lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Ripsmed (organellid)

message: Siin tuleks vist rääkida ka anatoomilisest mõistest (või siis kitsamalt võttes inimese ripsmed jne) --Dj Capricorn 25. jaanuar 2008, kell 13:06 (UTC)
replies: text: Need on kaks eri mõistet, mille kohta peaks olema eraldi artiklid. Minu meelest on täitsa ilmne, et selle pealkirja all peaks rääkima silmaripsmetest. Andres 26. jaanuar 2008, kell 07:47 (UTC)

text: On siis kolm mõistet, prioriteet kahtlemata imetajate ripsmetele (cilia). Teine tähendus tsiilid (ripsloomade kulgemiselundid ja toit.) 3. hulkraksete ripsepiteeli rakkude pinnal asuvad elundid, ülesandeks kindlasuunalise liikumise tekitamine --Dj Capricorn 26. jaanuar 2008, kell 10:04 (UTC)

message: Kust on võetud sõna "tsiilid"? Andres 27. jaanuar 2008, kell 08:43 (UTC)
replies: text: sõna on silma jäänud mitmetest allikatest, üks näiteks 2000. aasta (vist) TEA võõrsõnastik --Dj Capricorn 27. jaanuar 2008, kell 09:07 (UTC)
Igatahes cilia käib nende kõigi kohta. Andres 27. jaanuar 2008, kell 08:44 (UTC)
Selles artiklis peaks rääkima nii ripsloomade kui ka hulkraksete (epiteelirakkude) ripsmete kohta. Andres 27. jaanuar 2008, kell 08:53 (UTC)

text: Ripsloomade organellidest ja hulkraksete ripsepiteeli rakkude pinnal asetsevatest elunditest on siinses artiklis küll keeruline koos rääkida?--Bioneer1 21. juuli 2011, kell 10:55 (EEST)
replies: text: : Miks? Andres 21. juuli 2011, kell 23:18 (EEST)
replies: text: ::teised vikid, nt saksa räägib ka mõlemast asjast koos. Sealse artikli Zilie järgi püüdsin ka siinset artiklit täiendada. Siiski pealkiri pole enam korrektne, organellid ei ole elundid. Nt ka EKSS ütleb "...rakust väljasopistuv peenike moodustis (elundi v. organellina)".--Bioneer1 22. juuli 2011, kell 10:43 (EEST)

message: Kas tõesti neid nimetatakse ripsmeteks, mitte ripseteks? J 29. märts 2008, kell 19:16 (UTC)
replies: text: ÕS-is on ainult "ripsmed", ka limaskesta ripsmed. Rakkude omadest pole seal juttu. Aga sõna on ju üks. Andres 29. märts 2008, kell 21:03 (UTC)
replies: text: :Kui käänata sõna ripse, saaks ripsme, ripset. ÕS2006 annab üldiseks vasteks karv. Kui algvorm ripse panna mitmusesse, siis peaks saama ripsmed ? --Dj Capricorn 30. märts 2008, kell 08:02 (UTC)
replies: text: :: Hmm, huvitav, et nii paljudes allikates on siis mitmust valesti käänatud: "ripsed". J 30. märts 2008, kell 12:04 (UTC)
thread_title:  Ripsmed vs ripsed
Arutelu:Biometaan

message: mis vahe on biometaanil ja metaanil. Ja miks on ökoloogia kategoorias?--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 20:06 (UTC)
replies: text: Rootsi vikis nimetatakse biometaanist gaasi, mis koosneb peamiselt metaanist ja mida toodetakse biomassist.
replies: text: :see rohkem "roheliste" termin, mis ei peegelda asja sisu. Kui lehm peeretab, siis ka eraldub metaani. Ja metaan on konkreetne keemiline ühend, mille olemus ei sõltu saamisviisist--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 20:48 (UTC)
replies: text: :: Ökoloogia kategooria ka minu meelest ei ole sobiv. Nähtavasti on kategooria panija pidanud silmas keskkonnaõbralikkust.

text: :: Tegu on ikkagi erinevate mõistetega. Esiteks ei ole biometaan puhas metaan, teiseks on siin mõeldut toodet, mitte keemilist ainet. Andres 27. jaanuar 2008, kell 06:50 (UTC)
replies: text: :::siis me peaksime rääkima ka bioetanoolist ja muudest bio asjadest--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 07:01 (UTC)
replies: text: :::: Jah. Bioetanooli kohta ongi artikkel. Andres 27. jaanuar 2008, kell 07:58 (UTC)
replies: text: :::::minu arust ajab selline asjade käsitlus asja segaseks. Nagu oleks olemuslik vahe etanoolil ja bioetanoolil, metaanil ja biometaanil. Ilmselt on see probleemiks ka bioetanooli artikli kirjutajale, sest kord on kasutatud terminit bioetanool ja siis jälle etanool. Nii peaksime muide, minu arust rääkima ka tuumakullast, sest mõne aatomi jagu kulda osatakse tänapäeval kiirendites kokku klopsida küll. Ja kui norida, siis viina valmistatakse mitte etanoolist, vaid bioetanoolist.--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 09:50 (UTC)
replies: text: :::::: Entsüklopeedia ei räägi ainult asjadest, vaid ka mõistetest. Kui mõisted on erinevad, siis võib ka erinevad artiklkid teha. Andres 27. jaanuar 2008, kell 10:05 (UTC)

message: Üle kirjutatud. Varasem tekst, mis on praegusega vastuolus, on niisugune:
{{ToimetaAeg|kuu=jaanuar|aasta=2008}}
'''Biometaan''' on [[gaas]], mis tekib metaankäärimise käigus – anaeroobsete mikroorganismide elutegevuse toimel lagunevad orgaanilises materjalid ning eralduvad gaasiline süsinikdioksiid (CO<sub>2</sub>) ja metaan (CH<sub>4</sub>). Looduses toimub metaankäärimine näiteks järvede põhjasetetes. Tööstuslikult kasutatakse seda protsessi biomassist või orgaanilistest jäätmetest kütuse ([[biogaas]]i) tootmiseks.
[[Kategooria:Ökoloogia]]
[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. detsember 2015, kell 23:25 (EET)

message: eemaldasin kopipeisti. Detektiivitööks ka varasem versioon: Eri:Diff/5314807, mida mitmed kasutajad, sh kasutaja:Kuriuss ja kasutaja:Kruusamägi olid toimetanud--Estopedist1 (arutelu) 9. mai 2019, kell 23:15 (EEST)
thread_title: Kopipeist

message: Võiks veidi laiemalt seletada, miks on prügilagaasist reoveesetetest ja biojäätmetest  biometaani tootmine väiksema potentsiaaliga.
Samuti võiks lisada “Biometaan Euroopas” alla, mida kujutab endast täpsemalt soodustariifide süsteem Suurbritannias, Austrias ja Prantsusmaal. Mlojang (arutelu) 11. november 2019, kell 10:51 (EET)
thread_title:  Märkused
Arutelu:Vabadussammas

message: Tegin siia ümbersuunamise, aga siia on lingid ka teistelt asjadelt. Kas kustutada see ära või aitab keegi teha? Andres 27. jaanuar 2008, kell 12:17 (UTC)
replies: text: arvan, et vabadussammas on midagi muud, kui võidusammas.--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 13:31 (UTC)
replies: text: : Jah, paistab küll. Andres 27. jaanuar 2008, kell 13:41 (UTC)

message: [[Vabadussõja võidusammas]]t otsitakse kindlasti selle nime alt. Me peame selle lehekülje looma. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. juuni 2009, kell 06:52 (UTC)

message: Siia tuleb linke veel kolme Eestis asuva vabadussamba kohta. Ka Riias on vabadussammas. Andres 10. märts 2010, kell 10:04 (UTC)
replies: text: Võimalik on see ka täpsustusleht teha, aga enne peaks uurima, kuidas neid erinevaid sambaid täpselt nimetatakse. Millest VE artikkel räägib? --Metsavend 10. märts 2010, kell 10:09 (UTC)
replies: text: : Täpsustusleht küll, aga see tuleks eraldi. Selle pealkirja all las olla see Ameerika oma. Lihtsalt lingid tuleb korda teha. Andres 10. märts 2010, kell 10:22 (UTC)
Arutelu:Project Chanology

message: Minu meelest peaks õige pealkiri olema "Project Chanology". 
Siia ei viita midagi. Andres 28. jaanuar 2008, kell 20:22 (UTC)

message: Added this video to the article. It is embedded alongside the article text, and can be played at the same time while reading the article. Cirt 23. november 2008, kell 12:11 (UTC)
thread_title:  "Message to Scientology" video
Arutelu:Karl Selter

message: Riigikantselei teenetemärkide andmebaas Punast Risti ei näita, küll aga Valgetähe teenetemärgi V klassi medalit (!) 20. veebruarist 1936, mil Valgetähe teenetemärk polnud veel üleüldse asutatud.
Nimi Eesnimi Teenetemärk Presidendi otsuse kp. Kätteandmise kp. 
Selter Aleksander Vabadusristi II liik 2. järk 15.09.1920 ennesõjaaegne 
Selter Aleksander Vabadusristi II liik 3. järk 21.02.1920 ennesõjaaegne 
Selter Karl Kotkaristi I klassi teenetemärk 20.02.1935 ennesõjaaegne 
Selter Karl Valgetähe teenetemärgi V klassi medal 20.02.1936 ennesõjaaegne 
Selter Melanie Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 22.02.1939 ennesõjaaegne 
Selter Priidik Vabadusristi II liik 3. järk 21.02.1920 ennesõjaaegne
Liigid ja järgud, mitte klassid ja järgud.
replies: text: Vabandust minu viga. – WooteleF 31. jaanuar 2008, kell 13:33 (UTC)
replies: text: :Ja vabandust, ka minu viga, tõepoolest olid klassid 
(), kontrollisin.

message: 1939. aastal käis Karl Selter sõlmimas Eesti Vabariigi nimel mittekallaletungilepingut Saksamaaga, mille kohta on olemas pilt commonsis: "Bundesarchiv_Bild_183-E07268%2C_Berlin%2C_Besuch_estnischer_Aussenminister_Selter.jpg" --kanakukk 14. august 2009, kell 13:03 (UTC).
Võeti välja:
7 juunil 1939 a allkirjastas J. v. Ribbentropiga  EW ja Saksamaa vahelise mittekallaletungi pakti koos salaprotokolliga. Autasustati füüreri poolt ordeniga Teenete eest.
replies: text: Salaprotokolli küll polnud, aga muidu on õige. Mainitakse Saksamaa autasusid, välismaa autasid tuleks välja kirjutada.

text: Baaside lepingut mainitakse ainult sissejuhatuses, mitteasjalikus, vist mahakirjutatud sõnastuses. Andres (arutelu) 17. märts 2017, kell 23:22 (EET)
thread_title:  Karl Selter & mittekallaletungipakt  1939
Arutelu:Johnny Cash

message: Kas võõrnimede käänamiseks on vikis mingid kindlad reeglid? Kumb on siis õige – Arkansase või Arkansas'? Kas käänamisel ei pea originaalhääldusest lähtuma? Ja kas peab ülakoma kasutama, kui käändelõpp otse sõnale liitub (nt Johnny't)? --Epp 1. veebruar 2008, kell 05:45 (UTC)
replies: text: Järgime eesti keele reegleid, mingeid oma reegleid meil ei ole. ÕS näeb ette häälduse [ark'ansas] ja käänamise tüüpsõna tehas järgi. Vaata .

text: Ülakoma ei pea kasutama, kui nime viimane täht on täishäälikutäht ja sõna lõpeb häälduses täishäälikuga või kui nime viimane täht on kaashäälikutäht ja sõna lõpeb häälduses kaashäälikuga. Tähe y puhul on määratlemata, kas ta on täishääliku- või kaashäälikutäht. Oleme selles asjas keelenõu poole pöördunud. Nad on kinnitanud, et täht y ei ole eesti keeles ei täishääliku- ega kaashäälikutäht. Aga näiteks ungari ny lõpuliste nimede puhul vist siiski ülakoma ei pea kasutama, ja see on jällegi ebajärjekindel (ny on ungari, kuid mitte eesti keeles kaashäälikutäht). Mina isiklikult küll Johnny puhul ülakoma ei kasutaks, aga kindlasti ei ole selle kasutamine vale. Andres 1. veebruar 2008, kell 05:58 (UTC)

text: Siiski, meie praktika on üldiselt selline, et seal, kus ülakoma ei pea kasutama, me seda ei kasuta. Andres 1. veebruar 2008, kell 05:59 (UTC)
replies: text: :Mul sihukene küsümus, et... Pealkirjades need mingisugused sõnad on väikse tähega, aga nimedes? Kas nimedes pole kõik suurelt? Ma pean seda "The Man in Blacki" silmas... Laulupealkirjana on nii, aga kas nimena ei peaks "In" suure tähega olema? BTW Väga kõva artikkel siia tekkinud... Jürka 1. veebruar 2008, kell 14:50 (UTC)
replies: text: ::Ega mina ka tegelikult ei tea, mis täpselt suure tähega on :). Esimese tuhinaga ei jõudnud kõike üle ka kontrollida ja kirjutasin igasugu ülearuseid asju kogemata suurega. Ingliskeelses vikis tundub nagu väiksega olevat. --Epp 1. veebruar 2008, kell 23:58 (UTC)
replies: text: ::: Minu teada on inglise keeles niisugused reeglid, et pealkirjades kirjutatakse eessõnad väikese algustähega. Sellepärast ongi "in" väikese tähega. Tegusõnad, sealhulgas "Is" kirjutatakse suure algustähega. Andres 2. veebruar 2008, kell 05:47 (UTC)
replies: text: ::::No aga nimedes? Jürka 2. veebruar 2008, kell 06:49 (UTC)

message: Kuni sõjaväeni oli tema nimi J. R. Cash.--WooteleF 28. juuli 2009, kell 08:40 (UTC)
replies: text: See on siin ju kirjas. --Epp 30. juuli 2009, kell 23:22 (UTC)
replies: text: :Pidasin silmas, et see peaks esimeses lauses, teiste nimede kõrval, olema.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 23:30 (UTC)
Arutelu:Arsenal-Crossley

message: Siia oleks hädasti paari pilti juurde vaja. Raamatust skäneerimine pole vist lubatud? --Kyng 1. veebruar 2008, kell 19:00 (UTC)
Inglise ja rootsi artiklis on nimi kirjutatud erinevalt. --Improvisaator 3. november 2009, kell 14:48 (UTC)
replies: text: Artikel põhineb suuresti raamatul "Eesti soomusmasinad. Soomusautod ja tankid 1918-1940". Seal on enamasti kasutatud nimekuju Arsenal-Grossley. Vaid ühes kohas oli Arsenal-Crossley. Eeldan, et see C on tegelikult viga, mis esialgu võeti kasutusele inglise vikis ja levis sealt rootsi keelsesse vikisse. --Kyng 3. november 2009, kell 15:59 (UTC)
replies: text: :Aga ei. Crossley Motors Ltd.--WooteleF 3. november 2009, kell 16:09 (UTC)
replies: text: ::Tõsi, tundub, et mootorite tootja oli pigem Crossley motors. Võimalik, et auto nimes kasutati siiski G tähte? Peaks teistest allikatest kontrollima. --Kyng 3. november 2009, kell 16:21 (UTC)
replies: text: :::Sellest probleemist ka siin juttu. Arsenal-Crossley tundub siiski õige olevat ja seega peaks artikli pealkirja ära muutma.--Kyng 3. november 2009, kell 16:26 (UTC)
Siia viitab ainult üks kasutajaleht. Peaks neid linke kuhugi juurde sokutama.--WooteleF 3. november 2009, kell 16:31 (UTC)

message: Artiklist on pilt Kaitseliidu soomusautodest Pikker ja Kõu (vt :Fail:KL ArsenalCrossley3192x2242.jpg). Kas need soomusautod on eraldi artiklit väärt? Igatahes keegi veel linkinud neid pole--Estopedist1 (arutelu) 20. mai 2019, kell 18:20 (EEST)
thread_title: Soomusautod
Arutelu:Alain Bombard

message: Eemaldasin viite, sest esiteks on see vale ja teiseks mittevajalik:
1985 "Eesti Entsüklopeedia nr. 1" kirjastus "Valgus" Tallinn lk 581

message: --Metsavend 2. veebruar 2008, kell 11:28 (UTC)
Kuidas vale ja miks ebavajalik --Kyng 3. veebruar 2008, kell 07:56 (UTC)
replies: text: Esiteks on selle köite nimi Eesti Nõukogude Entsüklopeedia ja teiseks ei ole vaja viidata ENEle, kui raamat on eesti keelde tõlgitud. Seda on lihtne kontrollida ESTERi kataloogist. --Metsavend 3. veebruar 2008, kell 08:58 (UTC)
Minu meelest pole ka kataloogile vajalik viidata. Andres 19. september 2008, kell 19:53 (UTC)
----
Tema väiteid on hiljem kahtluse alla seatud. Andres 19. september 2008, kell 19:53 (UTC)

text: Kes on kahtluse alla pannud?

text: Kas on keegi ka üritanud hiljem uuesti üritust korrata?

text: Kui aega saaks, siis võiks võrrelda Alain Bombard-i ja Hannes Lindemann-i

text: teekondi, paate, viimaste kaalu, purjepinda, liikumise energiaallikat jne.

text: Seega esialgu kokkuvõtvalt - paadid ja nende jõuallikad olid erinevad.

text: Samamoodi olid erinevad ka inimeste võimed jne, millega ei saa lõplikeks

text: lugeda ei ühe ega teise inimesi väiteid, tuleb uus inimene uue üritusega,

text: ning ületab nt Vaikse ookeani polüneeslaste kombel ilma veeta ja navigatioonivahenditeta.

text: Tulemuseks on 21.saj inimkonna ammulisui imestus ainult, mitte millegi

text: üks-ühene teaduslik tõestus.  suwa 20. september 2008, kell 09:02 (UTC)
replies: text: : Jah. Kes on kahtluse alla pannud, sellest tulekski artiklis rääkida. Andres 20. september 2008, kell 10:23 (UTC)
thread_title: Viited

message: loe ja mõtle kaasa:
* de:Diskussion:Alain_Bombard
* en:Talk:Alain_Bombard
* fr:Discuter:Alain_Bombard
----
Ta tõestas, et inimene võib väga hästi elada reisi üle ookeani ilma söögi ja joogita
replies: text: Kui ta kasutas söögiks ja joogiks kalu, siis see ju ei olnud nii. Andres 28. märts 2009, kell 06:09 (UTC)
thread_title:  interwiki 
Arutelu:Kreisiraadio

message: Tundub, et artikkel vajab toimetamist. Saade ei lähe Eestit esindama Eurovisioonile. avjoska 2. veebruar 2008, kell 22:50 (UTC)

message: Kas Kreisiraadio on ikka ainult mugandus inglise keelest (Crazy Radio), nagu saksa vikis on väidetud või on siin mitmetimõistetav sõnademäng? Kreis on saksa keeles piirkond, maakond, ring. Valju 5. veebruar 2008, kell 08:46 (UTC)
replies: text: Julgen arvata, et mõeldud ikkagi crazy radiot... Ei usu, et seda nime pannes toda teist sõna meeles peeti... Jürka 5. veebruar 2008, kell 09:23 (UTC)
----
Nüüd jälle viitavad siia saadete loendid. "Kreisiraadio" oli ka raadio- ja televisioonisaade. Kas peaks saadete kohta eraldi artiklid tegema. Pealegi oli see "rühmitus" juba enne olemas, kui nasd raadios esinema hakkasid. Andres 7. veebruar 2008, kell 10:04 (UTC)
----
Milleks on linkide all see negatiivne artikkel, kui aastate jooksul on Kreisiraadio kohta kirjutatud märksa rohkem ja positiivsemalt?

text: Nähtavasti on keegi seda hiljuti lugenud ja siia sisse pannud, nii et see on juhuslik. Palun pane rohkem linke sisse. Andres 24. veebruar 2008, kell 15:15 (UTC)

text: Palun aidate see artikkel korda teha. Lingid võiks valida nii, et poleks autoriõiguste linkimist. Samuti tuleks sisse panna teisi artikleid. Andres 27. veebruar 2008, kell 16:35 (UTC)
thread_title:  Kreisiraadio nimi
Arutelu:Rusikavõitlejate mäss

message: Mis on pildil kujutatud? Andres 3. veebruar 2008, kell 18:56 (UTC)

message: 義和拳 Rusikavõitlejate mässu nimetuse rahvaetümoloogiline (väga otsitud) põhjendus
https://ja.wikipedia.org/wiki/%E7%BE%A9%E5%92%8C%E6%8B%B3 2001:1530:1002:282F:D5D6:5B84:D49B:A7D 25. oktoober 2023, kell 19:32 (EEST)
replies: text: 义和团运动 hiina keeles "õigluse ja rahu (rühmituse) liikumine"

text: https://zh.wikipedia.org/wiki/%E4%B9%89%E5%92%8C%E5%9B%A2%E8%BF%90%E5%8A%A8  2001:1530:1002:282F:D5D6:5B84:D49B:A7D 25. oktoober 2023, kell 19:35 (EEST)
replies: text: :pildil on üks rühmituse lippe https://translate.google.com/?sl=auto&tl=en&text=%E4%BB%A4&op=translate   2001:1530:1002:282F:D5D6:5B84:D49B:A7D 25. oktoober 2023, kell 19:39 (EEST)
replies: text: :: Kas tuleks midagi parandada? Mida? --Andres (arutelu) 25. oktoober 2023, kell 19:50 (EEST)
Artikli avardamise võimalustest.
 
Tegemist on ühe ajaloolise võtmesündmusega. 
Oht oli, et Hiinaga tehakse sama mis oli just tehtud Aafrikaga. (Uus imperialism.) Hiina kolooniateks jagamise hoidis ära USA poolne Avatud uste poliitika väljakuulutus.  (Mao tänas peale sajandi keset selle eest Nixonit.) See poliitika tähendas kogu läänemaailma koloniaalpoliitika muutust. Rahvuslik mäss muutus peale osa armee liitumist ülestõusuks. Loomulik reaktsioon peale sajandit kestnud humanitaarset abi «kõhulahtisuse » raviks (oopiumi kasutati Hiinas ka selleks) ja muid « kristlikke » trikke. Hiina vastu sõdis Kaheksa riigi allians (lääne suurriigid ja Jaapan) ja keisrinna luges targemaks lõpuks liituda nendega.
Samas sai  bokserite ülestõusu aegu lõpuks selgelt väljendatud  ka  rahvusliku uuenemise ideaal.
 "The ideal of national rejuvenation was first clearly presented by the late Qing reformer Liang Qichao[梁启超] (1873-1929) in his groundbreaking' Shaonian Zhongguo shuo' [少年中国说] (Ode to a young China, 1900), which happened to be published in the first month of China's first lunar year of the twentieth century".      
Oodi nimest tulenes hiljem ajaleht nimega Uus noorus (1915-26), millest sai lõpuks kommunistide häälekandja.
Venemaa kasutas Hiina olukorda ära Mandzuuria okupeerimiseks. See sai üheks peapõhjuseks Vene Jaapani sõjale. Uuel koloniaalpoliitikal oli oma osa ka selles, et seni väljaelatud agressioon, väljatreenitus ja loodud instantsid said üle kanduda sõjaks lääneriikide endite vahel. Maailmasõjaks (ka külmaks) kujundas selle Kaug ida maade jne 87.119.182.246 12. jaanuar 2024, kell 21:32 (EET)
thread_title:  義和拳
Arutelu:August Kitzberg

message: Aga millal esietendus "Libahunt"?
Millise Kitzbergi draamaga avati kutseline "Vanemuine"? 
Ta töötas Pöögles, Karksis,Pollis ja veel kahes kohas....kus?
'''
replies: text: Kui tead, siis täienda. Andres 5. veebruar 2008, kell 09:38 (UTC)

message: Penuja mõisnik Peeter Widriks? Esiteks: baltiskaslane v saksastunud eestlane Peeter 2 e-ga... Ei usu eriti. Perenimi vajab ka kontrollimist. Amherst99 6. märts 2011, kell 13:26 (EET)
replies: text: :Selles Sakala artiklis on ta mõlema eesnimevariandiga. Ikkagi oli eestlane:
http://vana.www.sakala.ajaleht.ee/index.html?op=lugu&rubriik=85&id=3859&number=196
Kui näeks eesnime ristil. Sellegipoolest kahe e-ga on KA õigustatud variant.  Amherst99 6. märts 2011, kell 13:42 (EET)
thread_title: Penuja mõisnik
Arutelu:Pihkva vürstiriik

message: 16. - 18. sajandi suurte sõdade ajal on Pihkva Vürstiriigis viibinud kõik tolle aja võimsamad kuningad. - noh kogu see tekst on vigane aga see lause jäi silma miskipärast. Esiteks 18. sajandil enam Pihkva vürstiriiki ei eksisteerinud. Ja kas seal on siis ka viibinud Inglise, Prantsuse, Hispaania jne. kuningad? --WooteleF 4. veebruar 2008, kell 22:28 (UTC)
replies: text: Artiklis on praegu kasutusel mall "Riik", mis ei ole mõeldud ajalooliste riikide jaoks, vaid kaasaegsete tarvis. See mall tuleks artiklist ära võtta. - Urmas 4. veebruar 2008, kell 22:33 (UTC)

message: Setude tähtpäevad peaks vist Setumaa alla panema?--82.131.21.228 5. veebruar 2008, kell 08:28 (UTC)
replies: text: :: Paneksin need artiklisse Setud. Andres 5. veebruar 2008, kell 09:04 (UTC)

message: Tõstsin selle kaardi välja, sest Pihkva Vürstiriigi ala on seal valesti kujutatud, lisaks on kaart võõrkeelne. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 18. jaanuar 2009, kell 13:22 (UTC)
[[Image:Europe in 1470.PNG|thumb|left|222px|Pihkva Vürstiriik [[Euroopa]] kaardil, [[1470]].]]

message: Kas parem pealkiri poleks "Pihkva vürstiriik"? Andres 18. jaanuar 2009, kell 13:25 (UTC)
replies: text: Jah. --Metsavend 18. jaanuar 2009, kell 13:33 (UTC)
Artikli sisu tundub eksitav. Vürstiriik asutati 1137, iseseisvus alles 1348, kuid tabelis on eksisteeris 	862–1612. Pihkva linna mainitakse alles 903, kuidas siis 862 sai Pihkva vürstiriik olla? --Metsavend 18. jaanuar 2009, kell 13:33 (UTC)

message: Interviki läheb vene viki artiklisse, mille pealkiri on "Pihkva vabariik". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuni 2009, kell 19:42 (UTC)

message: Kas keegi teab kui vana on nimi "Pihkva", kus ja millal see võeti kasutusse? Kas "Pihkva vürstiriik" on kunagi selle nimega eksisteerinud?--84.50.80.44 10. august 2009, kell 18:52 (UTC)
----
Kas märksõna "Pihkvamaa" võib siia suunata? Kui suunata, siis tuleks seda kuidagi vist siinses artiklis ka mainida--Bioneer1 (arutelu) 21. aprill 2014, kell 13:58 (EEST)
Miks vürstiriik, mitte vürstkond, nagu peetakse enesestmõistetavaks mittevene riikide suhtes?
Miks New Age'i maausk peab olema iseloomulik kuni 17. sajandini eksisteerinud vene riigi suhtes? Ja miks vanausk, kui sama artikli järgi lakkas riik olemast 1612. aastal, enne Nikoni reformi? --37.157.96.175 15. august 2019, kell 14:02 (EEST)
replies: text: Need väited usu kohta on tõesti sobimatud, kustutasin ära. Vürstiriik või vürstkond, see sõltub, millist varianti eestikeelsed allikad eelistavad (vt Vikipeedia:Artikli pealkiri). Kui leiab tõendust, et viimast, siis tuleb siin nimi ära muuta, mitte enne. --Minnekon (arutelu) 15. august 2019, kell 23:26 (EEST)
thread_title:  Kui vana on "Pihkva"?
Arutelu:Meremärk

message: Kas see on leksikonist maha kirjutatud? Andres 5. veebruar 2008, kell 09:32 (UTC)
replies: text: jah --Dj Capricorn 20. jaanuar 2009, kell 17:20 (UTC)

message: * http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=773733
 Nimeobjektide liigitus
  6 Transport
    03 Veetransport
        02 Meremärk (majakas, tuletorn, paak)
* http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12971152
 Ehitise kasutamise otstarvete loetelu
  24000 MUUD TSIVIILRAJATISED
  24100 Spordi- ja puhkerajatised
  24120 Muud spordi- ja puhkerajatised
  24128 Spordiotstarbelise sadama rajatis või meremärk
thread_title:  muud definitsioonid veebis
Arutelu:Slipknot

message: Räägitakse, et SlipKnoT´i Liige (#5)(133 Mhz)Craig Jones´il on rääkimis/kuulmispuue, aga tõtt teavad vähesed. Videote põhjal ei tohiks tal midagi viga olla.
replies: text: Välja. Andres 5. veebruar 2008, kell 09:33 (UTC)
Arutelu:Pildirüüste

message: Kas see sõna hõlmab ka ikonoklasmi õigeusu kirikus? Andres 5. veebruar 2008, kell 11:42 (UTC)
Vastus: aga loomulikult - pildirüüste Bütsantsis.
replies: text: Ma küsingi sellepärast, et artiklis pole sellest sõnagi juttu. Leidsin ÕS-ist sellise pildirüüste seletuse: "pühapiltide hävitamine ja kirikuist kõrvaldamine (pilditüli ja reformatsiooni ajal)". Pilditüli on nähtavasti siis õigeusu kirikus. Andres 26. november 2008, kell 10:38 (UTC)

message: Kuidagi kitsalt on käsitletud, pildirüüste oli ju üle Euroopa levinud nähtus reformatsiooniliikumise ajal. Praegu peaks pealkiri olema Pildirüüste Eestis. Evlper (arutelu) 10. mai 2023, kell 15:25 (EEST)
thread_title:  Pildirüüste Eestis
Arutelu:Silvia Night

message: Emma-kumma nime all peaks see "Biograafiates" sees olema. Võib-olla siis teha eraldi artiklid. Andres 5. veebruar 2008, kell 12:20 (UTC)