lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:William Harvey

message: Tekst olevat ligikaudselt tõlgitud saksa keelest ja vajavat tõsist parandamist ning täiendamist...

message: Ta hakkas esmakordselt bioloogilistel uurimistel kasutama katseid --see on tugev väide. Kas keegi teab kust see pärit on? --Kal 2. aprill 2008, kell 22:27 (UTC)
replies: text: Võid kasutada lause järel malli , siis tekib sinna [viide?], kuni keegi viite lisab. --Jaan513 3. aprill 2008, kell 07:23 (UTC)
replies: text: :Tõtt öelda tahaksin selle üldse kustutada, sest see väide tundub mulle sellisel kujul võimatuna. Nii laia mõiste kohta nagu "bioloogiline uurimine" on väide katse esmakordsest kasutamisest liiga julge.  Aga tahaks uurida selle selle väite päritolu. Juhtub sagedasti, et algallikates on midagi muud mõeldud, või jäetakse tsiteerides mõni oluline detail/täpsustus edastamata. --Kal 3. aprill 2008, kell 08:26 (UTC)
replies: text: ::Sõnasta see lause ringi.Akra 3. aprill 2008, kell 08:29 (UTC)
thread_title:  küsimus
Arutelu:Tartu Ülikooli raamatukogu

message: Vist 1932. aastal sai Tartu Ülikooli raamatukogu sümboolselt tagasi ühe rootsiaegsele ülikoolile kuulunud raamatu, nii et (vähemalt mõtteline) järjepidevus on olemas.
Vastab tõele- 1 raamat kingiti tõesti 1932. a juubeli ajal.

message: Eurodokumentatsiooni keskuse kodulehele on pandud viitega link, aga seal pole midagi sellist, mis öeldut tõendaks. Võib-olla on tahetud lihtsalt välislinki panna. 
Tänapäeva alajaotus tuleb asjalikus stiilis ümber sõnastada, praegu on see nagu reklaam. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuli 2009, kell 07:11 (UTC)

message: Kas Eesti vikis pole ühtegi tartlast, kes oskaks pilti teha? Praegune foto majast on ikka üsna hädine.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 18. august 2011, kell 18:23 (EEST)

message: Artikli sees ei tuleks välislinke anda, need peaks ilmselt lisama viidetena.--Morel 15. veebruar 2012, kell 12:14 (EET)
thread_title:  Osalus organisatsioonides 

message: TÜR ülesanded on:
*Tartu Ülikooli õppe- ja teadustööks vajaliku informatsiooni kogumine, säilitamine ja kättesaadavaks tegemine;
*avalike infoteenuste osutamine;
*eesti keeles, Eestis ilmunud, Eestit käsitlevate või Eesti kohta informatsiooni sisaldavate teavikute täieliku kogu loomine, säilitamine ning teadustööks kättesaadavaks tegemine;
*raamatukogu- ja infoteaduste alane teadus- ning arendustegevus.
--Kk (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 11:16 (EET)
thread_title: Välja võetud

message: Vaja on infot vana (enne 1982. aastat ehitatud) ja 1982. aastal valminud raamatukoguhoone ajaloost. Nimelt kes on mõlema hoone arhitektid ning millal nad valmisid. -Mardus (arutelu) 23. juuli 2014, kell 21:38 (EEST)
thread_title:  Vana ja uue raamatukoguhoone ajaloost
Arutelu:Keelatud linn

message: Kas ei peaks Keelatud Linn olema suurte tähtedega?
replies: text: ENE 1. väljaandes on mõlemad sõnad väikese algustähega. Andres 8. november 2007, kell 11:10 (UTC)

text: Raamatus "Hiina: taevadraakoni maa" on "Keelatud linn". Andres 8. november 2007, kell 13:29 (UTC)
"Keelatud linn" (The Forbidden City) on 1918. aastal USA-s valminud tummfilm.– Pietadè 1. september 2013, kell 19:23 (EEST)

message: 1) Inglisekeelses meediaruumis ei ole selgust, mis on Paleemuuseumi ja Keelatud linna omavaheline suhe. Ilmselt ei halda muuseum kogu vanasti Keelatud linnaks nimetatud kompleksi. 
2) Arvandmete (pindala, hooned, toad) puhul ei tehta aga üldiselt vahet muuseumil ja kompleksil. 
3) Tubade jne arv kõigub eri allikates suuresti, ilmselt seetõttu, et toa definitsioon ei ole ühene. Seal saavad sise- ja välisarhitektuur sujuvalt üheks kokku ja mis on tuba, mis on varjualune pind jne, ei pruugi olla üheselt kokku lepitud.
4) Muuseumite külastuste statistikas jäetakse paleemuuseumid (Versailles jne) tihti välja, seega ei tasu imestada, kui ühes või teises muuseumite edetabelis seda Paleemuuseumi ei ole.  Kurinurm (arutelu) 13. november 2023, kell 16:20 (EET)
thread_title:  Mõned märkused
Arutelu:Daniel Defoe

message: Siin on eluloo varasem redaktsioon. Võib-olla on siit veel midagi võtta. 
''Daniel Foe sündis [[London]]is küünlategija John Foe pojana. Hariduse sai Newingtoni akadeemias ja pidi tööle mine [[Presbüterlus|presbüterlikusse]] kogudusse. Pärast kooli lõpetamist otsustas ta kiriku teenistusse siiski mitte astuda. Hakkas tööle tekstiili- ja väliskaubanduse alal. Mõnda aega töötas ka [[kahhelkivi]]de manufaktuuris. 
''Saavutamata majanduslikku edu, hakkas kirjutama oma kogemuste põhjal majandusteooriast. Need kirjutised hõlmavad tema loomingust suurema osa ning neid hindas kõrgelt ka [[Karl Marx]]. 
''Aastal [[1684]] abiellus ta Mary Tuffleyga, kellega tal oli seitse last.
''Aastast [[1695]] hakkas Daniel Foe kasutama nimekuju Defoe.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2007, kell 09:17 (UTC)

message: Eluloo uue variandi koostajaks oli märgitud Kalevi Kvell. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2007, kell 09:17 (UTC)

message: "Äriinimene" ei sobi entsüklopeedias isiku määratluseks (sobimatu stiil). Kuriuss (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 11:48 (EEST)
replies: text: Asendada malliga Infokast kirjanik.--Raamaturott (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 12:21 (EEST)
thread_title:  "Äriinimene" ei sobi määratluseks
Arutelu:Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestik

message: Siia ei viita ükski artiklilehekülg ja ka pealkirja järgi on seda raske otsida, mistõttu seda artiklit on raske leida. Andres 7. november 2007, kell 16:32 (UTC)
replies: text: Kui oleksid artiklid Tsensuur ja Bibliograafia, sobiks ta sinna.

text: de:Liste verbotener Autoren während der Zeit des Nationalsozialismus 
Artikkel Tsensuur on ju olemas. Ilmselt tuleb see jagada üldartikliiks ja artikliks tsensuurist Eestis. Aga siin tuleks märkida, et nimekirjas on vigu. --Brita 27. mai 2010, kell 22:34 (EEST)

text: Artikkel Tsensuur tekkis kaks aastat hiljem.

text: Millised vead siin on? Andres 27. mai 2010, kell 23:53 (EEST)
Kui see nimekiri on truult edasi antud, siis näiteks peaks Berthold Brechti asemel olema Bertolt Brecht. Siin peaks ikka andma korrektsed nimed.--Morel (arutelu) 22. mai 2012, kell 22:23 (EEST)

text: Väidetavalt olevat ilmunud teinegi keelatud kirjanduse nimestik.

text: "Nimestik oli ülisalajane. Samas ilmus teinegi keelatud kirjanduse nimestik. 1942. aastast enam keelatud kirjanduse nimekirju ei avaldatud, kuid erinevaid ringkirju." http://hellatempa.onepagefree.com/?id=5715

text: Kahjuks puudub kirjanduse loetelu ja allikas 69. Millistest arhiividest nimekirju otsida?
replies: text: : Millise allika põhjal on see loend koostatud? --kanakukk (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 18:06 (EET).
replies: text: :: Trükitud raamatust (leidub suuremates raamatukogudes) enam-vähem täirlikult ümber kirjutatud. Mida tähendab allikas 69? --Õli (arutelu) 1. veebruar 2013, kell 11:33 (EET)

message: Ka Nõukogude okupatsiooni ajal enne 1941. a Saksa okupatsiooni olid sellised nimekirjad või vähemalt nimekiri. Lingistama peaks artiklist 1940 tuleva nimestiku--Bioneer1 (arutelu) 31. jaanuar 2014, kell 13:57 (EET)
replies: text: Aga ma olen näinud pärast 1954. aastat ilmunud analoogilist nimekirja. Mälu järgi oli seal romaan "Jugoslaavia tragöödia".--Juhan121 (arutelu) 27. juuli 2017, kell 00:31 (EEST)
thread_title: Teised nimestikud
Arutelu:Õigeusu kirik

message: Panin toimetamismärke, sest praegu on siin suur segadus siselinkide ja kirikute ametlike nimetustega. Samuti vajavad mitmed asjad õigeks mõistmiseks pikemat lahtikirjutamist ja artikli täiendavat struktureerimist. -- Toomas 8. november 2007, kell 06:53 (UTC)
replies: text: Millist segadust siselinkide ja ametlike nimetustega Sa silmas pead? Andres 8. november 2007, kell 07:12 (UTC)
replies: text: : Siin on meil Moskva Õigeusu Kirik, siis Vene Õigeusu Kirik, kord suurte, kord väikeste tähtedega. Ka mitmed muud õigeusu kirikute nimed on läbivalt kirjutatud erinevalt. Osa asju parandasin juba ära. -- Toomas 8. november 2007, kell 07:34 (UTC)
Juba palju varem, 5. sajandil, olid eraldunud vanad oriendikirikud, kes tunnistasid üksnes kolme esimese oikumeenilise kirikukogu otsuseid, ning Assüüria idakirik (Assüüria õigeusu kirik).

text: Välja väetud kui asjasse mittepuutuv märkus. 88.196.28.229 14. august 2014, kell 20:26 (EEST)
replies: text: : Neid peaks vast mainima selles seoses, et mõne nimetuses on sõna "ortodoksne", peale selle nimetatakse vanu oriendirikuid ja õigeusu kirikuid koos idakirikuks. Sellepärast võivad nad segamini minna. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 21:54 (EEST)
Suure kirikulõhe tagajärjel eraldunud iseseisvate õigeusu kirikute kogum

text: Minu meelest see ei ole täpne. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 21:54 (EEST)

text: "Tekkinud" on õige, kuigi see on üldsõnaline. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 21:56 (EEST)

text: Peale selle, kui kasutada sõna "eraldunud", siis esitatakse läänekiriku vaatekoht. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 22:00 (EEST)
replies: text: :Kuidas oleks lahknenud? Tegemist oli sajandeid kestnud protsessiga, mis jõudis Suure kirikulõhega oma loomuliku lõpuni. Tegelikult midagi ju ka ei tekkinud, läänekiriku õpetuslikud erinevused viisid skismani. 88.196.28.229 14. august 2014, kell 23:28 (EEST)
replies: text: :: "Lahknenud" on parem küll, aga lauses räägitakse iseseisvate kirikute kogumist, minu meelest selle kohta ei saa öelda, et see eraldus või lahknes. Siis tuleks üldse teisiti sõnastada. Andres (arutelu) 15. august 2014, kell 10:27 (EEST)

message: Pärast 1054. aasta Suurt kirikulõhet sai Konstantinoopoli patriarhist primus inter pares õigeusu kirikupeade seas ning Konstantinoopolit hakati nimetama Uueks Roomaks.
replies: text: :"ning Konstantinoopolit hakati nimetama Uueks Roomaks" - Seda tehti juba 4. sajandil. Välja võetud. 2001:7D0:87FA:6380:C039:BB5B:5342:25B0 24. mai 2016, kell 13:13 (EEST)

message: märksõna Ida õigeusu kirik suunab siia, ent sellel on eraldi arutelu:Ida õigeusu kirik--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2019, kell 17:17 (EEST)
----
"Ortodoksi kirik" öeldakse küll, aga see võib olla ka kõnekeelne väljend. Motiiv on nähtavasti see, et nii distantseerutakse ortodokssuse pretensioonist. Andres (arutelu) 12. august 2019, kell 18:36 (EEST)
replies: text: Kindlasti kõnekeelne, soomemõjuline väljend. Ursus scribens (arutelu) 12. august 2019, kell 19:09 (EEST)
thread_title:  Ida õigeusu kirik
Arutelu:SELLi mängud

message: Siia ei viita midagi. Andres 8. november 2007, kell 10:10 (UTC)
Arutelu:Arvutilingvistika

message: Kas arvutilingvistika on sama mis arvutuslingvistika? Andres 8. november 2007, kell 10:24 (UTC)
replies: text: Neid on yritatud eristada - yks kasutab arvutusmeetodeid (nt igasugune statistika), teine arvuteid (nt foneetilised mudelid), aga tänapäeval pruugitakse vist yldiselt synonyymidena. --Oop 2. november 2011, kell 10:52 (EET)

message: http://www.cl.ut.ee/
Estsiiri 1. november 2011, kell 22:50 (EET)
Tartu Ülikoolis kasutatakse valdavalt arvutilingvistika mõistet.
thread_title:  Tartu Ülikooli Arvutilingvistika Uurimisrühm
Arutelu:Saprotroof

message: Artiklist ei selgu erinevus saprotroofide ja saprofaagide vahel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. november 2007, kell 08:27 (UTC)

message: Intervikilingid on minu meelest valed. Decomposer on lagundaja. Andres 9. november 2007, kell 08:29 (UTC)
replies: text: Selle lause mõte inglisvikist on arusaamatu:
Decomposers (or saprotrophs) are organisms that consume dead organisms; see loeb saprotroofe ja lagundajaid ehk destruente nagu üheks, ehkki vahet ma isegi ei leia neil --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 21:04 (UTC)

text: Sa ju ise ütled siin, et saprofaagid ei ole saprotroofid. Andres 10. november 2007, kell 21:06 (UTC)
replies: text: :Saprofaagide ja saprotroofide erinevus on taksonoomiline, probleem on aga siis nende mõlema lugemine lagundajate hulka --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 21:14 (UTC)
replies: text: :: Ei saa aru. Mis taksonoomiline? Andres 10. november 2007, kell 21:28 (UTC)

message: Aineid omandatakse osmotroofselt ehk osmoosi teel, seega asendasin viite osmotroofiale osmoosiga. Kui see siiski pole õige, oleks hea ka paar sõna selle osmotroofia kohta kirjutada 90.191.219.20 8. detsember 2009, kell 22:00 (UTC)
replies: text: Siis tuleks juba kirjutada "osmoosi teel", muidu jääb sõna "osmotroofselt" arusaamatuks. Andres 8. detsember 2009, kell 22:35 (UTC)

message: Peatükk tõlgitud saksakeelsest artiklist Saprobiont, kust saab ka viited. Kopeerisin selle teksti ka artiklisse saprofaag--Bioneer1 16. veebruar 2012, kell 21:13 (EET)
thread_title: Terminoloogia peatükk
Arutelu:Veekogu reostumine

message: Aga näiteks veevärgi vee reostumine? Andres 9. november 2007, kell 08:51 (UTC)
Minu meelest kuulub veekogude reostumine veereostuse alla, mitte vastupidi--Dj Capricorn 9. november 2007, kell 14:19 (UTC)
replies: text: Mina saan siinsest definitsioonist küll nii aru, et veereostus ongi veekogude reostumine. Andres 10. november 2007, kell 04:51 (UTC)
replies: text: :Võib olla ka põhjavee reostumine, aga põhjaveed ei ole veekogud. Geonarva 10. november 2007, kell 06:28 (UTC)
replies: text: :: Praeguses tekstis on põhjavesi arvatud veekogude hulka. Andres 10. november 2007, kell 07:52 (UTC)

message: "Vett nimetatakse reostunuks, kui seda ei saada puhtalt kasutada selleks, milleks tahetakse." - see lause jääb minu jaoks veidi häguseks. Kui ma tahan näiteks juua merevett, aga suure soolsuse tõttu ei saa seda teha, kas ma võin siis merevett nimetada reostunuks?--Hendrix 10. november 2007, kell 06:35 (UTC)
replies: text: Olen nõus. Võib olla täpsem "Vett nimetatakse reostunuks, kui sisaldab võõrlisandeid, mis ei ole iseloomulikud loodusvee jaoks". Geonarva 10. november 2007, kell 06:46 (UTC)
replies: text: :kui vees hulbib karu/põdra junn, kas see vesi on siis reostunud?--Hendrix 10. november 2007, kell 09:04 (UTC)

message: "Veereostusel on palju põhjuseid. [...] Orgaanilised jääkained, näiteks heitveed, mis on jõudnud mingisse veekogusse" - jääkaineid ei eralda siiski ainult inimene. Ka loomad teevad seda. Inimene on ka  loom. Kas inimese eraldatud jääkained (roe, kusi) on reostavad või saastavad ained?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 10. november 2007, kell 08:12 (UTC)

message: Suunasin märksõna Veekogu reostamine siia, mis rangelt võttes pole täpne (vrd [[reostamine]] ja [[reostumine]]). --[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] 2. jaanuar 2011, kell 15:52 (EET)

message: Kindlasti pole need kaks mõistet sisuliselt samad, kuid praktikas langevad need sageli kokku. --Bioneer1 2. jaanuar 2011, kell 17:25 (EET)
Kas veevärgi vesi reostub? Sel juhul pole tegu sama asjaga. Andres 2. jaanuar 2011, kell 22:01 (EET)
thread_title:  Veereostus ja veekogude reostus
Arutelu:Amorella

message: Mis ühikutes on kogumahutavus. Mis tähendab "liinimmetrid"? Andres 9. november 2007, kell 13:45 (UTC)
replies: text: Kogumahutavusel (gross tonnage ehk GT) ei nädata ühikuid. Liinimeetrid ei tähendagi midagi, asendan rajameetritega. Rajameeter on 1 meeter normikohast sõidurada laeva autotekil, seda ühikut kasutatakse ro-ro- ja parvlaevade autoteki mahutavuse iseloomustamiseks. SSGreporter 23. august 2010, kell 23:59 (EEST)

message: Kui sama reederi laev on sõitnud sama nimega samal liinil sõitnud tervelt 34 aastat, siis ei kustutata artiklist selle laeva iseloomulikku fotot, 
vaid paigutatakse ümber. Ssgreporter (arutelu) 12. oktoober 2022, kell 20:08 (EEST)
thread_title: Eelmine foto
Arutelu:Paul Vent

message: Lause Vabadusristiga autasustamisest on välja jäetud ning selle asemel on nime järele lisatud lühend. Ma ei kiida niisugust manöövrit heaks. Andres 9. november 2007, kell 15:18 (UTC)

message: Ohvitseride andmebaas ütleb, et Paul Vent sündis Raadi vallas, mitte Ahja vallas. Amherst99 (arutelu) 22. detsember 2022, kell 22:20 (EET)
thread_title:  Sünnikoht
Arutelu:Ust-Luga

message: Kust see "külanõukogu" on võetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. november 2007, kell 20:00 (UTC)

message: Miks Луга nimetatakse Lauga jõgi? Geonarva 9. november 2007, kell 21:30 (UTC)
replies: text: Pigem peaks vastupidi küsima: miks Lauga on vene keeles Луга. Ilmselt seetõttu et diftongi /au/ vene keeles ei ole. --Metsavend 9. november 2007, kell 21:42 (UTC)

message: Eesti Päevalehe ajalehekommentaaris nimetas keegi seda Luuga-Jõesuuks. On sellel mingi tõepõhi all? 76.173.246.101 21. september 2009, kell 15:21 (UTC)
thread_title:  Lauga-Jõesuu 

message: ega sellel kohal isuri keeles eraldi nime ei ole? Ohpuu 21. oktoober 2011, kell 14:50 (EEST)
thread_title: isuri nimi?
Arutelu:Türkmenbaşy

message: Leidsin artiklist sellise muudatuse ja võtsin sektsiooni asjaolude selgitamiseni välja. -- Toomas 9. november 2007, kell 21:31 (UTC)

message: *[Fotod Türkmenbaşyst] Pange uus link, venelased on siia oma pruutide reklaame toppinud!
thread_title:  Välislingid 

message: kirjas on ... Linnal on praamiühendus Bakuuga Aserbaidžaanis. ...
siit: http://worldride.extreme.ee/2012/05/13/aerbaidzaan/ 
on lugeda, et
 Laev on Kaspia suurim ronge vedav alus – siia mahub 52 vagunist koosnev ešelon,
 kus tänu liftide süsteemile paiknevad vagunid neljas reas ja kolmel korrusel.
kas on siis järelveetav praam või laev või parvlaev?
suwa 26. mai 2012, kell 17:56 (EEST)
replies: text: Küllap see on parvlaev. Andres (arutelu) 27. mai 2012, kell 00:12 (EEST)
thread_title:  praamiühendus ?
Arutelu:Gorillaz

message: tegin 2D-s väikese paranduse, siis kindlasti on 2D geomeetrilise/arvutigraafika mõistena tunduvalt rohkem tuntud, kui Gorillaz'i liige. en:2D (Gorillaz)--Hendrix 10. november 2007, kell 08:33 (UTC)
replies: text: Kui tehakse sulgudega link, siis tuleb veenduda selles, et ikma sukgudeta pealkirja juurest ka vastav link läheb. Praegu see nii ei ole.
replies: text: :vabandan oma juhmust, kuid ei saa aru...--Hendrix 10. november 2007, kell 13:33 (UTC)

text: : Kui Sa teed lingi "2D (Gorillaz)", siis Sa pead tagama, et sama link oleks ka leheküljel "2D" kohe alguses või leheküljel "2D (täpsustus)", millele sealt on viidatud. Andres 10. november 2007, kell 14:55 (UTC)
replies: text: ::sain aru.--Hendrix 10. november 2007, kell 15:01 (UTC)

text: Peale selle, 2D ei ole eesti keele sõna. Andres 10. november 2007, kell 13:29 (UTC)
Kui "2D" siin mõeldud tähenduses artikli pealkirjaks ei sobi, peaks see pealkiri jääma Gorillaze liikmele. Mina igatahes leian, et ei sobi, ja ümbersuunamise fakt ise näitab seda. Aga ümber suunatud  on kahtlasele leheküljele. Andres 10. november 2007, kell 14:55 (UTC)

message: Gorillaz sündis kui esimene virtuaalne hip-hop grupp, ühendades Dan "The Automator" Nakamura, Bluri Damon Albarni, Cibo Matto Miho Hatori, Tom Tom Clubi Tina Weymouthi ja Chris Frantzi muusikalisi talente ning kultuskoomiksi "Tank Girl" looja Jamie Heweletti köitvaid visuaale.
Lisaks on fiktiivkvarteti taustal tegelevad ka Nakamura kaaslased kooslusest Deltron 3030- Kid Koala ja Del tha Funkee Homosapien. Virtuaalnelik ise koosneb järgmistest olenditest: armas, ent udupäine klahvpillimängija/laulja 2-D, hirmuäratav ning võimalik, et isegi saatanlik bassist ja bändi "aju" Murdoc; samaaegselt nii soulilaulja Chaka Khanist, kui USA islamiliidrist Farrakhanist inspireeritud trummar Russel, kelle üle võimutsevad funkfantoomid, kes aeg-ajalt zombiestiilis räpiga üles astuvad; ning kümneaastane jaapanlasest kitarrivirtuoos ning sõjakunstide meister Noodle.
Gorillaz debüteeris 2000. aasta lõpul EPga "Tomorrow Comes Today", milliele järgnes kohe 2001. aasta alguses singel "Clint Eastwood". Omanimeline täispikk esikalbum ilmus sama aasta kevadel. Debüütalbumit saatis ülemaailmne edu, USAs see plaatinaplaadiks. Ärihaid bändi taga olid kiired reageerima, 2002. aastal anti välja b-poolte kogu "G-Sides", DVD "Phase one: Celebrity takedown" ning dubist inspireeritud remiksalbum "Laika Come Home". Bänd võttis mõneks ajaks hoo maha, kui Albarn asus tööle Bluri seitsmenda albumi, 2003. aastal ilmunud "Think Tank" kallal.
Kui ta oli valmis alustama tööd Gorillaze teise albumi valmistamiseks, pöördus Albran Danger Mouse'i poole(kurikuulus DJ ja praegune Gnarls Barkley liige, kelle tuntumaid töid on "The Grey Album", mille koostisosadena on kasutatud biitlite valget albumit("White Album") ning Jay-Z musta albumit ("Black Album"), mis on omavahel põhjalikult segamini aetud)
thread_title:  Lisainfo
Arutelu:Karatšai järv

message: Puudub lehekülg Karatšai. Andres 10. november 2007, kell 21:31 (UTC)
Arutelu:Nurmijärvi

message: 7000 elanikuga küla? --Metsavend 10. november 2007, kell 22:09 (UTC)
replies: text: See on asula. Külaks me ei pruugi seda nimetada. Andres 10. november 2007, kell 22:13 (UTC)
Arutelu:Adavere

message: tegelikult paikneb Mandri-Eesti keskpunkti tähistav kivi Adavere piirest väljas - umbes 2 km Adavere piirist Põltsamaa poole.--Hendrix 11. november 2007, kell 10:37 (UTC)

message: Kuna puudub kirjutis Mandri-Eesti, siis küsin siin.
Artiklis Eesti on miskid Eesti pindalad olemas, isegi kaks erinevat numbrit.
Kirjutises Lääne-Eesti saarestik on kirjas selle pindala. Jääb veel selgeks
saada Eestile kuuluvate Soome lahe saarte pindala ja siis saaks ehk teada Mandri
-Eesti pindala, v.a Petserimaa. Kas kusagil on veel Mandri-Eesti pindala kohta infot?
suwa 10. september 2009, kell 15:15 (UTC)
Enne kirjutas keegi siin, et esimest korda mainiti 1503. Mina leidsin allika, mis ütleb, et 1583.--Leibur (arutelu) 5. november 2012, kell 14:48 (EET)
thread_title:  Mandri-Eesti pindala
Arutelu:Eesti muuseumide loend

message: Kui on kindel, et kõik artiklis Muuseum loetletud muuseumid on siin olemas, siis võib loetelu sealt kustutada. Andres 11. november 2007, kell 14:51 (UTC)
replies: text: Seda minagi. Loend olgu ikka artiklist eraldi.

text: Mulle jäi ka arusaamatuks, miks peaks artiklis muuseum ainult Eesti muuseume loetlema.

text: Siiski jääb küsimus, millisel puhul on tegemist eraldi muuseumiga. Näiteks: 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum on Tartu Linnamuuseumi filiaal – on siis tegemist eraldi muuseumiga või mitte. iffcool 11. november 2007, kell 15:24 (UTC)
replies: text: :kuna filiaal, siis eraldi seisva muuseumiga tegemist ei ole. Majandusteaduskond ei ole ju iseseisev üksus, vaid kuulub näiteks TÜ struktuuri. Aga see tähenda, et linnakodaniku muusumist ei võiks olla eraldi artiklit. Mis puudutab artiklit, siis võiks muuseumi nimekiri olla eraldi artikel. Artikel Muuseum võiks rääkida muuseumist üldse.--Hendrix 11. november 2007, kell 18:06 (UTC)
replies: text: :: Arvan, et kui muuseum on sisuliselt eraldi, kuigi ei ole iseseisev, peaks ta loendis eraldi olema, eriti kui ta kannab muuseumi nime.   Andres 12. november 2007, kell 14:26 (UTC)

message: : Artiklis [[Muuseum]] on ka välismaa muuseumide loend, aga see on lühike.

message: Kas 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum on ikka ü-tähe alt leitav? Andres 12. november 2007, kell 14:28 (UTC)
replies: text: jah--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2013, kell 08:51 (EEST)

message: Ma arvan, et on vale panna Lembit ja Suur Tõll tähe "A" alla... Jürka 2. oktoober 2007, kell 14:19 (UTC)
replies: text: peaaegu et nõustun sinuga (Tammsaare muuseumid sealsamas on imho veel halvemas kohas) - Ahsoous 2. oktoober 2007, kell 14:23 (UTC)
replies: text: : Nõus. Andres 2. oktoober 2007, kell 14:32 (UTC)
replies: text: ::Aga ei tea, mis siis neist Kreutzwaldist, Jakobsonist ja Kitzbergist saab? Jürka 2. oktoober 2007, kell 14:37 (UTC)
replies: text: ::: Sama asi. Andres 2. oktoober 2007, kell 14:38 (UTC)
replies: text: ::::Aga näiteks Heino Prosti Põllutöömasinate Muuseum? Jürka 2. oktoober 2007, kell 14:47 (UTC)
replies: text: ::::: Ei tea. Andres 2. oktoober 2007, kell 14:52 (UTC)
Kas oleks mõtekas kopeerida see arutelu Eesti muuseumite loendi arutelu osaks? Valju 11. november 2007, kell 19:15 (UTC)

text: Jah. Andres 12. november 2007, kell 15:49 (UTC)


message: "muuseumide" ja "muuseumite" on nüüd küll mõlemad lubatud, kuid minu meelest võiks entsüklopeedias siiski järgida traditsioonilist õigekeelsust. Andres 12. november 2007, kell 14:30 (UTC)
replies: text: Milline on siis see traditsiooniline õigekeelsus? Ma olen täiesti teadlik, et mu tekst kubiseb kirjavigadest aga iga sõna ma tõesti ÕS-ist järgi vaadata ei viitsi (halb harjumus, varsti läheneb lõpukirjand ja kirjavead on mul ainuke asi, mis punktisummat alla kisuvad).
ÕS:.muuseum <6: -i, -i; 9: -i, it>6. tüüpsõna (seminar) järgi: muuseumide9. tüüpsõna (redel) järgi: muuseumite

text: Ma ei märka mingit vahet.

text: Kui muuseumide on õigem siis võib alati ju artikli nime muuta. iffcool 12. november 2007, kell 19:35 (UTC)
thread_title: Muuseumide või muuseumite - mõlemad lubatud