Arutelu:Ksenoon

message: 

See on ilmselt kõige keerulisem ja raskem tõlketekst, millega ma Vikipeedias kunagi tegelenud olen. Et see laitmatult tõlkida on vaja korralikke teadmisi keemia ja füüsika eri valdkondadest, tunda meditsiini ja tehnikateadusi. Üldiselt suutsin enamiku materjalist ikka korrektse terminoloogiaga ümber panna. Välja jäi üks lõik teksti alapeatükist "neuro- ja kardioprotektsioon", kus originaaltekst ületas minu mõistmisvõimet ja tõlkimisoskust. Mittetöötavad lingid koristasin ära, püüdsin asendada võimalusel uute viidetega. Ksenooni kasutamisel anesteetikuna lisasin ka uuemaid andmeid, mida algtekstis ei olnud. Struktuuriliselt viisin ksenooni kasutamise dopinguna eraldi uude, spordi alajaotusesse. -- Toomas (arutelu) 8. märts 2015, kell 13:00 (EET)
replies: text: Tere Toomas!

text: Ma saan aru, et see artikkel on ka Sinu võistlustöö, seega ma ei tea kui palju Sa 'raatsid täpsustusi' sisse viia...

text: jaotis laserid - eksimeerlaserid - kasutatakse ka silmakirurgias (ja kabineti uksel on radioaktiivsuse eest hoiatav silt)

text: jaotis meditsiin - räägib kirurgiast ja ravimist - anesteetikum sissehingatav uinuti aga peamiselt toimest kesknärvisüsteemi (farmakoloogia)

text: jaotis neuro- ja kardioprotektsioon - räägib sissehingatava uinuti võimalikust kaitsvast toimest peaajule (NS)

text: jaotis radioloogia - sujuvalt ioniseeriva kiirguse ja kontrastaine juurde (radioaktiivne isotoop 133Xe)  (radioloogia)

text: need on minu jaoks erinevad 'agendid' ja radioaktiivsed toimed võivad vajada pisut suuremat tähelepanu: EUROPEAN PHARMACOPOEIA 5.0 Xenon (133Xe) injection, 
US Study: Radioactive Xenon-133 in Washington was 450,000 times above detection levels after Fukushima — “Persisted for weeks” (CHART)...

text: Mariina 8. märts 2015, kell 16:25 (EET) alias Простота
replies: text: : Tere ja tänud! Mina parandan-täiendan-täpsustan hea meelega kui on selge, mida parandada-täiendada.

text: : Mis puudutab lasereid, siis kas me teame, et just ksenooniga töötavaid lasereid kasutatakse silmakirurgias? Selles konkreetses lauses on viidatud artiklile, mis räägib ksenooniga töötavast eksimeerlaserist dermatiidi ravimisel. Kui tahta täiendada, siis peaks esmalt otsima relevantse allika.
replies: text: :: Jah - sellised laserid on (vähemalt on olnud) ka Silmakliiniku ruumides ja kui õieti tehnilist poolt mäletan siis sellega tuli LASIK ...

text: : Meditsiin on kõrgema astme pealkiri, mis hõlmab ka radioloogia, neuro- ja kardioprotektsiooni ja anestesioloogia, seega ei saa seda kuidagi farmakoloogiaks siin ümber nimetada. Kui see oli kommentaari mõte. Ja nii anestesioloogia kui ka radioloogia kuuluvad meditsiini alla.
replies: text: ::  Ei -  'neuro- ja kardioprotektsioon'i kirja pannes on suunatud kirjutised meditsiinigaasi ksenooni bioloogiliste toimete algandmetele ja ka need kirjutised (osad neist) baseeruvad muidu üsna tervete patsientide üldkirurgia raames sooritatud sisselõigete kohta;

text: :: inhalatsioonianesteetikumide toime bioloogilistele organismidele on ...

text: :: süstitava radioaktiivse 'ksenooni' toime bioloogilistele organismidele  on ...

text: : Neuro- ja kardioprotektsiooni all saaks rääkida ksenooni vastavast toimest pikemalt, aga seda mina ei suuda. Seetõttu ongi kardioprotektsiooni mainitud ainult selles esimeses lühikeses lauses. Vikipeedia on kollektiivne looming, alati võib lisada. Kui tundub, et nii see jaotis ei kanna, võib selle ka ära võtta ja liigutada selle teksti meditsiini üldpealkirja alla, enne anestesioloogiat.

text: : Xe-133 kasutamisest tuumareaktsiooni kindlakstegemisel on juttu nii isotoopide kui ka muude kasutusvaldkondade sektsioonis. Seega ma ei oska ka selle kommentaariga palju peale hakata. -- Toomas (arutelu) 8. märts 2015, kell 19:29 (EET)
replies: text: :: kui pead silmas ingliskeelse artikli allikat - siis oli katse vast närilistel neile manustati enne - kas oli infarkti esile kutsumist - ksenooni, indutseeriti infarkt ja siis ohverdati (eraldati pea) (ma võin eksida korraks vaatasin) - tõlgenduste kohaselt vähendavat inhaleeritav ksenoon (täpne vorm) südamelihase isheemiat ja kas suuraju isheemiat ...

text: :: ksenooni farmakoloogiise profiili kohta kirjutatakse, et ta ei vali retseptoreid ja signaaliradu, seega võib hiljem uuringute lisandudes muutuda problemaatiliseks selle toime kirjeldamine käesoleval ajal teadaolevate elunkondade lõikes - toimet immuunsüsteemile palju uuritud pole, arvatakse, et sees olles säilitab neutrofiilide ja monotsüütide võimet sünteesida põletikutsütokiine jne.
replies: text: ::: Jah ta viivitab apoptoosiga aga see võib põhjustada molekulide kuhjumise ja toime võib avalduda hiljem...

text: :: koostoimeid teiste ravimitega on vähe uuritud

text: :: aga EMEA on selle kasutamise heaks kiitnud vast: ASA physical status classification system opereerimisel...

text: :: Inim: minimaalne alveolaarne kontsentratsioon on varieeruv 71 kuni 63...

text: :: Ma ei käse Sul muuta neid pealkirju aga pea see pikka aega kui bioloogilise toimeteta aine ja nüüd juba meditsiiniline gaas (kui juba ei ole kasutusel Eesti kirurgias) meile 'ei sisene' ja siis oleks patsintidel hea teada, mllega neid 'kostitada' võidakse esilagu 'kihelemine ja nõelatorked' siis eufooria ja mis edasi...

text: :: kas ksenooni kasutatakse ka nn humaanses loomade tapmise gaasis?

text: :: Mariina 9. märts 2015, kell 10:28 (EET) alias Простота
Aitäh, Mariina, selle eraldi artikli eest ksenooni kui narkoosigaasi kohta. Kunagi tulevikus võib ka kaaluda, kas püüda kogu see info siia artiklisse integreerida, aga arvestades siinse artikli pikkust, on isegi vist mõistlikum, et see teema on põhjalikumalt eraldi artiklis lahatud ja siit vastavast alapeatükist lingitud. Sellest ksenooni aspektist tead Sina kahtlemata oluliselt rohkem kui mina olen iial lugenud või uurinud. -- Toomas (arutelu) 25. märts 2015, kell 01:02 (EET)

text: Tere Toomas!

text: ei selle võib kohe ka siia integreerida, hetkel on seal mingi 'artiklipõhi olemas', kui keegi soovib narkoosigaasi eraldi uurida.

text: ja siin ei ole küsimus teadmistes, vaid miskit kirjeldamatus 'eluhoius' - kahtlemata on uuel meditsiinigaasil koos aparatuuriga teatud plusse (näiteks 'kinnine ringlus', arvatakse, et enam ei saa opereeriv personal enda osa patsiendile manustatavast doosist). Nüüd avaldatakse ka juba võrdlevat informatsiooni eelnevalt rakendatud meditsiinigaaside ja nende soovimatute kõrvaltoimete kohta. Siin on paljut uurimata (näiteks see, miks osad patsiendid ikkagi mäletavad) ja avaldamata...

text: Mariina 25. märts 2015, kell 07:09 (EET) alias Простота

message: [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]]!
Vaata palun, üle ehk saab kokkuvõtlikumaks teha...
Mariina 25. märts 2015, kell 15:04 (EET) alias Простота

message: Teise lause lõpp tuleb ümber teha, aga ma pole kindel, kuidas seda teha. Esiteks, seda ei esine õhus üliväikestes kogustes, vaid vastupidi väga suures koguses, lihtsalt võrreldes mõnede teiste ainetega on seda seal suurusjärkude võrra vähem. Teiseks, jääb mulje, nagu seda mujal ei esineks, aga see pole nii (vaata leidumise peatükki, peale selle esineb seda väljaspool Maad ning seal, kuhu inimesed selle koguvad). Peale selle, viiteallikas sellest otseselt ei räägi, vähemalt mina ei leidnud. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 22:32 (EET)
replies: text: Minu meelest võiks selle lause sõnastada järgmiselt: See on raske, värvitu ja lõhnatu väärisgaas, mida esineb äärmiselt madalas kontsentratsioonis Maa atmosfääris. Mis puutub avalõigu lugemise põhjal tekkiva mulje kohta, nagu ksenooni mujal ei esineks kui ainult Maal, siis minu meelest pole see nii suur probleem. Lugeja saab täpsema info 3. peatükist "Leidumus ja tootmine". Ma arvan küll, et sissejuhatuse täiendamine selles osas pole hädavajalik. --Hirvelaid (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 12:43 (EET)
replies: text: :: Parandasin selle ära. Vene vikis on antud nii mahu- kui ka massiprotsent. Saksa vikis on leidumusest tunduvalt üksikasjalikumalt kirjutatud. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 17:25 (EET)
thread_title: Märkused (2018.a)

thread_title: [[Kasutaja:Mariina]] kasutajalehelt infot ksenooni kohta