lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Foiniikia

message: Miks siin on link fööniksile? Andres 12. november 2007, kell 14:34 (UTC)
replies: text: :en:Phoenix (mythology) - The phoenix is a mythical sacred firebird in ancient Phoenician mythology, and in myths derived from it.

text: :de:Phönix (Mythologie) - Der Phönix (altgriechisch Φοίνιξ, phoínix, von altägyptisch benu, „leuchten“; lateinisch phoenix) ist ein mythischer Vogel.

text: suwa 15. november 2007, kell 19:15 (UTC)

message: Kas "Ansarija" ja "Džebel Akra" on ikka õiged nimekujud? Andres 26. veebruar 2010, kell 07:33 (UTC)
replies: text: Ǧabāl al-ʾAnṣarīya ? vt :de:Dschebel_Aansariye, kas lohakas tõlge saksa keelest? suwa 26. veebruar 2010, kell 13:52 (UTC)

message: omanimetus Kaanan
replies: text: See on ju eestikeelne, ja mitte nimetus, vaid nimi. Andres 27. veebruar 2010, kell 20:02 (UTC)

message: * "Pūt" - vana egiptuse, vt :en:Phoenician language
*  :en:Phoenicia annab veel: Canaan ja Kana'an
** araabia "فينيقيا"
** kreeka "Φοινίκη" - Phoiníkē
** heebria "כנען"
** foiniikia Kna`an
** ladina "Phœnicia"
suwa 28. veebruar 2010, kell 08:59 (UTC)
----
Et intervikisid õigeks saada, tuleb kõigis vikides parandada. Andres 7. juuli 2010, kell 13:03 (EEST)
thread_title:  piirkonna ajaloolisi nimesi 

message: Inglise wikis on kasutatud ancient civilization, hetkel ei saa saa ka üheselt väita, et tegemist oli ühe rahvaga, nimelt on väiteid, et tegemist oli müütilise mererahva paari hõimu järeltulijatega, kes semitiseerusid ajapikku. Kas võiks sõna riik asendada väljendiga linnriikide liit (kaubandusliit, sõjaline liit jne) ? Ka Vana-Kreekas olid linnriigid jne. suwa 9. juuli 2010, kell 10:43 (EEST)
replies: text: Liidusuhted paistavad inglise viki järgi olnud kuidas kunagi. ENEs ja antiigileksikonis nimetatakse Foiniikiat maaks. Pikne 9. juuli 2010, kell 11:15 (EEST)
thread_title:  riik või maa või linnriikide liit
Arutelu:Arvutihiir

message: "Pildi sensor" - mis see on?--Hendrix 12. november 2007, kell 17:20 (UTC)
replies: text: kuidas seda nüüd seletada... ega ma üldiselt ei tea kas see on üldse hea tõlge... aga asi käib nii et optilisel hiirel LED lamp toodab laua pinnale pildi, mille iga punkt on vist enamasti ühes 64-st erinevast halltoonist ja hiire liigutamisel tegelikkuses siis pilditöötluskiip aka optoelektrooniline sensor tegelikult siis pildistab seda pinda, millel hiir liigub ning selle kaudu siis kontrollib hiirekursori liikumist... - Ahsoous 12. november 2007, kell 18:02 (UTC)
replies: text: :tegemist fotosilmaga siis. See nagu tuntum termin.--Hendrix 13. november 2007, kell 04:46 (UTC)

message: "Hiirt kasutades ei pea klaviatuurilt käske andma."
See on suht kummaline väide, Pakun parema sõnastuse:
"Hiirt kasutades saab paljud käsud arvutile edastada ilma täiendavate tööristadeta, n.t väheneb sõrmistiku kasutamise vajadus, kuid see ei kao täielikult."
suwa 9. september 2009, kell 13:13 (UTC)
replies: text: Muidugi on sul õigus. Taivo 9. september 2009, kell 13:50 (UTC)
replies: text: :See ei ole siiski päris hea sõnastus. Ega klaviatuurilt toksides ka ei kasutata täiendavaid tööriistu. Ja see ülal tsiteeritud väide ei ole üldse vale. Hiirega klõpsides antakse arvutile käsk, mida saaks tahtmise korral ka käsurealt sisestada. Reeglina on see nii. Erandiks peaks olema joonistamine. Kuid kas see nii ka on, ei tea. Põhimõtteliselt peaks saama ka joonistada noolklahve kasutades, aga ilmselt on see ebamugav ja kas ka on vastavaid programmimooduleid olemas - ei tea. Ja joonistamise korral saab kasutada ka käsurida.--Rünno 9. september 2009, kell 17:17 (UTC)
replies: text: :: palun sisesta järgnev käsk ainult arvutihiirt kasutades käsk suvalises op-süsteemis:

text: :: traceroute www.wikipedia.org

text: :: või siis ms-win:

text: :: tracert www.wikipedia.org

text: :: mina saan sellega hakkam, kuigi võtab natuke aega, kahtlen, kas igaüks...

text: :: suwa 9. september 2009, kell 17:26 (UTC)
replies: text: :::Kui on olemas vastavad käsunupud või lingid, pole probleemi.--Rünno 9. september 2009, kell 17:32 (UTC)
thread_title:  vildakas väide või lause 

message: Kas see joonisel olev hiir on ka reaalselt olema? Kuul ja valgusallikas. Mida see valgusallikas teeb?--Rünno 9. september 2009, kell 17:32 (UTC)
replies: text: vaata pilt

text: põhjusmõte umbes sama kui alugusaegade teleril:

text: hetkel ei tule selle ketta nimi meelde

text: suwa 9. september 2009, kell 17:47 (UTC)
replies: text: :Stroboskoop. Joseph Plateau. Kuidas see asjasse puutub?--Rünno 9. september 2009, kell 17:56 (UTC)
replies: text: ::

text: :: Siit ehk saab selgust? Pilude vaheldumine võimaldab pilusid lugeda,

text: :: ehk siis lugeda ketta pilusid läbiva valguskiire katkestuse arvu,

text: :: ja seda kahel teljel, kuna kettaid on kaks. suwa 10. september 2009, kell 05:30 (UTC)
thread_title: Hiire ehitus
Arutelu:Ainuõõssed

message: Ilmselt pole ka vale nimi kõrveraksed, kuid andmete vastuolu tõttu ei tee redirecti. Samuti on nad tihedalt seotud Coelenterata (endine nimi) grupiga --Dj Capricorn 15. november 2007, kell 21:48 (UTC)

message: Tõstsin välja, kuna ilmselt on segi aetud lootelehtedega.
Ainuõõssete kehasein koosneb kahest epiteel- ja lihasrakkude kihist, millest sissepoole jääb ruumikas kehaõõs. 
--Dj Capricorn 28. detsember 2007, kell 21:09 (UTC)
replies: text: Miks see vale on? Andres 28. detsember 2007, kell 21:30 (UTC)
replies: text: : ma ei ütle, et see vale on, aga ei mõista kas mõlemat on kaks või lihasrakkude kihte on üks --Dj Capricorn 28. detsember 2007, kell 21:57 (UTC)
thread_title:  Välja võetud 

message: Ekto- ja entodermi katavad epiteelrakud ja kinnituvad lihasjätked. Selle lause teine poole ei ole vist ühemõtteline?--Dj Capricorn 30. november 2009, kell 12:52 (UTC)
replies: text: Peaks lisama, millele lihasjätked kinnituvad. Andres 30. november 2009, kell 14:04 (UTC)
thread_title:  Ühemõttelisus?
Arutelu:Saabas

message: Liiga vähe infot, sellisel kujul eksitav. Andres 16. november 2007, kell 15:51 (UTC)
Ka praegune definitsioon ei ole saapale spetsiifiline. Andres 18. november 2007, kell 18:35 (UTC)

message: * untad - mis nimelised on inuitide saapad?, vt http://images.google.ee/images?q=inuit%20boots suwa 22. august 2009, kell 06:24 (UTC)
-----
Pealkiri võiks siin mitmuses olla – saapad. Nii nagu kõigi teiste jalanõude-artiklite puhul. --90.190.45.158 8. mai 2012, kell 20:16 (EEST)
replies: text: Võiks küll. Andres (arutelu) 9. mai 2012, kell 09:07 (EEST)
thread_title:  põhjarahvaste saapad
Arutelu:Alfons Vilhelm Robert Rebane

message: Võiks teha parem ümbersuunamise Alfons Rebasele - WooteleF 16. november 2007, kell 21:47 (UTC)
replies: text: Täielik nimi oleks ehk pealkirjaks paremini sobinud? Djreichsfuhrer 17. november 2007, kell 16:53 (UTC)
thread_title: Ümbersuunamised
Arutelu:Õigusinformaatika

message: "Õigusinformaatika on teadusharu, mis uurib infotehnoloogia rakendamise võimalusi õigusteaduses" - inglise vastavas artiklis nagu räägitakse informaatika õiguslikest aspektidest. IT kasutamine õigusteaduses oleks minu arust midagi muud.--Hendrix 17. november 2007, kell 07:43 (UTC)
replies: text: Saksa viki järgi hõlmab õigusinformaatika mõlemad. Andres 20. august 2008, kell 09:56 (UTC)

message: kaua see maavillane, halvas mõttes, definitsioon siin siis üleval on?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 19. august 2008, kell 18:18 (UTC)
Arutelu:Ajimu

message: Paistab, et tuleb luua kategooria "Jaapani endised linnad"? Djreichsfuhrer 17. november 2007, kell 20:45 (UTC)
replies: text: See on üks võimalusi. Äkki on kellelgi nime suhtes parem idee. Igatahes oleks vaja eraldi kategooriat. --Metsavend 18. november 2007, kell 16:40 (UTC)
thread_title: Uus kategooria
Arutelu:Raamatukogude ajalugu

message: Artikkel [[Raamatukogu]] on juba olemas. Ja kas artikkel on copy-paste Volodinist?

message: Halb pealkiri. Kogu see jutt võiks esialgu olla artiklis Raamatukogu. Andres 19. november 2007, kell 16:20 (UTC)
replies: text: Põhimõtteliselt nõus, aga vähemalt teoreetiliselt peaks siia kogunema piisavalt palju materjali, et õigustada eraldi artiklit. See eraldi artikkel peaks olema kindlasti lingitud vastavast alajaotusest artiklis Raamatukogu, kus on antud lühiülevaade ajaloost, ja olema pealkirjastatud Raamatukogude ajalugu, mitte "raamatukogu ajalugu". -- Toomas 19. november 2007, kell 17:24 (UTC)

message: Pealegi ei tule siia artiklist [[Raamatukogu]] viidet, nii et seda artiklit ei leia üles. [[User:Andres|Andres]] 19. november 2007, kell 16:21 (UTC)

message: ... seda pole võimalik teha, sest Volodini raamatut pole elektrooniliselt välja antud ja kui oleks, siis on raamat selleks liiga mahukas, et seda siia ringi koppida.
Raamatu materjale on kokkuvõtte tegemisel kasutatud küll - ei saa ju ometi uut ajalugu kirjutada. Ja vaevalt ei ükski artikkel siin Wikipeedias on autorite mõttetöö vili, ikka toetutakse mingitele materjalidele, millele tuginedes pannakse oma artikkel kokku.
See märkus on õige, et artikkel oleks pidanud kohe alguses olema Raamatukogu arikli all, kuid tegijal juhtub nii mõndagi ja loodetavasti saab see probleem ka lahendatud. --saara 20. november 2007, kell 12:24 (UTC)
thread_title:  Ei ole copy-paste... 
Arutelu:Naarits

message: Kas mitte perekond ei ole Naarits (''Mustela'') ? --[[User:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 19. november 2007, kell 21:57 (UTC)
On küll. Artikli nimi võiks olla [[Euroopa naarits]], sest minumeelest kutsutakse ka [[Ameerika naarits]]at vahel lihtsalt naaritsaks. - [[User:WooteleF|WooteleF]] 20. november 2007, kell 08:55 (UTC)

message: Miks siis nüüd osa infot välja võeti? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2010, kell 00:23 (EEST)

message: Mingi ristumist emase euroopa naaritsaga ei saa pidada peamiseks euroopa naaritsa väljasuremise põhjuseks. Otseselt seda uuritud pole, kuid sellele on mitmeid vastuväiteid.
Teada on, et tehistingimustes võivad nad kopuleeruda ja et sel juhul surevad järglased looteeas. Loodusest pärinevaid tõendeid selliste ristumiste reaalselt toimumise kohta pole. 
Valgevenes on uuritud mingi invasiooni järgselt 9 euroopa naaritsa looteid, kuid kõik olid normaalsed. Hübriidse päritoluga embrüoid ei leitud.
Mingi ja euroopa naaritsa kohtumised looduses lõpevad Sidorovich'i andmetel peaaegu alati ameerika naaritsa algatatud agressiooniga sõltumata euroopa naaritsa soost. Seda toetavad ka vastavad uuringud tehistingimustes.
Täpsemalt võib lugeda Tiit Marana dissertatsioonist CONSERVATION BIOLOGY OF THE EUROPEAN MINK,
MUSTELA LUTREOLA (LINNAEUS 1761): DECLINE AND CAUSES OF EXTINCTION, 2007
(link http://www.tlulib.ee/files/arts/97/maran6f0bd652a91c86dd17a4e0983e47f154.pdf)
replies: text: Hea küll, aga miks mitte artiklis sellest kirjutada? Andres 9. juuli 2010, kell 00:56 (EEST)
thread_title:  Euroopa naaritsat ohustavad tegurid
Arutelu:Optikanähtused

message: Rohelise kiire pilt ei sobi siia, kuna sellel pole rohelist kiirt näha. Commonsis on paremaid pilte. – [[User:WooteleF|WooteleF]] 20. november 2007, kell 09:09 (UTC)

message: Kas artikkel :en:optical phenomenon vastab? 193.40.10.180 28. veebruar 2011, kell 21:17 (EET)
replies: text: Jah. Lisasin keelelingid. Taivo 28. veebruar 2011, kell 21:29 (EET)

message: Kui eemaldasite autori nime, siis võiks vähemalt viite originaalile lisada:
Andres Kuusk. Optikanähtused taevas. Raamatus "Universum valguses ja vihmas", Koostanud-toimetanud Uno Veismann ja Rein Veskimäe, OÜ REVES Grupp, Tallinn 2005, lk. 69-81.  
Andres Kuusk, Tõravere.
replies: text: Paneme selle siis sisse. Me ei teadnud, et jutt on varem ilmunud. Vikipeedias on artiklid anonüümsed (seda algteksti võidakse ümber teha), kuid iga autori panus on artikli ajaloost näha. Kirjutaja võib oma isiku avada või seda mitte teha. Andres 1. märts 2011, kell 08:58 (EET)
replies: text: : Vikipeediale loovutatud? – Pole vist hea sõnastus. Autoriõigus kuulub ikkagi autorile (või ka väljaandjale?) ja loovutatud on ta sama hästi ükskõik kellele teisele, kes teksti vaba litsentsi tingimustest lähtudes kasutab. 193.40.10.181 1. märts 2011, kell 09:22 (EET)
replies: text: :: Jah, see pole tõesti täpne, aga kuidas sõnastada, et oleks ühtaegu täpne ja arusaadav? Andres 1. märts 2011, kell 09:30 (EET)
Arutelu:Johann Köler

message: Nimetu kasutaja ip aadressilt 84.50.28.6 postitas lehele Vastsemõisa järgmist:  ''Sünnikoha nimi on vale! Õige on Vastemõisa, mis asub Viljandimaal, Vastsemõisa  asub kas Põlva või Võrumaal. ''
Kuna mul endal pole praegu viitsimist ega aega asja uurida siis kommentaari korras äkki on artiklis siiski mõeldud valda... kui ma siin praegu õigesti aru saan siis Vastemõisa vald moodustati alles 1939 (vt  [[Eestis 1939 moodustatud valdade loend]]), aga ilmselt on ka tollel leheküljel viga sees, sedapsi et Suure-Jaani kihelkonda jääb ikkagi ''Wastemois''  --- [[User:Ahsoous|Ahsoous]] 20. november 2007, kell 12:21 (UTC)

message: Commonsis on nüüd rohkem maale. avjoska 29. november 2008, kell 23:48 (UTC)

message: Mis tähendab "Vastemõisa (Ivaski)"? 
Miks on siin Eesti asemel Eestimaa? Andres 13. jaanuar 2011, kell 01:05 (EET)
replies: text: Põhjuseta.--WooteleF 13. jaanuar 2011, kell 02:54 (EET)

message: etwikis on link Johann Köhler, mis peab silmas trükkalit. Kas antud artikli kunstniku variantnimi oli ka Köhler?--Estopedist1 (arutelu) 25. mai 2016, kell 23:24 (EEST)
replies: text: Tõenäoliselt ei olnud. Ja mis asi on variantnimi? Valesti kirjutatud nimi? Ssgreporter (arutelu) 26. mai 2016, kell 00:25 (EEST)
replies: text: : Nimedel võivad olla ortograafilised variandid, see ei tähenda tingimata, et on valesti kirjutatud. Minul on ka meeles, et  "Köhler" on olnud levinud kirjapilt. Siin on veel mitu varianti. Ka TEA entsüklopeedias on ära toodud nimevariandid Köhler ja Koeler. Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 09:50 (EEST)

text: : Johann Köhleri nimega on olnud teisigi tuntud inimesi. Grafenrheinfeldis on Johann Köhleri tänav.
replies: text: ::Lähtusin sellest, et Estopedist teeb pidevalt hulganisti ümbersuunamisi kõikvõimalikelt valesti kirjutatud nimekujudelt, kui otsingukast pakuks selletagi õige artiklipealkirja. Käesoleval juhul võib Köhler ka paika pidada, aga enamasti imestan fantaasiat, millega ta neid ümbersuunatavaid "variantnimesid" tekitab. Ssgreporter (arutelu) 27. mai 2016, kell 01:07 (EEST)
replies: text: :::enamik mu ümbersuunatavad "variantnimesid" on punaseid lingid etwikist. Kui märksõna on keeleliselt väär, ma ümbersuunamist ei tee, vaid parandan. Piiripealsed juhtumid mainin enamasti aruteludes--Estopedist1 (arutelu) 28. mai 2016, kell 19:37 (EEST)
replies: text: ::::Selle artikli kohta siin oli teie küsimus õigustatud. Aga kui teete ümbersuunamisi artiklites leiduvate punaste linkide põhjal, siis nende hulgas on minu arvates veelgi neid juhtumeid, kui ümbersuunamise asemel oleks pigem vaja mõni vigane nimekuju lingis parandada. Ssgreporter (arutelu) 29. mai 2016, kell 00:59 (EEST)
----
"esimene eesti soost" Kas "eesti rahvusest" ei või öelda? Velirand (arutelu) 2. juuni 2024, kell 10:16 (EEST)

text: Alustame sellest, kuidas üldse tõendada, et ta eestlane oli. --Andres (arutelu) 2. juuni 2024, kell 14:52 (EEST)
thread_title: Johann Köhler?
Arutelu:182. Eesti julgestusgrupp

message: Tuleks kinni pidada mineviku kasutamisest julgestusgrupi ajaloost kirjutades. Djreichsfuhrer 20. november 2007, kell 20:21 (UTC)
Seda kindlasti. Kogu see artikel on tegelikult toores ja lõpetamata. Tegelikult võib seda esimeseks mustandiks lugeda.Akra 21. november 2007, kell 12:05 (UTC)
----
Artiklis Eesti Pataljon 658 on öeldud, et 659. Idapataljon nimetati ümber Eesti Pataljoniks 658. Siin on teistsugune jutt. Andres 9. september 2008, kell 21:16 (UTC)
replies: text: :Seal on viga. Idapataljonid  moodustati 181, 182 ja 184 julgestusgruppi baasil ja olid numbritega 667. eraldiasuv 15. idakompanii.
658. rebase pataljon, mis aprillis 1944 sai aluseks 20. Eesti diviisi 47. rügemendi 1. pataljonile. 659. Soodeni pataljon aluseks 47.rügemendi 2. pataljonile. 660. Ellarmi pataljon aluseks 46. rügemendi 3. pataljonile. Omavahel neid pole kunagi liidetud. Akra 10. september 2008, kell 08:16 (UTC)
thread_title: Mineviku kasutamine
Kategooria arutelu:Muusikud

message: Teeks siia alla kategooria DJd. Djreichsfuhrer 20. november 2007, kell 21:27 (UTC)
replies: text: {[OK}}: on tehtud--Bioneer1 (arutelu) 15. september 2013, kell 19:11 (EEST)
thread_title: Uued kategooriad
Arutelu:SK-39

message: Teeks siia kategooria Eesti relvad. Djreichsfuhrer 22. november 2007, kell 19:52 (UTC)
replies: text: Seljakoti minu arust ei saa relvaks nimetada. Küll aga kuulub sõjaväe varustuse hulka. Võib-olla oleks vajalik ka kategooria Eesti sõjaväe varustus ja kategooria Eestis valmistatud relvad või midagi sarnast Eesti relvad tundub kuidagi ebatäpne.Akra 22. november 2007, kell 20:13 (UTC)
Vaatasin kuidas on teiste riikide relvade kategooriad, arvan et sobib ka Eesti relvad.Akra 22. november 2007, kell 20:22 (UTC)

text: Paneks siis Eesti sõjaväe varustus. Relvad mõtlesin rohkem Eesti miinide kohta. Djreichsfuhrer 22. november 2007, kell 20:58 (UTC)
Huvitav, siin nimetatakse teda E-39. --Numbriga kärumees 15. oktoober 2011, kell 12:26 (EEST)
thread_title: Uued kategooriad
Arutelu:Katana

message: Siin on kasutatud üksteisele alluvaid kategooriaid. "Jaapani mõõgad" on praegu "Jaapani relvade" all, aga peaks olema ka "Mõõkade" all. "Ida-Aasia mõõgad" tundub mulle liiast olevat kuna mitmekordselt pole vaja ehk täpsustada. – [[User:WooteleF|WooteleF]] 23. november 2007, kell 09:41 (UTC)

message: Varasem versioon:
'''''Katana''' (刀) ehk '''nihontō''' (日本刀) on [[Jaapan]]i [[mõõk]]. Katana omamine oli lubatud vaid [[samurai]]dele.

message: Katana pikkus sõltub tema omaniku ehk kasutaja kasvust, anatoomilisest geomeetriast. Katana on väga kerge, ca 95 cm pikkuse mõõga kaal võib olla vaid 800 grammi. Katana on pigem lõike- ja torkerelv, kui raiumiseks mõeldud mõõk. Katanaga püüti teha vastast võimalikult kahjustavaid lõikeid, lõigates läbi nt. suuri artereid ja veene.
Katana on arvatud relvanduse ajaloo kümne kõige tõhusama relva hulka.
thread_title: Kirjeldus

message: Legendi järgi leiutas Jaapani mõõga sepp Amakuni. Alguses olid Jaapani mõõgad sirged, kuid 8. sajandil leidsid sõdalased, et kõver mõõk tuleb tupest kiiremini välja ja lõikab paremini. 986. ja 1598. aastate vahel valmistatud Jaapani mõõku kutsutakse kotōdeks ("vanad mõõgad"). Katanasid hakati taguma ligikaudu aastal 1400.
Jaapani ajaloo pikal rahuperioodil soikunud katanade tootmine suretas välja ka mõõga valmistamise tehnoloogia.
1934. aastal alustas Jaapani valitsus sõduritele katanade tootmist. Neid nimetatakse gendaitōdeks. Gendaitōd leidsid Teises maailmasõjas ohtralt kasutamist. Need mõõgad olid valmistatud masstoodanguna ja ei vastanud vanade mõõkade kvaliteedinõuetele. Tänapäeval originaalkatana terasega sarnast terast toota pole õnnestunud. 
Tänapäeval valmistatakse enamik katanasid siiski pigem dekoratiivesemeteks, sest hea katana valmistamine on väga aeganõudev ja ka rituaalidega seotud toiming. Ka vanade traditsioonide järgi valmistatud tänapäevane katana on väga hinnaline.
thread_title: Ajalugu

message: Samuraid kandsid pikka mõõka (katanat) ja lühikest mõõka (wakizashit) mõõgatupes vöö vahele pistetult. Mõlemat kanti tupes, terav serv ülespoole. Samuraiseisuse tekkimisel sai zen-budismi õpetusest lähtuvaist võitluskunstidest omaette teadus. Iga kohalik isand pidas ülal vehklemiskooli, kus tema kaaskondlased said mõõgakäsitsemist õppida. Katana kasutamise vilumus saavutati aastatepikkuse ränga treeninguga. Harjutamiseks kasutati puust (tavaliselt punasest või valgest jaapani tammest – bokken) ja bambusest mõõku ning alates 17. sajandist hakati õppimise ajal kandma polsterdatud kehakaitseid, et vigastuste ohtu vähendada.
Katanat kanti ainult väljaspool maja. Wakizashit kanti kogu aeg. Rainahaga kaetud must käepide (nakago) oli sageli seisuse sümboliks. Selle otsa võidi kasutada löögirelvana, kui vastane oli nii lähedal, et samurai ei saanud katanat välja tõmmata. Käekaitsmeta (tsuba) mõõku kutsuti tsukadeks.''
--Andres (arutelu) 14. mai 2023, kell 23:16 (EEST)
thread_title: Katana Jaapani traditsioonides
Arutelu:Viljandi lahing

message: Puudub lehekülg Viljandi lahing. Andres 24. november 2007, kell 17:53 (UTC)
replies: text: Kas siinne artikkel on üldse vajalik, kui on olemas artikkel Viljandi piiramine? kas need ei peaks ühendama? avjoska 23. detsember 2007, kell 13:13 (UTC)
Ühendasin artikli Viljandi piiramisega. Akra 17. märts 2008, kell 20:43 (UTC)

text: Ka Viljandi piiramine vajaks ilmselt eraldi lehekülge või suunamist siia. Kõiki piiramisi saab käsitleda lahingutena, kuid kõik lahingud ei olnud otseselt seotud piiramisega. Athanasius Soter 8. jaanuar 2011, kell 19:30 (EET)

message: on link Viljandi piiramine (1481). Kas sel aastal pole sellist sündmust olnud?--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2018, kell 10:40 (EEST)
thread_title: Viljandi piiramine (1481)
Arutelu:Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus

message: Siia ei viita midagi. Andres 25. november 2007, kell 09:31 (UTC)
replies: text: aegunud--Estopedist1 (arutelu) 6. november 2015, kell 11:27 (EET)

message: "...mõttekoda, mis asutati 2006. aasta märtsis Vabariigi Valitsuse otsusega." – Mis Vabariigi??? — Pietadè (arutelu) 5. august 2014, kell 00:00 (EEST)
replies: text: Eesti Vabariigi ikka. Täpsustasin artiklit--Estopedist1 (arutelu) 6. november 2015, kell 11:27 (EET)

message: üks link tuleb märksõnale Balti Kaitseuuringute Keskus. Ilmselt on see sama asutus--Estopedist1 (arutelu) 6. november 2015, kell 11:27 (EET)
thread_title: Balti Kaitseuuringute Keskus
Arutelu:Maracanã staadion

message: Staadionid tuleb kanda Staadionite loendisse. Andres 25. november 2007, kell 10:20 (UTC)

message: See kirjutisenimi peaks kuuluma linnaosale. suwa 3. aprill 2012, kell 11:48 (EEST)
thread_title:  kirjutise nimi
Arutelu:Westminster

message: Kui teha intervikilingid, siis tuleb kuskile poetada ka link eesti viki artiklile. Andres 25. november 2007, kell 11:10 (UTC)

message: Õige pealkiri on "City of Westminster". :en:Westminster on veel üks väiksem koht selle sees. Raamaturott (arutelu) 2. september 2022, kell 17:09 (EEST)
replies: text: Tehke siis korda. Kõik lingid siia tuleb kontrollida. --Andres (arutelu) 4. september 2022, kell 08:07 (EEST)
Siin on järgitud eesti traditsiooni: . On ka võimalus teha väikse koha jaoks eraldi artikkel, jättes selle siin ümbersuunamiseks. --Andres (arutelu) 4. september 2022, kell 08:11 (EEST)
thread_title:  City of Westminster
Arutelu:Maailmamuusika

message: sellisel kujul sobiks sõnaraamatusse--[[User:Hendrix|Hendrix]] 26. november 2007, kell 19:13 (UTC)

message: <
Terminist, ehk sobiks eesitkeelne maailmamuusika ???
replies: text: siis peaks teisaldama...--Hendrix 26. november 2007, kell 19:30 (UTC)
Mumeelest katab see sõnapaar mitte ehedat pärimusmuusikat vaid pigem sellist,
millele on leitud GBS/USA muusikatööstuse poolt tulutoov väljund.
Kõrvadele meeldivamaiks näiteiks võiks olla:
* :en:Paul Simone
* :en:Ladysmith Black Mambazo - tänavune jõulujazzi peaesineja
suwa 26. november 2007, kell 19:20 (UTC)

message: märksõna etno peab ilmselt silmas sama asja. Nt plwikis ongi tehtud ümbersuunamine, vt :pl:Etno. Seevastu svwikis suunab etno märksõna alla etnopop (etnopopp), vt :sv:etno--Estopedist1 (arutelu) 17. september 2018, kell 11:36 (EEST)
thread_title: Etno
Arutelu:Käsnad

message: Mis mõttes on nad kõige primitiivsemad? Andres 26. november 2007, kell 22:39 (UTC)
replies: text: Nad on kõige primitiivsemad, kuna eristunud (arenenud) (ilmselt) kaelusflagellaatidest, kes on aga protistid. Kuna käsnadest järgmine (ehitustasemelt kõrgem kui käsnad ja madalam kui pärishulkraksed) loomade hõimkond on Agnotozoa (kel on aga eristunud koed – olemas algelised päriskoed), käsnadel aga päriskoed puuduvad, siis seetõttu käsnasid lugeda kõige primitiivsemateks.  --Dj Capricorn 27. november 2007, kell 09:24 (UTC)
replies: text: : See selgitus võiks artiklis olla. Andres 27. november 2007, kell 09:48 (UTC)

text: :See on mu enda kokkuvõtlik eristamisalus, ja pole selle täielikus õigsuses veel kindel --Dj Capricorn 27. november 2007, kell 10:12 (UTC)

message: Kahes allikas olen kohanud, et kirjutatakse mülleri jõekäsn, grammatiliselt tuleks taksonoomias nimeline takson kirjutada (nimi) suurtähega --Dj Capricorn 28. jaanuar 2008, kell 15:37 (UTC)
replies: text: Järgi õigekeelsusreegleid. Andres 28. jaanuar 2008, kell 19:27 (UTC)
thread_title:  Nimeline takson