' ingliskeelsed vasted?--Andrus Kallastu (arutelu) 10. mai 2018, kell 13:56 (EEST)

text: Minu arusaamist mööda on 'kultuuripärand' cultural heritage. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. mai 2018, kell 13:04 (EEST)

message: Võtsin intervikid ära, sest seal räägitakse kultuuripärandist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. mai 2018, kell 14:00 (EEST)
replies: text: Küsiksin veelkord, mis on mõiste 'pärandkultuur' vaste inglise keeles? --Andrus Kallastu (arutelu) 11. mai 2018, kell 09:38 (EEST)
replies: text: :pärandkultuur, pärimuskultuur (artikli järgi jaguneb aineliseks kultuuriks ja vaimseks kultuuriks), aineline kultuuripärand, vaimne kultuuripärand. Päris segaseks jääb see asi siin. --Pelmeen10 11. mai 2018, kell 11:12 (EEST)
replies: text: ::Kuna tegu näib olevat ühe valdkonna mõistetega, siis vahest oleks arusaadavuse huvides mõttekas koostada loend näiteks pealkirjaga kultuuripärandi mõisteid ja koguda kõik allmõisted sinna? --Andrus Kallastu (arutelu) 11. mai 2018, kell 11:55 (EEST)

message: kas ikka tuleks teha eraldi artikkel kultuuripärandi objekt (kultuuripärandiobjekt)? Vt nt . On nt artikkel ürglooduse objekt--Estopedist1 (arutelu) 15. juuni 2018, kell 09:57 (EEST)
thread_title: Kultuuripärandi objekt

message: Kuidas need erinevad? Ivo (arutelu) 30. juuli 2019, kell 01:08 (EEST)
thread_title:  [[pärandkultuur]] vs [[aineline kultuuripärand]]
Arutelu:Korallid

message: Teadlaste sõnul aitab korralide hävingut peatada ainult üks asi – seesama, mis lahendab teisedki üleilmsest kliimasoojenemisest tingitud probleemid – kliimasoojenemise pidurdamine. Muid tõhusaid vahendeid korralide päästmiseks ei ole.
Võtsin selle jama välja. Läbi geoloogilise aja on korallid valdavalt elanud soojemates tingimustes kui praegune külmhooneperiood. Siim 20. jaanuar 2006, kell 11.23 (UTC)

message: *Korallid 
*Korallid
*Korallsaared
*Korallpolüübid
*Korallriffide kasutamine ja mõju 
Need välislingid kas ei tööta või ei sisalda midagi sellist, millele Vikipeedia peaks viitama. Siim 20. jaanuar 2006, kell 11.27 (UTC)
----
Ähmaseks jääb korallid vs õisloomad. Näiteks Loomade elus on sünonüümid, aga sealne süstemaatika on mõneti aegunud --Dj Capricorn 17. mai 2008, kell 18:44 (UTC)
replies: text: Artiklis Õisloomad on öeldud, et korallid on tuntuimad õisloomade esindajad. Andres 17. mai 2008, kell 19:30 (UTC)
thread_title:  Välislingid
Arutelu:Montana Freemen

message: teen seda artiklit tänase päeva jooksul - kui redigeerimise näpud sügelevad kannatage homseni - elada ka vaja nii et tänased pausid võivad venida mitme tunnisteks - aga õhtuks  proovin valmis saada  --makruss 21. jaanuar 2006, kell 06.44 (UTC)
mina olen valmis põhimassidelt - nüüd hakkab siis tähenärimine ;-) --makruss 21. jaanuar 2006, kell 13.55 (UTC)
Arutelu:Fuji

message: Arvan, et häälduseks võiks märkida lihtsalt [f'udži]. Meil on seni piirdutud ligikaudse hääldusega ning seda kirja pandud eesti tähtedega. Täpsem hääldus võiks jääda vikisõnaraamatusse. Andres 21. jaanuar 2006, kell 07.24 (UTC)
replies: text: See hääldus, mille panin, on pärit "Maailma kohanimedest"; seega eesti tähtedega. - Urmas 21. jaanuar 2006, kell 09.18 (UTC)
replies: text: : dj ei ole ju eesti täht. Pole arusaadav, kuidas seda hääldada. Peale selle, meil on kombeks kasutada märki ' . Andres 21. jaanuar 2006, kell 09.21 (UTC)

message: Kust pärineb nimetus Fujiyama? Jaapanlased ise pole minu teada seda kunagi Fujiyama'ks nimetanud ega nimeta ka praegu. Ehk peaks selle variandi eemaldama või lisama seletuse, kust see pärineb ja mis kontekstis seda kasutatakse.
replies: text: Teen paranduse. Andres 26. märts 2011, kell 16:30 (EET)
thread_title:  Fujisan vs Fujiyama
Kategooria arutelu:Kirikud

message: Allkategooriad ja kategooriasse lisandunud artiklid on näha automaatselt. Neid siia kirja panema ei pea. - Urmas 21. jaanuar 2006, kell 14.46 (UTC)

message: Kas ei oleks mõtekas kategoriseerida kirikuid ka usutunnistuste järgi, st nt "Katoliklikud kirikud", "Õigeusu kirikud", "Baptistide palvelad" jne? Mida sellest arvate? --Mmh 19. september 2011, kell 16:45 (EEST)
replies: text: ilmselt oleks. Nõnda on ka mitmes suures vikis tehtud, nt :en:Category:Church buildings by denomination--Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 18:21 (EEST)
Siis oleks minu ettepanek, et kategoorias "Kirikud" oleksid kõigepealt (sarnaselt nagu "mitmes suures vikis") allkategooriad "Kirikud riigi järgi", "Kirikud usutunnistuse järgi", "Kirikud pühaku järgi" jne., ja nende sees alles oleksid praegused allkategooriad. Muidu sattuvad sinna teineteise kõrvale nt "Katari kirikud", "Katariina kirikud" ja "Katoliklikud kirikud". Mida sellest arvaksite? --Mmh (arutelu) 15. september 2013, kell 01:08 (EEST)
PS.: Vaatasin natuke ringi, ja näen, et on olemas juba mõned "riigiti" kategooriad. Niisiis oleksid need kirikukategooriad pigem "Kirikud riigiti", "Kirikud usutunnistuseti" (?), "Kirikud pühakuti" (?). --Mmh (arutelu) 15. september 2013, kell 01:17 (EEST)
thread_title:  Kategooriad usutunnistuse järgi?
Arutelu:Järv

message: Näiteks tekivad maapinnatõusu ja maasaarte kuhjumisel merelahtedest reliktsed järved.
Võtsin selle välja, sest maakoore isostaatilised liikumised ei liigitu kuidagi akumulatiivse setete kuhjumise alla. Pigem peaks looma veel ühe järvede tekke võimaluse, milleks on Isostaasia. Siim 22. jaanuar 2006, kell 20.37 (UTC)
Järv on seisva veega siseveekogu, millel puudub vahetu ühendus merega. Kas see definitsioon ei kuulu mitte Eesti järvede definitsioonile. Maailma järved defineeritakse ehk ... ühendus ookeaniga ? --Dj Capricorn 6. september 2007, kell 13:15 (UTC)
replies: text: "Maailmameri" on täpsem. Andres 6. september 2007, kell 13:20 (UTC)

message: Siseveekogu artikkel ütleb, et siseveekogu asub tervenisti mingi riigi territooriumil. Järve määratlus ometi sellist kriteeriumi ei sisalda?90.190.225.121 30. märts 2008, kell 16:04 (UTC)
replies: text: Kui see sõna pole mitmetähenduslik, siis on tõesti õige algul öelda lihtsalt veekogu --Dj Capricorn 30. märts 2008, kell 16:21 (UTC)

text: "Veekogu" on õige küll, sest kui tal maailmamerega ühendust pole, siis ta ongi siseveekogu. Siseveekogu definitsioon on imelik. Andres 30. märts 2008, kell 18:58 (UTC)
Kas sobiks lisada artiklisse, et looduslikud järved on peamiselt tekkinud katastroofilistel sündmustel (tektooniline, vulkaaniline, liustikude liikumine jms.). See ka põhjus, miks enamus järvi on põhjapoolkeral (arvuliselt). Lisamata on maalihetest tekkinud järved. (Limnology, Wetzel)--MärgRätik 5. mai 2011, kell 14:20 (EEST)

text: Kas siis liustike liikumine on katastroofiline? Andres 5. mai 2011, kell 21:34 (EEST)

text: Arvan, et see tekitaks segadust. Suured tektoonilised järved asuvad ka lõunapoolkeras (Ida-Aafrika riftivöönd - Tanganjika, Njasa jt), vulkaanilised järved Andides (Titicaca, Poopo). Põhjapoolkeras on järvede suurim osa seotud mandrijää taandumisega; aga see toimus päris pika aega kestel - sadu tuhat aastat - ja ei saaa seda nimetada katastroofiliseks sündmuseks või on tekkinud tundras ja on seotud igikeltsaga. Geonarva 5. mai 2011, kell 21:43 (EEST)

text: Niimoodi on sõnastatud raamatus. Aga saan aru ja jätan lisamata. Liustike liikumine on põhjus, miks tekkis põhjapoolkeral palju järvi. Teatud tingimustel võib jääaja liustike taandumist pidada katastroofiliseks, kuna see toimus väga kiiresti arvestades vee massi. Muidugi teised tektoonilised sündmused toimuvad üle maakera, sa lihtalt nokid mu kallal, et ma ei viitsi kirjtuada kolme A4 teksti, et lahti seletada täpselt. Aga ei noki edasi. Las jääb nagu on siis--MärgRätik 8. mai 2011, kell 17:26 (EEST)
thread_title: Siseveekogu artikkel ja selle artikli esimene lause on vist vastuolus