Arutelu:Kangakudumine

message: Sisu
Sisu on huvitav ja ülevaatlik, ära on toodud tähtsamad mõisted, ajalugu ning kangakudumise põhitõed. Artiklis on palju ülevaatlikke pilte, mis aitavad tekstist aru saamisele kaasa. 
Artikli lugemise lihtsustamiseks, tõstaksin Mõistete peatüki Ajaloo peatüki ette. Lugedes ajalugu oli raske aru saada, mida tekstis mõeldakse, kuna polnud veel olnud võimalust tutvuda spetsiifiliste mõistetega.
Allikad ja viited
Artikli allikad on usaldusäärsed ning viidatud on korrektselt.
Keeleline kvaliteet
Tekst sisaldab mõningaid näpuvigu. Näiteks: rakenamisel, enamst.
Üksikuid komavigu: Näiteks: "...üldised sammaskonstruktsiooniga kangaspuud koos nende sagedase nimetusega...". "koos" ette peaks käima koma.
"...kiire kulumise tõttu eesti tarbetekstiilides..." Eesti suure tähega.
"Siduse märkimine toimub järgmiselt. Kangakirjas määratakse kirjakord." Esimese lause lõpus peaks punkti asemel olema mõttekriips või koolon, sõltuvalt sellest, kuidas selgitust jätkad.
Stiil:  "Sellega rööbiti..." asemel kasutaksin "Sellega paralleelselt..." või "Sellega samaaegselt..."
Ilus ei ole alustada lauset sidesõnaga. "Ka võimaldasid need kududa..."
"Neil oli palju hõlpsam luua..." Selle asemel peaks olema "Nendel oli..."
Vikipeedia tavad
Artikkel oli korrektselt liigendatud. Peatükkide pealkirjad olid selged.
Siselinke oleks võinud rohkem olla. 
Näiteks: paarisarv, rauaaeg, kudumine. Nenda kohta on Vikipeedias artiklid olemas.
Isegi kui lingi taga ei leidu artiklit, siis mõisted oleks võinud tühja lingiga ära märkida.
--Briksu 11. november 2011, kell 14:37 (EET)
thread_title: Retsensioon

message: Tänan põhjaliku ja sisulise retsensiooni eest, kuid mõned muudatusettepanekud jätan siiski täitmata. 
Mõistete peatüki ajaloost ettepoole tõstmine on tõesti asjalik nõuanne, teemas orienteeruva inimesena unustasin ennast "juhulugeja" olukorda panna. 
Näpuvead on parandatud, siselinkide hulka suurendasin samuti. Samas jäid muutmata kirjavahemärgid, sest leian kirjutatu siiski korrektse olevat. 
"Siduse märkimine toimub järgmiselt. Kangakirjas määratakse kirjakord." Esimese lause lõpus peaks punkti asemel olema mõttekriips või koolon, sõltuvalt sellest, kuidas selgitust jätkad.Ma leian, et antud olukorras on punkt õigustatud, sest kirjeldus koosneb mitmest lausest.
Stiilimuudatused jätsin samuti esialgu tähelepanuta, kuna leian, et antud kontekstiteksti juures pole sellise stiili kasutamine ebakorrektne.
--Ager 13. november 2011, kell 23:52 (EET)
----
Kontrolli üle lingid, et punased lingid viitaksid algvormile ja sinised läheksid tähenduslikult õigesse artiklisse (näiteks "Hargla" võiks linkida kihelkonna artiklile). Mõistete alajaotuses võid kõik mõisted linkida. Algkanga mõiste selgituses näpuviga. Näpuviga veel algselised. Tähenduses "kuni" kasutatakse arvude vahel mõttekriipsu (redigeerimiskasti alt saab võtta).
Väga hästi kirjutatud artikkel. Võiksid kindlasti edaspidi seda ja seotud artikleid täiendada, Vikipeedia saaks juurde tubli kaastöölise. Adeliine 14. november 2011, kell 22:26 (EET)
----
Mina olen harjunud kuulma/lugema ikka "labane kude" ja "toimne kude". Misajast nad nüüd kangad on? Ja mida "kude" siis tähendab? Adeliine 6. märts 2012, kell 17:05 (EET)
Mina nimetaksin koeks kangaosa, mis on kootud kindlat koe tüüpi (labane, toimne, atlass) järgides. Sest oskuslik niiestus võimaldab kududa ju ka mitut kudet vaheldumisi samasse kangasse. Muide mõistena võiks artikklis olla ka vahelik, mida ajaloo osas korra mainitakse. 29. detsember 2012, kell 3:04 (EET)
Mõistetena pakun veel välja ka käärpuud kangastelgede osad nagu suga, niied võiks lisada ka kudumise vahendid kangapinguti, piirits, süstik. 29. detsember 2012, kell 3:40 (EET)
thread_title: Vastus retsensioonile