lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Kroonlinna null

message: ''See on Läänemere-äärsete riikide nivelleerimisvõrgu lähtepind ehk nivoo''
Ma ei usu, et see on kõigile Läänemereäärsetele riikidele nullpunktiks. Saksamaal ja Rootsil ja ehk mõnel veel on kindlasti oma nullpunktid. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22. detsember 2005, kell 18.53 (UTC)

message: M. von Reineke'se eesnime ei tea --Dj Capricorn 6. november 2007, kell 16:05 (UTC)
replies: text: voni nimi oli Mihkel ja sündis ta Latvijas:
* Рейнеке, Михаил Францевич
* Михаил Францевич - гидрограф, исследователь Арктики

text: & kuidas kuidas selle peelega on? kas peel-peele või peel-peeli, nimetavas see kindlasti ei peaks olema

text: suwa 6. november 2007, kell 16:38 (UTC)
replies: text: :Mereleksikon annab peel null, nagu praegu artiklis seisab --Dj Capricorn 6. november 2007, kell 17:01 (UTC)
replies: text: :: siis peaks selle loogika järgi olema ka Kroonlinna veemõõdulatt nullpunkt,

text: :: sest antud kohas ei ole peel midagi muud kui toigas, mida kasutatakse mõõtmiseks.

text: :: ??? suwa 7. november 2007, kell 09:39 (UTC)

message: muud: Кронштадтский футшток - saksa:Fußstock -

message: Miks kroonlinna null enam ei kõlba ()? Ave Maria 12. oktoober 2011, kell 08:09 (EEST)
replies: text: 16. november 2010 ~kell 22:00, Eesti saab peagi Euroopa kõrgusvõrguga seotud,

text: seega on paras aeg hakata kirjutama/tõlkima :Normaal Amsterdams Peil/:Amsterdami null/:Amsterdami mõõdulatt

text: ja sellest lähtuv koordinaatide võrgustik. Vaja ka uuendada kirjutist :Merevee tase

text: vt ka :NAP = :Normal Amsterdam Peil = :Amsterdami normaalpeil (:Amsterdami null) - peil peaks siin olema tõlgitud peel, mida see veemõõdulatt tegelikult ka on Geodeesia ja geofüüsika erialased lühendid, EESTI GEODEETIDE ÜHINGU VÄLJAANNE

text: suwa 12. oktoober 2011, kell 08:46 (EEST)
thread_title:  Amsterdami veemõõdulatt
Arutelu:L. Sprague de Camp

message: Taivo: kas sa ei leia, et nimetada eraldi ära fantasy/sf oleks artikli lugejale abiks? Võibolla siis ime- ja teadusulmekirjanik? --Heiki e 23. detsember 2005, kell 13.40 (UTC)
replies: text: Jaa, kui ta õudust ei kirjutanud, siis peaks seda mainima. Taivo 23. detsember 2005, kell 13.42 (UTC)
Arutelu:Pealtnägija

message: Nii möödaminnes küsin, et kui kellelgi tekib tahtmine hoopistükkis Soome TV vastavst saatest kirjutama hakata, kuidas siis artikkel pealkirjastada? -  Ahsoous 23. detsember 2005, kell 22.29 (UTC)
replies: text: Kas soome keeles on see täpselt samasugune? Kui jah, siis arvatavasti Pealtnägija (Soome TV). Peep 23. detsember 2005, kell 22.41 (UTC)
replies: text: :Ausalt ma ei tea kuidas see pealkiri soome keeles on... pole teda kunagi vaadanud... aga eesti telekavades on too saad sellise nime all... (kavas vist neljapäeviti) ... - Ahsoous 23. detsember 2005, kell 22.43 (UTC)

message: Saates käsitletakse elu probleeme ja huvitavat nii meilt kui raja tagant.
Saates on saanud alguse mitmed eesti elu mõjustanud skandaalid (Viimane neist nn. [[Kadriorgia]])

message: Saatejuhid Vahur Kersna ja Eesti Ekspressi ajakirjanik Mihkel Kärmas.  
Režissöör Maire Radsini
Toimetajad Katrin Vaga ja Mariina Mälk 
Produtsent Piret Priisaar.
thread_title:  Tegijad 

message: Eesti Televisioonis vaadatav
K kell 20.05, kordused R hilisõhtul ja L kell 11.00
thread_title:  Saateaeg 

message: tel 628 4448, 628 4655
e-post: pealtnagija@etv.ee
--Lassie 28. veebruar 2006, kell 13.36 (UTC)
----
Minu meelest pole see saade, vaid saatesari. Andres 9. märts 2006, kell 21.32 (UTC)
----
See "elust enesest" ei tähenda minu meelest mitte midagi. Andres 9. märts 2006, kell 21.32 (UTC)
----
Puudub lehekülg Pealtnägija. Andres 9. märts 2006, kell 21.33 (UTC)
----
Artiklis Roald Johansson öeldakse, et ta oli saatejuht kuni 2017. aastani. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 17:21 (EET)
replies: text: Muutsin Roald Johannsoni artiklis ära. viide Nefjool (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 19:41 (EET)
replies: text: :Kas ei või olla, et ta ikkagi mõtles ümber? Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 23:55 (EET)
replies: text: ::See artikkel on hiljutine, 2017. aasta novembrist. Ta räägib, et oli Pealtnägijas 8 aastat ja 2014. aastal alanud (lõppenud siis 2015) hooaeg oli viimane. Lisaks mainib, et tal oli villand. Siis vist ei mõelnud ümber... See jutt on seal "Lõpuks sai ka «Pealtnägija» aeg ümber?" lõigus. Nefjool (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 00:51 (EET)
replies: text: :::  Jah, palun pane see link ka sisse.  Andres (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 09:14 (EET)
thread_title:  Kontakt
Arutelu:Ungari

message: Megye on "komitaat". Andres 23. detsember 2005, kell 23.33 (UTC)
----
Tisza jõel asuva paisjärve kohta peaks artikkel olema. Mis selle pealkiri siis oleks? Andres 24. detsember 2005, kell 09.14 (UTC)
---
Kui õigekeelsusreegleid sõna-sõnalt võtta, siis tuleb käänata "Gyurcsány'i". Nii et ma teen ettepaneku niimoodi käänata. Andres
----
Rahvaarv 10 045 400 (2003) Geonarva 8. juuni 2007, kell 14:21 (UTC)
replies: text: rahvaarv = 10 053 000 (2007) Andres 21. november 2009, kell 10:39 (UTC)

text: rahvaarv = 10 019 000 (2009) --Epp 8. mai 2010, kell 07:38 (EEST)

text: rahvaarv = 9 999 000 (august 2010) Taivo 13. aprill 2011, kell 00:01 (EEST)
* rahvaarv = 9 909 000 (2013) --Epp 31. märts 2014, kell 01:26 (EEST)
----
Ungarlaste rahvuse ja riigi moodustanud rahvusgrupi soome-ugri keelkonda kuulunud madjarite algkodu oli Kesk-Venemaa idaosas, Volga keskjooksul või Uurali mäes­tiku Euroopa- ja Aasiapoolseil nõlvadel. Suguharu, kellest arene­sid madjarid, kuulus ühes vogulid ja ostjakitega soome-ugri rahvaste idaharru. Sel­lest harust eraldusid ungarlased juba õige varakult - umbes a. 2500 eKr. - ja sat­tusid ühendusse bulgaaria-türgi suguharu­dega. See ungarlaste ja bulgarite polii­tiline ning kultuuriline läbikäimine kujun­das ungarlased täiesti ümber, senine mittepõlduhariv, kalastaja-küttija rahvas õppis ära põlluharimise ja karjakasvatamise. Praegune ungari rahvas kujunes välja ühest suurest magyar-megyer-nimelisest soome-ugri sugu­harust, millega liitus 6-8 väiksemat türgi suguharu. Suguharude segunemisel kujunes aga soome-ugrilise päritoluga ungari rahvast sajandeid kestnud läbikäimisest ja segune­misest türklastega mitte türgi või üldse tür­gipärane rahvas, vaid oma iseloomult täiesti uus rahvas, kellel säilisid küll suu­rel määral soome-ugri omadused, kuid keda ometi ei saa identifitseerida ei alg-soomeugrilastega ega bulgarite ja türklastega.

text: Võtsin välja. See on liiga paljusõnaline ega sobi sellisel kujul siia. Andres 6. jaanuar 2011, kell 17:39 (EET)
----
Riigikorrast on juttu ainult ajaloo peatükis. Ave Maria 14. veebruar 2011, kell 22:02 (EET)
----
Kas Ungaris on: parlament, riigivolikogu või ehk koguni riigikogu, või veel miskit muud...? --Toivo (arutelu) 23. mai 2012, kell 15:25 (EEST)

text: Ungari parlamendi nimi võiks tõlkes küll olla Riigikogu, aga me ei tõlgi ega kasuta ka ungarikeelset nime. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 17:52 (EEST)
replies: text: : Sattusin küsimusele, kuna oli kibekiiresti teksti midagi kirjutada, panin parlamendi; praegu lisan siia mõned fotod, juhuks kui tekib aega siia tagasi tulla --Toivo (arutelu) 24. mai 2012, kell 09:24 (EEST)
Pilt:Parliament_Building_Budapest_Hungary.jpg|National Assembly or Diet (Hungarian: Országgyűlés) is the parliament of Hungary.
pilt:Parliament Buildung Hungary 20090920.jpg|Ungari parlamendi hoone (Országház)
thread_title: Untitled

message: The official name of the Hungarian national anthem is: Himnusz in Hungarian language. Himnusz means: Anthem. Isten áldd meg a magyart is not the title of the anthem, it is the first line of the first verse.--Porbóllett (arutelu) 15. august 2018, kell 14:19 (EEST)
thread_title:  Rigihümn
Arutelu:Saba saar

message: Selle pealkirja all ootaks küll juttu kehaosast. Saba on ka näiteks lennukil. Andres 24. detsember 2005, kell 11.39 (UTC)
Enamik linke siia peab silmas kehaosa. Andres 24. detsember 2005, kell 11.41 (UTC)
replies: text: defitsiit :) - Ahsoous 24. detsember 2005, kell 11.42 (UTC)
Nõus. Mis on lahendus? Kas pealkirjaks Saba (saar)?
--Metsavend 24. detsember 2005, kell 11.43 (UTC)

text: Võiks olla "Saba saar". Andres 24. detsember 2005, kell 12.00 (UTC)

message: Kuidas saba arutelu tekitada?
Kas saba ei jää mitte pärakust ettepoole või ülespoole. Pärak on enamasti saba all.
--Metsavend 28. detsember 2005, kell 12.48 (UTC)
thread_title:  Saba asukoht
Arutelu:Õigus

message: * Kehtivate õigusnormide kogum on positiivne õigus.
* Positiivsest õigusnormist tulenev õigustus on subjektiivne õigus.
seda võiks tiba rohkem lahti seletada, mulle kui mitteprofessionaalile jääb see jaotus kahjuks selgusetuks. Ja võiks seletada siinsamas lehel, et ma teaksin, kumba linki ma ikkagi klikkima pean.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 26. detsember 2005, kell 19.45 (UTC)

message: Võib-olla peaks olema artikkel ka üldisemast mõistest, õigusteaduse objektist (de:Recht). 88.196.241.249 5. august 2011, kell 09:23 (EEST)
replies: text: Jah, see peakski selle pealkirja all olema. Andres 5. august 2011, kell 10:45 (EEST)
Arutelu:Magistrikraad

message: Siin on analoogilised märkused nagu doktori puhul. "Magister" iseenesest ei ole kraad, vaid pigem tiitel. Ja sellel sõnal on mitu tähendust. Andres 26. detsember 2005, kell 21.01 (UTC)

message: Juhin tähelepanu asjaolule, et kehtiva ülikooliseaduse järgi pole Eestis välja antav magistrikraad teaduskraad (kui magistriõpinguid alustati peale 2005. aastat). Siit edasi tekib küsimus, mis on magistrikraadi ingliskeelsete analoogide lühendid... 213.35.176.54 18. november 2008, kell 13:13 (UTC)
replies: text: Praegu ei ole Eesti kontekstis üldse juttu magistrikraadist kui teaduskraadist. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:14 (EEST)
thread_title: Teaduskraad
Arutelu:Møllehøj

message: Kas peaks selle panema maailma mägede loendisse? Andres 29. detsember 2005, kell 01.43 (UTC)
replies: text: Vist mitte. Mäeks on seda raske pidada. Kas küngaste loendit pole? --Metsavend 29. detsember 2005, kell 01.50 (UTC)

text: Ei ole. Ehk võiks need loendid ühendada.  Andres 29. detsember 2005, kell 16.13 (UTC)
Arutelu:Mare Puusepp (arhitekt)

message: Tegemist näib olevat sisearhitektiga, peaks vist pealkirja ära parandama(?) --TarmoK 30. detsember 2005, kell 16.19 (UTC)
replies: text: Oleneb sellest, kas sisearhitekt on arhitekt. Andres 30. detsember 2005, kell 16.24 (UTC)
On imelik, et tuntumad tööd ei ole üldse seotud tema preemiatega (tunnustustega) --Dj Capricorn 2. detsember 2006, kell 09:22 (UTC)
algne artikkel;
10.01.1939 - 01.01.2005
Olulisemad tööd 
1991
1993
1995
1995
1995
1997
1998
1998
2000
2000
Harju Kek spordihoone 
Spordikompleks-profülaktoorium Kundas
Restoran-baar Emilio & Hidalgo
TeleMedia (tehniline projekt)
Ingerisoomlaste Liidu Päevakodu INKERI
Krediidipank Viljandis
Viljandi Kultuurimaja saal
Halliste Põhikool
Muhu Põhikool
E-Betoonelemendi kontorihoone 
arh. A. Padrik
arh. A. Padrik
arh. J. Laks
E. ja A. Mänd
A.Kotli/A.Aasmaa
arh. A. Vinkel
(tehniline projekt)
Muinsuskaitse objekt
Muinsuskaitse objekt
Muinsuskaitse objekt
Muinsuskaitse objekt
Artikkel
Äramärkimised, tunnustused 
1977
1981
1981
1985
1991
Valga KEK adminhoone
Jõgeva KEK kaubanduskeskus
Pärivere sovhoosi kontor-klubi
Valgu sohvoosi kontor ja klubi
Väike-Maarja kolhoosi kontor
arh. A. Aasmaa
arh. A. Aasmaa
arh. E. Väärtnõu
arh. V. Künnapu
arh. M. Truu
1. preemia
3. preemia
Ergutuspreemia
ajaleht Sirp aastapreemia
1. preemia
<B><P>Bürood Tallinnas</B><B><P>Mujal Eestis</B>
Lennuamet,
ESTAIR Gargo,
Isoreal,
Meoni & Parsek,
Neste Cemikals,
jne.
Põlva haigla,
Laekvere Klubi,
Viljandi ARK, 1998.a.
Jõgeva Linnavalitsuse tööruumid, 1998.a.
Jõgeva Linnaraamatukogu lugemissaal 1998.a
Kuremaa ujula vestibüül ja saunakompleks. 1999.a.
Laiuse Põhikooli sisekujundus (interjііrid) 1998.a.
<P></P>
<B><P>Viimane töökoht:		</B>MUST-WALGE  Sisustuse  AS   (sisearhitekt)</P>
<B><P>Loomingulised liidud :</B>      Eesti Sisearhitektide Liit (ESL)   - liige alates 1992.a.</P>

message: 1963  -  1968 
1968  -  1974 
21.03  -  25.04.1997
Tartu Kunstikool
Eesti Riiklik Kunstiinstituut
Eesti Kunstiakadeemia "Ajalooline hoone ning selle restaureerimise ja saneerimise põhimõtted"
--Dj Capricorn 2. detsember 2006, kell 08:47 (UTC)
----
Vabandust, aga 1) tekstist ei selgu tsitaatide (luuletuste?) seos Mare Puusepaga 2) puuduvad viited 3) nii üldist juttu võiks kirjutada ükskõik kelle artiklis, see ei lisa teavet konkreetse inimese kohta. Tõstan siia.
„Olen eluaeg läinud tööle rõõmuga –
Olen alati õhtul koju tulnud rõõmuga –
See on minu elu olnud.”
„On nagu kogu aeg midagi veel vaja – miski ajab nagu tagant.”
------------------
Määratlust "Tegeles ka sportvõimlemise, kergejõustiku ja suusatamisega." tuleks tõendada silmapaistvate tulemustega. Kui tegeles nende aladega hobi korras, siis tuleks see lause paigutada tahapoole ja vastavalt sõnastada. Kuriuss 3. august 2017, kell 10:52 (EEST)
thread_title: Lühidalt õpingutest
Arutelu:Präänik

message: Selles vaimus võib kirjutada küll. jutt taignast võiks olla omaette alajaotus:

message: Alguses peaks olema prääniku definitsioon. Selle võib lisada ka keegi teine. Andres 31. detsember 2005, kell 15.18 (UTC)
<P>Mõtlesin sellele aga ei leidnud head sõnastust, jätsin selle esialgu lahtiseks. Aga kas sellises stiilis on mõtet jätkata. artikkel tuleb iseenesest suhteliselt pikk ja põhjalik (õppematerjal). Sarnaselt saaksin kirjutada enamvähem kõikite taignate kohta. Nipi 31. detsember 2005, kell 15.19 (UTC)
replies: text: See ei ole sugugi liiga pikk. Vikipeedia peab olema põhjalik.

text: Võib-olla aga peaks olema eraldi artiklid "Präänikutaigen" jne.Andres 31. detsember 2005, kell 16.13 (UTC)
See on alles artikli algus jätkan redigeerimist peale aasta vahetust. Siinkohal head aastavahetust. Eks pärast arutame kuidas jagada ja liigitada teen baasmaterjali vast kogenenumad aitavad jagada ja liigitada kogenenumad. Tänud andresele koostöö eest. Nipi 31. detsember 2005, kell 16.26 (UTC)
Aga mis on piparkoogi ja prääniku vahe? --Metsavend 31. detsember 2005, kell 17.38 (UTC)

text: Nii palju kui mina aru sain, on piparkook üks präänikute liik. Andres 31. detsember 2005, kell 17.54 (UTC)
thread_title: Präänikutaigen

message: Sattusin artikli otsa ja tundus, et sissejuhatav osa vajab veidi kulturoloogilist juttu. Hakkasin uurima, kuid esialgu leidsin vaid venekeelset materjali. Sellest ka praegune sisu. Kas oskate öelda kuidas nimetakase Präänikut inglise keeles? Kui on teadjaid, siis saab edasi uurida... Wikitomcat 14. märts 2006, kell 23.32 (UTC)
replies: text: Präänikut üldiselt nimetatakse spice cake, siirupipräänikut treacle cake, meepräänikut (meilgi tuntud vene präänikut) honey cake. Võimalik ka, et sõna cake asendatakse sõnaga cookie. Mõnikord kasutatakse vene präänikute kohta ka sõna pryanik või prynak. Andres 15. märts 2006, kell 06.39 (UTC)
Praegu on vikilingid valed, seal räägitakse peamiselt piparkookidest. --Metsavend 9. mai 2007, kell 16:32 (UTC)

text: Inglise vikis on ka märksõna :en:Spice cake, mis peaks präänikule või  prääniku liigile vastama. Aga paistab, et teistes keeltes prääniku ja piparkoogi vahel vahet ei tehta ning eesti keeleski on vist sellel sõnal kokanduses selline tähendus, mis hõlmab ka piparkooki: ka piparkoogitainas on vist präänikutainas. Asja tuleks põhjalikumalt uurida. Andres 10. mai 2007, kell 06:04 (UTC)
-----
Minu arvates võiks siin mainida ka seda, mille poolest prääniku- ja piparkoogitainas erinevad. Sest sarnasusi tundub neil olevat. Kuriuss 8. september 2019, kell 18:31 (EEST)
thread_title:  Präänik kui mõiste :) 
Arutelu:Robert Jordan

message: Taivo, miks Sa kuupäevad eemaldasid? Andres 1. jaanuar 2006, kell 16.11 (UTC)
replies: text: Üheski teises artiklis pole raamatu ilmumise aega, samuti rekordi püstitamise aega või autasu määramise päeva märgitud kuupäeva täpsusega. Nii et ühtluse saavutamiseks teiset artiklitega. Kas oleks parem kuupäevad tagasi panna? Taivo 1. jaanuar 2006, kell 16.24 (UTC)

text: Arvan, et mida täpsem, seda parem. Kui ilmumise aeg on võimalik kuupäevaliselt määratleda, siis tuleb seda teha. Rekordi püstitamise ajad ongitavaliselt antud kuupäevalise täpsusega. Andres 1. jaanuar 2006, kell 16.36 (UTC)
Arutelu:Alo Mattiisen

message: copy-paste http://www.hot.ee/alomattiisen/elulugu.htm ? --TarmoK 2. jaanuar 2006, kell 17.22 (UTC)
replies: text: Osaliselt langeb tekst kokku. Andres 2. jaanuar 2006, kell 17.31 (UTC)
replies: text: : Ei ole tehtud copy-paste aasdressilt http://www.hot.ee/alomattiisen/elulugu.htm Lihtsalt kasutatud on samu algmaterjale. Pealegi töö selle artikkliga on pooleli Leino 3. jaanuar 2006
replies: text: :: Mis materjalid need on? Kes nende autor on?

text: :: Kes on foto autor? Andres 3. jaanuar 2006, kell 17.55 (UTC)
Mattiiseni kohta võiks omaette mall olla. Viis isamaalist ja kõik muu. --82.131.109.135 15. juuli 2017, kell 22:29 (EEST)

text: Mall    --Tiia (arutelu) 15. juuli 2017, kell 23:04 (EEST)
replies: text: :Tubli Tiuks! --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 04:22 (EEST)

text: :Minu arust võiks "Roheline muna" ka küllalt tähelepanuväärne olla, et seda mallis esile tõsta, aga kas veel miski, ei oska praegu öelda. Ei ole nii hea mälu. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 04:24 (EEST)
replies: text: :: Mõtlesin, et panen teatrimuusika loendisse aga selles poleks ühtegi loodud artiklit. Kõik oleksid punased lingid. Ainuke sinine link on Charlotte koob võrku aga see on raamat, mitte Alo teos. Hetkel on loendis "muu" ainult loodud artiklid ja ma arvan, et polegi sinna mõtet punaseid linke panna. Kui Rohelisest munast artikkel kirjutatakse, siis võib ka sellesse lisada. --Tiia (arutelu) 16. juuli 2017, kell 04:58 (EEST)

message: Alo Mattiisen sündis päiksepaistelisel laupäevasel kevadhommikul kell kolmveerand üheksa. - Kas entsüklopeediasse sobib selline stiil? Kõhutunne ütleb, et mitte. --kanakukk 22. veebruar 2009, kell 23:11 (UTC).
replies: text: Samas on siin ainult faktid. Välja võib jätta "kevade", mis on liiane.  Andres 22. veebruar 2009, kell 23:20 (UTC)
replies: text: : Siin on niipalju kopipeisti ja selle peaks hoopis ümbersõnastama foorum.ruja.ee. --Tiuks 23. veebruar 2009, kell 00:27 (UTC)
replies: text: :: Me ju ei tea, kes siia on kirjutanud. Andres 23. veebruar 2009, kell 00:43 (UTC)
replies: text: ::: Aa, eespool mainib Leino, et ei ole kopipeist ja arvatavasti vikist on kopitud Ruja foorumi lehele. --Tiuks 23. veebruar 2009, kell 00:49 (UTC)
replies: text: :::: Vähemalt artikli algupool tundub olevad kusagilt kopeeritud: on viideteta ja üsna emotsionaalselt ning hinnanguliselt kirjutatud (viimast üritasin pisut parandada). Artiklit saaks minu arvates täiendada, paljudes kohtades on infoaugud. Aastal 2016 tuli välja Mattiiseni eluloofilm, kust saaks kindlasti infot. Ei leidnud mingit teavet filmi "Supper-COMADOS" kohta. --Kairijan (arutelu) 10. märts 2018, kell 23:49 (EET)
thread_title:  Artikli stiil
Arutelu:Ühisharidus

message: Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. jaanuar 2006, kell 19.48 (UTC)

message: *''Neis loeti naiste sotsialiseerumist varjatud õppekavaks.''
*''See hõlmab teadlikku käsitlust pigem ebateadlikult mahakäinud sotsialiseerumiskontseptsioonidest.''
Esimest lauset ma tõesti ei usu ja teisest ei saanud aru. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 5. jaanuar 2006, kell 17.24 (UTC)

message: EKSS ei anna ühisharidus sõnale vastet. Küll aga on olemas sõna segakool. Kas võiks teha põhiartikliks segakool? Tkivisik (arutelu) 4. aprill 2014, kell 23:11 (EEST)
thread_title: Segakool põhiartikliks?
Arutelu:Nice

message: Palin lisage, kellel vastav tarkus käepärast, siia ja muudele prantsuse nimedele hääldus. - Urmas 6. jaanuar 2006, kell 09.53 (UTC)
replies: text: KAs eesti keeles hääldatakse linnanime tõepoolest [nis]? --Hiraanitiger 6. juuli 2007, kell 21:11 (UTC)
replies: text: : ÕS-i järgi hääldatakse [niiss]. Andres 7. juuli 2007, kell 06:15 (UTC)
Leian, et topelt s ei ole vajalik, sest see ei ole röhutatud. Egon (arutelu) 10. detsember 2015, kell 16:18 (EET)

message: | elanikke = 339 000 (2004) 
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. august 2009, kell 13:19 (UTC)

message: Me ei ole ju Keelenõust vastust saanud. Andres 20. august 2009, kell 13:19 (UTC)
replies: text: Ma ei pea seda ka vajalikuks. --Metsavend 20. august 2009, kell 13:27 (UTC)
replies: text: : Sel juhul ma võtan ülakoma ära. Alpes-Maritimes ei ole ÕS-is sees, ja keelekorraldajad on korduvalt öelnud, et kui nimi lõpeb nii häälduses kui ka kirjas konsonandiga, siis ülakoma ei ole vajalik. Nad peaksid asja selgitama.  Andres 20. august 2009, kell 13:35 (UTC)
Hello,
Do you think it would be of some interest for visitors of this article to add (and translate!) this info:

message: * (Occitan, English, and French)  Musical traditions from Nice, and lyrics of numerous traditional songs.
Mtcn 30. november 2009, kell 21:14 (UTC)
thread_title:  External link 

message: The regional anthem of the city of Nice may be found at this adress:
Nissa la bella (sometimes written Niça la bèla), with lyrics, MIDI file, and score. This anthem was composed by François-Dominique Rondelly, also known as Menica Rondelly.
Greetings
Nissart 12. august 2010, kell 00:32 (EEST)
----
Kas selline galerii on vajalik, mis nüüd lisati? Velirand (arutelu) 30. september 2020, kell 10:19 (EEST)
replies: text: Muidugi mitte. Ursus scribens (arutelu) 30. september 2020, kell 15:32 (EEST)
thread_title:  Regional anthem
Arutelu:Aa mõis

message: Vanema lajal ei kasutatud selliseid nimesid. Ei ole ju olema Ugandimaa, Sakalamaa, Soontagamaa. Olemas olid Ugandi maakond, Sakala maakond Soontaga maakond nagu ka muinas Viru maakond.Akra 9. jaanuar 2006, kell 17.43 (UTC)  (lingid lisas Bioneer1)
replies: text: Kas Viru maakonnal oli Lüganuse kihelkond? Selles lauses ei ole mõeldud nii vana aega. Andres 9. jaanuar 2006, kell 17.48 (UTC)

message: Kas mõisa kabel on tähelepanuväärne? On nt link Aa mõisa kabel--Estopedist1 (arutelu) 13. aprill 2016, kell 11:58 (EEST)
thread_title: Aa mõisa kabel
Arutelu:Biron (Kuramaa suguvõsa)

message: Ernst Johann Bühren omistas endale Prantsuse aadliperekonna Bironi nime.

message: Mis tähendab "dünastia pead"? Dünastiat ju 1795. aastast ei ole. Andres 11. jaanuar 2006, kell 14.26 (UTC)
On ju ikka, kuigi nad enam Kuramaad ei valitse.
replies: text: Mida tähendab sõna "dünastia"? Minu teada tähendab see samast soost põlvnevate valitsejate järgnevust mingis riigis. Andres 11. jaanuar 2006, kell 17.41 (UTC)
Kui "dünastia" ei sobi, siis "perekond" peaks korda minema.

text: Minu meelest ei ole tegemist perekonnaga, vaid suguvõsaga. Perekonna pea ei ole ju sama mis suguvõsa pea. "Dünastia" ei sobi juhul, kui see sõna tähendab seda, mida ma ülalpool mainisin. Andres 12. jaanuar 2006, kell 15.40 (UTC)

message: Meil on (aadli)suguvõsad ainsuses, seetõttu peaks pealkiri olema Biron--Estopedist1 (arutelu) 11. märts 2017, kell 10:55 (EET)
thread_title: Pealkiri Biron
Arutelu:Stuartid

message: Tegelikult oli Shotimaa iseseisev kuningriik kuni 1707, kuigi personaalunioonis Inglismaaga. 1707 asutati Suurbritannia
replies: text: Kas peaks kirjutama "Šotimaad 1371–1707", Inglismaad 1603–1707 ja Suurbritanniat 1707–1714"? Andres 11. jaanuar 2006, kell 14.42 (UTC)
Arvan, et jah.
Jakobiitliku traditsiooni järgi kestab Stuartite järglus tänaseni: http://www.jacobite.ca/gentree.htm

text: Stuartite nõudlused lõppesid kardinal Yorkiga. Hilisemad nõudlejad pole enam Stuartid.--WooteleF 1. november 2009, kell 09:51 (UTC)

message: *1807–1819 Charles IV (Sardiinia kuningas)
*1819–1824 Victor I (Sardiinia kuningas)
*1824–1840 Mary III ja II (Modena hertsoginna)
*1840–1875 Francis I (Modena hertsog)
*1875–1919 Mary IV ja III (Baieri kuninganna)
*1919–1955 Robert I ja IV (Baieri kroonprints)
*1955–1996 Albert I (Baieri hertsog)
*1996– Francis II (Baieri hertsog)
Nad ei olnud Stuartid.--WooteleF 1. november 2009, kell 09:50 (UTC)
----
Kas siin artiklis peaks rääkima ka mittevalitsevatest Stewartite harudest, keda Šotimaal oli palju ja mõjukatel positsioonidel?--WooteleF 1. november 2009, kell 09:53 (UTC)
replies: text: Tuleb vahet teha dünastia(te)l ja suguvõsal. Andres 1. november 2009, kell 11:18 (UTC)
thread_title: Välja
Arutelu:Hohenzollernid

message: Lisaks nad valitsesid veel kuni 1849 Hohenzollern-Hechingeni ja Hohenzollern-Sigmaringeni vürstiriike Lõuna-Saksamaal

message: House of Hohenzollern--188.194.59.27 00:07, 14 November 2014 (UTC)
thread_title:  House of Hohenzollern