Arutelu:Sulfiidid

message: TTSS-is defineeritud vesiniksulfiidi sooladena, ENE 1. väljaandes väävli ja metallide või mittemetallide (B, Si, P, As, c) ühenditena. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2006, kell 04:49 (UTC)
TTSS-i def ei ole korrektne. Näiteks püriit (FeS2) ei saa ju olla HS-i sool. Ja ammugi mitte pürargüriit keemilise valemiga Ag3SbS3. Neile vastavad happed on H2S2 ja H3SbS3. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 12. november 2006, kell 19:10 (UTC)

message: See artikkel vajab tõsist toimetamist. Sulfiidide üldisi keemilisi omadusi, tekkimisest täpsemalt ning informatsiooni. Üritan lähipäevil siia midagi kirjutada, aga abi oleks teretulnud. Curgny 12. november 2006, kell 18:14 (UTC)
replies: text: Kui ütled, millist abi vajad, katsume aidata. Andres 12. november 2006, kell 18:18 (UTC)
replies: text: : Geneesist võin ma pika jutu kirjutada, aga nüüd ma ei teagi, kas tuleks see panna siia või artiklisse "sulfiidid (mineraloogia)". Iseenesest on ju imelik ühest mõistest kaks erinevat artiklit kirjutada, aga midagi sellist sai Andresegaa kokku lepitud. Võib-olla tuleks kokkulepe üle vaadata. Siim 12. november 2006, kell 19:25 (UTC)
replies: text: :: Mina arvan küll, et see võiks minna tollesse teise artiklisse. Andres 12. november 2006, kell 19:45 (UTC)

message: Sulfiid on keemiline aine, mis koosneb kahest elemendist, millest üks on väävel, ning mille molekulis väävli aatomite vahel puudub keemiline side.
Selle definitsiooni kohaselt on ka väävli oksiidid sulfiidid. Siim 1. märts 2009, kell 16:41 (UTC)
Äkki midagi sellist sobiks paremini:
Sulfiid on väävlit sisaldav keemiline aine, milles väävel esineb kõige madalamas võimalikus oksüdatsiooniastmes (–2). Siim 1. märts 2009, kell 16:46 (UTC)
replies: text: Sama oksüdatsiooniastmega on väävel ka näiteks naatriumvesiniksulfiididis (NaHS), mis arvatakse vesiniksulfiidide hulka (hüdroksiidide analoog) ja tioväävelhappes (H2SO3S), mis kuulub tiohapete hulka. Andres 1. märts 2009, kell 18:05 (UTC)

message: Praegune tekst vajab toimetamist, keeletoimetamist ja vikindamist. Näiteks räägitakse siin anorgaanilisest väävlist, just nagu oleks olemas anorgaaniline ja orgaaniline väävel. 
Eelnev artikli sisu on täielikult üle kirjutatud, välja arvatud täpsustusmärkus. Lisasin "vaata ka" ja kategooria. 
Varasema teksti ülejäänud osa on järgmine:
{{ToimetaAeg|kuu=september|aasta=2006}}
[[Pilt:AcanthiteSAXE.jpg|thumb|200px|Argentiit, üks sulfiidmineraal]]
'''Sulfiid''' on [[keemiline aine]], mis koosneb kahest [[keemiline element|elemendist]], millest üks on [[väävel]], ning mille [[molekul]]is [[väävl]]i [[aatom]]ite vahel puudub [[keemiline side]].
Juhul kui see element on [[metall]], siis on tegu [[metallisulfiid]]iga, kus [[keemiline side|keemiliseks sidemeks]] on [[iooniline side]]. Kui aga teine element on [[mittemetall]], on tegu mittemetallisulfiidiga, kus keemiliseks sidemeks on [[kovalentne side]].
Sulfiidid tekivad [[redoksreaktsioon]]is, kus väävel osaleb [[oksüdeerija]]na või [[vesiniksulfiidhape|vesiniksulfiidhappe]] reageerimisel metalliga.

message: * H2S ehk divesiniksulfiidhape – kergesti lenduv hape
thread_title:  Lähtehape 

message: * FeS2 ehk püriit
Andres (arutelu) 5. november 2017, kell 20:43 (EET)
----
Sulfiidiooni kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 13:15 (EET)
thread_title:  Näited