lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Arutelu:Keila-Joa kiigesild

message: Kas kuupäevad on uue või vana kalendri järgi?
Ma ei saa aru, kuidas rippsild ehitati vana silla asemele, kui nende vahemaa on kilomeeter. Või on jutt mitmest sillast? Sel juhul ma panin vale lingi. Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 21:36 (EEST)

message: Mul puuduvad igasugused andmed kalendri kohta, kas peaks kuupäevad seetõttu eemaldama?
Keila-Joa kiigesild asus praeguse Keila-Joa Alumise silla kohal. Pildiga link praegusest asukohast - Alumine sild.
Rippsild asub tõesti kilomeeter eemal ja pole üldse kiigesillaga seotud. Homokandiliider (arutelu) 12. juuni 2014, kell 22:12 (EEST)
replies: text: Kui pole teada, millise kalendri järgi kuupäev on, siis jäetakse link panemata. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 00:05 (EEST)
Kumb rajati varem, kiigesild või rippsild? Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 00:07 (EEST)
Sellist asja nagu Krahv Benckendorffi nimepäeva pole kindlasti olemas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. juuni 2014, kell 07:15 (EEST)

text: Kiigesild rajati varem. Krahv Benckendorffi nimepäeva all mõtlen nime Aleksander(Alexander)nimepäeva. Homokandiliider (arutelu) 13. juuni 2014, kell 08:52 (EEST)
replies: text: :: Aleksandri nimepäev on 11. september (juliuse kalendri järgi 19. sajandil 30. august), seega lauses on ka faktiviga.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. juuni 2014, kell 12:37 (EEST)

text: Nojah, kui ta oli luterlane, siis on tema nimepäevast rääkimine problemaatiline. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 11:25 (EEST)
replies: text: :Selle fakti võtsin Eesti sildade raamatust, see nimepäev võib ju muidugi erinevate usundite poolt erineva daatumiga ju olla.
Nimepäev on seotud konkreetse pühakuga (kuigi uuema aja kalendrinimepäev mitte). Vene viki järgi on Aleksandri nimepäevi õigeusu kirikus umbes sada, katoliku kirikus mitukümmend, sealhulgas 1. august, aga ma pole leidnud sellele kinnitust. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 13:08 (EEST)
thread_title:  Kiigesild vs Rippsild
Arutelu:Aleksei Lvov

message: Kas rippsild ehitati samasse kohta? Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 21:39 (EEST)

message: Rippsild ei asunud samas kohas, ma võtan volituse muuta sellekohane lause ära. Homokandiliider (arutelu) 12. juuni 2014, kell 22:14 (EEST)
thread_title:  Rippsilla kohta
Arutelu:Sattesele piiramine (1212)

message: Tere!
Selle artikli infokastis on jaotis "Väejuhid või liidrid", kuid juhin tähelepanu sellele, et minu arvates ei sobi sõna "liider" nii kauge ajaloo konteksti. Kuna see sõna paistab olevat sisseloginud lihtkasutaja eest peidetud, siis ma ei saa seda ise parandada.
Kuriuss (arutelu) 23. juuni 2014, kell 21:35 (EEST)
replies: text: Tänud mu kirjutatud teksti grammatika paranduste eest! Miks sa arvad, et 'liider' Liivimaa ristisõja konteksti ei sobi? Minnekon (arutelu) 24. juuni 2014, kell 18:03 (EEST)
Sõnavaravaliku üks põhireegleid ütleb, et sõnade (sh oskussõnade ehk terminite) valimisel tuleb väga hoolikalt arvestada konteksti (kirjutise žanri, ajastut, teemat, stiili, sihtrühma jne). 
Kui jutt käib juhtidest, siis sõna "juht" on oma laia tähendusvälja ja neutraalsusega MÕISTE, mida katvate TERMINITE hulka kuuluvad näiteks sõnad "administraator", "boss", "president", "füürer", "hegemoon", "ninamees", "ülem", "liider", "kubjas", "imperaator" jms. Kõik need näitesõnad tähendavad üldises mõttes juhti, kedagi, kelle käes on võim (ükskõik kas vormiline või sisuline või mõlemad), aga neil kõigil on mingi lisanüanss, millest sõltub nende sobivus ühte või teise konteksti. "Liider" on eesti keeles uuema aja sõna ja minu arvates see neutraalsust nõudvas tekstis vanema aja sõjategevuse konteksti hästi ei sobi. Jah, sellist konkreetset andmebaasi ma ei tea, kus oleksid kirjas kõikide eestikeelsete sõnade kõik stiilinüansid ja nendega sobivad kontekstid. Sõnavaliku mõtteid ja ideid annavad vahel ka 
* "Eesti keele seletav sõnaraamat" (EKSS; http://www.eki.ee/dict/ekss/);
* "Fraseoloogiasõnaraamat" (http://www.eki.ee/dict/fraseoloogia/);
* "E-keelenõu" (http://keeleabi.tk/);
* "Ametniku soovitussõnastik" (AMSS; http://www.eki.ee/dict/ametnik/) ja
* paljud muud sõnaraamatud, erialaleksikonid, entsüklopeediad jne.
Jõudu ja edu heade otsuste tegemiseks! :)
Kuriuss (arutelu) 31. juuli 2014, kell 01:48 (EEST)

text: Mul pole midagi põhimõttelist sõna väljavahetamise vastu, kuigi ma ei saa aru, mida sa ebaneutraalsuse all mõtled. Sõna tähendus jääb ikka samaks, ükskõik, mis aega ta kirjeldama pandud on. Tegemist on võib-olla lihtsalt mõningase harjumuse/harjumatusega. Mida sa "Väejuhid või liidrid" asemele pakud? Minnekon (arutelu) 31. juuli 2014, kell 13:58 (EEST)
replies: text: : Ma leian ka, et see sõna stiililiselt ei sobi 13. sajandi konteksti. Pean ütlema, et see "väejuhid või liidrid" on mulle arusaamatu, sellepärast ei oska ka midagi soovitada. Kui teine pool peab silmas poliitilisi juhte, siis võib-olla sobiks lihtsalt ühesõnaline "Juhid". Andres (arutelu) 31. juuli 2014, kell 14:31 (EEST)
replies: text: ::Mina olen 'liidrit' jah poliitilise juhina tõlgendanud. 'Juht', '(väe)juht'? Võib-olla peaks eraldi mallid olema lahingu ja sõja kohta, lahingus pole väga oluline, kes poliitiline juht on. Minnekon (arutelu) 31. juuli 2014, kell 16:17 (EEST)
replies: text: ::: Sel juhul võiks olla kaks eraldi rida, mida saaks vastavalt vajadusele kasutada. Aga selle teise rea jaoks ma head väljendit ei leia. Andres (arutelu) 31. juuli 2014, kell 16:56 (EEST)
thread_title:  Sõna "liidrid" ei sobi ajaloolisse konteksti
Arutelu:Jüri Raidla

message: Kas ETBL-is on sünnikuupäev 2. august? Andres (arutelu) 26. juuni 2014, kell 13:50 (EEST)
Leidsin kolm teatmeteost, kus on 2. juuli, viiteid praegu ei viitsi panna. --Epp 27. juuni 2014, kell 02:11 (EEST)
Mis põhjusel on Vikipeedia nimetanud rahvusvaheliselt laialt tuntud ja kõrgelt hinnatud rootslaste Lundi Ülikooli Lünekundi Ülikooliks. See initsiatiiv vajab allikapõhist selgitust.

message: Leidsin ta tunnustamise ainult 2017. kuidas alates 2012. aastast tunnustused nagu, kust need paistavad? Ave Maria (arutelu) 23. september 2021, kell 20:33 (EEST)
thread_title: Tunnustuse teemal
Arutelu:Tallinna Mustamäe Gümnaasium

message: Kooli ajaloost saab põhjalikult lugeda Ellen Kuumi mälestustest siit (docx). -Mardus (arutelu) 27. juuni 2014, kell 21:54 (EEST)
Ellen Kuum on miskipärast koos koolilõpetajatega vilistlaste nimekirjas, kus pole päris õige koht,
direktorid võivad ju ka eraldi peatükis olla (peale E.Kuuma ja enne Kaidorit vist veel Valeri Aava, kes oli ametis 1a)
replies: text: Jah, tee ümber. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 23:40 (EEST)
thread_title:  Ajaloost
Arutelu:Koitjärve

message: Svwikis on samanimeline interwikideta artikkel (:sv:Koitjärve), mis vist räägib mingist laagrikohast Kungsbacka kommuunis; sealsed svwikis olevad välislingid on kahtlased--Bioneer1 (arutelu) 29. juuni 2014, kell 00:12 (EEST)
replies: text: Koitjärvel olid 1930-ndatel aastatel Noorte Meeste Kristliku Ühingu laagripaik: . Pole midagi imestada, kui väliseestlased panid nostalgilistel kaalutlustel oma noortelaagri nimeks Koitjärve. Ja sellest on nimi kandunud ka rootsi keelde (ja rootslaste teadvusse). Midagi pole katki, sest sealt (rootsikeelselt) ei suunata eestikeelsele artiklile. Muidugi võiks mõni rootsi keele oskaja teha rootsikeelse artikli Kuusalu valla Koitjärvest. Ja lisada (rootsikeelse) jutu: see artikkel on... Ning miks ka mitte teha rootsi Koitjärvest eestikeelne artikkel Koitjärve (Hallandi lään) või Koitjärve (Kungsbacka vald). --Juhan121 (arutelu) 29. juuni 2014, kell 00:50 (EEST)
replies: text: :Venekeelses vikipeedia artiklis on veel huvitavaid andmeid Koitjärve ajaloost. Näiteks neid, mis puudutavad küla omandisuhteid (enne mõisa rajamist) alates Tallinna raehärra Heise Patinerist 1518. Ehk siis küla või vähemalt 1 talu võis juba siis olemas olla. Võib-olla ka varem? Suurel külade esmamainimiste ajal 1219-1220, mil taani mungad Harjumaad ristisid, oli Koitjärvele lähim kirja pandud küla Sigula - umbes 5km kaugusel. Suure tõenäosusega polnud Koitjärvel siis veel püsielanikke. Samuti on artiklis mainitud, et Põhjasõja ajal laastas küla katk, mille elas üle vaid kolm tööealist inimest. Kui keegi oskab neile andmetele viiteid leida, siis palun ka eestikeelset artiklit täiendada.--Yx teine (arutelu) 17. juuli 2017, kell 16:07 (EEST)

message: Palun pange siia link [[Koitjärve (Rootsi)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. august 2018, kell 02:42 (EEST)

message: EW ajal taheti siia ehitada Koitjärve sanatoorium, ent sanatoorium jäi ehitamata. Kas see ehitamata jäänud sanatoorium on artiklit väärt?--Estopedist1 (arutelu) 8. november 2018, kell 10:02 (EET)
thread_title: Koitjärve sanatoorium
Arutelu:Loránd Eötvösi ülikool

message: Kas nimed teistpidi ei peaks olema? --Epp 12. juuni 2013, kell 15:37 (EEST)
replies: text: Võimalik. Leidsin netist eestikeelsetelt lehtedelt peamiselt nii, nt , , . Adeliine 12. juuni 2013, kell 16:50 (EEST)
replies: text: : Tundub, et ei pea, sest ametlik ingliskeelne nimi on ka niisugune. Andres (arutelu) 12. juuni 2013, kell 23:09 (EEST)
replies: text: :: Arvaks siiski, et eesti keeles ikkagi eesnimi kirjutatakse ette. Vaata ka ladinakeelset teksti ülikooli embleemil :hu:Fájl:ELTE logo.png. Aga tegelt võimalik, et parem oleks pealkirjaks panna Budapesti Ülikool.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. juuli 2014, kell 18:53 (EEST)

message: Kas ungarikeelse ametliku nime tõlge (läbiv esisuurtäht) saab olla selline? Pikne 2. juuli 2014, kell 18:02 (EEST)
replies: text: Pean silmas, et tõlkes oleks "teadusülikool". Kui tegu pole ametliku nimega ega isegi mitte selle tõlkega, siis ei tohiks olla põhjust kirjutada "ülikool" suure tähega. Pikne 1. detsember 2021, kell 16:24 (EET)
replies: text: : Mina ei oska ungari keelt, aga arvan, et "teadusülikool" tähendab akadeemilist kõrgharidust pakkuvat ülikooli (mitte "rakenduskõrgkool" vms). Eesti keeles sellist kõrgkooli teadusülikooliks küll ei ole ju põhjust nimetada. Väike või suur täht ... jah, nõus, eks välisülikoolide nimed on kõik ju mitteametlikud tõlked, aga ma ei arva küll, et suurtähte vältima peaks. Siis võiks kõigi välisülikoolide puhul suurtähest loobuda. Praegu on see väga suvaline ju.--Merleke5 (arutelu) 2. detsember 2021, kell 06:56 (EET)
replies: text: :: Mina saan aru, et rakenduskõrgkoole nimetatakse Ungaris teisiti (főiskola) ja samas ei nimetata seal kõiki ülikoole (egyetem) teadusülikoolideks. Sellepärast mulle tundub praegune pealkiri tõlkena siiski ebatäpne.

text: :: Minu meelest võiks küll selguse huvides kõigi välisülikoolide puhul suurtähest loobuda.

text: :: Varem on püütud teha nii, et suur täht on ametliku nime tõlkes ja mujal mitte. Seetõttu päris suvaline praegu asi ehk siiski pole. Täiesti järjekindel küll jah pole selles oldud. Tundub, et näiteks siin pole. Pikne 2. detsember 2021, kell 17:40 (EET)

message: etwikis on link Eötvösi kolledž. Ma eeldan, et mõeldakse ülikooli--Estopedist1 (arutelu) 9. september 2016, kell 12:17 (EEST)
thread_title: Eötvösi kolledž
Arutelu:California Ülikool Berkeleys

message: Eelnevalt on paar toimetajat-kaastöö tegijat muutnud kooli nimekuju "UC Berkeley"-st "Berkeley ülikooliks". Kuna Berkeley Ülikooli kui sellist pole olemas, vaid on "California Ülikool Berkeleys", siis kasutaksin lühivarjandina "UC Berkeley"-t, mis on selgelt kooli nime järel sulgudes ära toodud ning vastab inglisekeelses keskkonnas kasutusel olevale nimevormile. Samamoodi kasutatkse California Ülikool Los Angeleses lühikest nimevormi UCLA, mis on universaalselt aktsepteeritav. Kui kellelgi on sellekohaselt vastupidiseid arvamusi, siis palun tõstatage see teema Arutelus.
replies: text: Kui me juba selle nime oleme eesti keelde tõlkinud, siis peaks ka tekstis eestikeelset nime kasutama. Me ei pea kasutama ka igal mainimisel pikka nime. Ka inglise vikis on  Berkeley University sellesse artiklisse ümber suunatud, seega võib minu arust vabalt öelda Berkeley ülikool. Samamoodi on suunatud Illinoisi ülikool, sellepärast võtsin sealt selle eksitava lisanduse ära, sest vaatasin esialgu, et ta on kahes eri linnas. Kui need ka üheks piirkonnaks kokku võtta (:en:Champaign–Urbana metropolitan area), peaks ikkagi selle nime üle veidi mõtlema. --Epp 8. juuli 2014, kell 12:15 (EEST)
thread_title:  Ülikooli nimekuju
Arutelu:Nullpunkt (film)

message: Produtsendi alt võeti välja Heli Luik. Kodulehe järgi on ta tegevprodutsent. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 9. juuli 2014, kell 18:18 (EEST)
Sellest õigupoolest peaks kirjutama alles siis, kui ta juba linastunud on. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 10. juuli 2014, kell 21:31 (EEST)
Lause "Filmi põhjal valmib ka 6-osaline draamasari." tundub nati kahtlane. Nimelt — kas sari on plaanis filmi või romaani alusel teha? &nbsp;&bull;&nbsp;&bull;&nbsp;&bull;&nbsp;[[Kasutaja:Ahsoous]] &bull;&nbsp;[[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] &bull; 11. juuli 2014, kell 00:21 (EEST)

message: Kuidas neist loogelistest sulgudest ja kirjast "originaalpealkiri" infokastis lahti saab? 2001:7D0:87CA:9180:F0:9B01:206E:6523 22. detsember 2017, kell 15:16 (EET)
replies: text: Tuli lisada malli parameeter originaalpealkiri ja see lihtsalt tühjaks jätta. Tundub, et malli kood on veidi vigane. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. detsember 2017, kell 15:27 (EET)
replies: text: :Aitäh! 2001:7D0:87CA:9180:F0:9B01:206E:6523 22. detsember 2017, kell 16:08 (EET)

message: Adminnil teisaldada pealkirja alla Nullpunkt (film), et ei tekiks mõtet, et veel on mõni film--Estopedist1 (arutelu) 26. detsember 2017, kell 11:37 (EET)
thread_title: Teisaldamine
Arutelu:Estcoy

message: (üle toodud artikli Estcoy-9 arutelust):
See ja teised Estcoydest rääkivad artiklid vajavad kaasajastamist.--WooteleF 27. detsember 2009, kell 15:08 (UTC)

message: kas on eksisteerinud sõjaväeline asi Estcon (link viib ulmeüritusele)? Veebis on üksjagu kasutatud fraasi Estcon-15, ent on ka link Estcoy-15 (Estcoy)--Estopedist1 (arutelu) 13. märts 2019, kell 15:39 (EET)
replies: text: pikemalt on siin :Eesti NATO sõjalistes operatsioonides. suwa 4. märts 2020, kell 20:41 (EET)
thread_title: Kas?

message: Peaks ja võiks olla ESTCOY. Lyhendid kirjutatakse suurte tähtedega. Vt ka:
* https://www.riigiteataja.ee/akt/13086792
* https://www.riigiteataja.ee/akt/13083962
* https://www.kvak.ee/files/2020/11/KVUOA_toimetised_nr_17.pdf
* Vt ka raamat "Eesti sinikiivrid", sh viide Eesti Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele vastastikuse mõistmise memorandum Eesti kompanii suunamise, positsioonidele asumise ning väljaviimise kohta Norra pataljoni (NORBATT) koosseisus Ühinenud Rahvaste ORganisatsiooni ajutistes ralvajõududes Liibanonis (UNIFIL) [vastuvõetud 05.07.1996] - lk 410.
jne 
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. jaanuar 2024, kell 21:45 (EET)
thread_title:  Pealkirjast 

message: Mul on tunne, et kõigist ESTCOY-dest võiks vististi kirjutada siiski siinsamas. Palju nuppe ei loo mingit erilist väärtust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. veebruar 2024, kell 21:45 (EET)
thread_title:  Eraldi või koos
Arutelu:Tre Raadio

message: Tre raadio Pärnu on 92,7MHx Pärnu
replies: text: Lisatud infokasti. --Tiia (arutelu) 11. juuli 2014, kell 01:16 (EEST)
replies: text: : nii ei tohiks olla, et infokastis on rohkem infot, kui on artikli sisus--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 22:51 (EEST)

message: Minu arvates pole saadetest eraldi artikleid vaja. Adeliine 19. november 2015, kell 19:15 (EET)
replies: text: nõus. Kui väga tahetakse, siis saab saate lühisisu kajastada ka siinsamas nt peatükis "Tre raadio saated"--Estopedist1 (arutelu) 20. november 2015, kell 13:44 (EET)
----
Internetis on kuulatav 3 jaama "Üle-Eestiline", "Raplamaa" ja "Pärnumaa". Seega on sissejuhatus "Tre raadio on raadiojaam" vale. --Pelmeen10 25. juuni 2017, kell 11:13 (EEST)

text: Mis on raadiojaam? Võib-olla on tegu kolme programmiga? Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 15:24 (EEST)
thread_title: Tre raadio saated
Arutelu:Priidu Puusepp

message: Osa linke peaksid viima kohtunik Friedrich Puusepale, mitte samanimelisele keeleteadlasele:
Friedrich Puusepp (2. aprill 1892 Uue-Antsla vald – 18. mai 1961 Lingen) oli Eesti kohtunik.
Ta lõpetas 1911. aastal Tartu Aleksandri gümnaasiumi ja õppis seejärel Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1921. aastal.
1. juunil 1922 määrati ta Narva 3. jaoskonnakohtunikuks ja 7. novembril 1923 Rakvere-Paide Rahukogu (hilisema Rakvere Ringkonnakohtu) liikmeks, millisel kohal töötas kuni vallandamiseni okupatsioonivõimude poolt 31. detsembril 1940. Olles vahepeal asunud Saksamaale, oli Friedrich Puusepp aastail 1941–1944 uuesti Rakvere Ringkonnakohtu liige. 
Põgenikuna Saksamaal oli Friedrich Puusepp Grumbi laagri juht, õpetaja eesti koolis Schleswigis, Lingeni eesti algkoolis ja gümnaasiumis.
thread_title:  Kohtunik Friedrich Puusepp
Arutelu:Alar Kotli

message: Enne Inglise Kolledži (Estonia pst 10) lisamist oli Erika Nõva artiklis juba kirjas, et kolledžihoone on üks Nõva töid, mis oli tehtud koostös Alar Kotliga. Ühelt poolt pole küll selge, kes neist kahest hoone peamine projekteerija on, sest oleks hea teada, kas tegemist on pigem Nõva või Kotli tööga. Teisalt on kolledži hoone nagunii kuni aastani 2058 autoriõiguse kaitse all, sest Nõva suri 1987. aastal. -Mardus (arutelu) 15. juuli 2014, kell 11:19 (EEST)
thread_title:  [[Tallinna Inglise Kolledž]] ja [[Erika Nõva]]
Arutelu:Harjumäe kõlakoda

message: Kuriuss (arutelu) 18. juuli 2014, kell 09:17 (EEST)
replies: text: mu meelest parema pildi puudumisel see kõlbab küll ja aja möödudes on sel kalduvus kaotada poliitilist alatooni--Bioneer1 (arutelu) 15. september 2014, kell 20:04 (EEST)
thread_title:  Edgari kohviku näide on siin tendentslik ja seega sobimatu.
Arutelu:17. märts

message: Püha Patricku surmaaasta ei peaks vist nii täpselt siin olema. Adeliine 21. juuli 2014, kell 16:32 (EEST)

message: * 2016 – Rojava (Rojavayê Kurdistanê, Lääne–Kurdistan)
?? --WikedKentaur (arutelu) 15. märts 2017, kell 18:06 (EET)
replies: text: Vaata :en:Rojava. Aga kuidas seda sündmustesse kirja panna, ei tea.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. märts 2017, kell 18:53 (EET)
thread_title:  välja tõstetud
Arutelu:Maitsmine

message: Kirjutamisel tekkis paar terminoloogilist küsimust. Kui kellelgi on ettepanekuid, siis palun andke teada.
Taste bud - meditsiinisõnastik soovitab "maitsekühmu", aga ma pole reaalselt kedagi näinud seda kasutamas. Pigem kasutavad inimesed "maitsmispunga", mida selles artiklis ka kasutasin.
Flavor - kummalisel kombel on see mõiste nii Eesti kui ka näiteks saksa keeles täiesti puudu. "Flavor" on aisting, mis tekib maitse ja haistmismeele töötlemisel (näiteks "maasikamaitse" on tegelikult "flavor" ja mitte "taste"). Pakkusin siinkohal välja kasutada sõna "mekk" kui "flavor" vastandit, kuigi ma pole päris kindel, kas seda Eesti keeles ka selles kontekstis kasutatakse.
replies: text: Jah, seni on kasutatud "maitsmispunga". "Maitsekühmu" kui sünonüümi võib mainida.

text: Ei ole "mekist" selles tähenduses varem kuulnud. Andres (arutelu) 24. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)
thread_title:  Terminoloogiast
Arutelu:Ostankino teletorn

message: Pealkirja "Ostankino televisioonitorn" asemel peaks olema "Ostankino teletorn". Aitäh sellele, kes selle ära parandab! :)
Kuriuss (arutelu) 26. juuli 2014, kell 19:40 (EEST)
thread_title:  Artikli pealkiri
Arutelu:Kirjavahemärkide loend

message: "Noolsulud" on õige.
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=noolsulg&F=M
Kuriuss (arutelu) 28. juuli 2014, kell 09:48 (EEST)
thread_title:  Kolmnurksulud > noolsulud
Arutelu:Isuri keel

message: Välislink viib vadja keele õpiku juurde, mida ei saa kätte. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 16:12 (EEST)
on läänemeresoome keel, mida räägivad ajalooliselt Soome lahe kagukaldal elanud isurid
replies: text: Ajaline ühilduvus on paigast ära. Ursus scribens (arutelu) 9. aprill 2020, kell 14:49 (EEST)
replies: text: : Isuritest ei saa ju minevikuvormis rääkida. Velirand (arutelu) 9. aprill 2020, kell 14:53 (EEST)
replies: text: :: Kas nad enam Soome lahe kagukaldal ei ela? Ursus scribens (arutelu) 9. aprill 2020, kell 16:31 (EEST)
replies: text: ::: Vähesel arvul neid seal ikka elab. Seetõttu kirjutasingi, et neist ei saa minevikuvormis rääkida. Velirand (arutelu) 9. aprill 2020, kell 16:34 (EEST)
replies: text: :::: Elavad ikka. Ilmselt on mõeldud seda, et tänapäeval on neist vaid riismed järel. --Metsavend 9. aprill 2020, kell 16:36 (EEST)
replies: text: :::::Varem elasid pea kõik isurid selles piirkonnas, aga praegu ainult osa. Lause üritab edasi anda mõtet, et minevikus asus seal isurite tuumikala. Võib olla saab seda paremini sõnastada. Tänasest seisust: "2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 327 isurit, kellest 177 saadi kirja Leningradi oblastis ja 53 Peterburis... Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 56 isurit." Ilmselt on neid mujalgi. --Minnekon (arutelu) 9. aprill 2020, kell 16:56 (EEST)
Võtsin järgneva jupi artiklist välja (istus seal juba üle 10 aasta ilma viiteta): "Isuri keelt räägivad (peamiselt õigeusku) Ingerimaa isurid. Isuri keelel on umbes 300 kõnelejat, enamik neist vanemaealised." --Minnekon (arutelu) 15. veebruar 2021, kell 11:53 (EET)

message: Kas on alust arvata, et keele leviala kaart on korrektne, nt et seda räägitakse Eestis Ida-Virus? Mis aasta seisu see kajastada võiks? Kaardi looja pole lisanud mingit infot oma allikate kohta. --Minnekon (arutelu) 15. veebruar 2021, kell 11:57 (EET)
thread_title:  Kaart
Arutelu:Udo Ivask

message: Peale Pelgulinna Gümnaasiumi Mulla 7 (1961) on sarnase käekirjaga koolihooned ka Sõle Põhikool Sõle 40 ja Mustamäe Üldhariduskool Akadeemia tee 30. Viimane oli ehitatud väidetavalt tüüpprojekti järgi. Siiski pole olnud võimalik Internetis olevate andmete põhjal lõplikult kinnitada, kas Ivask/Rüütlane on ka nende hoonete autorid. -Mardus (arutelu) 6. august 2014, kell 23:57 (EEST)
*Viljandi Paalalinna Kool, asutatud 1965. -Mardus (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 06:42 (EET)
*Paide Hammerbecki Põhikool -Mardus (arutelu) 20. november 2014, kell 02:08 (EET)
*Tallinna Kristiine Gümnaasium Adeliine 20. november 2014, kell 02:40 (EET)
*Haapsalu Gümnaasium Adeliine 20. november 2014, kell 02:40 (EET)
*Haapsalu Nikolai Kool? -Mardus (arutelu) 20. november 2014, kell 17:22 (EET)
replies: text: :Olen kindel, et sama projekti järgi (Tallinna 46. Keskkool) ehitati ka Tartu 5. Keskkooli hoone.--Juhan121 (arutelu) 20. november 2014, kell 17:37 (EET)
*Tartu Tamme Gümnaasium -Mardus (arutelu) 19. detsember 2014, kell 07:33 (EET)
Minule teadaolevate andmete järele (5-ndas klassis, matemaatikaõpetaja jutu järgi; seda peaks keegi allikmaterjaliga kinnitama) ehitati Tallinna Kristiine Gümnaasiumi, Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi, Paide Gümnaasiumi ja Sõle Põhikooli hooned (ja ilmselt veel mõned koolihooned) ühe Läti projekteerimisorganisatsiooni projekti järgi.--Juhan121 (arutelu) 20. november 2014, kell 17:56 (EET)

text: Heh-heh-heh (-: — :w:lv:Valkas pamatskola, :Pilt:Riga, ukrajinská škola.jpg. -Mardus (arutelu) 19. detsember 2014, kell 07:45 (EET)
thread_title:  Sarnased koolihooned
Arutelu:Üliõpilasesindus

message: Kui tekib autoriõiguse rikkumise kahtlus, siis ära kustuta kohe, vaid pane mall välja koos allika näitamisega. 
Ma ei usu, et see loetelu oleks autoriõiguse all. Andres (arutelu) 8. august 2014, kell 15:20 (EEST)

message: vananenud kirjanduses kasutati vist terminit üliõpilasedustus (v-o sama asi Üliõpilaskonna Edustus, Üliõpilaskonna edustus). Märkuseks: sõna edustus pole nt EKSSis--Estopedist1 (arutelu) 16. veebruar 2018, kell 10:32 (EET)
thread_title: Üliõpilasedustus