Arutelu:Montesquieu

message: Ma ei ole kindel, kas siin on peetud silmas Rooma linna või riiki.--WooteleF 30. september 2009, kell 19:53 (UTC)
replies: text: Minu meelest sobib siia "Rooma riik". Andres 1. oktoober 2009, kell 05:24 (UTC)

message: === Elulugu ===
Charles de Secondat de La Brède et de Montesquieu elas aastatel 1689–1755 ning oli parunist lossihärra. Ta oli saanud pärandiks La Brède’i lossi ning kohtunikukoha Bordeaux’ parlamendis. Montesquieu elas väga mugavat elu, kuid sellest talle ei piisanud. Seetõttu otsustas ta oma ametikoha maha müüa, et keskenduda filosoofiale.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512–513. A. S. Bibby. Montesquieu’s Political Economy. Palgrave Macmillan US 2016, lk 27.  Parun süvenes antiikkirjandusse ning külastas Saksamaad, Ungarit, Itaaliat, Šveitsi, Hollandit ja Inglismaad. Reisimise käigus vestles ta oma aja tarkadega ning proovis leida vastuseid.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512–513. Eri riike külastades uuris ta ühiskonna, poliitika ja majanduse omavahelisi suhteid.A. S. Bibby. Montesquieu’s Political Economy. Palgrave Macmillan US 2016, lk 27.
1748. aastal avaldas Montesquieu raamatu „De l'esprit des lois“, mis sai otsekohe maailmakuulsaks.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512. See raamat sisaldas Montesquieu kogemusi ja tähelepanekuid, kuid ka teiste autorite arvamusi poliitikast, õigusfilosoofiast ning poliitilisest sotsioloogiast.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 514–515. M. Richter. The Political Theory of Montesquieu. Cambridge: Cambridge University Press 1977, lk 57. Selles raamatus esitab parun enda võimude lahususe teooria, mis põhineb Inglismaa riigisüsteemi uurimisel ja John Locke’i teoorial.J. A. Fairlie. The Separation of Powers. Michigan Law Review. Ann Arbor: University of Michigan Law School 1923, lk 396. Hans Hattenhauer on nimetanud seda raamatut poliitiliseks entsüklopeediaks, sest see oli kui poliitika käsiraamat. Montesquieu ei jätnud oma raamatus puudutamata mitte ühtegi kaasaja olulist küsimust. Raamatu halvaks küljeks peetakse asjaolu, et sellel puudus juhtmõte. Enamik raamatus kirja pandud mõtted ei olnud originaalsed, kuid Montesquieu kaudu jõudsid need uuesti üldsuse teadvusesse.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 514–515.
----
Siin ei ole mitte ainult sõnastust parandatud, vaid ka muist sisu välja visatud. --Andres (arutelu) 22. september 2022, kell 14:12 (EEST)
thread_title: Artiklist [[Charles de Montesquieu mõju Ameerika põhiseadusele]]:

message: Charles de Secondat de La Brède et de Montesquieu elas aastatel 1689–1755 ning oli parunist lossihärra. Ta oli saanud pärandiks La Brède’i lossi ning kohtunikukoha Bordeaux’ parlamendis. Montesquieu elas väga mugavat elu, kuid sellest talle ei piisanud. Seetõttu otsustas ta oma ametikoha maha müüa, et keskenduda filosoofiale.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512–513. A. S. Bibby. Montesquieu’s Political Economy. Palgrave Macmillan US 2016, lk 27.  Parun süvenes antiikkirjandusse ning külastas Saksamaad, Ungarit, Itaaliat, Šveitsi, Hollandit ja Inglismaad. Reisimise käigus vestles ta oma aja tarkadega ning proovis leida vastuseid.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512–513. Eri riike külastades uuris ta ühiskonna, poliitika ja majanduse omavahelisi suhteid.A. S. Bibby. Montesquieu’s Political Economy. Palgrave Macmillan US 2016, lk 27.
1748. aastal avaldas Montesquieu raamatu „De l'esprit des lois“, mis sai otsekohe maailmakuulsaks.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512. See raamat sisaldas Montesquieu kogemusi ja tähelepanekuid, kuid ka teiste autorite arvamusi poliitikast, õigusfilosoofiast ning poliitilisest sotsioloogiast.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 514–515. M. Richter. The Political Theory of Montesquieu. Cambridge: Cambridge University Press 1977, lk 57. Selles raamatus esitab parun enda võimude lahususe teooria, mis põhineb Inglismaa riigisüsteemi uurimisel ja John Locke’i teoorial.J. A. Fairlie. The Separation of Powers. Michigan Law Review. Ann Arbor: University of Michigan Law School 1923, lk 396. Hans Hattenhauer on nimetanud seda raamatut poliitiliseks entsüklopeediaks, sest see oli kui poliitika käsiraamat. Montesquieu ei jätnud oma raamatus puudutamata mitte ühtegi kaasaja olulist küsimust. Raamatu halvaks küljeks peetakse asjaolu, et sellel puudus juhtmõte. Enamik raamatus kirja pandud mõtted ei olnud originaalsed, kuid Montesquieu kaudu jõudsid need uuesti üldsuse teadvusesse.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 514–515.
----
Siin ei ole mitte ainult sõnastust parandatud, vaid ka muist sisu välja visatud. --Andres (arutelu) 22. september 2022, kell 14:12 (EEST)
thread_title:  Elulugu