lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Eesti teaduse biograafiline leksikon

message: Kas väljakirjutatud pealkirjas ei peaks olema "Eesti teaduse biograafiline leksikon"?--Morel (arutelu) 30. mai 2012, kell 00:42 (EEST)
replies: text: Tjah, tegelikult vist peakski. Lyhendite suurtähekasutus ajab vahel segadusse (ja ma ei mäleta, kuidas nad raamatu kaanele kirjutasid, vahel on kaanekirjad ka imelikud). --Oop (arutelu) 30. mai 2012, kell 11:14 (EEST)
replies: text: : Raamatu kaanel on kõikide sõnade kõik tähed suured. Aga raamatus teksti sees on üksainuke suurtäht - Ahsoous 30. mai 2012, kell 13:38 (EEST)

message: Retsensioonides on nimetatud väljajäänud teadlasi. Need tasuks üle vaadata ja kajastada. Nt Helk loetles 2006. aastal: [[Nikolai Maim]], [[Hildegard Maricq]], [[Michel Matti]]; "Teiste puuduvate, Eestis sündinute hulgas on muusikateadlane [[Malle Koor]], Ph.D. Floridas; kirjandusteadlane [[Marta R. Krüüner]], Ph.D. 1961; Winnipegi ülikooli professor, keemik [[Helmut Lutsep]], Ph.D. Colorados; sotsioloog [[Peter Leonard Martens]], fd.dr. 1981 Stockholmis; kasvatusteadlane [[Maia Mertz]], Ph.D. 1972 Minnesotas; ökoloog ja parasitoloog [[Illar Muul]], Ph.D. 1962 Michiganis ja õigusteadlane [[Artur Mägi]], kes tegi doktorieksami Tartus 1938 ja töötas ülikooli juures." --[[Eri:Kaastöö/85.253.64.147|85.253.64.147]] 25. detsember 2017, kell 16:13 (EET)

message: Välislinkide all oli seni võimalus pääseda ligi III ja IV köitele. IV köidet ei saa enam avada. Oskab keegi taastada olukorra? --Hirvelaid (arutelu) 9. juuli 2018, kell 21:24 (EEST)
replies: text: Digaris on olemas, muutsin linke.--Morel (arutelu) 11. juuli 2018, kell 19:14 (EEST)
replies: text: :Mul oli jälgimisest väljas. Alles täna märkasin, et asi jälle olemas. Aitäh! --Hirvelaid (arutelu) 21. juuli 2018, kell 23:52 (EEST)
thread_title:  IV köide 

message: Selles teoses https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/56041 on Soome kohanimi Lappeenranta vähemalt 4x korda kirjutatud vigaselt Lappenranta / Lappenranna - siit on see viga juba ka mujale jõudnud.
thread_title:  IV köide ja vead
Arutelu:Balti Raudtee Peatehased

message: "1935. aastal valmis Raudtee Peatehastes üks diiselmootorvagun DeM 1 kitsarööpmelise raudtee Tallinna-Haapsalu liini tarbeks." 
Misasja?
Tallinn-Haapsalu liin (vt. Keila–Haapsalu raudtee) oli algusest peale laiarööpmeline. Sellel liinil kasutati diisel-elektrilisi (ehk elektrilise veoülekandega) mootorvaguneid DEM 31 ("Lendav Läänlane") samas kui kitsarööpmelistel liinidel (vt. Türi–Paide–Tamsalu raudtee ja Tallinna–Viljandi_raudteeliin) kasutati bensiini- ja diiselmootoriga vaguneid. 
Rahvasuus Mulgi Ekspressiks kutsutud rohelistele mootorvagunitele anti tähised DeM 1 ja DeM 2.http://www.tehnikamaailm.ee/est/tm/2009/11/?headerID=1723 Elektrimootorvagunist rööbasbussini, November 2009 / Tõnu Tammearu, Kees Vanamölder
--- 31.mai 2012 14:13
replies: text: Palun paranda. Andres (arutelu) 1. juuni 2012, kell 03:16 (EEST)

message: Endistelt nimedelt? tuleb ilmselt teha ümbersuunamised--Bioneer1 (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 20:30 (EEST)
thread_title: Endised nimed
Arutelu:Ambivalentsus

message: Selliseid puudulikke ja ebatäpseid etümoloogiaid ei ole minu meelest tarvis. Selleasemel peaks olema korralik jutt Vikisõnastikus. Andres (arutelu) 1. juuni 2012, kell 01:35 (EEST)
replies: text: "Võõrsõnade leksikonis" on nõnda. Mina arvan, et kasutaja ei pea teadma, et etümoloogiat otsida vikisõnaraamatust--Bioneer1 (arutelu) 4. juuni 2012, kell 17:02 (EEST)
replies: text: : Me ei pea kopeerima hädapäraseid lühietümoloogiaid. Mis see meile annab, kui me lihtsalt ütleme, et valentia on 'jõud'? Eestikeelne sõna ei ole moodustatid nende kahe ladina sõna liitmise teel.

text: : Ma ei leia ka, et kellegi meelest on entsüklopeedia õige koht, kust otsida sõnade päritolu. Andres (arutelu) 5. juuni 2012, kell 01:27 (EEST)
replies: text: ::Ei ole nõus, Vikipeedias võiks olla infot ka sõnade päritolu kohta. Igal juhul jätaksin ma need "hädapärased lühietümoloogiad" pigem sisse, mitte ei kustutaks ära.--Morel (arutelu) 5. juuni 2012, kell 02:12 (EEST)
replies: text: ::: Ma ei kiirustaks kustutama, kuid ei tahaks, et neid hakataks kuskilt kopeerituna massiliselt lisama. Andres (arutelu) 5. juuni 2012, kell 03:42 (EEST)
----
Kas see peaks olema täpsustuslehekülg? --Bioneer1 (arutelu) 4. august 2012, kell 12:22 (EEST)

text: Võib-olla mitte, aga vähemalt keeleteaduse ja võib-olla ka kirjandusteaduse mõiste peaksid olema eraldi artikli(te)s. Andres (arutelu) 4. august 2012, kell 18:32 (EEST)

text: Psühholoogias kasutatakse terminit "ambivalents" ning sellel on kitsam tähendus. Andres (arutelu) 6. august 2012, kell 14:30 (EEST)
thread_title: Probleem etümoloogiaga
Arutelu:Peeter Võrk

message: Siit võeti asju jälle välja. --Epp 4. juuni 2012, kell 14:24 (EEST)
replies: text: Võib-olla kustutame kogu artikli ära? Andres (arutelu) 4. juuni 2012, kell 23:40 (EEST)
replies: text: : Võib-olla tõesti. --Epp 5. juuni 2012, kell 00:28 (EEST)
Nagu võib näha artikli ajaloost, on Võrk ise käinud siin kustutamas enda kohta käivaid ebameeldivaid artikleid, nii et sõltumatuid allikaid enam polegi. Praegu on selle eesmärk propageerida mittetähelepanuväärset tegelast. Kustutan. --Oop (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 11:25 (EET)

message: Peeter Võrk, sündinud 1925, saanud 2000. aastal Kotkaristi V klassi teenetemärgi kui sõjaliste teenetega vabadusvõitleja: http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=2234 --Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 16:37 (EEST)
replies: text: tegin sellest kavalerist artikli (eeldades, et on tähelepanuväärne), ent kõik lingid peavad silmas seda ettevõtjat, keda arutelus ei peetud tähelepanuväärseks--Bioneer1 (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 09:53 (EET)
Segane sõnastus, ma sain alles peale allika vaatamist aru, mis see "2000" siin tähendab.
Kui peale ordeni pälvimise pole eriti muud öelda, siis pole minu meelest artiklivääriline. 193.40.10.180 13. jaanuar 2015, kell 11:30 (EET)
Probleem on selles, et meil pole tema kohta muid andmeid. Artiklit ei saa sel juhul teha. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 12:11 (EET)
replies: text: :Oli ka "soomepoiss ja metsavend" (http://epl.delfi.ee/news/eesti/orden-ullatas-iseseisvuse-taastajat?id=50783070) --Morel (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 12:52 (EET)
replies: text: :: Just, kui on teada et Peeter Võrk - sõjaliste teenetega vabadusvõitleja, 'soomepoiss' ja metsavend (), siis on niidiotsi tema kohta juba palju. Ilmunud on soomepoiste elulood jm raamatud. Mul on need raamatud olemas, kuid hetkel ei saa selle teemaga tegeleda. Lisasin esialgu sünni- ja surmaaja. --VillaK (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 12:59 (EET)
replies: text: ::: Jah, nüüd on korras. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 13:16 (EET)

text: ::: Kas kõigi mitmetuhande soomepoisi elulood on avaldatud, ka Võrgu oma? 193.40.10.180 13. jaanuar 2015, kell 13:20 (EET)
replies: text: :::: Hetkel ei saa kontrollida, kas konkreetne persoon on biograafilises kogumikus sees, kuid tõesti, lühibiograafiline kanne (sünniaeg, koht, elukoht, millal läks Soome, aukraad, kus ja millises jaos võitles, kui lahkunud, siis surma aeg, kas represseeriti jm) on avaldatud kõigi teadaolevate soomepoiste kohta. Kõik need persoonid, keda mina tundsin-teadsin, olid sees.--VillaK (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 13:29 (EET)
thread_title:  Nimekaim
Arutelu:Maastrichti leping

message: siin on minu meelest yks pisike probleem: Euroopa Liidu leping võib tähistada nii ajaloolist Maastrichti lepingut kui ka praegu kehtivat aluslepingut, nagu seda on hilisemate lepingutega muudetud. teine alusleping on Euroopa Liidu toimimise leping. minu meelest võiks olla kaks artikliseeriat: yks kehtivate lepingute ehk konsolideeritud tekstide kohta (Euroopa Liidu leping, Euroopa Liidu toimimise leping), teine ajalooliste allakirjutamiste-muutmiste kohta (Maastrichti leping, Lissaboni leping jne). Euroopa Stabiilsusmehhanismi lubamiseks näiteks parasjagu muudetakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, ratifitseerimise eelnõu on riigikogus või seal juba vastu võetud. ise ei jõua paraku praegu kirjutada ja korraldada, sestap märgin siia. -- Ohpuu (arutelu) 6. juuni 2012, kell 16:27 (EEST)
Arutelu:Mall Nukke

message: Artiklile on lisatud silt vigade kohta, aga oleks viisakas mainida arutelu leheküljel, mida konkreetselt ette heidetakse, see võimaldaks teha parandusi (kui on tegemist eelkõige stiilivigadega)?
replies: text: Lisatud osas on interpunktsioon puudulik. Mujalt võetud tekstiosade monteerimine artiklisse ei sobi. Tuleb refereerida ja vajaduse korral tsiteerida, koos viitega. Stiil peab olema asjalik, sõnastus konkreetne. Andres (arutelu) 9. juuni 2012, kell 03:49 (EEST)
replies: text: : Kui kustutatatkse viide sirbi kirjutisele veebis, siis võiks olla samaväärne asemel, kuid pole, nimelt ei vii ükski välisviide sirbi veebi ega ühelegi kirjutisele selles, seega võiks viited korrektselt olla vormistatud, mainimine, et kuskil viidatud kirjutiste jadas on miskit olemas, pole hüperteksti kasutamise puhul piisav. suwa 11. juuni 2012, kell 11:14 (EEST)
Kaire Nurk, "Kollaaži kood". Sirp, 01.12. 2012 [1] http://www.sirp.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=13531:kollaai-kood&catid=6:kunst&Itemid=10&issue=3371
Viide artiklite nimistus esimesel kohal, link toimib. wiirastus 11. juuni 2012, kell 16:43 (EEST)

message: Näituste ja artiklite kronoloogia on tagurpidi, panin toimetamise malli. Ursus scribens (arutelu) 11. august 2020, kell 03:36 (EEST)
thread_title:  Kronoloogia
Arutelu:Ülo Ennuste

message: Osaliselt "mina" vormis kirjutatud artikkel. Informatsioon päritolu viitamata. Tulleks toimetada või kustutada.
replies: text: Palun aita toimetada ja viiteid otsida. Andres (arutelu) 10. juuni 2012, kell 09:05 (EEST)
replies: text: : See artikell tuleks küll kutsutada, see on ilmselgelt tema (Üle Ennuste) enda enese-üllitis, mis pole toimetatud isegi sellisele kujule, et keegi teine seda tõsiselt võtta saaks. Kuna kõik viited on puudu, siis ei ole enam midagi arutada. 4rdi 25. september 2013, kell 17:21 (EEST)
Endiselt mina-vormis. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 13:40 (EEST)
Hiiglaslik publikatsioonide loend minu meelest siia ei kuulu.--Morel (arutelu) 12. juuni 2012, kell 19:30 (EEST)

text: Kuhu see kuulub? Andres (arutelu) 13. juuni 2012, kell 17:53 (EEST)
replies: text: :Ei tea, siin on pealegi läbisegi teaduspublikatsioonid ja intervjuud ajalehtedele.--Morel (arutelu) 13. juuni 2012, kell 18:32 (EEST)
Arutelu:Konrad von Sengbusch

message: Kas sama Conrad Robert Sengbusch (sündis 1849), kes biograafiate loendis? --Epp 12. juuni 2012, kell 00:45 (EEST)
replies: text: Hm. Võib täiesti olla. --Oop (arutelu) 12. juuni 2012, kell 19:45 (EEST)

message: Samanimelisi baltisakslasi oli veel:  viitab Conrad Sengbusch-ile (1768-1849), kes oli ettevõtte A.G. Sengbusch üks kolmest pärijast ja omanikust. -Mardus (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 08:55 (EET)
thread_title:  Varasem nimekaim
Arutelu:Palmipuudepüha

message: Tõstsin praegu välja selle lõigu, peaks neutraalsemalt kirjeldama: ''Palmipuudepühaga algab Aukuninga alandustee. Betaanias võitud Jeesus läheb Jeruusalemma vastu kannatusele ja surmale. Aga just see sai võidu ja lootuse märgiks, mida ka palmioksad sümboliseerivad. Palmipuudepühal asub Kristuse kirik teele, et elada kaasa Kristuse viimasele eluetapile. Algab Suur nädal ehk Vaikne nädal.'' --[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 12. juuni 2012, kell 23:56 (EEST)

message: : Teeksin ettepaneku antud artiklit redigeerida, et see räägiks tõesti palmipuudepühast, mis seotud kristlusega, mitte urbepühast, mis pole kristlusega seotud. Viide teisele pühale võiks jääda, aga tegelikkuses me ju keegi palmipuudepühal ei tegele urbimisega. Samuti peaks suunamise maha võtma, ja urbepäeva suunama siiski urbepühale. Hetkel tekib antud artiklit lugedes suur segadus, et mis päev see selline siis on? Palmipuud või urvad? Kui välismaalane seda loeks, ei saaks ta aru, miks me kristluse pühal urbimisega tegeleme? Aga kui seletada lahti, et eestlastel on sellel ajal tegelikult teine püha - Urvapäev, kus me urbime, et virkust aastaks sisse lüüa, oleks see artikkel selgem. Aphrodite 06.04.2013, kell 20:34
replies: text: :lingistasin märksõnad urbepüha, urbepäev ja urvapäev--Estopedist1 (arutelu) 6. veebruar 2016, kell 01:00 (EET)
replies: text: : Ümbersuunamise võid ise ära võtta ja kirjutada nii nagu õige on. Sellisel juhul peaks ka malli  tõstma urbepäeva artiklisse. --Tiia (arutelu) 6. aprill 2013, kell 20:47 (EEST)

text: ok, aitäh. Tegin muutuse. Tänud. Uurin neid pühasid. Plaan teha korralik maarahva ehk vanade eestlaste pühade kogumik, mis kajastaks meie kombestikke. Aga see suurem projekt ja päevaga valmis ei saa. S.t seoses sellega kontrollin üle ka nüüd palmipuudepüha tegeliku olemuse, et muutes mitte eksida. Võtab aega. --Aphrodite (arutelu) 6. aprill 2013, kell 20:51 (EEST)

message: Urbepäeva ehk palmipuudepüha peetakse Eesti rahvakalendris pühapäeval enne lihavõtteid ja see märgib ühtlasi lihavõttepühade-eelse nn. suure nädala algust. Liikuva pühana võis see olla ajavahemikus 16. III kuni 19. IV. 
	
Urbepäeva traditsioonides on olulisel kohal pajuurvad, sageli tuntaksegi urbepäeva (urvapäeva, urvepüha, urvsipüha, Lutsis urgõpäiva) nime all. 
	 
Pajuurbadega löömine (urbimine ehk urvitamine) või mingi muu puu (palmi, pöögi, kase, elupuu, kuuse jne.) vitstega peksmine on rahvusvaheline komme, mille tekkeaeg ulatub eelkristlikku perioodi.Urbepäev ehk palmipuudepüha, (vaadatud 25.06.2016)
replies: text: Artiklist Paju. Andres (arutelu) 28. juuni 2016, kell 16:09 (EEST)
replies: text: :„Kopipeist“, seega,millalgi oli enwikis kasutusel vahend, millega selliseid asju tuvastada sai, ehk on praegugi... ☆☆☆ — Pietadè 24. märts 2024, kell 14:51 (EET)
----
"Pajutibud" on asendatud "pajukiisudega". Esimene sõna on minu meelest tuntum. Kas saaks teha artikli Pajutibud? --Andres (arutelu) 24. märts 2024, kell 12:56 (EET)

text: Täissünonüümid: pajukass, pajuurb, pajuutu, pajukiisu, pajuutt, tibu. ☆☆☆ — Pajuutu 24. märts 2024, kell 14:47 (EET)
thread_title: Urbepäev
Arutelu:Riistvarakirjelduskeel

message: See artikkel tuleks teisaldada pealkirja "Riistvarakirjelduskeel" alla. 
Vt.
www.pld.ttu.ee/~raiub/projektid/Mikrotest.pdf
robootika.ee/mediawiki/upload/0/00/Rosin_magistrit66.doc
www.scribd.com/doc/13671509/Inseneeria-72008
--- 18.juuni 2012 11:50
Arutelu:Marine Le Pen

message: Mida tähendab "Tal on kolm tütart nagu nende vanemailgi."?--Morel (arutelu) 18. juuni 2012, kell 17:26 (EEST)
Infokast kustutati ära, sest see on presidendi infokast. Ma panin infokasti tagasi, sest seal on info, mida tekstis pole. Kui tahate, pange mõni muu infokast või pange andmed teksti sisse (kus nad muide niikuinii peaksid olema). Andres (arutelu) 20. august 2012, kell 19:06 (EEST)
replies: text: Seal siiski polnud sellist teavet, mis tekstist puudus. Võtsin uuesti ära. Tõsi, europarlamendi saadik ta enam ei ole, selle kirjutan sisse. Taivo 2. oktoober 2012, kell 15:58 (EEST)
replies: text: :Vabandust, valiti europarlamenti tagasi. Siis pole vaja midagi muuta. Taivo 2. oktoober 2012, kell 15:59 (EEST)
replies: text: :: Pole ju kogu info sees. Andres (arutelu) 2. oktoober 2012, kell 16:32 (EEST)
Arutelu:Käsurida

message: No ei ole ju ainult operatsioonisüsteemis, võib olla ka CAD süsteemis. Suuremal osal tänapäeva raalprojekteerimissüsteemidest on endiselt käsurida käskude ja nende parameetrite sh.koordinaatide sisetamiseks. See ei ole ainult süsteemitarkvara!
--- 19.juuni 2012 2:53
replies: text: Kus see öeldud on, et käsurida on ainult süsteemitarkvara? Anthrax11 (arutelu) 19. juuni 2012, kell 17:19 (EEST)
replies: text: : Aa jah, sul on õigus. Võtan tarkvara kategooria välja, sest käsurida ei saa vist konkreetse programmina käsitleda. Tarkvara kategooria all võiks olla kategooria "Tarkvara arhitektuur" vms, sinna sobiks käsurida panna. Anthrax11 (arutelu) 19. juuni 2012, kell 17:53 (EEST)

message: Käsuviip pole ilmselt sünonüüm. Vt e-teatmik: --Bioneer1 (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 16:29 (EEST)
replies: text: Käsurida algab käsuviiba järel. Püüan parandada.
thread_title: Käsuviip on käsurea sünonüüm?
Arutelu:Kampaania

message: See on rohkem sõnaraamatuartikli moodi. Andres (arutelu) 21. juuni 2012, kell 07:48 (EEST)
replies: text: eks see piir olegi mõnikord ähmane--Bioneer1 (arutelu) 23. juuni 2012, kell 20:37 (EEST)
Aktsioon võiks olla omaette täpsustusleht. Siia tulevad lingid kolmes tähenduses. Andres (arutelu) 21. juuni 2012, kell 07:52 (EEST)
Siia tulevate linkide puhul tuleks täpsustada, mis laadi kampaaniaga on tegu. Andres (arutelu) 21. juuni 2012, kell 08:01 (EEST)

message: kas termin (?) üritus on artiklit väärt? EKSSi järgi võiks arvata, et see pole artiklit väärt. Raamatukogusõnastikus () on seda defineeritud ja seal on nimetatud ka virtuaalüritust. --Estopedist1 (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 14:57 (EET)
replies: text: On väärt. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 18:12 (EET)
thread_title: Termin (?) "üritus"
Arutelu:Janno Põldma

message: See ACTA-vastane väljaastumine on mu meelest ebaproportsionaalselt olulisel kohal välja toodud.--Morel (arutelu) 21. juuni 2012, kell 13:32 (EEST)
replies: text: Aitab see, kui muust rohkem kirjutada. Andres (arutelu) 23. juuni 2012, kell 08:17 (EEST)
Tõstsin välja:

message: Põldmal pole väga lahke olnud YouTube-i monteerijatega, võttes üks hetk kõik platformil asuvad paroodiad, millest suurem osa olid õiglase kasutuse all kaitsud.
Peale seda kui mõned olid saanud oma videod tagasi ülesse YouTube-i abil võttis Põldma need teise identiteedi all maha, kuid videod said tagasi ülesse vaatamata.
replies: text: Viitamata jutt. 194.150.65.25 13. august 2017, kell 00:31 (EEST)
thread_title:  Ajalugu YouTube-s
Arutelu:Georgi Zažitski

message: Miks ta on loetletud artiklis Eestlaste olümpiamedalivõidud? --Oop (arutelu) 22. juuni 2012, kell 16:18 (EEST)
replies: text: Ilmsesti ikka seetõttu, et ta esindas tollal Eesti NSV-d ja tegelikult Eestit esindas ta ilmselt kogu oma karjääri jooksul, sest alaga hakkaski ta ju siin tegelema. Ja ta elulugu lugeda, siis jõudis ta Eestisse elama juba vähem kui aastaselt...  -- Ahsoous 22. juuni 2012, kell 18:03 (EEST)
replies: text: : Nojah, siis oleks hea see teksti lisada. Ma pyydsin tekitada mingi hädapärase miinimumi, pikaks tööks ei ole praegu mahti (ja pole ka minu teema). --Oop (arutelu) 24. juuni 2012, kell 12:59 (EEST)

text: : Kui ta ei ole eestlane, siis ta tolle pealkirja alla ei mahu. Andres (arutelu) 25. juuni 2012, kell 03:42 (EEST)
replies: text: :: Ütleks nii, et siis aruta toda asja sealsel arutelulehel ja mitte siin. Võib ju olla, et too leht vajaks ümbernimetamist, aga see ei puuduta kuidagimoodi siinset artiklit. -- Ahsoous 25. juuni 2012, kell 08:43 (EEST)
replies: text: ::: Õige muidugi, nimetan tolle lehe ümber. Andres (arutelu) 27. juuni 2012, kell 14:11 (EEST)

message: Isikuartiklis peaks inimese sünnikoht kuuluma ju ikkagi oluliste andmete alla? Infokastist ei oska kõik seda võib-olla märgata. Astromaailm (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 15:27 (EET)
replies: text: Keda huvitab taoline detail, leiab selle kergesti infokastist või elulookirjelduse algusest. Ma ei usu, et artikli päises olev infokast on miski, mida lugejad ei märkaks. Sünnikoht on valdava osa inimeste puhul eraeluline seik, millel pole otsest seost isiku tähelepanuväärsusega ja erinevalt sünniaastast ei anna see kindlat konteksti - ajas rändamist pole veel leiutatud, ruumis rändamine on tavaline (asjakohase ruumilise konteksti annab riigi nimetamine, kus ta tegutsenud on, antud juhul ENSV ja Norra). Minnekon (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 17:41 (EET)
replies: text: :Paistab, et see eraeluline seik huvitab kõiki teisi Vikipeediaid peale ingliskeelse ja nüüd siis ka eestikeelse. Kui meil hakkabki süstemaatiliselt nii olema, siis on kuidagi kurb. Põhimõtteliselt leiab infokastist ka sünniaja ja muudki veel.--Astromaailm (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 18:29 (EET)
replies: text: ::Sünniaeg nagu ma mainisin asetab isiku püsivasse ja sisukamasse konteksti kui sünnikoht. Ma saan aru, et igal inimesel (ka mul ja sul) võib olla erihuvi mingi detaili (sünnikoht, lapsed-vanemad-abikaasad, religioon, keelteoskus vm) vastu, mida tahaks kohe artikli avalauses teada saada, aga artikli koostamisel tuleb vaadata nende objektiivset olulisust - kas allikad tõstavad seda eriliselt esile; kas see on otseselt seotud isiku tähelepanuväärsusega ehk sellega, miks me tast üldse kirjutame; kas see annab olulist taustainfot keskkonna kohta, kus isik tegutses ja tähelepanuväärseid asju korda saatis; kas avalause on ainus koht, kuhu see info artiklis sobib. Sünnikoha puhul on reeglina vastus, et ei. Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2024, kell 12:24 (EET)
thread_title:  Sünnikoht?
Arutelu:Avaz Twist Tower

message: Mida peab toimetama? --Epp 23. juuni 2012, kell 00:59 (EEST)

message: Artiklis kasutusel olev fail :File:Sarajevo Twist Tower.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Sarajevo Twist Tower.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot (arutelu) 3. august 2012, kell 15:46 (EEST)
thread_title:  Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Sarajevo Twist Tower.jpg]]
Arutelu:Valgevenelased

message: "Valgevene linnades elavate valgevenelaste seas on levinud vene-valgevene segakeel trasjanka." Trasjanka on levinud rohkem just maaelanike hulgas. 90.191.119.98 26. juuni 2012, kell 11:48 (EEST)
Mulle tundub, et varasem tekst on üle kirjutatud. 
Valgevenelased (endanimetus беларусы) on idaslaavi rahvas, Valgevene põhirahvas. 
Neid on Valgevenes üle 8 miljoni, maailmas kokku üle 10 miljoni. Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 521 443 valgevenelast.http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/Documents/Vol4/pub-04-01.pdf
Nad räägivad peamiselt valgevene ja vene keelt. Levinud on ka vene-valgevene segakeel trasjanka.
Enamus valgevenelasi on õigeusklikud, kuid küllalt palju on ka katoliiklasi.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 12 579 valgevenelast, neist 6229 Tallinnas.Päring Statistikaameti andmebaasist

message: Kas mitte idaslaavlased ei ole mitte praeguste idaslaavi rahvaste esivanemad? 
Kas "ruteenlaste" asemel peaks olema russiinid?
Eesti rahvaloenduse andmed on vist kaduma läinud. Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 12:26 (EET)
replies: text: Panin tagasi. --Metsavend 1. detsember 2015, kell 12:34 (EET)
----
Pildi allkiri võiks olla "Valgevenelaste ajalooline etniline territoorium."
----
"kuid alanud Esimese maailmasõja tõttu lükkus rahvusriigi rajamine edasi 1918. aastasse" Imelik lause. Kui Esimest maailmasõda poleks puhkenud, siis poleks ka 1918. a. seal tehtud katset omariikluse rajamiseks. Velirand (arutelu) 14. september 2016, kell 15:59 (EEST)

text: Muutsin sõnastust. 2001:7D0:87C3:8680:F8F0:E375:5D01:455C 15. juuli 2017, kell 12:52 (EEST)
----
"Valgevenelased räägivad emakeelena valgevene keelt." Pigem on tegelik olukord selline, et vene keelt räägivad nad emakeelena ja Valgevene keelt valdavad teise keelena. Velirand (arutelu) 15. juuli 2017, kell 09:39 (EEST)

text: Jah, siin peaks nüansirikkamalt kirjutama. Arvan, et ka Sinu sõnastus pole päris õige. Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 11:56 (EEST)
thread_title: Viited
Arutelu:Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustik

message: Euroopa Liidu dokumente ja teisi valitsusasutuste dokumente pole mu meelest tingimata vajalik alati ümber sõnastada, vaid lihtsalt korrektselt viidata--Bioneer1 (arutelu) 30. juuni 2012, kell 13:31 (EEST)
Neid tekste on lubatud vabalt kasutada--AllanR  (arutelu) 1. juuli 2012, kell 19:22 (EEST)
replies: text: Sõnasõnalised tsitaadid peaks olema jutumärkides. --Dr Oldekop (arutelu) 1. juuli 2012, kell 19:28 (EEST)