Arutelu:Populatsioon

message: sünökoloogia kategooriat pole ilmselt kunagi vaja --Dj Capricorn 18. jaanuar 2008, kell 21:57 (UTC)
Vanast algusest on üle sõidetud ning järgnev lause on välja tõstetud. 
Populatsiooni arvukuse muutumist ajas nimetatakse populatsiooni dünaamikaks.
Alajaotused demograafiast ei ole teemakohased. Andres 6. november 2011, kell 15:19 (EET)
Võtsin järgneva välja:
 Sotsioloogias populatsioon tähendab inimeste gruppi. Demograafia on sotsiaalteadus, mis tegeleb inimpopulatsioonide  statistilise õpetusega. Artikkel viitab rohkem inimpopulatsioone.

message: Populatsioonigeneetika järgi kõik organismid, kus isendipaar saab omavahel järglasi, moodustavad paljunemisvõimelise populatsiooni. Eeldus on vaid selles, et kõik populatsiooni liikmed kuuluksid ühte ja samasse  liiki.
thread_title: Populatsioonigeneetika

message: Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo loenduse järgi on tänane rahvaarv 6. novemberil 2011 hinnanguliselt 6.973 miljardit. Teadussait Eurek Alert arvab, et Maa rahvaarv jõuab 7 miljardini juba sellel aastal. Vastavalt  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Rahvastiku Fondile jõudis  maailma rahvaarv 7 miljardini 31. oktoobril, mis pakub kogu inimkonnale enneolematuid väljakutseid ja võimalusi.
Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo andmeil maailma populatsioon tõusis 6,5 miljardini (6,500,000,000) 2006 aasta 24. veebruaril. ÜRO Rahvastiku Fondi andmete põhjal 1999 aasta 12. oktoobrit võib lugeda päevaks, mil Maa rahvaarv ületas 6 miljardi piiri. See toimus umbes 12 aastat hiljem, kui maakera populatsioon jõudis 5 miljardini aastal 1987 ja 6 aastat pärast seda kui rahvaarv kasvas 5,5 miljardini aastal 1993. Kuna mõnede  riikide, nagu näiteks Nigeeria, rahvaarvust pole varem suurt midagi teatud, seega neid pole arvestatud, siis on rahvaarvu loendustes tegelikult väga palju vigu.
Teadlane, Carl Haub, arvutas välja, et viimase 2000 aasta jooksul on kokku sündinud arvatavasti rohkem kui 100 miljardit inimest.
thread_title: Maailma rahvaarv

message: Rahvastiku arv suurenes märgatavalt, kui aastal 1700 sai hoo sisse  tööstusrevolutsioon. Viimase 50 aasta jooksul on populatsiooni suurenemises näha märgatavat kasvu, tänu  meditsiini arengule ja oluliselt suurenenud  põllumajanduslikule tootlikusele, eriti 1960-te alguses.  Rohelise Revolutsiooni ajal. 2007. aastal prognoosis ÜRO rahvastikuosakond, et maailma rahvastiku arv ületab 10 miljardit tõenäliselt aastal 2055. Tulevikus eeldatakse, et rahvaarv jõuab kord oma kasvu tippu ning seejärel hakkab langema -  majanduslikel põhjustel,  tervislike probleemide pärast, kui ka maa kurnatuse ja  keskkonnaalaste ohtude tõttu. Ühe aruande kohaselt on väga tõenäoline, et maailma elanike arv lõpetab kasvamise enne 21-se sajandi lõppu. Lisaks on olemas tõenäosus, et rahvastiku arv väheneb enne 2100. aastat. Rahvaarv on viimase kümne või kahekümne aasta jooksul juba vähenenud nii Ida – Euroopas,  Balti riikides kui SRÜ riikides.
Viimaste aastate jooksul on  arengumaade populatsioonimustris märgata sündimuse järk-järgulist vähenemist ning ka surmade arvus on toimunud märgatav langus. Sellist muutust kõrgest sündimuse ja suremuse tasemetest nende madalate näitajateni nimetatakse  demograafiliseks üleminekuks.
thread_title: Populatsiooni kasv

message: põhiartikkel: inimeste populatsiooni kontroll
Inimpopulatsiooni kontroll on saavutatav praktiseerides selle tehisliku muutmist.  Ajalooliselt on inimpopulatsiooni ohjes hoitud rahvastiku sünni limiteerimisega. Enamasti  valitused teevad kindlaks mitu järglast võib iga perekond saada. Vastav arv reguleeritakse järgmistele teguritele tuginedes: vaesuse tase,  keskkonna probleemide tõsisus,  religioossed põhjused ja ülerahvastus. 
Ülemaailmne populatsioonikontrolli liikumine oli aktiivne  läbi 1960ndate ja 1970ndate aastate, juhtides paljusi  pereplaneerimise ja  seksuaalse tervise programme. 1980ndatel kasvas pinge rahvastiku kontrolli advokaatide ja naisaktivistide vahel, kes edendasid naiste järglaste andmise õigusi nii, et see sai osaks [inimõigused | inimõigustest]]. Kasvava inimhulga mõjul, kellele ei sobinud kitsendatud reeglid järglaste saamisel, muudeti märgatavalt rahvastiku kontrollimise meetoteid 1990ndate alguses.
Andres 6. november 2011, kell 15:20 (EET)
Mille poolest erineb teise ja kolmanda lõigu sisu? Andres 6. november 2011, kell 15:23 (EET)
----
Intervikid on valed. Andres 6. november 2011, kell 15:24 (EET)
----
Ma ei teadnud enne, et tegu on koolitööga. Aga nüüd on tühistatud ka trükivigade parandused ning teemasse mitte puutuv osa on tagasi pandud. Minu meelest ei saa parandustega 14. novembrini oodata. Andres 6. november 2011, kell 16:18 (EET)
Sisukus, põhjalikkus, illustreeritus
Artikkel on sisukas, kuid lausete ülesehitus (eelkõige sõnade järjekord) muudab artikkli raskesti arusaadavaks.
Teemakäsitlus on veidi ühekülgne, kuid samas on välja toodud mõiste erinevad tähendused erinevates valdkondades.
Esimese joonise juurde võiks lisada legendi, mis seletab värvide tähendust. Võrdluseks võib lisada pildi tänapäevasest inimtihedusest, kuid ei pruugi.
Allikad ja viitamine
Allikaid on piisavalt ning nendele on viidatud korrektselt.
Õigekiri
Suurim õigekirja probleem artikklis on sõnade järjekord ning halb sõnastus:
* Sotsioloogias populatsioon tähendab inimeste gruppi – sotsioloogias tähendab populatsioon inimeste gruppi.
* põhjal 1999 aasta 12. oktoobrit võib lugeda päevaks – põhjal võib lugeda 1999 aasta 12. oktoobrit päevaks
* Kuna mõnede riikide, nagu näiteks Nigeeria, rahvaarvust pole varem suurt midagi teatud[6], seega neid pole arvestatud, siis on rahvaarvu loendustes tegelikult väga palju vigu – kuna mõndade riikide, nagu näiteks Nigeeria, rahvaarv on olnud pikka aega täpselt teadmata, esineb rahvaarvu määramisel palju vigu.
Segadust loovad ka poolikud laused: 
* Artikkel viitab rohkem inimpopulatsioone – sobiliku oleks: selles artikklis käsitletakse populatsiooni mõiste alla rohkem (või ainult) inimpopulatsioone
* elavate isendite vahel kui sellest eemal geograafiliselt isoleeritud alas elavate isendite (vahel on lause lõpust puudu).
Lisaks sellele:
* Populatsioonigeneetika alapealkirja all on on „välja“ jäänud viitelink, mis tuleks eemaldada.
* Populatsiooni kasvu osas on lingi tegemisel ilmselt tekkinud viga (proovi topelt nurksulgude eemaldamist). Lõigu eelviimane lause on viimase lause eestikeelne otsetõlge. Ingliskeelne viimane lause tuleks maha kustutada.
* Rahvaarvu kontrolli osa algusesse on jäänud kas viga või valesti sisestatd käsklus, mis tuleks eemaldada.
* Viimase alapealkirja all on tekkinud viga lingi loomisel sõnale [hiina | Hiinas]]. Sama osa eelviimase lause kõrvallauses tuleks ära jätta sõna siiski. Lause lõpp tuleks ümber sõnastada, vastasel juhul võib jääda lause mõte ebaselgeks. Viimane lause on liiga kõnekeelne, asjakohasem variant oleks midagi stiilis: vanurite majanduslik ülalpidamine jääb seega riigi kanda, kes on sunnitud kasutama enda ressursse.
* tänane rahvaarv 6. novemberil 2011 – selgem on: täna (6. Novembril 2011) rahvaarv on 
* Teadussait Eurek Alert arvab, et – paremini sobiks sõnastus: teadussaidi  Eurek Alert kohaselt jõuab Maa rahvaarv
* 7 miljardini 31. oktoobril[5], mis pakub kogu inimkonnale enneolematuid väljakutseid ja võimalusi – selle koha peal võiks välja tuua mõned näited või eemaldada see lauseosa.
* 6,5 miljardini (6,500,000,000) – ma arvan, et ei ole mõttekas arvu välja tuua nii arvsõna kui numbrina, kasutades vaid üht väljendusviisi muutub tekst arusaadavamaks.
* Rahvaarv on viimase kümne või kahekümne aasta jooksul juba vähenenud nii Ida – Euroopas, Balti riikides kui SRÜ riikides – 10 või 20 asemel sobiks võib-olla paremini kümne kuni kahekümne aasta vältel. Mõiste Ida-Euroopa tekitab segadust, kuna erinevates allikates loetakse Ida-Euroopa alla erinevaid riike. Selgust aitaks tuua Ida-Euroopast lingi tegemine (vastaval Vikipeedia lehel on välja toodud liigitus ÜRO järgi, mida antud artikkli autor ilmselt silmas pidaski).
* 1980ndatel kasvas pinge rahvastiku kontrolli advokaatide ja naisaktivistide vahel, kes edendasid naiste järglaste andmise õigusi nii, et see sai osaks [inimõigused | inimõigustest]] – Lause teisest poolest võiks selguse mõttes teha eraldi lause: naisaktivistide töö tulemusel sai naiste õigus anda järglsi osaks inimõigustest. Lisaks on lauses on tekkinuf viga lingi loomisel.
* Sama lõigu viimases lauses võiks samuti muuta sõnade järjekorda, et lauset oleks kergem lugeda.
* Väljendi musta äriliigi asemel on sobivam illegaalne äri.
* elupaiga-, sigimispaiga-, ja samuti toitomispaigana – kui sa soovid sidekriipse kasutada, siis oleks õige elu-, sigimis- ja toitumispaigana.
* teadlane, Carl Haub, - nime ei ole vaja eraldada komadega.
* Valitused – valitsused
* Ülerahvastuse asemel mõtleb autor ilmselt ülerahvastatust.
* Paljusi asemel on õige paljusid.
* Käiviati – käivitati
* Hooliteksid - hoolitseksid
* Abordi tegemise ning naiste sisseveos on kirjutatakse lahku.
Vikipeedia tavad
Artikklis on piisavalt siselinke ning artikkel vastab vikipeedia tavadele.
 kasutaja:LeidaO 12.november 2011, kell 1.25 (EET)
Artikli kõige olulisem puudus on see, et suurem osa artiklist räägib maailma rahvaarvust, mis pole teemakohane. Sellest tuleb kirjutada omaette artiklis. Andres 12. november 2011, kell 08:01 (EET)
----
See artikkel tuleb põhjalikult üle vaadata ja parandada. Palun võta mõni filoloogist sõber appi. Adeliine 26. november 2011, kell 14:16 (EET)
replies: text: Kas siis sisul pole mingit tähtsust? Andres 26. november 2011, kell 22:03 (EET)
replies: text: :On muidugi. Aga esiteks pole mina kõige pädevam, et igal teemal sisu hinnata. Teiseks on väljendusõpetuse aine raames keeleline osa grammi võrra tähtsam kui sisuline. Vikipeedia seisukohast on loomulikult sisu kvaliteet väga tähtis, aga selle kommentaari ma tegin enda seisukohast. Ma loodan, et sisu poole pealt aitavad teised kaastöölised. Mina ju ei vastuta nende tudengite eest, ma olen ainult tugi õppuritele ja õppejõududele. Adeliine 26. november 2011, kell 23:20 (EET)
replies: text: :: Millal võib koolitöö lõppenuks lugeda? Andres 26. november 2011, kell 23:33 (EET)
replies: text: :::14. november oli minupoolne valearvestus. Koolitöö peaks ideaalis lõppema iga artikli puhul siis, kui see on saanud Vikipeedia-poolse heakskiidu (heakskiit tähendab umbes midagi sellist, et artikkel pole katastroofiline ja me julgeme seda lugejatele näidata). Õppejõu jaoks olen mina Vikipeedia esindaja ehk temale loeb minu sõna. Mina hindan seega artikleid enda mätta otsast ning võtan võimalikult palju arvesse ka teisi kaastöölisi, kes on arutelulehtedel oma mättaid väljendanud. Tublimatega saab minu poolest tuleval nädalal ühele poole. Mitte eriti tublidega kestaks ilmselt igavesti, aga mingil hetkel peab piiri tõmbama. Ma mõtlen seda asja natuke. Adeliine 27. november 2011, kell 00:19 (EET)
replies: text: ::::: Mina tõmbaksin sellest artiklist siin peaaegu kõik maha (see sobiks enamalt jaolt artiklisse Maailma rahvaarv). Kas peaks ootama, kuni koolitöö on lõppenud? Ja kas üliõpilased töötavad, kuni artikkel on saanud heakskiidu?
replies: text: ::::: Me ei saa eeldada, et keegi üksinda teeks artikli heaks. Selleks on ikka tarvis laialdast koostööd artikli redigeerimisel. Kui iga samm ette kirjutada, nõuab see ebaproportsionaalselt palju ressurssi. Andres 27. november 2011, kell 02:04 (EET)
replies: text: ::::::Kui peab ümber tõstma, siis peab, võib ka koolitöö jooksul. Üliõpilased peavad artiklit parandama niikaua, kuni mina jään enam-vähem rahule ja teised kaastöölised pole paanilist hädakisa tõstnud. Põhjendatud hädakisa on väga oodatud, aga ma arvestan sellega, et teised pole kohustatud oma aega tudengite õpetamiseks pühendama. Teise punktiga nõus. Sellepärast ma ei arvestagi heakskiiduga Vikipeedia Hea artikli tasemel või mingil muul kõrgemal tasemel. Tegurid on tudengite võimed, nende aeg, minu võimed ja minu aeg. Heakskiidu saab parim tulemus, mis minu hinnangul nende tegurite koosmõjul võiks sündida. Adeliine 27. november 2011, kell 02:54 (EET)
---- 
Vaatan, et siin mingi koolitöö. Pakuks välja korraliku viitega definitsiooni "Rühm ühe liigi isendeid, kes elavad koos samal ajal samas paigas"(ÖL). Teiseks, kas võib nüüd juba parandada karjuvaid kirjavigu, millest isegi minusugune halva eesti keelega isend aru saab.--MärgRätik (arutelu) 28. märts 2012, kell 17:17 (EEST)

text: Võib-olla küll on see teine definitsioon parem. Ainult "paik" võib jätta mulje, et see piirkond peab väike olema. Edasi, mis siis, kui keegi sünnib või sureb? Kas siis on uus populatsioon. "Elavad" on vist liiga ebamäärane, mõtleme kas või rändlindude peale. Andres (arutelu) 29. märts 2012, kell 06:12 (EEST)
Muidugi tuleb suurem osa sellest artiklist teise pealkirja alla üle viia. Andres (arutelu) 29. märts 2012, kell 06:12 (EEST)
----
Ma tahan teisaldada selle artikli pealkirja "asurkond" alla. See on eestikeelsem. Taivo 2. november 2012, kell 21:19 (EET)

text: Minu meelest on "populatsioon" tavalisem. Andres (arutelu) 3. november 2012, kell 00:08 (EET)
Välja. Andres (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 12:34 (EEST)
Sotsioloogias tähendab populatsioon inimeste gruppi.
Demograafia on sotsiaalteadus, mis tegeleb inimpopulatsioonide statistilise õpetusega.
Välja. Andres (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 12:36 (EEST)
thread_title: Rahvaarvu kontroll