Arutelu:Maakond

message: Tegin kaardi suuremaks, arvatavasti suuremaks enam ei tohiks teha. Aga maakondade nimed on ikka ebateravalt näha: nad on küll loetavad, aga ebamugav on lugeda. Ehk võiks ikkagi kirjutada "Harju" jne. Siis saaks teha paksemad tähed. Andres 20:51, 18 Sep 2004 (UTC)
replies: text: Ma arvan, et tuleb jätta kaart nii nagu on. Selle asemel võiks pildi alla kirjutada näiteks "suurendamiseks vajuta kaardile". Siim 21:07, 18 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Ma ei pea seda heaks lahenduseks. Minu meelest peaks kaart oma otstarbe täitma ka ilma suurendamata. Andres 21:14, 18 Sep 2004 (UTC)

text: : Suurendatud kaart on pealegi liiga suur. Andres 21:17, 18 Sep 2004 (UTC)

text: Suure kaardi vähendamine on väike probleem.

text: Minu arvates teist lahendust ei ole. Kui kirjutada Hiiu, Harju jne siis see oleks ju vale. Selliseid maakondi Eestis ei ole. Suur kaart artiklis laiutamas lihtsalt ei ole stiilne. Minu arvates on see isegi hea, et kaart on väike. Selle laadimine ei võta eriti aega ning vaataja saab otsustada, kas tahab seda suuremana näha. Siim 21:24, 18 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Nojah, tõsi ta on, et täisnimi oleks parem. Minu meelest peaks kaart olema nii väike, et ta oleks ülevaatlik, ja nii suur, et maakonna nimi oleks selgelt näha. Mina isiklikult eelistan, et kaart oleks kohe näha. (Nii nagu raamatuski on parem, kui kaart ja jutt on samal leheküljel). Ma oletan, et ka teistel lugejatel on sama eelistus, aga see ei pruugi muidugi nii olla. Arvan, et kui otsida, siis leiab tehnilise lahenduse. Iseasi muidugi, kui Sa ise eelistad, et kaart oleks peidetud tagalehele. Andres 21:51, 18 Sep 2004 (UTC)

text: Mina arvan, et kaart ei tohi artiklis domineerima hakata. Tekst ei pea olema kohe nähtav. Väga suure ja laiutava kirjaga kaardid ei ole esteetilised. Kaardi ilu on muideks tema kõige tähtsam omadus sest kartograafia on ennekõike kunst.

text: Kui me selles asjas kokkuleppele ei jõua siis võib ju teistelt küsida. Siim 22:02, 18 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Muidugi tuleb teistelt küsida, sest kui minu eelistused enamiku lugejate omadest erinevad, siis ei ole mõtet neid eriti arvestada. Aga võib-olla leiame mingi kompromissi. Olen nõus sellega, et kiri ei pea olema suur ja laiutav. Aga jutt ei ole ju mitte kirja suurusest, vaid loetavusest. Ka väike ja mitteesiletükkiv kiri võib olla loetav.(Üks võimalus, mida väikeste kaartide puhul kasutatakse, on nummerdamine, kuigi nimi otse kaardil on muidugi parem.)

text: : Aga jah, selles asjas on meil küll erinevad eelistused. Mina eelistan üldse suuri illustratsioone, sest need toovad artikli sisu just nagu füüsiliselt lähemale.

text: : Mulle tundub, et Sa liialdad, kui ütled, et kaardi ilu on tema kõige tähtsam omadus. Muidugi on ilus kaart parem kui kole kaart, aga kui maakondade kaardilt ei leia maakondi üles või peab selleks silmi pingutama või kursoriga edasi-tagasi sõitma või kasvõi klõpsima, siis see pahandab kaardi kasutajat, olgu kaart nii ilus kui tahes. Või jälle, kas siiski kaardi õigsus ei ole tähtsam kui kaardi ilu? Andres 22:34, 18 Sep 2004 (UTC)

text: Tekst ei ole kaartidel primaarne. Teksti peabki nägema alles detailsel silmitsemisel. Seinal olevalt maailmakaardilt me ju mitme meetri kauguselt kohanimesid lugeda ei suuda. Selleks me peame minema lähemale. Siim 22:07, 18 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Teksti tähtsus oleneb minu meelest kaardi otstarbest ja selle kasutamise viisist, st küsimustest, mida kaardile esitatakse. Kui ma näiteks tahan teada, kas Eesti maakonnad on ühesuurused, siis ei ole tekst tõesti tähtis. Aga mulle tundub, et maakondade kaardi põhiline otstarve on teada saada, kus mingi maakond asub ja kuidas maakonnad ülsteise suhtes asetsevad. Sel puhul ei ole tekst võib-olla primaarne, aga ilma tekstita kaart seda otstarvet ei täida. Andres 22:34, 18 Sep 2004 (UTC)

text: : Minu meelest ei pea maakondade kaart üldse suur olema. Teen ettepaneku laadida üles sellises suuruses kaart, nagu ta tekstis näha jääb, ning lisada sellele kiri. Sel juhul kirja ei vähendata ning loodetavasti  jääb kiri siis selge. Võib-olla ka, et värvid raskendavad lugemist. Andres 07:15, 19 Sep 2004 (UTC)
replies: text: ::Üks kõrvalmärkus - hea, kui kaart on lihtsalt üle võetav ka teistesse vikidesse. Inglise vikis pole Eesti maakondade kaarti ja rumeenia viki kasutab sellist (vigast). - Urmas 07:47, 19 Sep 2004 (UTC)
replies: text: ::: Inglise vikis on Eesti maakondade kaart täiesti olemas: :en:Image:Counties of Estonia Map.png. Mina ei heidaks sellele kaardile muud ette kui koledaid värve.

text: Olen sunnitud veel kord sel teemal sõna võtma, sest kartograafias ON kaardi välimus reeglina tähtsam, tema täpsusest. Näide:tihtipeale tuleb ette olukord kus erinevad nähtused kuhjuvad üksteise otsa. Näiteks on teed kaardil kujutatud palju laiemana tegelikkusest. Tee kõrval aga võivad olla elektriliinid kraavid jne. Kui teha täpne kaart siis nad kuhjuksid üksteise otsa ning mitte millegist ei oleks võimalik aru saada. Teine võimalus on tõde pisut väänata. Selleks nihutatakse elektriliini ja kraavi õigest kohast pisut eemale. Loomulikult valitakse enamasti nihutamine. Selliseid näiteid on väga palju, kus kaardi täpsus tuuakse ohvriks selleks, et kaart parem välja näeks.

text: Reeglina on täpsus välimusest tähtsam topograafias. Katastrikaardilt ju ei eelda keegi mingit ilu, küll aga nõutakse võrdlemisi suurt täpsust. Topograafilised kaardid reeglina ei olegi päris kaardid, vaid pigem plaanid. Kaart reeglina on illustratsioon mitte teaduslik dokument ja sellena tuleb teda ka käsitleda esitamata täpsusele liiga suuri nõudmisi. Siim 17:18, 19 Sep 2004 (UTC)
replies: text: : Olen selle kõigega põhimõtteliselt nõus. Mainisin kaardi õigsust, mitte täpsust selles mõttes, millest Sa rääkisid. See, et kaart on tinglik ega kajasta tegelikkust üksüheselt, ei tee teda ebaõigeks. Õigsust ei saa käsitleda lahust kaardi otstarbest (eeldatavast kasutamise viisist). Kui näiteks sellelsamal maakondade kaardil on kontuurid  lihtsustatud, siis see ei tee kaarti ebaõigeks, küll aga näiteks see, kui maakondade nimed on ära vahetatud. Andres 18:23, 19 Sep 2004 (UTC)

message: See viimane pilt on mulle täiesti vastuvõetav. Mis puutub vormistusse, siis minu arvates peaks ära jätma kasti ja suurendamise ikooni. Ka pildiallkirja ei ole tarvis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:46, 19 Sep 2004 (UTC)
Pilt tuleks paigutada selle alajaotuse alla, kus on juttu praegustest maakondadest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:48, 19 Sep 2004 (UTC)

message: Lugeja tuleb siia artiklisse tõenäoliselt otsima tänapäevaseid maakondi. Järjestus võiks olla vastupidine - tänapäevased kõige alguses, muinasmaakonnad kõige lõpus. Peep 19. aprill 2006, kell 16.15 (UTC)
Minu arust Henrik nimetab kihelkondi provincia ja maakondi terra.
Loe kroonikat hoolega. Provincia käib Henrikul enamasti nn maakonna kohta (lad. provincia - hallatav maa-ala, mõjupiirkond, siit ka vihje mingile haldusjaotusele). Kihelkondi nimetab ta valdavalt kiligundadeks ja ehk paaril-kolmel juhul provinciateks. Terrat (lad. maakoht, maastik jne) kasutab ta  harva mingi kandi kohta. Põnev on seik, et nii Henriku kroonika kui ka Taani Hindamisraamat kubisevad kiligundadest-kihelkondadest (see vihjab nende kõvale õiguslikule seisule), kuid maakonna kohta neis mingit kohalikku vastet ei ole. 
Huvitav, kas sakalased, ugalased jt on endonüüm, eksonüüm või hoopis demonüüm?
KT 2012, mai.
thread_title:  Järjestus 

message: Minu meelest peaksid kaardid nii suured olema, et midagi näha oleks. Paljud lugejad ei teagi kaardi peale klõpsata. Pealegi on kaardid originaalis jälle liiga suured. Andres 1. aprill 2007, kell 09:46 (UTC)
Kas keegi tunneb Raul Vaiksood? Tema Aja Loo maakondade-kihelkondade kaart on üks paremaid ja ilusamaid.
Ehk kingib vikile ära.
Kirill 2012, mai.
----
On artikkel Valgatabalve kihelkond, aga see on siis kihelkond, mitte maakond?
Valgatabalve on punane, küllap see peaks olema suunamine. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 23:03 (EEST)
replies: text: Ma arvan, et tasuks piirduda ühe artikliga Valgatabalve, kus mainitakse, et pole selge, kas selle nimega tähistati kihelkonda, maakonda või küla. Selle asemel, et oleks peaaegu kattuva sisuga eraldi artiklid Valgatabalve kihelkond, Valgatabalve maakond ja järelikult ka Valgatabalve küla. --Minnekon (arutelu) 14. august 2015, kell 12:16 (EEST)
replies: text: : Nõus, et üks artikkel. Probleem oli selles, et siin on ta kirjas maakonnana, artiklis aga kihelkonnana. Andres (arutelu) 14. august 2015, kell 13:34 (EEST)
thread_title: Kaardid

message: Eraldi tabel järjekorranumbritega on veider. Laaneoks, mis selle mõte on? Pikne 4. mai 2021, kell 21:39 (EEST)
Tabel on sorteeritav. Sorteerides nt pindala järgi on võimalik näha mitmes on mingi maakond pindala mõttes. Erkki Laaneoks (arutelu) 4. mai 2021, kell 22:04 (EEST)
replies: text: Ma arvan, et seda siiski pole tarvis. Siin lühikeses tabelis on ka muidu üsna lihtne veerge loendada. Mujal tabelites nii tehtud ei ole ning teisal võib tabelis lisaks olla loomulik või ametlik nummerdus, mille kõrval tekitaks teine järjestus segadust. Samuti ei jää nende tabelite lahtrid kitsamal ekraanil kohakuti. Pikne 5. mai 2021, kell 18:11 (EEST)

text: Mina arvan, et see on asjalik lisamugavus. Suuremate tabelite puhul, kus võrreldavaid andmeid, seal oleks veel rohkem abiks, nt Riikide loend puhul, mille mõni aeg tagasi nimekirja asemel tabeliks viisin ja lisasin juurde pindalad, rahvaarvud, pealinnad, iseseisvusajad (üpris suur töö). Siin oleks staatilise jrk nr lisamine hea, nt näeb mitmes on Eesti pindalalt riikide hulgas. Maakonnad oli esimene koht. Staatilist jrk nr pole mõtet kohtadesse, kus pole sorteeritavust arvandmete põhjal ehk siis suuruse järgi järjestatavust. Erkki Laaneoks (arutelu) 6. mai 2021, kell 03:13 (EEST)
replies: text: : Tabeli sorteerimise võimalus on kasulik igal juhul. Siin ka. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 08:53 (EEST)
replies: text: :: Ma ei vastusta muudetavat järjestust. Küsimusi tekitab see eraldi tabel, kus on ainult järjekorranumbrite veerg. Pikne 6. mai 2021, kell 16:46 (EEST)

text: : Selge. Sain valesti aru. Järjekorranumbrite veerg eraldi tabelis tundub ka mulle mittevajalik. Kui oleks samas tabelis, siis saaks seda kasutada algse järjestuse taastamiseks, kui tabel on veeru kaupa sorteeritav. Samas võib tekitada segadust, kui tabelis on tehnilise vahendina järjekorranumbrite veerg kõrvuti sisulise otstarbega veergudega. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 17:45 (EEST)
Tegemist on "Static column" veeruga ja pärineb Wikipedia enda manuaali hulgast. Keegi oskab paremini realiseerida? Seda peaks siis arvestama sorteeriv JavaScript, mis jätaks mingi(d) veeru(d) staatiliseks ehk ei kaasaks sorteerimisse. Erkki Laaneoks (arutelu) 6. mai 2021, kell 18:50 (EEST)

text: Võtsin Jrk numbrite veeru ära ja muutsin vapi veeru mittesorditavaks. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 20:36 (EEST)

text: Ma ei kiida seda heaks ja olen pettunud. Mõistlik täiendus oli. Milleks oma aega raisata? Erkki Laaneoks (arutelu) 6. mai 2021, kell 21:42 (EEST)
replies: text: : OK, ma ei süvenenud teemasse. Lugesin nüüd arutelu läbi. Mul ei ole tegelikult selle vastu midagi, et seal oleks staatilised numbrid esimeses veerus. Aga Sinu lahendusel on see probleem, et kui brauseri aken on pisike, siis tabelite read ei jookse kokku. Kuni see probleem pole lahendatud, on praegune lahendus parem. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 22:18 (EEST)

text: : Uurisin. CSS-iga saaks seda muide lahendada. Siin on näide: . Aga siis oleks vaja seda CSS-i konkreetselt selle lehekülje jaoks laadida. TemplateStylesiga peaks see võimalik olema, kuid siis tuleb vist artikli teksti ette panna , mis risustab artikli teksti. Eraldi JavaScripti koodi küll pole mõtet hakata Common.js-i panema ühe artikli pärast. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 22:50 (EEST)

text: : Aga võib-olla saab CSS-i ka wikitabeli enda koodi inkorporeerida? Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 22:55 (EEST)

text: : Kui CSS-ga saaks, siis oleks hea. Olen ise teinud oma arendustes CSS-põhiselt järjekorranumbreid. Peaks uurima Wikipedia's rakendamise võimalusi. Erkki Laaneoks (arutelu) 7. mai 2021, kell 11:37 (EEST)
replies: text: :: See CSS-iga tehtud lahendus siin () paraku ei töötaks. Põhjuse leiab siit: :mw:Help:Tables#CSS_vs_attributes. Neid HTML-i elemente pole MediaWikis, mille külge CSS-i rakendada. Kaniivel (arutelu) 7. mai 2021, kell 17:03 (EEST)

text: : Huvitav, inglise vikis lehel :en:Help:Sorting oli tõesti näide sarnasest mitme tabeliga lahendusest (küll mõnevõrra töökindlamal kujul), aga see on sealt just eile eemaldatud, kuna nähtavasti nad mõtlesid nüüd parema lahenduse välja, vt :en:Template:Static row numbers. Pikne 7. mai 2021, kell 17:17 (EEST)
replies: text: :: Siis on lahendus olemas. Too mall on ka puhas CSS. Laaneots, kas oskad ise malli inglise vikist üle tuua? Kaniivel (arutelu) 7. mai 2021, kell 19:29 (EEST)

text: :: Paistab, et asi sai mõistliku lahenduse CSS-ga ja see on parem kui algne variant, mis sai Wikipedia manuaalist tehtud. Väga hea. Praegune on ka kujunduslikult hää. Erkki Laaneoks (arutelu) 9. mai 2021, kell 16:35 (EEST)
Söandan vaheletoetuseks, ülavasemnurga „Vaba Vikipeedia“ vaimus ehk, öelda et mulle meeldib praegune lahendus, väga(gi); pigem ehk olex m6tekam suunata energiavood (igapäevaste) rikkumistega tegelemisele; v6i siis jätta need tähelepanuta (saan aru, et nt Aleksander Suure, Napoleoni, Hitleri jne aevastused jms ei leidnud talletamisvõimalusi), ja leppida sellega, et need talletatakse, mille põhjal tehakse järeldused...— Pietadè Kaastöö 6. mai 2021, kell 19:13 (EEST)

text: See "vaba" tähendab tegelikult seda, et Vikipeedia sisu on vabalt kasutatav, mitte seda, et tavasid ega kokkuleppeid ei ole või ei võiks olla. Pikne 7. mai 2021, kell 17:17 (EEST)
replies: text: : Minu vanaisa perekonnanimi oli Vaba... ;-) — Pietadè Kaastöö 7. mai 2021, kell 18:44 (EEST)
thread_title: Sorteeritav tabel