lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Karantiin

message: Laadisin täna pilte commonsisse Tallinnast, Eesti vastava kategooria alla. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 13. aprill 2020, kell 23:26 (EEST)

message: Võimalik, et [https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:COVID-19_guidelines_in_Estonian siin] on mingeid täpsustusi vaja, ma pole kindel, et kõik just sinna kategooriasse kuuluvad. Hetkel on minu pildid kategoorias ainukesed. --[[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 15. aprill 2020, kell 19:49 (EEST)
Olen selle pildimaterjali pärast natuke murelik, sest kui alguses vaatasin, oli minu mäletamist mööda Commonsi kategooria all rohkem pilte ja siis ühel hetkel jäi vähemaks. Mul pole aega kontrollida, kas see on mäluviga või ei, aga kui keegi juhtub seal nendega askeldama, äkki vaataks kustutuslogidest vms? Olen oma hädise kaameraga ka jõudumööda pandeemiat ja eriti sildindust dokumenteerinud (see on mitut pidi huvitav materjal, nt TÜ keeleteadlased juba analüüsivad), ent metaandmetega jamamine võtab nii palju tööd, et ei taha hästi üleslaadimist ette võtta, kui seal keegi ulja kustutamiskampaania on ette võtnud ja kogu vaev ajaraiskamiseks osutub. Kunstilist grafitit muidugi ei saagi Commonsisse panna, aga enamik silte võiks autoriõiguse poolest siiski jääda. --[[Kasutaja:Ehitaja|Ehitaja]] ([[Kasutaja arutelu:Ehitaja|arutelu]]) 22. aprill 2020, kell 23:26 (EEST)

message: eesti-, läti- ja leedukeelse Vikipeedia külastatavus 01.02-30.04.2020
--WikedKentaur (arutelu) 24. mai 2020, kell 09:46 (EEST)
thread_title:  Statistika
Arutelu:Aenne Burda

message: "Königin der Kleider" peaks tähendama kleitide kuningannat, "Königin der Kleidung" oleks riiete kuninganna. Saksa vikitekstis on esimene variant(Marrx (arutelu) 20. aprill 2020, kell 00:16 (EEST)).

message: Lõikelehed - Need asjad leiutati mitukümmend aastat enne Burdat. Isegi Eestis ilmusid mitmejoonega eri suuruste lõiked ühel lehel juba 1929 Eesti Naises. Kui sakslasi ka veerand usud oled poolega petta saanud. Lõikelehtede patent anti USAs välja juba 1863. Mina ei tea mida Burda seal veel leiutas või olid sakslased tõesti teistest 194x-195x mitukümmend aastat maas.
thread_title:  Lõikelehed
Arutelu:Linalool

message: Artikkel on ülesehitatud loogiliselt ning selgitab piisavalt hästi linalooli lahti. Tekstis on kasutatud arusaadavat keelt ning piisavalt linke.

message: Artikkel on hästi ülesehitatud. On seotud ka teiste Vikipeedia artiklitega. Samuti lisatud ka pilte, mis aitavad parema ülevaate luua. Võiks ka lisatud olla näiteks füüsikalised ja keemilised omadused.
thread_title:  Arutelu
Arutelu:Anne Tootmaa

message: Võtsin välja konverentsid ja seminarid:

message: * 1991 Sollentuna tekstiilimess, Rootsi
* 1998 VII European Textile Network konverents Barcelonas ja Madridis, Hispaania
* 1999 Euroopa tekstiilimess ja konverents "Heimtextil 99”, Saksamaa
* 2000 Rahvusvaheline konverents "Professionaalne kunstnik kaasaegses ühiskonnas" Talsis Lätis
* 2002 Frankfurt Messe Euroopa tekstiilimess, Saksamaa
Kui ta esines seal ettekandega või olid seal väljas tema tööd, siis tuleb seda selgelt väljendada ja lisada seda tõendav viide. Niisama konverentsidel käimist pole artiklisse vaja. Kuriuss (arutelu) 2. mai 2020, kell 17:17 (EEST)
thread_title:  Konverentsid ja seminarid
Arutelu:Moraavia karst

message: Tere. Palun, parandage infot, sest ma ei räägi eesti keelt nii hästi, et ma võisin paranduse ise teha. Ma elan selles karstis alates sünnist. :-)
1. Moraavia karstis on viis üldsusele avatud koobast, mitte neli.
2. „Pustý žleb“
3. Macocha Abbys… Ma küsisin kunagi Eesti geoloogiateenistusest, kuidas eesti keel nimetab Macocha geoloogiline kuju. Ma sain vastust, et see on „langatuslehter“.
4. Amatérská jeskyně ehk Amatööri koobas. Selle osad on Nová ja Stará amatérská jeskyně (Uus ja Vana Amatööri koobas), Punkevní koobas, Sloupsko-Šošůvská koobas ja mõned teised.
5. Catherine koobas on õigesti Kateřinská koobas.
6. „Hlavní dóm“.
7. Sloupsko-šošůvské koopad.
8. Výpustek koopas asub tuumavastane punker, kus asus reservne sõjaväe peakorter. Sõjavägi lahkus sealt 2001. aasta lõpul. Punker on peamine koopa vaatamisväärsus, sest koobas ise on väga hävitatud. Kolmas Riik seal ehitas Teise Maailmasõja lõpul maa-alust vabrikut.
9. Křtinský potok ehk Křtinský oja.

message: Pakun, et koobastest võiksid olla eraldi artiklid. Lihtsam leida ja linke suunata. Mona 25. november 2023, kell 14:01 (EET)
thread_title:  Koopad
Arutelu:Tulemasin

message: Mille poolest see erineb välgumihklist? Inglise vikipeedia artikkel :en:Lighter on ühendatud välgumihkliga. --Metsavend 12. mai 2020, kell 09:27 (EEST)
replies: text: Välgumihkli artikkel on sõnastatud nii nagu oleks ta tulemasina alaliik, aga mulle tundub, et need on ikkagi sünonüümid, vähemalt ma ei tea, milles erinevus seista võiks. Ilmselt tuleb artiklid liita. --Minnekon (arutelu) 12. mai 2020, kell 10:11 (EEST)
replies: text: :Ma arvan ka nii.--Metsavend 12. mai 2020, kell 10:25 (EEST)

message: Artiklis esineb rohkelt faktivigu mis võivad olla tingitud halvast tõlkimisest.
thread_title:  Faktivead
Arutelu:Nõiavits

message: Praegusel kujul tuleb artikkel täielikult ümber kirjutada või kustutada. Nõiavitste abil ei leita midagi ja seda on katseliselt korduvalt tõestatud.--WooteleF (arutelu) 13. mai 2020, kell 22:08 (EEST)
Aga lahkesti palun....... Oma kogemustest võin öelda, et nõiavits toimib küll. Teomees (arutelu) 14. mai 2020, kell 07:20 (EEST)

message: Teistes keeltes on 'nõiavitsa' indikaatoriks Q1071985, kuid meie keeles on selleks täiesti unikaalne Q97285825 ning ilmselt tuleks see viga ära parandada. Mina ei tea kuidas see asi käib ja võib-olla mul ei selleks tembuks ka õigusi.
Asja teeb keeruliseks veel see, et meie vikis on selle indikaatoriga laulatatud hoopis artikkel 'veesoon', mis ei ole sama asi, kui 'nõiavits' ehk 'dowsing rod'.
Ehk tasuks tõsta see 'nõiavits' sinna, kus on 'veesoon', kuid jätta artiklile nimeks 'nõiavits', nii nagu see teistes keeltes kombeks on. Pääskülaline (arutelu) 22. november 2022, kell 01:07 (EET)
replies: text: Tegin korda. --Andres (arutelu) 22. november 2022, kell 01:49 (EET)
thread_title:  Vikiandmete üksuse indikaator vist vale
Arutelu:Pühvel

message: Pealkiri peaks olema Kahvripühvel. Andres (arutelu) 20. mai 2020, kell 22:57 (EEST)

message: Pühvleid on ju rohkem kui vaid kahvripühvel (vt nt http://entsyklopeedia.ee/artikkel/p%C3%BChvlid), miks peaks pühvli kohta teavet otsivale inimesele jätma mulje, et pühvel=kahvripühvel? Sillerkiil (arutelu) 24. aprill 2023, kell 20:38 (EEST)
thread_title:  Ekslik suunamine
Arutelu:Hola Prõstan

message: Linna venekeelne nimi kustutati? On see õigustatud? Velirand (arutelu) 12. september 2022, kell 13:43 (EEST)
replies: text: Panin tagasi, vene keel on regionaalne keel. --Andres (arutelu) 12. september 2022, kell 14:11 (EEST)
thread_title:  Venekeelne nimi kustutati
Kategooria arutelu:Troms og Finnmargi maakond

message: oggi asemel võiks olla kirjakeelne nimi ehk kui  tõlkida, siis korralikult
replies: text: Tromsi maakond + :Finnmark = Tromsi ja Finnmarki maakond
suwa 23. mai 2020, kell 16:55 (EEST)
-----------
Minu meelest on mõlemad variandid pisut vigased:
1) Troms og Finnmargi maakond – kui seal ühendit "Troms og Finnmark" ei tõlgita, siis peab käänamine olema Finnmarki;
2) sinu variandis "Tromsi ja Finnmarki maakond", kus eespool nimetatud ühend on nüüd tõlgitud, tuleb kindlasti käänata Finnmargi.
Saatsin igaks juhuks Peeter Pällile küsimuse, kas ühend "Troms og Finnmark" on seal tõlgitav või mitte. Kuriuss (arutelu) 23. mai 2020, kell 17:23 (EEST)

text: Kui uus nimi on pandud selle sama vana Finnmargi järgi, siis miks mitte vana nime käänamist uude nimme kaasa võtta?

text: KNAB-is on "Sogn og Fjordane" ja "Møre og Romsdal". Nende eeskujul jätsin sidesõna praegu tõlkimata. Pikne 23. mai 2020, kell 17:39 (EEST)
replies: text: : Jaa, viimane analoogia tundub loogilisena, "käänamise kaasavõtmine" aga mitte. Sest tõlkimata sisesõna korral tekib võõrkeelne nimeühend ning sel juhul tuleks minu meelest kogu seda ühendnime käsitleda (uue) võõrnimena. Umbes nagu on tõlkimata ülikoolinimetusega "City College of the City University of New York", seda me ju ei kääna kujul "City College of the City University of New Yorgi", vaid ikka "City College of the City University of New Yorki". Kuriuss (arutelu) 23. mai 2020, kell 23:30 (EEST)
replies: text: :: Ma saan aru, et nimed on erinevad ja selle põhjendusega võiks ka erinevalt käänata. Aga ma ei tea, kui absoluutne selline lähenemine on. Näiteks käänamist "Bank of New Yorgi" ajalehtedest ikka leiab. Kui keegi teisiti ei arva, siis minugi poolest olgu omastavas "Troms og Finnmarki". Kas küsisid Pällilt juhtumisi ka käänamise kohta? Pikne 24. mai 2020, kell 13:28 (EEST)
replies: text: ::: "Bank of New Yorgi" ei ole kindlasti õige käänamine. Jah, saatsin mõlemat aspekti hõlmava küsimuse, annan teada, kui ta on vastanud. Kuriuss (arutelu) 24. mai 2020, kell 21:05 (EEST)

text: :: Kuriuss, kas vastust pole õnnestunud saada? Kui praegu rohkem kommentaare oodata pole, siis eks ma parandan kujule "Troms og Finnmarki". Pikne 25. juuni 2020, kell 18:12 (EEST)
replies: text: ::: Sain vastuse, mõlemad olevat võimalikud. Nii et polegi vaja muuta.

text: ::: Peeter Päll: "Mis puutub küsimusse, kas Finnmargi või Finnmarki, siis eelistaksin esimest, sest sõna "mark" piirimaa tähenduses on ka eesti keeles olemas.

text: ::: Põhimõtteliselt ei oleks suurt vahet, kas sidesõna tõlkida või mitte, aga et meil on juba analoogiline näide (Sogn og Fjordane) olemas, siis eelistaksin seda sarja jätkata." Kuriuss (arutelu) 25. juuni 2020, kell 21:14 (EEST)
replies: text: :::: ... «Война ja мир» ;-) —Pietadè (arutelu) 25. juuni 2020, kell 22:54 (EEST)
replies: text: ::::: ... aaaaah, ma lihtsalt ei jõua ... meil on ju olemas ka :Trinidad ja Tobago, seega EKI-is kipub järjepidevaus haihtuma ja keelelõtvus laieneb. suwa 26. juuni 2020, kell 15:32 (EEST)
thread_title: og ehk sidesõnu ei tõlgita
Arutelu:Zvjahel

message: Alates 16.11.2022 on selle linna nimi Zvjahel. Octagon11 (arutelu) 16. november 2022, kell 22:28 (EET)
replies: text: Vale transkriptsioon! Zvjagel on õige. 85.253.80.127 16. november 2022, kell 23:12 (EET)
replies: text: :Miks just Zvjagel on õige? Octagon11 (arutelu) 17. november 2022, kell 00:07 (EET)
replies: text: :: "Zvjagel" oli varasema reegli järgi. Vt Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 56#Ukraina nimede õigekiri eesti keeles. Pikne 18. november 2022, kell 21:59 (EET)
thread_title:  Zvjahel
Arutelu:Mladen Marinov

message: "... töötas politseiohvitserina" – kas on kindel, et ministeeriumis oli ohvitseri (officer) ametikoht? Ehk oli ta hoopis ministeeriumi allasutuses politseiametnik (officer)?  Kuriuss (arutelu) 13. oktoober 2022, kell 15:25 (EEST)
replies: text: Kindel ei ole, aga ka bulgaariakeelses Vikipeedias nimetatakse seda nii: През 1997 г. е назначен на офицерска длъжност в отдел ... Velirand (arutelu) 13. oktoober 2022, kell 15:27 (EEST)
thread_title:  Politseiohvitser
Arutelu:Pagurand

message: Tere. Ma ei tea, kui autoriteetne allikas, millele viidata Vikipeedias, on e-koolikott? Antud mõistet seletab näiteks lahti ka EKI - http://termin.eki.ee/militerm/concept.php?id=22917&term=pagurand Teet Koitjärv (arutelu) 1. juuni 2020, kell 22:00 (EEST)
thread_title: Viide

message: Vikipeedias on olemas juba artikkel eulitoraal, mis on sisuliselt sama. Kas ühendada? Kui, siis kumma mõiste alla? Teet Koitjärv (arutelu) 1. juuni 2020, kell 22:12 (EEST)
thread_title: Eulitoraal
Arutelu:Labradoodle

message: Labradoodle on labradori ja puudli hübriid. Sellest ei ole artiklis kirjutatud. Praegusel kujul ei ole artiklil mõtet. Velirand (arutelu) 4. juuni 2020, kell 11:29 (EEST)
Artikkel on väga põhjalik ja sisukas ning ma ei leia selles puudujääke. 9. november.2020, kell 16.44
Väga huvitav ja sisukus artikkel. Laused on väga loogiliselt üles ehitatud ning puuduvad ka kirjavead. Ka erinevatest haigustest on piisavalt räägitud ning kogu vajalik info on artiklis olemas. 10. november 2020, kell 10.57 (EEST)

message: Pärnu Postimehes ja Valgamaalases on kasutatud ka nimetust labraduudel, niisamuti soome kõnekeeles (labraduudeli). "Labradoodle" tuleks kirjutada ja käänata tsitaatsõnana. Ursus scribens (arutelu) 11. november 2020, kell 21:27 (EET)
thread_title:  ''Labradoodle'' või labraduudel?
Arutelu:Mõdu

message: Mulle tundub see Munga Pruulikoja foto ja allkiri reklaamina. --Minnekon (arutelu) 16. juuni 2020, kell 22:28 (EEST)

message: Mõdu on kääritatud jook mille kääritamiseks kasutatud suhkurdest tuleb vähemat 51% meest.
Mõdul on palju stiile ja alaliike.
Hydromel on mõdu, mille alkoholi sisaldus jääb alla 7,5%
Standard on mõdu mille alkoholi sisaldus on 7,5-14%
Sack on mõdu mille alkoholi sisaldus on rohkem kui 14%
Mõdu võib olla / võib mitte olla karboniseeritud, tammel laagerdunud või muul moel maitsestatud.
Maitsestatud mõdu liigitatakse järgnevalt (loetelu ei ole lõplik):
Traditsiooniline mõdu - valmistamisel kasutatud vaid mett, vett ja pärmi
Acerglyn - lisaks meele on kasutatud ka vahtrasiirupit
Metheglin - erinevad vürtsid, õied, muu botaanika
Cyser - enamasti õuna baasil (ka pirn), mahl või tükid
Capsicumel - kaunpiparde baasil 
Braggot - õlle ja mõdu ristand. valmistamiseks erinevad moodused: õlle ja mõdu kokteil; meskitud õllevirdele mee lisamine, mõdu virdele õlle lisamine
Bochet - karameliseeritud mee baasil
Melomel - maitsestamiseks on kasutatud piivilju ja/või marju. Melomel jaguneb ka omakorda
Must mõdu - on mustsõstra baasil (marjad, mahl, oksad, lehed)
Pyment - on viinamarja baasil (marjad, mahl, oksad, lehed)
Rhodomel - on roosi baasil, meil ka nt kibuvits või hibiskus (marjad, mahl, oksad, lehed)
Morat - mooruspuu baasil, enamasti marjad
Kohvi - kohvi ubade või kohvijoogi baasil 
Bilbemel - mustika baasil
Erinevaid liike võib ka omavahel ristata, nt 
Hipocras - Pyment + Metheglin
Bochetomel - Bochet + Melomel
See nimekiri on vaid väike kuid enim kasutatav osa erinevatest mõdudes. 
Sellele võib kindlasti juurde lisada erinevad regionaalsed mõdud, nt Poola-Leedu mõdu, Soomes tehtav Sima, Etioopias tehtav Tej jne. Gert Laiuste (arutelu) 22. detsember 2022, kell 10:49 (EET)
replies: text: Viited? Mis keeleruumist pärinevad liigitused? Sillerkiil (arutelu) 22. detsember 2022, kell 12:06 (EET)
replies: text: :Inglisekeelest pärinevad need liigitused. Kuigi -mel lõpuline sõna justkui viitab ladina keeleruumile (itaalia, prantsuse, hispaania).

text: :Viited: https://en.wikipedia.org/wiki/Mead ja mõned mõdude võistluste reglemendid. Gert Laiuste (arutelu) 22. detsember 2022, kell 13:17 (EET)
thread_title:  Mõdude liigitus
Arutelu:Zhuangzi (raamat)

message: ===Sisepeatükid===
====1. peatükk. Vabaränd====
Põhjaookeanis elab kala, kelle nimi on Kun. Kuni suurus on ei tea mitu tuhat liid. Ta muutub linnuks nimega Peng. Pengi selg on ei tea mitu tuhat liid; kui ta vihastab ja tõuseb lendu, siis tema tiivad on nagu pilved taevas. Kui merel tõuseb torm, siis see lind suundub Lõunaookeani. Lõunaookean on taeva tiik.
----
thread_title: Tõlge

message: ====1. peatükk. Vabaränd====
Põhjaookeanis elab kala, kelle nimi on Kun. Kuni suurus on ei tea mitu tuhat liid. Ta muutub linnuks nimega Peng. Pengi selg on ei tea mitu tuhat liid; kui ta vihastab ja tõuseb lendu, siis tema tiivad on nagu pilved taevas. Kui merel tõuseb torm, siis see lind suundub Lõunaookeani. Lõunaookean on taeva tiik.
----
thread_title: Sisepeatükid

message: Põhjaookeanis elab kala, kelle nimi on Kun. Kuni suurus on ei tea mitu tuhat liid. Ta muutub linnuks nimega Peng. Pengi selg on ei tea mitu tuhat liid; kui ta vihastab ja tõuseb lendu, siis tema tiivad on nagu pilved taevas. Kui merel tõuseb torm, siis see lind suundub Lõunaookeani. Lõunaookean on taeva tiik.
----
thread_title: 1. peatükk. Vabaränd
Arutelu:Põldmurakas

message: Põldmuraka preparaatidel on haavu parandav, röga lahtistav, põletiku– ja köhavastane, bakteritsiidne, higileajav, kuseeritust soodustav ja rahustav toime. Tarvitatakse klimakteeriumiperioodi neurooside, kõhulahtisuse, gastriidi, mao- ja kaksteistsõrmiku haavandtõve ja ülemiste hingamisteede raviksBickel, G. Maanõia ravinapsid, Kirilille kirjastus, 2002.
replies: text: Võtsin välja, sest põhineb ebausaldusväärsel allikal. --Minnekon (arutelu) 29. juuni 2020, kell 23:45 (EEST)
thread_title: Ravimtaimena
Arutelu:Isejuhtiv sõiduk

message: Viimasel ajal leviv "iseauto" on värdsõna, auto tähendabki kreeka keeles ise.  Siin jääb aga arusaamatuks mida ise ise teeb? Tegu on ju isejuhtiva sõidukiga või isejuhtiva liikuriga. NB! Ka isesõitev (a la Vikipeedia artikkel https://et.wikipedia.org/wiki/Ises%C3%B5itev_auto ) ei sobi sest praegune auto ehk automobiil ongi iseliikur - ei vaja välist vedajat (jõuallikas on enda osa).
--------
Kantseliiti (nt "liikuvuse digitaliseerimine") tuleks Vikipeedias vältida. Kuriuss (arutelu) 16. november 2022, kell 19:32 (EET)
thread_title:  Mõisted
Arutelu:AUV

message: pisi|UUV Kingfish veeskamine
AUV = inglise autonomous underwater vehicle
;Digiüleminek meretööstuses
45. | rõhutab tungivat vajadust võimaldada ja toetada merendusalases innovatsioonis digiüleminekut ja üldisemalt uusi tehisintellekti tehnoloogiaid; | teeb ettepaneku, et toetus- ja rahastamisprogrammide raames tuleks arvesse võtta erinevaid, mitte ainult tehnoloogilisi, vaid ka konkreetseid uute teenuste arendamisele suunatud küsimusi, nagu autonoomsed laevad ja allveerobotid [=autonomous underwater vehicles (AUVs)] ning mereseire- ja prognooshooldusteenused;

thread_title: Viited

message: * 15. juuli 2020, :Teledyne Marine, Slocum Glider “Silbo” Circumnavigates the Atlantic Ocean, .teledynemarine.com
* Special Purpose Underwater Research Vehicle (SPURV), navaldrones.com, (1957. aastal loodud AUV „esiisa“)
thread_title: Välislingid
Arutelu:Semipalatinski tuumapolügoon

message: Mis kategooria see artikkel saama peaks? Velirand (arutelu) 19. juuli 2020, kell 21:12 (EEST)

message: Eriti suurenes haigestumus söögitoru-, kõhunäärme-, kopsu-, rinna- ja maksavähki. Seevastu mõnesse vähivormi haigestumus ei suurenenud: sellised olid emakakaela-, neeru-, jämesoole- ja pankreasevähk.
replies: text: Kõhunääre on sama mis pankreas. Ursus scribens (arutelu) 3. veebruar 2023, kell 13:34 (EET)
thread_title:  Kõhunääre ehk pankreas
Arutelu:Vedu mõisa kalmistu

message: vastavalt kinnisturaamatule omandasid Stackelbergid, st Otto Bruno Peter von Stackelberg Vedu mõisa alles aastal 1898 Vedu mõis - Kinnistu detailandmed. Kuna kalmistut on kujutatud kaardil juba aastal 1861 (1896 koopial)Charte der Hofes- und Quotenlaendereien nebst den Gehorchslandsgesinden Tio und Raja und dem Schullande des im Livlaendischen Gouvernement, Dörptschen Kreise und Eckschen Kirchspiele belegenen privaten Gutes Fehtenhof. 1896. Eesti Ajalooarhiiv (EAA) 2469-1-648, leht 1 ajal, mil Vedu mõis oli von Rosenite omanduses, on tõenäoline, et kalmistu on asutatud ning sinna on maetud von Rosenid. Otto Bruno Peter von Stackelberg ise suri 15/3/1945 aastal  Berliinis.Otto Bruno Peter von Stackelberg @ geni.com
Termer (arutelu) 30. juuli 2020, kell 22:13 (EEST)
thread_title: kalmistu rajasid millalgi 19. sajandil Vedu mõisa tollased omanikud Stackelbergid?

thread_title: Viited
Arutelu:Müts

message: Definitsioon on abitu ja faktiliselt vale, esiteks on ka jäigast materjalist mütse ("müts") on üldnimetus) ning "pehmest materjalist meeste, naiste ja laste" kõikehõlmaval loetelul pole mõtet, siis võinuks lihtsalt öelda, et inimeste (ehkki tänapäeval on juba ka loomamütse). Ning onomatopöa ei kuulu siia, onomatopoeetiline häälitsus ei ole mõiste. Meil ole ka artikleid "nätaki", "plumps" ja "karmauhh" - ega peagi olema. --Ehitaja (arutelu) 12. september 2020, kell 14:37 (EEST)

message: Minu meelest pole ilmselge, et siia ja artiklisse kübar minevad intervikid õiged on. Tähendab: mulle näib, et ei ole ning "hat" peaks siia tulema. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. juuli 2022, kell 00:45 (EEST)
thread_title:  Intervikid
Arutelu:Juttselg-hiir

message: See artikkel ei vasta Vikipeedia sisunõuetele ja tuleks kustutada.--90.191.197.70 6. oktoober 2020, kell 14:44 (EEST)
replies: text: Täiendada tuleb, aga mitte kustutada. Velirand (arutelu) 6. oktoober 2020, kell 14:49 (EEST)
replies: text: : Minu koostatud artikleid miskipärast kiputakse ikka kustutama, põhjendusega, et pole piisavalt viiteid või pole täiuslik. Selle asemel, et ise viiteid lisada või artikli sisu täiendada. Käesolev artikkel on täiesti sisutühi. Pole ka ühtki viidet, mis seda mõttetut loba püüaks kuidagigi õigustada. No mis lause on see, et hiired söövad seemneid, kuid toituvad peamiselt putukatest? Või, et leidub ka Eestis (see jätab pealiskaudsele lugejale mulje, et tegemist on üsna vähelevinud liigiga, tegelikkuses on tema esinemine mõnel aastal, nt tänavu, massiline)? Ärge labastage entsüklopeediat! --90.191.197.70 6. oktoober 2020, kell 16:35 (EEST)
thread_title: Artikkel on sisutühi

message: Kas need hiired juustu söövad? Või saia? Või eelistavad vorsti? Mis söödaga on neid kõige tõhusam lõksu meelitada? Või peab panema söödaks kärbse? Paluks mõni viide uuringule, kus selgitatakse selle hiire toidueelistusi, praegune lause tundub olema originaaluuring või lihtsalt autori isiklik arvamus. --90.191.197.70 7. oktoober 2020, kell 14:39 (EEST)
thread_title: Juttselg-hiire toidusedel

message: Veider, et artikkel ei maini olulise välistunnusena tumedat triipu hiire seljal, mis on Eesti pisinäriliste seas hea määramistunnus ja kajastub ka liigi nimes.
Artikkel kasutab halba tooni hiire välistunnuste kirjeldamisel, kus tunnust võrreldakse kirjelduses teiste, määratlemata hiireliikidega. Inimene, kes tahaks artikli põhjal aru saada, kas lõksu jäänud hiire puhul on tegemist juttselg-hiirega, ei saa hakata võrdlema selle hiire kõrvu kõigi teiste Eestis esinevate hiirtega, et siis aru saada, kas selle kõrvad on väiksemad kui teistel.
Ka lause, et saba on suhteliselt lühike, on sisutühi. Oluline oleks esile tuua, et selle hiire saba on natuke lühem, kui tema kehatüve pikkus (ninaotsast sabajuureni).--90.191.197.70 7. oktoober 2020, kell 14:50 (EEST)
thread_title: Juttselg-hiire välistunnused