lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Aero Airlines

message: Arusaamatud kohad:
See oli väljakujunenud Finnair.  Tema nimi oli kuulunud tagasi Finnair esimene kehastumine Aero Oy 1923. aastal.
== Teenindus ==
Aero Airlines operatsioon teeninduses on kodune kui ka välismaa sihtpunktid: Helsingi, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kittilä, Kokkola/Pietarsaari, Kuopio, Mariehamn, Riia, Tallinn, Tampere, Turku, Vaasa and Vilnius.
Andres 10. aprill 2006, kell 16.25 (UTC)
 "Selle operatsiooni teeninduses koosseis on Soome ning Tallinn, Riia ja Vilnius." Ikkagi ei saa aru!
Kui sa ei oska eesti keelt, siis kirjuta siia arutellu oma tekst selles keeles, mida oskad ning ma püüan tõlkida! --Valju 10. aprill 2006, kell 16.29 (UTC)
Andres, võite ise oma endale muuta!
Suursaadik 10. aprill 2006, kell 16.31 (UTC)
replies: text: Suursaadiku emakeel on eesti kurtide keel.  Teksti kohendamisel võib lähtuda inglise või mõnest teisest vikist. Mina ei jaksa praegu seda teha. Andres 10. aprill 2006, kell 17.18 (UTC)

text: Arvan, et "a." aastaarvude järel on üleliigne. Andres 10. aprill 2006, kell 17.18 (UTC)
Need tekstid tegin vaid inglise-eesti keelde tõlgi INTERNETI-st, seda ma ei vastuta vigade tekstide eest!
Suursaadik 10. aprill 2006, kell 18.27 (UTC)

text: Asi on selles, et tõlkes on keelevead, mis teevad tekstist arusaamise peaaeegu võimatuks. Andres 10. aprill 2006, kell 17.36 (UTC)
Arutelu:Ruteenlased

message: Sõna "ruteenlased" eesti keeles ei ole. Välislingid ja vikilingid (välja arvatud osalt inglise oma) räägivad russiinidest ehk ruteenidest. Leedu suurvürstiriigi rahvast räägib osalt artikkel Litviinid. Andres 11. aprill 2006, kell 14.00 (UTC)
replies: text: Näiteks Saksa okupatsiooni aegses geograafia õpikus kasutatakse 'Valge-Ruteenia' Valgevene ja 'valge-ruteenlased' valgevenelaste kohta. See õpik ei ole väga defitsiitne, olen seda neli-viis korda antikvariaatides lehitsenud.--Kärnkonn 12. aprill 2006, kell 11.15 (UTC)
replies: text: :: Praegu me ju ütleme "valgevenelased", mitte "valgeruteenlased", eks ole? Andres 12. aprill 2006, kell 19.34 (UTC)

message: Lihtsustatud skemaatiline seletus. Olid vana-venelased (Kiievi-Vene elanikud). Need jagunesid ajapikku kaheks: moskoviitideks ehk venelasteks ja ruteenlasteks (ruteenideks; Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi elanikud). Viimased jagunesid ajapikku valge-ruteenlasteks ehk valgevenelasteks ja puna-ruteenlasteks. Viimased jagunesid omakorda ukrainlasteks ja russiinideks. Russiinid on aga tegelikult rahvakild, kes jäi ruteenlasteks edasi, st. muundumata ei valgevenelasteks ega ukrainlasteks, seda nende mägedest (Karpaadid) eraldatud asuala (Karpaadi-Vene) tõttu.
--Kärnkonn 12. aprill 2006, kell 11.15 (UTC)
replies: text: Rahvusena tundub suupärasem kasutada sõna ruteenid. See tundub ka enamlevinud. Arvan, et see oli ka Andrese kommentaari "sellist sõna pole" mõte.--Ken 12. aprill 2006, kell 11.53 (UTC)
replies: text: : Sõna "ruteenid" kasutatakse eesti keeles eeskätt russiinide rööpnimena, seda võib kasutada ka austria-Ungari idaslaavlaste kohta (saksa Ruthenen). Sõna tuleb ladina sõnast Rutheni. See tähistas keskajal Kiievi-Vene elanikke, hiljem Leedu Suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita idaslaavlasi (sõna tähendus on tõepoolest ahenenud). Põhimõtteliselt võib ju ka seda tõlkida "ruteenid". Siis võiks artiklis "ruteenid" rääkida, kuidas selle sõna tähendus on muutunud. Sel juhul aga ei ole ruteenid ikkagi sama mis selle artikli "ruteenlased", sest ruteenide all mõisteti algselt vanavenelasi. Peale selle tuleb arvestada, et oli üks keldi rahvas Lõuna-Gallias, kelle ladinakeelne nimi oli Ruteni :fr:Rutènes. Ka selle hõimu nimi oleks eesti keeles "ruteenid". Andres 12. aprill 2006, kell 19.34 (UTC)
replies: text: ::Entsüklopeedia mõte on siiski kirjeldada olemasolevat. Eesti keeles on rahvanimena olemas "russiinid" (rööpnimega "ruteenid"). Nime "ruteenlased" pole. See on pseudoteaduslik tõlkekonstruktsioon. Enne, kui kirjutada, tuleks läbi lugeda, mida on asja kohta eesti keeles ja eesti autorite poolt kirjutada. Ingliskeelse kuskilt veebist (isegi vikist) kättesaadud materjali valimatu tõlkimine on lubamatu. See artikkel tuleb kustutada. -
thread_title:  Mõiste
Arutelu:Karpaadi-Vene

message: Kahtlen, kas selline nimi eesti keeles olemas on. 
Artiklist "Taga-Karpaatia" läheb link kirjutamata artiklile "Podkarpatská Rus", mis käib kunagi Slovakkiale kuulunud ala kohta. Andres 11. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)
replies: text: Selle artikli sisu tuleb üle viia artiklisse Taga-Karpaatia. - Urmas 14. aprill 2006, kell 08.09 (UTC)

text: Palve: oleks tore, kui selle piirkonna artikli üle diskuteeriksid ainult need, kes suudavad lugeda ukraina, slovaki (ehk ka tšehhi), poola või ungari keelt. Arutelu saaks asjakohasem ja ei peaks alustama ebatõdede üle vaidlemisest. - Urmas 14. aprill 2006, kell 08.17 (UTC)

message: *Must-Vene
*Puna-Vene
*Valge-Vene
thread_title:  Vaata ka
Arutelu:Robin Morgan

message: Kas ta on naine? Seda peaks kuidagi märkima. Eesnimi ei ole piisavalt kõnekas. Feminist võib ju olla ka mees, eks ole? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. aprill 2006, kell 14.59 (UTC)

message: "sai 3 aastat [[Andy Warhol]]i nurjunud mõrva eest" – väga segane lause; Warholi artiklist seda seika ei leia, et selline daam on talle atentaadi teinud. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 16. november 2020, kell 19:18 (EET)
Arutelu:Urmas Lennuk

message: näitekirjanik ja dramaturg.
replies: text: On üks ja seesama asi. Mõnikord nimetatakse vist dramaturgiks ka teatri kirjandusala juhatajat, aga kuidas siis saab öelda "kirjandusala juhataja ja dramaturg"? Andres 13. aprill 2006, kell 15.48 (UTC)
replies: text: :See ei ole päris üks ja seesama, näitekirjanik kirjutab ise mõne näidendi (oma peast), aga dramaturg kohandab teoseid (romaane, novelle jne) näidenditeks. Tema töö Rakvere teatris selles vist seisnebki--Mona 13. aprill 2006, kell 16.07 (UTC)
replies: text: :: Aga kirjandusala juhataja ju on sama mis dramaturg? Andres 26. detsember 2010, kell 14:48 (EET)
replies: text: :::Sellega olen nõus. --Mona 26. detsember 2010, kell 21:37 (EET)
Siin väidetakse, et ta töötab Rakveres 2000. aastast. Tuleks kontrollida, aga Rakvere kodulehel teda enam ei ole. --Oop 15. mai 2011, kell 18:04 (EEST)
Arutelu:The Beatles

message: bändi nimi kirjutatakse artikliga The.

message: pop/rock-ansambel
*Kirjutasin selle asemele rokkansambel. Sellele muudatusele vaidleksid mõned võib-olla vastu, aga minu arvates on rokkansambel ja järgnev selgitus muusika mitmekesisuse kohta piisav.
*Kui arvate, et sõna pop on selles esimeses lauses vaja ära nimetada, tuleks vast leida ilusam konstruktsioon kui pop/rock-ansambel, näiteks poprokkansambel või pop-rokk-ansambel. Või on selline kaldkriipsuga kirjaviis tõesti keeleliselt korrektne ja õigekirjas lubatav? ML 11. märts 2007, kell 19:50 (UTC)
replies: text: Isiklikult ei salli eriti sõna "rokk", ikka "rock", aga kui kaldkriipsust rääkida... Teoreetiliselt peaks õige olema "pop-/rock-ansambel", kuid ega ta ilus pole... Mina eelistaksin "poprock-ansambel" ja paistab korrektne samuti olema. Jürka 4. september 2007, kell 16:27 (UTC)
replies: text: : Seda tuleks keelenõust küsida. Andres 4. september 2007, kell 17:10 (UTC)

message: ''plaadistatud duubelalbumil "The Beatles" (sai tuntuks ka kui The White Album) avaldusid esimest korda ansamblisisesed tõsised vastuolud'' - Kuidas saavad albumil need tülid avalduda? Kas on mõeldud lindistamissessiooni?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 15. jaanuar 2009, kell 07:44 (UTC)

message: "... asendas see kogumik originaalse Suurbritannia versiooni" – Mis mõttes "asendas"? Mis mõttes "originaalse"? Jne. Kuriuss (arutelu) 30. juuni 2023, kell 19:09 (EEST)
thread_title:  Vajab selgemat sõnastust
Arutelu:Seriaalne meetod

message: Artikkel peab algama definitsiooniga, milles märksõna on esitatud rasvases kirjas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 17.57 (UTC)

message: Millises vahekorras on mõisted 'serialism',  'seriaalne meetod' ja 'seriaalne muusika'? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 23.18 (UTC)
Kui need on erinevad mõisted, siis peaksid olema ka eraldi artiklid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 23.21 (UTC)

message: Seriaalne meetod on määratletav kahe põhimõtte abil: muusikateose loomiseks kasutatakse üht algset seeriat või seeriate kompleksi; loodavat või uuritavat muusikateost vaadeldakse võimalikult paljudest erinevatest parameetritest
replies: text: Kui see on mõeldud sissejuhatava lausena, siis peaks olema link artiklile, milles selgitatakse, mis on seeria.

text: Mis tähendab "vaadeldakse erinevatest parameetritest"? Kas jutt on muusikalistest parameetritest? Andres 16. aprill 2006, kell 23.21 (UTC)

message: Matemaatikas nimetatakse rotatsiooniks geomeetrilise kujundi nihet ümber punkti T.
replies: text: Mida siin mõeldakse nihke all? Andres 29. märts 2007, kell 14:49 (UTC)

text: Täpselt ei oska kommenteerida, ei ole matemaatik. Seriaalse meetodi puhul on tegu matemaatika mõistete kohaldamisega, mille kohta olen leidnud infot erinevatest matemaatika käsiraamatutest. Näiteks Kaasiku "Matemaatikaleksikon" (2002) räägib ühe võimalusena nihkest kui  tsüklilisest substitutsioonist, milles sisaldub selgelt seeria rotatsiooni idee. Oleksin õnnelik koostöö üle mõne matemaatika asjatundjaga, et segasesse asjasse selgust tuua. --Andrus Kallastu 6. aprill 2007, kell 19:22 (UTC)

message: Kuidas saaks teha nii, et näited ja nende mainimised tekstis oleks rohkem kohakuti? Praegu jooksevad pildid lihtsalt üksteise järgi, aga teksti järjest lugedes peab õiget näidet kaugemalt otsima. Adeliine 6. veebruar 2009, kell 23:16 (UTC)
replies: text: Üks võimalus oleks määrata piltidele suuremad suurused. Andres 7. veebruar 2009, kell 07:33 (UTC)

message: Piltidel oleks hea need tähed (a, b, c, ...) ülejäänule lähemale liigutada. Nii saab pildisuurusi vähendada aga pildid jäävad endiselt loetavaks. Praegu on tõsine probleem sellega, et pildid nihkuvad oma õige koha juurest eemale. Väiksemad pildisuurused aitaksid seda probleemi leevendada. [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 15. detsember 2009, kell 20:42 (UTC)
Arutelu:Vadja keel

message: mis tähestiku vadjad kasutavad?Harri 17. aprill 2006, kell 05.51 (UTC)
replies: text: Vadja kirjakeelt pole kunagi olnud. Teadlased on keele ülesmärkimiseks kasutanud ladina tähestikul põhinevat transkriptsiooni. Andres 17. aprill 2006, kell 06.52 (UTC)
replies: text: : viimasel ajal on Petteri linna poolt (Peterburist) hakanud siginema ortograafia, kus kasutatakse tähte đ. selles ortograafias tähistab c seda afrikaati, mida muidu on märgitud č-ga. olen näinud paari raamatut, mis selles ortograafias on välja antud. panin vadja keele omakeelse nime kirja samas ortograafias, eeskujuks see plakat, mille andmetest võib ehk mujalgi abi olla. Ohpuu 5. mai 2010, kell 16:13 (EEST)

message: Kukkusi vadja rääkijad on vahetanud oma keele isuri keelega.
replies: text: See on välja võetud ning Kukkusi vadja murdelt väljasurnud murde staatus ära võetud. Andres 30. märts 2010, kell 16:13 (EEST)

message: Panin oma kasutajaruumi alla esialgu liivakasti kogu kirjanduse nimekirja sorteeritavasse tabelisse, kust on esialgselt on kirjed aja järgi sorteeritud: Kasutaja:Mardus/liivakast#Vadja_keel:_Kirjandus. -Mardus (arutelu) 23. märts 2015, kell 16:05 (EET)
thread_title:  Kirjandus 

message: Tõin artiklist vadjalased keelenäited siia üle. Tõlge ja viide puuduvad, võib-olla on allikaks Gustav Ränk: Vatjalaiset. --Minnekon (arutelu) 26. juuli 2018, kell 14:37 (EEST)
thread_title:  Keelenäited
Arutelu:Vastseliina vald

message: Kuidas saaks kaotada lingi "Vastseliina valla lipp"? Andres 17. aprill 2006, kell 17.36 (UTC)
Kas seda ei saaks teha juba EestiVald mallis? Näiteks asendada olemasolev jupp:

 valla lipp

 valla vapp
millegi sellisega:


replies: text: Jah, seda tuleks teha mallis. Palun tee see muudatus, siis ~näeme, kas see hakkab tööle. Andres 18. aprill 2006, kell 15.27 (UTC)
replies: text: : Tegin muudatuse. Segaduste vältimiseks võiks siiski jäta teksti 'X vallal lipp/vapp puudub'? M2ger 18. aprill 2006, kell 15.57 (UTC)
replies: text: :: Tahtsingi just seda öelda. Arvan, et piisab sõnadest "lipp puudub" (kursiivis). Andres 18. aprill 2006, kell 18.20 (UTC)

message: *01.01.2006 - 2141 
*01.01.2007 - 2178 
*01.01.2008 - 2165
--M2ger 14. märts 2008, kell 07:59 (UTC)
thread_title:  Elanikke
Arutelu:Punane raamat

message: Rahvusvahelist analoogi nimetatakse punaseks nimistuks. Andres 17. aprill 2006, kell 22.13 (UTC)
replies: text: Sa mõtled, et eesti keeles on Eesti loomade kohta punane raamat ja ülemaailmne on punane nimistu? Pole ma mingit punast nimistut küll kuulnud. Taivo 18. aprill 2006, kell 14.22 (UTC)
replies: text: : On kyll nii, nagu Andres ytleb. Vaata http://en.wikipedia.org/wiki/IUCN_Red_List ja http://en.wikipedia.org/wiki/Red_book_%28Russia%29 --Lulu 18. aprill 2006, kell 15.11 (UTC)

message: ÕSi ja EnDic2004 järgi peaks artikli pealkiri olema [[Punane raamat]] --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 20. august 2008, kell 06:15 (UTC)

message: Muidugi on küsitav, kas tuleks säilitada parasiitseid, haigusi tekitavaid ja teisi nn. kahjulikke liike, kuid üldiselt on 
Võtsin välja - lõputu väide. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 5. november 2009, kell 19:59 (UTC)

message: V-o tuleks artikkel teisaldada pealkirja alla "Punane nimistu" (Endic annab just nimistu). Enamik eestikeelseid teisi allikaid, sh ametlik punase raamatu lehekülg annab "punane nimestik". Nimistu, nimestik peaks küll olema sünonüümid?--Bioneer1 15. august 2011, kell 10:08 (EEST)
replies: text: Kuugli otsing annab punasele nimistule palju vähem linke (772) kui punasele nimestikule (mitukümmend tuhat). Punasele raamatule on üle saja tuhande. Ma arvan, et nimistu ei ole õige sõna. Taivo 15. august 2011, kell 15:46 (EEST)
thread_title: Teisalda
Arutelu:Vincent van Gogh

message: Lause "Postuumselt sai temast väga kuulus kunstnik." võiks ära jätta, sest see mõte on juba eelmises lauses öeldud.--[[Kasutaja:Valju|Valju]] 18. aprill 2006, kell 05.04 (UTC)

message: Ménière'i tõbi on ainult oletus, ka vaimuhaigus pole kindel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. veebruar 2011, kell 00:56 (EET)

message: Ménière'i tõbi ei ole oletus vaid reaalne haigus. Sellel ajal ei tuntud seda haigust ja kõiki, kes ütlesid, et nad kuulevad "hääli" määrati hullumaja ravi. Tänapäeval on selge, et selline haigus on olemas. Viide - http://heinar220.webs.com/tsinehaigus.htm 
I. K. Arenberg, USA
"Mul on põhjust ümber lükata ajalooline eksitus, et Vincent van Goghi tervislik seisund oli põhjustatud epilepsia ja hullumeelsushoogude poolt, nagu väidab tema eluajal pandud diagnoos. Võttes aluseks 796 tema poolt kirjutatud kirja omastele ja sõpradele ajavahemikus 1884.a. kuni oma enesetapuni 1890.a., ilmneb et ta kannatas korduvate tasakaaluhäirete all, millega liitus väljakannatamatu heli kõrvas. Epilepsia diagnoosis ekslikult dr. Peyron, St Remy (Prantsusmaa) psühhiaatriahaigla psühholoog mais 1889.a., kuhu van Gogh vabatahtlikult ravile läks. Tema kirju analüüsides ilmneb siiski, et kõik sümptomid viitavad meniere`i sündroomile, mitte epilepsiale. Selle artikli autori rõhutab, et Prosper Ménière`i poolt kirjeldatud sündroom (sisekõrva talitlushäired) ei olnud veel laialdasemalt tuntud, kui van Gogh suri. Tema haiguseks on veel praegugi 20. sajandil  tollastele allikatele viidates peetud epilepsiat."
Autori loal inglise keelest: Heinar Kudevita
replies: text: Pean silmas seda, et tänapäeval puudub üksmeel selles, millist haigust van Gogh põdes. Pole selge ka see, mis asjaoludel või mis põhjusel tal tükk kõrvast ära lõigati ja kas ta tegi seda ise. Võib küll kirjutada, et see ja see leiab, et ta põdes Ménière'i tõbe. Andres 9. veebruar 2011, kell 10:54 (EET)

text: Aga siin tuleks siis juba mainida ka teisi versioone. Andres 9. veebruar 2011, kell 10:55 (EET)

message: Amsterdamis asuva van Goghi muuseumi väitel lõikas kunstnik ära vasak-, mitte parempoolse kõrvalesta. Tema kuulsal maalil on kinni seotud parem kõrv seetõttu, et ta joonistas end peegelpildi järgi.
thread_title:  kõrv
Arutelu:Saare maakond

message: [[Rahvaarv]]: 29 600 (2004)<br/> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.09 (UTC)
Kuidas on võimalik kahe aastaga nii suur kasv? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.09 (UTC)
''Praegu elab siinmail vaid umbes 35 000 inimest''. [[Anti Liiv]], [[Meie Maa]] 19. juuni 2006 [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 19. juuli 2006, kell 07.24 (UTC)

message: Aru, Kallaste viivad valesse kohta. Andres 17. juuli 2006, kell 21.53 (UTC)
Kõinaste, Kopli, Kõnnu. Andres 17. juuli 2006, kell 21.54 (UTC)
replies: text: Kõinastu. Äkki teha artiklid "Kõinastu küla", "Kõinastu laid". Kõinastu küla juurde kuuluvad laiust kagus asuvad väikesaared. Jaan513 18. juuli 2006, kell 15.02 (UTC)
replies: text: : Jah. Andres 19. juuli 2006, kell 06.46 (UTC)
Mõisaküla, Nõmme. Andres 17. juuli 2006, kell 21.57 (UTC)
Kaks Põlluküla, Püha. Andres 17. juuli 2006, kell 21.58 (UTC)
Tamsalu ja üks Veere lähevad valesti. Andres 17. juuli 2006, kell 22.06 (UTC)
Ka mõlemad Võhmad lähevad valesti. Andres 17. juuli 2006, kell 22.08 (UTC)

message: elanikke = 37 007 <small>(1.01.2006)</small>
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. juuli 2006, kell 19.15 (UTC)
{{kas| Maakonna lõunapiir [[Liivi laht|Liivi lahes]] ja [[Irbe väin]]as on ühtlasi riigipiiriks [[Läti]]ga. }}
Kas territoriaalveed üldse kuuluvad maakondadele? vt näiteks http://www.saare.ee/smv.nsf/1a8a3dba68cdda7bc2256c86006c53c9/8d66e91786ad2bf3c2256cf6004af803?OpenDocument --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 19. august 2006, kell 12:22 (UTC)

message: Muinas- ja keskajal oli Saaremaa tuntud kui Osilia – Oesilia - Ozel - Ösel – Oesel, vene sõjanduses ja merenduses ka Эзель.
replies: text: See sobiks vist hoopis artiklisse Saaremaa (maakond). Andres 27. oktoober 2009, kell 09:37 (UTC)
Kuhu on kadunud ajaloolise maakonna kohta käiv artikkel Saaremaa (maakond)? --IFrank (arutelu) 3. detsember 2013, kell 18:56 (EET)

message: Minu meelest piisab sellest, kui asulad on loetletud vallaartiklites. Pikne 13. detsember 2014, kell 22:21 (EET)
Tegelikult on 488 küla, veel varasemaid muudatusi arvestades. Ma mõne maakonna juures ajakohastasin neid loendeid hiljuti, aga kuna see on tülikas ja loend pole siin eraldi kuigi vajalik, siis sellepärast mulle tundubki nüüd, et võiks asulate loendi lihtsalt ära jätta. Kusjuures külad loetleb maakonna lõikes ka kategooria. Pikne 16. detsember 2014, kell 14:10 (EET)

message: Kuidas see siis nii on, et Saare maakond võrdsustatakse Saaremaaga? Muhu vald on ju Saare maakonnas, mis tähendab, et Saare maakond on suurem kui Saaremaa ja sõna “ehk” ei sobi sinna vahele kindlasti! 2001:7D0:8414:EF00:3132:2BDB:C697:2E9 3. august 2022, kell 00:28 (EEST)
replies: text: Ei võrdsustata Saaremaa kui saarega, vaid asi on maakondade rööpnimedes. Vt ka Tartu maakond ehk Tartumaa jne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. august 2022, kell 00:59 (EEST)
thread_title:  Saare maakond ehk Saaremaa
Arutelu:18. aprill

message: IT juhtide klubi üritust ei saa siia panna, sest siin on ainult valik tähtsaid, mälestusväärseid sündmusi. Pealegi ei ole antud aastaarvu. Andres 19. aprill 2006, kell 09.21 (UTC)

message: * 1939 – Välisminister Karl Selter nimetas Lars Berentseni Eesti aukonsuliks Stavangeri ja Einar Qvigstadi aukonsuliks Narviki.
--WikedKentaur (arutelu) 17. aprill 2017, kell 18:49 (EEST)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Vesinikside

message: :Arutelu Mall:Kopipeist kasutamise kohta viidud Malli_arutelu:Kopipeist alla. Peep 11. mai 2006, kell 15.29 (UTC)

message: Artikkel on väga põhjalik, hästi vormistatud ja viidatud. Siselinke on piisavalt ning artikkel sarnaneb illustratiivselt teistega. 
Täheldasin ainult mõnda üksikut keelelist viga ning üksikutes lausetes võiks sõnade järjestus olla teine.
* Paaris kohas on sõna "eksperimentaalne" kirjutatud "eksperementaalne (alapealkirjade "Uurimismeetodid", "Energia määramine", "Vesiniksidemed vees" juures)
* üsaldusväärne (Infrapunane spektroskoopia)
* Lause Kuna tuumade keemilised nihked on äärmiselt tundlikud nende elektroonse ümbruse suhtes, TMR-spektroskoopiat on rakendatud vesiniksidemete uurimiseks vedelikes, samuti sideme tekkimisega seotud molekulaarstruktuuri muutuste tuvastamiseks. jääb veidi segaseks. Kui lause algab sidesõnaga, on tegemit alistava lausega ning sellele järgnev pealause peab algama sidesõnaga siis või tegusõnaga. Kui ma lause mõttest aru saan, on õige kirjutada järgmiselt: Kuna tuumade keemilised nihked on äärmiselt tundlikud nende elektroonse ümbruse suhtes,  on TMR-spektroskoopiat rakendatud vesiniksidemete uurimiseks vedelikes, samuti sideme tekkimisega seotud molekulaarstruktuuri muutuste tuvastamiseks. (Sama täheldasin ka "Vesiniksidemed biomolekulides" esimese lause juures.
* "Kõige levinuim" asendada kas "Kõige levinum" või lihtsalt "levinuim"
*lõhkunud vesiniksidemete asemele tekivad kohe uued
--Arusoo 6. detsember 2011, kell 00:39 (EET)
----
*punaseid linke ei tohi karta, linkida van der Waalsi jõud jm.
*seisukoha pealt nii ei kirjutata ju?
*elektronide poolt rikas mis see tähendab?
*Teatatud dissotsiatsioonienergia väärtused Ei saa aru
*asümmetriline näpuviga?
*meil ei ole tavaks panna teksti sisse linke teistesse vikidesse
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*nii kõrgel teooria tasemel mis see tähendab?
*lõhkunud vesiniksidemete lõhutud?
*Selline liikumisvabadus takistab tõsiselt
*Põhilisi lähenemisviise
*võrreldes iooniliste ja kovalentsetega
Muidu tubli! Adeliine 13. detsember 2011, kell 15:03 (EET)
-----------
*Hergi Kariku artikkel ajakirjas Horisont http://www.horisont.ee/node/1452 – see link ei tööta. Kuriuss (arutelu) 23. mai 2024, kell 12:46 (EEST)
thread_title:  Retsensioon
Arutelu:Jean-Paul Sartre

message: ametlikult vist Pasternak nagu ka loobus Nobeli auhinnast - Ahsoous 20. aprill 2006, kell 09.26 (UTC)
1964. aastal tunnustati kirjanikku Nobeli kirjandusauhinnaga, millest Sartre protestiks süsteemi vastu loobus. Millise süsteemi vastu? --Vikker 5. mai 2009, kell 17:17 (UTC)
Malli arutelu:Vikitekstid

message: viitamaks lehele vikitekstides, mis kannab sama pealkirja kui artikkel Vikipeedias
{{vikitekstid}}
viitamaks konkreetsele teosele vikitekstides
{{vikitekstid|teose pealkiri}}
thread_title:  kasutamine 

message: Kas sellist malli on tarvis? Kui on alliktekste, tuleks need ükshaaval loetleda. Andres 21. aprill 2006, kell 11.16 (UTC)
replies: text: jah, on vaja. Malli otstarve ning kasutus on analoogne Mall:Commons malliga. --WikedKentaur 21. aprill 2006, kell 18.08 (UTC)
replies: text: : Küllap on seda põhimõtteliselt tarvis. Siiski on minu meelest üldjuhul parem ära tuua link igale üksikule avaldatud materjalile. Piltidega on ju hoopis ise asi. Andres 21. aprill 2006, kell 18.12 (UTC)

text: Artiklis olevas teoste/loomingu loetelust võiks küll olla otse viited alliktekstidele vikitekstides. --WikedKentaur 22. aprill 2006, kell 19.02 (UTC)
umbes midagi taolist:
thread_title:  arutelu 

message: ...
* 1866 Eestirahva Ennemuistsed jutud
* 1869 Lühikene seletus Kalevipoja laulude sisust (terviktekst)
...
replies: text: Võib ka nii. Andres 22. aprill 2006, kell 19.25 (UTC)
thread_title:  Looming 

message: Kui ma ei eksi, siis see mall ei võimalda linkimist Vikitekstidele teistes keeltes. Samas on paljud tekstid kättesaadavad just neis ja kogu maailma kirjavara ümberpanekut eesti keelde võib oodata veel sajandeid. Seega oleks mõistlik, kui saaks ka sellise parameetri lisada. Vt nt Hilarius Poitiers'st. --Ehitaja (arutelu) 27. oktoober 2018, kell 22:34 (EEST)
thread_title: Teiskeelsed Vikitekstid
Arutelu:San Antonio de Palé

message: Inglise vikis on asukohakaart. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2006, kell 06.14 (UTC)

message: Nii saare kui ka halduskeskuse elanike arvu kohta on väga erinevaid andmeid. Enamasti antakse saare elanike arvuks 2000 või 2500. 2000 on antud ka annoboni keele kõnelejate arvuks saarel. Kas ehk on aetud segi saar (provints) ja halduskeskus, mida võidakse nimetada sama nimega? 5000 oleks ehk kogu saare elanike arv (seda kinnitavavad ka andmed teiste külade kohta, kus samuti elab igaühes üle 1000 inimese)? Või siis on juurde arvatud mittealalised elanikud?  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2006, kell 07.10 (UTC)