lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:India elevant

message: Ta on kõhnem, kuid pikem kui keskmine aasia elevant. 
replies: text: Võtsin selle välja, sest see on arusaamatu. Andres 25. mai 2007, kell 13:52 (UTC)
Siin on nähtavasti segi aetud alamliik ja liik, mida samuti nimetatakse india elevandiks. Palun aidake see korda teha. Andres 23. jaanuar 2008, kell 19:57 (UTC)
Palun pöörake sellele tähelepanu. Ma ei jõua praegu sellega tegelda. Andres 24. jaanuar 2008, kell 20:41 (UTC)
Jah, paistab, et siin on tahetud rääkida ikkagi mõnes osas india elevandist kui alamliigist, kuigi ma oletan, et enamik jutt on aasia elevandist (liigist), eesti keeles vist tahetakse ka selle kohta öelda india elevant. Peaasjalikult sõltub sellest, et kust informatsioon on pärit. Ma kahtlen, et alamliigist nii palju räägitakse  --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 17:03 (UTC)

text: tegu on siiski üksnes liigiga, alamliigi kohta see ei räägi --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 17:05 (UTC)
replies: text: : Intervikilingid räägivad alamlingist. Loe neid ja artikleid liigi kohta, siis saad selgust. Andres 21. veebruar 2008, kell 17:21 (UTC)
replies: text: ::Siin ei ole eriti midagi mõelda, eesti keeles pole alamliigil ilmselt nime (ega ka andmeid). Probleemne on lihtsalt see, et india elevanti (liik) samastatakse (või aetakse siis sassi) sageli alamliigiga .. indicus. Seda segi ajamist on mainitud ka inglise artikli esimeses lõigus --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 17:28 (UTC)
replies: text: ::: Tuleb kontrollida, kumma kohta andmed käivad. Artikkel tuleb teha mõlema kohta, alamliigi kohta ladinakeelse nimega. Andres 21. veebruar 2008, kell 17:42 (UTC)

message: Kui ma õigesti aru saan, siis india elevant on ka Elephas maximus indicus (ka nimetus (vist) E. m. bangaliensis). Ilmselt võib ka seda elevanti nimetada aasia elevandiks, aga pole kindel --Dj Capricorn 14. mai 2008, kell 10:00 (UTC)
India elevandi alamliiki nimetatakse kääbuselevandiks.(Kuna inglise keeles on ta (pygmy elephant).
Selle kohta on ka inglise keelses vikis artikkel.(Pygmy elephant´i mõtlen).Elephas maximus borneensis)
--Karlakas 5. märts 2009, kell 16:48 (UTC)
thread_title:  Alamliik
Arutelu:Suntribe

message: Jaanika on tuntud seltskonnapreili 
? Andres 25. mai 2007, kell 14:20 (UTC)
replies: text: võtsin selle üldse maha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. september 2017, kell 13:43 (EEST)
Arutelu:Eesti Vabadussõjalaste Liit

message: Eesti Vabadussõjalaste Liit ja [[Eesti Vabadussõjalaste Keskliit]] olid kaks erinevat organisatsiooni. {{allkirjata|193.40.110.66|26.05.2007}}

message: Vikitekstides on olemas kas jutt http://et.wikisource.org/wiki/EE_(1932-1937)/Eesti_Vabaduss%C3%B5jalaste_Keskliit, selle võiks üle tuua vikisse, tuleb ainult pisut toimetada --Dj Capricorn 1. juuni 2007, kell 16:30 (UTC)
replies: text: Jah, aga las ta jääb algsel kujul sinna. Siia tuleb ka vastav link teha. Andres 1. juuni 2007, kell 19:17 (UTC)
replies: text: :tegin vastava lingi--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:27 (EEST)

message: Eesti Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit ei ole vapsidega identne, selle kohta tuleb teha iseseisev artikkel. Ümbersuunamisel pole mõtet. --Improvisaator 29. juuni 2009, kell 08:08 (UTC) 
replies: text: --Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:28 (EEST)

message: Kohtu- ja siseministri otsus nr. 2387. on täies pikkuses olemas vikitekstides. Miks seda siia artiklisse täises pikkuses tarvis on? --Kyng 12. august 2009, kell 06:56 (UTC)
replies: text: seda pole enam siin artiklis, panin vikitekstide lingi--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:27 (EEST)

message: Siin pole interwikisid, artiklis vapsid tuleks kontrollida interwiki linke. PS on veel plwiki's interwikideta :pl:Wabse--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2014, kell 12:12 (EEST)
Puudu on kuupäev, millal Eesti Vabadussõjalaste Liit suleti. --Metsavend 11. oktoober 2017, kell 14:09 (EEST)
thread_title: Interwikide ühtlustamine
Arutelu:Delirium tremens

message: lugesin siis huvi pärast läbi inglise keelse vastava artikli ja tekkis mõte, et kas tasub ikka nii kähku viidata. Esiteks on sealsel artiklil märge, et tegemist segapudruga ja teiseks on seal hulgaliselt väärteavet... Võimalik, et praegune minupoolne mõtteavaldus kõlab ülbitsemisena, aga... noh... --Hendrix 27. mai 2007, kell 12:15 (UTC)
replies: text: Viidata tasub olenemata artikli kvaliteedist, kui artikli teema on sama. Küll nad asja korda ajavad (võid ka ise kaasa aidata). Andres 27. mai 2007, kell 12:44 (UTC)

message: Kas võõrutusseisund on sama mis abstinentsisündroom? Palun vaata artiklit Abstinents ja selle arutelu. Andres 31. mai 2007, kell 09:16 (UTC)
replies: text: avaldasin seal arutelus mõningaid omi mõtteid. Kasutatakse ühes tähenduses järgmiseid mõisteid:
*absinentsisündroom
*abstinentsinähud
*võõrutusseisund
*ärajäämaseisund
*abstinents
*ja nii edasi
Eestikeelses RHK-10-s on kasutusel termin võõrutusseisund--Hendrix 31. mai 2007, kell 10:37 (UTC)

message: kas siis vÕib arvata et alkohol on hallutsinogeen?VÕi siis kuidas seda lahti seletada?
replies: text: ei, alkohol ei ole hallutsinogeen. Alkohol ei tekita deliiriumit. Deliirium tekib alkoholsõltuvuse korral. Aga miks, see pole teada.--Hendrix 11. jaanuar 2009, kell 09:34 (UTC)
---------
"Professionaalne deliirium" kõlab igatahes vägevalt. :) Kuriuss (arutelu) 12. veebruar 2020, kell 18:55 (EET)
thread_title:  alkohol - hallutsinogeen?
Arutelu:Sunny Day Real Estate

message: võiks defineerida mõistet "emo/alternatiivrokk" --Hendrix 29. mai 2007, kell 16:17 (UTC)
Tänan märkimast. Nii,lisasin mõlemale siselingi,mis juhatavad kuhu vaja. Kahjuks "alternatiivroki" artiklit pole veel loodud ning ise ma selle koha pealt eriti tark pole. --Spiffeh 29. mai 2007, kell 20:52 (UTC)
replies: text: Võib viidata ka indie rockile. Alt.- ja indie rock on nagunii osaliselt kattuvad mõisted ja SDRE jms "indie emo" bändide puhul räägitakse enamasti siiski indie rockist. Või vähemalt mulle on selline mulje jäänud.--Celldwellcius 29. mai 2007, kell 18:02 (UTC)
Arutelu:Marek Belka valitsus

message: Keelelinke pole mõtet dubleerida. Jutt on ju ikkagi ainult ühest valitsusest. Andres 30. mai 2007, kell 12:58 (UTC)
Arutelu:Pärispatuta Saamise Mariaanid

message: Eestis on neid alati küll lihtsalt "mariaanideks" nimetatud, aga kuna see nimi on reserveeritud juba saarestikule, siis ei ole minu meelest mõtet tekitada ka pealkirja "Mariaanid (kongregatsioon)". Pikema nime järgi teatakse neid igal juhul nii inglise kui ka poola keeleruumis selle nime all ning see vastab ka nende ladinakeelsele lühendile MIC. -- Toomas 30. mai 2007, kell 18:07 (UTC)
replies: text: Minu hinnangul on artiklis mõned keerulised võõrsõnad, need tuleks kas linkida või asendada lihtsamate sõnadega, siis ehk annaksin oma poolthääle heaks artikliks saamisel. Näiteid võõrsõnadest: kontemplatiivne, apostolaat. avjoska 12. veebruar 2009, kell 12:33 (UTC)
replies: text: : Tegin lingid. Andres 12. veebruar 2009, kell 12:47 (UTC)
Minu meelest tuleks linkida kogudusepreester ja diötseesipreester (praegu ekslikult "diötseespreester"). Andres 13. detsember 2011, kell 03:37 (EET)

message: Selliseid muudatusi tuleks põhjendada ja arutada, mitte kohe muuta, seda enam, et katoliku kiriku ametlikus kalendris ja kõigis varasemates materjalides on kasutatud ikka "pärispatuta saamise" mõistet, isegi Tartu kogudus on nii nimetatud -- Toomas (arutelu) 10. august 2013, kell 22:53 (EEST)
replies: text: Seda peaks muidugi arutama, sest näib, et uues katoliku katekismuses on tõesti muudetud "pärispatuta saamine" "patusüüta saamiseks", aga siis tuleks ka artiklid uude nimeruumi teisaldada. Ma ei tea, kes peaks lõpuks otsustama, kas minna selle kongregatsiooni nimetuses üle uuele terminile või jätkata vana kasutamist. Koguduse nime pole ju ka muudetud ega hakata ilmselt ka muutma. Aga jah, siin peaks mingi seisukoha võtma. -- Toomas (arutelu) 10. august 2013, kell 23:01 (EEST)
replies: text: : Asja ennast ei ole meil kuskil mainitud, välja arvatud artiklis Johannes Duns Scotus, kus on link Pärispatuta eostamine, mis on osa pärispatuta saamisest, kui ma õigesti aru saan.

text: : Arvan, et pärisnimesid muuta pole põhjust, niikaua kui kirik ise neid ei muuda. Andres (arutelu) 10. august 2013, kell 23:20 (EEST)

text: : Arvan, et
thread_title: Päripatuta vs patusüüta saamine
Arutelu:Paast

message: Sellel jutul pole saba ega sarvi. Andres 1. juuni 2007, kell 17:06 (UTC)

message: Varajase õhtusöögi ja hilise hommikusöögi vahel on võimalus lubada meie seedesüsteemile puhkust (isegi kuni 18 tundi). See tekitab kehas olukorra, kus tarbitakse säilitatud varurasvu. Piirates ööpäevas enda söömise aega umbes kaheksale tunnile, vähenevad põletikulised reaktsioonid ning tuju ja mälu paranevad, sest veresuhkru tase ei kõigu ja aju kasutab energiaks glükoosi asemel lühikese ahelaga rasvhappeid.
replies: text: Võtsin välja. Sellised tervist puudutavad väited peavad põhinema usaldusväärsel allikal. --Minnekon (arutelu) 28. jaanuar 2018, kell 19:30 (EET)
thread_title:  Istuva ameti pidajatele ja vaimse töö tegijatele
Arutelu:Margit Säde

message: Ta võis õppida algul Võrus ja pärast Tartus. Andres 2. juuni 2007, kell 08:30 (UTC)
Võtsin välja foto, kuna ilmselt pole sel autoriõigusi - [[pilt:dolphinee.jpg]] --Dj Capricorn 9. juuni 2007, kell 18:32 (UTC)
replies: text: Mis tähendab "ilmselt pole"? Andres 9. juuni 2007, kell 18:44 (UTC)

message: Paistab sedamoodi, et asjaosaline ei soovi seda artiklit. Püüdsin temaga kontakteeruda, kuid see ei õnnestunud. Andres 21. veebruar 2009, kell 09:38 (UTC)
replies: text: Asi tuleb ikka läbi arutada. Ei ole nii, et inimene tuleb ja kustutab lihtsalt artikli. Seepärast taastasin artikli ka sel korral. -- Toomas (arutelu) 29. mai 2014, kell 17:31 (EEST)
Tähelepanuväärsus on piiripealne. Minu meelest võib kustutada. Ärme kiusa inimest. Pikne 22. oktoober 2014, kell 21:52 (EEST)

text: Minu meelest ka. Me oleme ka varem vastu tulnud. --Epp 22. oktoober 2014, kell 21:59 (EEST)

message: Hi, I found this message which I guess should be related to this article. Best, --93.67.172.238 22. detsember 2014, kell 22:46 (EET)
thread_title: From the author?
Arutelu:Mafia: The City of Lost Heaven

message: on tehtud peamiselt Django Reinhardti muusikale
replies: text: Mis see tähendab? Andres 2. juuni 2007, kell 18:16 (UTC)
see tähendab seda, et muusika sellele mängule on kirjutatud peamiselt Django Reinhardt-i poolt.
Tahaks teada, kas žanr peab olema third-person shooter või võiks olla kolmanda vaate märul/tulistamine. Siis veel seda, kas Eesti Vikipeedias on õige kasutada sõnadepaari single player. Äkki peaks kasutama hoopis üksikmängija/-osa. Ja platvormide juures võiks Windows`i asemel olla PC (Windows on operatsioonisüsteem, PC on platvorm). Oleks need parandused ise teinud, aga kahtluse puhul kirjutasin enne siia.

text: Kui tead kindlalt eestikeelseid vasteid, pane need kirja. Kui kindlalt ei tea, siis las jääda esialgu inglise keeles. Andres 6. juuli 2007, kell 05:49 (UTC)
Arutelu:Ambla

message: Sealt turismiveebist, sealt on see lause, mis puudutab kirikut ja nime saamist ja kaks viimast lõiku ja need pole ka täielikult, vaid mingid asjad on vahelt ära.
Siis selle majade arvu ja tootmise kohta käiva asja leidsin siit: http://www.eestigiid.ee/?CatID=93&ItemID=1147, kust ma võtsin kolmanda lõigu.
Alevi ja aleviku asja siit: http://www.jarva.ee/?action=article&CatID=122&ArtID=2791
Ja midagi Ambla arengukavast.
Seda kõike kokku küll autoriõigusega vastukäivaks arvata ei saa?
--Kinks 4. juuni 2007, kell 21:48 (UTC)
replies: text: Terved laused järjest muutmata kujul ei sobi. Tuleb ümber sõnastada. Andres 4. juuni 2007, kell 21:55 (UTC)

message: dewikis on kahtluse alla seatud nime "Ambla" tulemine ladina sõnast Amplae Mariae, vt :de:Diskussion:Ambla--Bioneer1 (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 06:26 (EET)
replies: text: Artiklis võib samuti Tarvelit tsiteerida. Andres (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 10:52 (EET)
----
Nime päritolu alajaotuse kolm viimast lauset ei ole teemakohased. Andres (arutelu) 1. november 2017, kell 20:41 (EET)
thread_title: Nime "Ambla" päritolu
Malli arutelu:Tsitaat2

message: {{Tsitaat2|Kunst ei ole ese, see on eluviis.|"Epigrammid", [[Elbert Hubbard]]}}
{{Tsitaat2|Tõeline kunstnik laseb pigem oma naisel nälgida, lastel paljajalu käia ja elatub ise oma seitsmekümneaastase ematöörügamisest, kui tegeleb millegi muuga peale kunsti.|[[George Bernard Shaw]]}}
thread_title:  Malli kasutamine 

message: :Malli peaks kohendama nõnda, et piisab kui lisada ainult tsitaadi autor ja ei ole vaja lisada kust kohast tsitaat on täpselt võetud (vt: näide 2). iffcool 5. juuni 2007, kell 12:50 (UTC)
replies: text: :Kohendasin malli. Kui arvate, et mall on sellisel kujul sobimatu ja oskate malli paremaks muuta siis palun, redigeerige! iffcool 5. juuni 2007, kell 13:01 (UTC)
----
tundub, et ta jätab liiga palju ruumi järgneva lause ette vt. Juhan Smuuli monument--Hendrix 22. juuli 2007, kell 10:09 (UTC)
----
Arvan, et tsiteerimismalliga on mõtet panna pikemad tsitaadid, tekstinäited jms. APA või MLA reeglid, ei mäleta enam kummad, näevad ette, et tsitaat tuleb muust tekstist eraldada, kui see on pikem kui viis rida. Kuigi arvutiekraanil on rida suhteline, võiks umbes ligikaudu sest mahust juhinduda. Ühelauselisi tsitaate saab kasutada teksti sees.--Ken 22. juuli 2007, kell 11:23 (UTC)

text: Nõus. Andres 22. juuli 2007, kell 12:01 (UTC)
thread_title:  Malli täiustamine
Arutelu:Pommern

message: Ahvenamaa purjelaevastike õitseaega meenutab Läänesadamas ankrus seisev laev, mida peetakse üheks Ahvenamaa sümboliks. Laeval on võimalik vaadata ajaloolisi filmikaadreid, sekka meenutusi endistelt laevatöötajatelt. Esialgselt ristiti laev Mnemeks, mis oli lühend jumalatar Mnemosynesest.
Neljamastiline purjelaev, mis ehitati 1903. aastal Šotimaal kaubalaevaks ja millega veeti vilja Austraaliast Euroopase sh ka Skandinaaviasse. Korraga mahtus laevale 49 000 viljakotti. Reisi kestvus oli tavaliselt 8 kuud. Ahvenamaale jõudis laev 1923 aastal kui selle ostis Kreeka riigilt kapten Gustav Erikson.
Eriksoni purjelaevastik oli 1930ndatel aastatel maailma suurim, talle kuulus 50 purjelaeva. Viimase merereisi purjede all tegi Pommern 1939. aastal. Alates II Maailmasõjast on ta seisnud Mariehamni sadamas praeguses kohas. Gustav Erikson suri 1947 aastal, peale seda kinkisid 1952 aastal pärijad laeva linnale, viimane restaureeris selle.
Nagu teada, POMMERN oli väga modernne laev. Oma Saksa aastate jooksul sõitis Euroopa ja Lõuna Aafrika vahel, tuues sealt salpeetrit. Reis tshilist võttis umbes 85 päeva, seega keskmiseks kiiruseks oli 5,5 sõlme. Gustaf Eriksoni ajal tegeles POMMERN vilja veoga, vedades seda Austraaliast (Spencer Gulf) Inglismaale või Iirimaale. Austraaliasse sõidul oli peamiseks kaubaks puit, mida võeti Soomest või Lõuna Aafrikast.
Terasest pargas on 95 meetrit pikk ja 13 meetrit lai, mastid on 50 meetrit kõrged. Tegemist on ainukese purjelaevaga, mis on turistidele vaatamiseks välja panduid oma esialgsel kujul.
Üldse on Soomes säilinud kaks ookeanipurjelaeva, lisaks Pommernile veel Sigyn Turu linnas. Kapten Erikssoni kodu väravat Norra Esplanadgatanil peetakse maakonna üheks kaunimaks. Väravat kaunistab kaks rauast sepistatud neljamastilist pargast.

message: Katsetame siis nüüd siin ja malli Laevad, kuna mall Laev osutus kasutuskõlbmatuks.
Kui ka mall Laevad on kõlbmatu, siis peaks vist kaaluma uue malli "Purjelaevad" loomist.
suwa 28. august 2008, kell 04:55 (UTC)
Jah. Katseta seda malli Anttixi loodud artiklites. Andres 28. august 2008, kell 07:04 (UTC)
thread_title:  malli Laevad kasutamine 
Arutelu:Tarbja

message: Mul ei õnnestunud videolt midagi näha. Andres 7. juuni 2007, kell 05:49 (UTC)
Vabandust, nüüd peaks toimima.
replies: text: Minu pleier nõuab lisakoodekeid selle vaatamiseks. avjoska 7. juuni 2007, kell 08:53 (UTC)
Quicktime'iga peaks ilusti ära mängima ikka.
Arutelu:Piksevarras

message: Vikilingid ja pilt on minu meelest vale. Ground on maandus. Piksevarras on :en:Lightning rod. Pildil kujutatu ei ole minu meelest piksevarras. Andres 7. juuni 2007, kell 06:38 (UTC)

message: Frankliniga umbes samal ajal, kuid isesisvalt, leiutas piksevarda Prokop Diviš.
replies: text: Selle võib artiklisse sisse panna. Andres 1. märts 2008, kell 11:17 (UTC)
thread_title:  Kelle leiutis?
Arutelu:Kirjutusmasin

message: Minu meelest lingid mehhaanikale jne suurt midagi ei anna. Pigem peaks linkima "mehhaaniline seade" jne. Andres 7. juuni 2007, kell 06:42 (UTC)

message: kirjuti suunab siia, ent on mitmetähenduslik, vt arutelu:kirjuti--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2019, kell 17:42 (EEST)
replies: text: Edimäne kuulminä, nagu vennasrahvas ütleb, et kirjutusmasinat kirjutiks nimetatakse. Üldse pole seda sõna enne kohanud, aga kui kohtaks, arvaks, et on sedasorti riist, mis automaatselt kriipse veab, nt seismograafi vastav osa. Seega hääletan kirjutusmasina siin artiklis kirjutiks mittenimetamise poolt. BirgittaMTh (arutelu) 29. detsember 2023, kell 22:58 (EET)
thread_title: Kirjuti
Arutelu:Priozerski rajoon

message: KNABi väitel on Priozjorsk, vene Приозёрск, samuti on SMA-s. Kui need allikad eksivad, tuleb teavitada Peeter Pälli. --Metsavend 7. juuni 2007, kell 17:59 (UTC)
replies: text: Paistab, nagu see oleks soome/inglise/jt keeltes see Priozersk: ,  - kuid eesti keeles on kasutusel Priozjorsk: , . Panin Priozersk, kuna seda paluti minult :en:User talk:DLX#et-Wiki, samuti oli kirjapilt selline artiklis Leningradi oblast. Eesti keeles on ka Priozersk kasutatud, kuid soomlase poolt . Ilmselt tuleb artikkel tagasi Priozjorski rajooniks tõsta, kuid jätta siia redirect. Kas äkki on linn Приозёрск ja rajoon Приозерский район - sest kõik vene allikad kasutavad viimast kirjapilti. DLX 7. juuni 2007, kell 19:06 (UTC)
replies: text: :Tundubki nii olevat: ,  DLX 7. juuni 2007, kell 19:10 (UTC)
replies: text: ::Venelased sageli ei pane ё-le täppe peale. Sellele vaatamata ei saa ё-st (jo) e-d (je). Ka on rajoon ja sellele nime andnud asula kindlasti sama nimega - rajooni nime kirjutamisel lähtutakse sellisel juhul keskusasula nimest nimetavas käändes. - Urmas 7. juuni 2007, kell 19:25 (UTC)

text: ::Географический энциклопедический словарь (1983) annab nimeks Приозёрск, viimane Большая Советская Энциклопедия (http://www.referatu.ru/1/63/183.htm) aga Приозерск (viidatud kirjanduse all on samas kasutatud kuju Приозёрск). Vene vikis on Приозерск, kuid rõhuga e-l, nagu artiklis märgitud, on seda nime kuidagi ebaloomulik hääldada - [priaz'ersk], [priazj'orsk] tundub normaalsem, suupärasem. - Urmas 7. juuni 2007, kell 19:43 (UTC)
replies: text: ::: Vene viki annab mõista, et viimaste normingute järgi on linna nimi Priozersk (viidatakse ühele sõnastikule, aga seal võib ka viga olla). Linna ja rajooni nimi on kindlasti ühesugused. Kindlasti tuleks Peeter Pällile neist asjust kirjutada. Küllap ta teab, milline allikas on autoriteetne. Andres 7. juuni 2007, kell 21:45 (UTC)

text: ::: Igatahes kasutatakse Venemaal praegugi mõnikord nimekuju "Priozjorsk". Andres 7. juuni 2007, kell 21:48 (UTC)

text: ::: Tundub, et ka linna elanike hulgas pole õige häälduse osas üksmeelt. Koolis olevat õpetatud, et õige on e, sest linn ei asu mitte järvede vaid järve ääres. Aga sellisel juhul peaks ka rõhk teises kohas olema. Linnale pandi nimi kõrgemalt poolt tulnud käsuga, ja kirjas ei pruugita jee-d ja jo-d eristada.

text: ::: Võimalik, et keegi lihtsalt püüab Vikipeedias oma seisukohta peale suruda. Minu ettepanek on jätta kuni asjaolude selgumiseni nimekujud "Priozjorski rajoon" ja "Priozjorsk". Võib ju artiklis rääkida ka häälduse küsimusest.

text: ::: Lugemist: arutelu linna foorumis. Andres 8. juuni 2007, kell 06:21 (UTC)

text: 9 a hiljem on KNABis rajoon nimega Priozerski ja nime Priozjorski KNABis ei esinegi.--Estopedist1 (arutelu) 18. juuni 2016, kell 11:04 (EEST)
thread_title: Priozjorsk/Priozersk
Arutelu:Evangeelium

message: Esimene ja viimane lause pole omavahel kooskõlas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2007, kell 09:40 (UTC)

message: "Q allikas" ei ole korrektne fraas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2007, kell 20:08 (UTC)

message: Mis on pildil kujutatud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. august 2011, kell 17:56 (EEST)

message: Keegi ütles mulle sisekorras: ma kuritarvitan lehekülge Arutelu. Ma ei usu et kuritarvitan: ma just täpselt täpsustasin et teil on artiklites ebatäpsused ja vead ja kui ma ütlesin "teil on" siis keegi kustutas minu kriitika ära ja süüdistas mind Arutelu kuritarvitamises. Ma siin VAIDLUSTAN minu EILSE öeldise kustutamise - see on toimetajatel jälgitav, tänan. Konkreetselt arutelu korras täna tahtsin öelda seda et sõna Ewangelion võttis esmakordselt kasutusele Paulus, Paulus on selle sõna väljamõtleja ja autor - miks üdiausad usklikud selle fakti surnuks vaikivad? See on ajalooline fakt, muideks. Üks. Ja teine: Paulus ei ole kommenteerinud mida see sõna tähendab, kommentaar kirjutati kristlaste poolt. Tänan tähelepanemisel.--[[Kasutaja:Joel-Heino|Joel-Heino]] ([[Kasutaja arutelu:Joel-Heino|arutelu]]) 12. juuli 2016, kell 14:39 (EEST)
Just eile viitasin ALLIKATELE 2.Tim 4:11-13 ja kiri Galaatlastele Ewangelion kohta et Ewangelion ainsus, "pole muusugust". No comments.--[[Kasutaja:Joel-Heino|Joel-Heino]] ([[Kasutaja arutelu:Joel-Heino|arutelu]]) 12. juuli 2016, kell 15:28 (EEST)

message: on linke märksõnale evangeelne. V-o suunata see evangeelium alla, v-o aga kasutatud juhtudel seal ümber sõnastada--Estopedist1 (arutelu) 20. veebruar 2018, kell 12:17 (EET)
thread_title: Märksõna evangeelne
Arutelu:Birgitta

message: pealkirjaks peaks vist panema Püha Birgitta --Dj Capricorn 9. juuni 2007, kell 12:06 (UTC)
replies: text: Las olla parem "Birgitta". Andres 9. juuni 2007, kell 12:17 (UTC)

message: Kas Caterina da Siena on Siena Katariina? Andres 27. mai 2009, kell 20:37 (UTC)
replies: text: Jah. Muutsin selle ja ühtteist veel. Tuleks selgitada seda Aspnäsi lossi asja.--WooteleF 27. mai 2009, kell 20:51 (UTC)

message: Artiklis on kirjas,et Birgitta oli 10,kui ta ema suri.
 Soome poolel on märgitud,et 11.
 Rootsi wikis,et 12 !
replies: text: Ta ema suri 1314.--WooteleF 26. detsember 2010, kell 13:23 (EET)
thread_title:   Birgitta vanus
Arutelu:Eesti Rahvusmeeskoor

message: edasi paluks kirjutada asjatundjatel...--Hendrix 10. juuni 2007, kell 22:22 (UTC)
replies: text: aegunud märkus--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2019, kell 13:58 (EEST)

message: Dirigentide loetelu on imelik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. detsember 2010, kell 21:03 (EET)

message: Välja võetud:
''Alates sügisest 2005 on RAMi peadirigent [[Kaspars Putniņš]] Lätist ja teine dirigent [[Mihhail Gerts]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. märts 2011, kell 11:38 (EEST)

message: "Laul ja elu" alateemade liigendust oskab äkki keegi paremat pakkuda?
Ja kas ei peaks olema kategooria: Eesti kutselised koorid? (olgu pealegi, et neid palju pole)? --.Toon (arutelu) 25. aprill 2015, kell 20:46 (EEST)
replies: text: kutselisi koore on praegu Eestis neli. Vaata kutseline koor. Kategooria pole vajalik--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2019, kell 13:58 (EEST)

message: RAM-3 peatükist välja võetud:
noortekvartett
topeltkvartett
Kuninglik kvintett
Improloo
replies: text: Vajab korralikku vormistamist. 2001:7D0:87F0:9A80:85F3:8B14:3FFF:59EC 4. august 2016, kell 16:41 (EEST)

message: olid RAMi ansamblid RAM-1, RAM-2, RAM-3, RAM-4, RAM-5, RAM-6. Kas mõnest peaks olema eraldi artikkel?--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2019, kell 13:58 (EEST)
replies: text: Jah. Andres (arutelu) 3. juuli 2019, kell 12:08 (EEST)
----
Tekstis on vastuolu: Esimeselt võistluselt valiti Veljo Tormise "Tasase maa laul", 1965. aasta võistluselt "Maarjamaa ballaad". Allpool andmetes on kirjas, et 1969 võitis "Maarjamaa ballaad". Vajaks täpsustamist. --MeritL (arutelu) 13. detsember 2020, kell 00:01 (EET)
thread_title: RAMi ansamblid