lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Flitsbue

message: 

Davz...
Jeg sidder lige og sludrer med en kollega om ordet flitsbue, og betydningen af dette ord.
Vi er nogenlunde med på hvad en bue er, men hvad er en flits???
Har denne del af ordet en betydning for sig selv, og hvis ja, hvilken???
/Mikael
replies: text: Hej Mikael. Hvis du en anden gang har sprøgsmål til en artikel, bør det skrives her på disskussionssiden ;¬). Hvis du helt mangler en artikel, kan den efterlyses på Efterspurgte artikler. For også lige at svare på dit spørgsmål, så er flits plattysk for pil. JøhP
du har ret... 
Dansk Sprognævn gav følgende forklaring:
Flitsbue kommer fra neder-tysk, flitzboge. Ordet stammer fra ca. 1500 til 1700-tallet og "flitz" betyder pil(e), altså en pilebue. Egentlig stammer ordet "flitz" fra gammelt fransk (fik ikke fat i det franske ord) og betyder "at flyve".
Så sådan hænger det altså sammen ...
Men mange tak for hjælpen.
/Mikael

message: Nu er dansk ikke nogen særligt troværdig kilde. Da det siger "flitss" når man skyder med en Flitsbue.
 Har I aldrig oplevet at pilene for omkring jer, så at I måtte dægge jer bag skjoldet?

message: Artiklen beskriver ordbogsbetydningen af "flitsbue", og sætter det i modsætning til armbrøst og langbue; men der står ikke hvad en flitsbue er. Interwiki går da også til pendanter til Bue (våben).
Den tyske artikel lader til at mene at Flitzbogen er en generel betegnelse for buer, især legetøjsbuer. --Leo Laursen 26. jan 2007 kl. 09:01 (CET)
Jeg er enig med Leo. En flitsbue er ikke en egentlig buetype. Mere en stil for fællesbetegnelse for alle buer, som er særlig henvendt til børn (her støtter den tyske artikel mig). Her står:
Nur als Kinderspielzeug werden Pfeil und Bogen auch als Flitzbogen oder Flitzebogen bezeichnet.
Altså noget i stil med kun i børnelegetøj bliver bue og pil kaldt som flitsbue.
Så for mig at se er ordet flitsbue i stil med pruhest, muhko og futtog. Teksten om at en flitsbue skulle være mere præcis end en langbue kan jeg heller ikke helt få til at give mening. Der står intet om hvordan man slipper strengen. Skal artiklen skrives sammen med Bue (våben)?
-- Toxophilus
thread_title:  Hvad er en flitsbue?
Diskussion:Se Neapel og dø

message: Skulle Goethe-citatet ikke have været oversat til dansk?
- [[Bruger:Kaare|Kaare]] 29. sep 2003 kl.19:49 (CEST)

message: Jo, men hvad betyder det på dansk?
[[Bruger:Rhododendron|pok]] 29. sep 2003 kl.20:21 (CEST)

message: Det troede jeg du vidste. :-)  Mon det er noget i retning af det følgende?
replies: text: Den berømte tyske digter Johann Wolfgang Goethe, skrev under sin italienske rejse: "Vedi Napoli e poi muori!", siger de her.  "Se Napoli og dø!"  At ingen indbygger i Napoli vil vige fra sin by, at digteren synger i store hyperbler om lyksaglighederne ved stedet, kan man ikke fortænke dem i, og slet ikke når der også er et par Vesuver i nabolaget. Her har man ikke lyst til at tænke tilbage på Rom; på dette frie sted, føles verdenshovedstaden i Tibergrunde som et gammelt, ilde placeret kloster.
Jeg er dog ikke klar over, om Tibergrunde er et sted eller et begreb (hverken min ordbog eller Google er til nogen hjælp), ligeledes er jeg lidt i tvivl om hvordan "Lage" skal forstås i denne sammenhæng (jeg prøvede med "sted").
- Kaare 29. sep 2003 kl.21:59 (CEST)

message: Jeg har ikke kunnet finde nogen "gode" kilder til dobbelttydigheden på italiensk, endsige eksistensen af byen "Mori" i nærheden. Det kunne ligne en myte. Her er dog en kilde på tryk:
http://books.google.com/books?id=s8AxAAAAMAAJ&pg=PA34&dq=
som påstår at "Mori" er en nærliggende ø.
80.63.167.178 27. jun 2007, 10:44 (CEST)
thread_title: Kilde til dobbelttydigheden?
Diskussion:Farvekodning af elektroniske komponenter

message: Jeg må atter gøre indsigelse mod udansk sprogbrug: ''Elektronik farvekodning.''
Man kan ikke sammenstille to substantiver på denne måde.
Muligt er der tale om en tastefejl for ''Elektronisk farvekodning.'' Det ville stemme med den hollandske artikels titel. Men heller ikke dette er rigtigt godt: Det er jo ikke farvekodningen der er elektronisk.
Meningen må være "farvekodning af (visse) elektroniske komponenter." Hvordan dette bedst udtrykkes i korthed og på acceptabelt dansk, véd jeg ikke.
Sebastjan

message: :Jeg kan forestile mig 3 løsninger:
* Den internationale elektronik-farvekodning bliver anvendt meget på 
* Den internationale farvekodning indenfor elektronikken bliver anvendt meget på 
* Indenfor elektronikken bliver en international farvekodning anvendt meget på 
replies: text: Jørgen 22. apr 2004 kl. 20:53 (CEST)

message: Hej Jørgen
Sebastjans indsigelse er gammel og jeg håber at den ikke er aktuel mere, da jeg flyttede og dermed ændrede artiklens navn.
mvh [[Bruger:Glenn|Glenn]] 7. feb 2005 kl. 21:02 (CET)

message: Artiklen handler for nærværende kun om elektriske modstande; en tilsvarende farvekodening anvendes for en elektrisk kondensator, og en anden for ledninger - se fx hos byggekram.dk. Det er også misvisende, at [farvekodning] har redirect hertil, da farvekodening anvendes mange andre steder - se fx farvemærkning af cockpithåndtag hos Dansk Svæveflyverunion. -- Poul G disk. 11. mar 2006 kl. 20:33 (CET)
thread_title:  Kun elektriske modstande 

message: Da jeg er let farveblind har jeg svært ved at læse farve skemaerne der hvor der står brun og rød. Jeg tænker jeg ikke er den eneste der har dette problem, så jeg vil foreslå at man sætter tekstfarven til sort hele vejen i gennem (selvfølgeligt ikke på den sorte baaggrund) og evt også fed da det øger læselighedden yderligere.
82.180.32.176 19. jan 2008, 07:01 (CET)
thread_title:  Tekst farverne i oversigterne.
Diskussion:Frivilligt Drenge- og Pige-Forbund, FDF

message: I 1974 (?) blev FDF og FPF slået sammen under navnet FDF/FPF som fælles forbund for drenge og piger.
- Det er faktisk ikke helt korrekt... Begge forbund blev opløst og et nyt blev dannet, men det skete i løbet af en dag så vidt jeg husker... -BlueEel 3. okt 2003 kl.19:16 (CEST)

message: Når man bliver væbner skal man aflægge væbnerløftet.
Dette er ikke korrekt, og det er ikke et krav fra forbundet. Væbnerløftet er en gammel FDF-tradition, der ikke praktiseres i særlig mange kredse længere.Konnerup 2. maj 2006 kl. 19:59 (CEST)
replies: text: ENIG, derfor har jeg rettet "skal" til "kan" --Krasmussen 31. maj 2006 kl. 22:10 (CEST)
thread_title:  Væbnerløfte 

message: Nu står der 3-4 linjer om SKS og Vork under SKS... Måske skal det ændres fra SKS til Seniorkusus? Martin hm 11. jul 2007, 17:03 (CEST)
replies: text: Tjoo.. Jeg spekulerer mest på, om det virkelig er værd at have en selvstændig artikel til emnet. Kunne man ikke bare nøjes med at give en kort beskrivelse i denne hovedartikel? --|EPO| 11. jul 2007, 17:07 (CEST)
Ej.. De fortjener en side for sig selv...
thread_title:  SKS / Vork 

message: Hvorfor er der FDF til slut i navnet? Synes jeg ikke giver mening.. DDS-siden hedder heller ikke Det Danske Spejderkorps, DDS. Bør den ikke flyttes? --Anigif 2. jun 2008, 22:01 (CEST)
replies: text: Det er rent faktisk forbundets navn. Der var store problemer med at finde det rette navn, da man valgte at sløjfe FPF og FPF skjoldet. For FDF står jo for for Frivillig Drenge Forbund, hva så med pigerne? Derfor kom man frem til det komprimis. --Livtraser 12. nov 2008, 06:21 (CET)
thread_title:  ..., FDF? 

message: FDFer er ikke spejdere, derfor heller ikke et spejderkorps som skrevet. 
replies: text: Helt enig, jeg er selv FDFer og er bestemt ikke spejder. Prøv at se den engelske Wikiepedias løsning på problemet med eksemplet Boys Brigade, som FDF er inspireret af og minder meget om: . Da der findes andre lignende organisationer f.eks. DUI - selv om FDF minder mere om KFUM end DUI, så kan man oprette en side kategori under spejder og spejder-relaterede emner, som "spejderlignende organistationer" eller noget andet. Se engelske wikipedias elegante løsning. --Livtraser 28. apr 2009, 12:30 (CEST)
thread_title:  Spejderkorps 

message: Flytter tilbage, i følge deres egen hjemmeside hedder forbundet "Frivilligt Drenge- og Pige-Forbund, FDF" se her. Tjek venligst tingene INDEN artiklerne flyttes!!! mvh Per (PerV) (diskussion) 31. maj 2012, 20:10 (CEST)
thread_title:  Flyttede artiklen
Diskussion:Svampe

message: Diskussion flyttet til slimdyr.

message: Jeg har ændret registrets titel fra "Klasser" til "Rækker". Det er begrundet i, at man normal betragter rækker som overordnede i forhold til klasser - og i at de artikler, der linkes til beskriver klasser, hvilket antyder, at klasser også her betragtes som underordnet rækker.--Sten Porse 14. sep 2006 kl. 19:42 (CEST)
thread_title: Klasser eller rækker
Diskussion:Slimdyr

message: Amøbe diskussionen er flyttet til [[amøbe]].

message: : Hæh ja det er dæleme ikke altid lige nemt med den klassifikation, når det hele tiden bliver lavet om og forskerne er uenige. Men jeg er enig i din kommentar om at søpølsen skal flyttes til dyrene. Jeg ville sætte den under echinodermerne, pighuderne, som en selvstændig familie sammen med familierne af bl.a. slangestjerner, søstjerner og søpindsvin.
replies: text: mvh --Malene 4. okt 2003 kl.11:12 (CEST)

thread_title:  Flytteforslag
Diskussion:Osama bin Laden

message: Ja, det ser lidt mistænkeligt ud. 
replies: text: Jeg har ledt lidt på nettet, og fundet 2 artikler der ligner en del, men det er ikke en helt præcis kopi.

text: http://www.leksikon.org/art.php?n=3641

text: http://www.terrorisme.1go.dk/bininfo.html

text: Mit gæt er at artiklen stammer fra leksikon.org, og dem har vi tilladelse til at kopiere enkelte artikler fra, så jeg tror ikke der noget problem med ophavsretten her. (men terrorisme.1go.dk har måske et problem?) -- Christian List 5. okt 2003 kl.03:43 (CEST)

text: Fint nok, så pudser jeg lige artiklen lidt af, den ser så bastant ud uden afsnit og links :-) --Malene 5. okt 2003 kl.09:25 (CEST)

message: Jeg kan ikke lige gennemskue hvornår vi skal erklære ham død (dansk tid). En-wiki siger "On May 1, 2011, in Washington, D.C. (May 2, Pakistan Standard Time)", og her i artiklen er nævnt begge datoer, i henholdsvis infoboks og intro. Hvornår, dansk tid, landede helikopterne på taget af huset? - for han døde maks. 40 minutter efter. --Pixi Uno 2. maj 2011, 22:40 (CEST)
replies: text: Diskussionssiden på engelsk har en udmærket diskussion om dødstidspunktet, mens diskussionssiden på bokmål har en udmærket diskussion om tidszoner. --|EPO| COM: 2. maj 2011, 22:52 (CEST)
thread_title:  Dødsdato? 

message: Jeg foreslår at denne artikel omhandlende Osama Bin Laden bliver gjort beskyttet så kun oprettede brugere kan redigere den. Det baserer jeg på alle de mange hærværks-agtige og useriøse redigeringer som der har været af artiklen af ikke-oprettede brugere af Wikipedia. --Jakf 4. dec 2011, 15:38 (CET)
replies: text: Artiklen er nu beskyttet i en måned for redigering af ikke registrerede brugere. mvh Tøndemageren 4. dec 2011, 21:11 (CET)
thread_title:  Beskyttet artikel?
Diskussion:Jenny Lind

message: Allerede som 10-årig begyndte hun at synge vaudeviller.
Dette er ikke let at få nogen mening ud af. På dansk er vaudeville et syngespil: et teaterstykke hvor dialogen af og til veksler med sangnumre, som f.eks. J.L. Heibergs Aprilsnarrene.
På engelsk (amerikansk) bruges ordet vistnok i en helt anden betydning, og det må formodes at artiklen er (mindre heldigt) oversat.
Sebastjan [07 okt. 2003]
replies: text: http://ok.essortment.com/jennylind_rtiv.htm har "At ten years of age she sang children parts on the Stockholm stage", og det kan muligvis blive "Allerede som 10-årig begyndte hun at synge i vaudeviller." --Palnatoke 6. mar 2005 kl. 09:06 (CET)
En sådan rettelse må da følges op af en artikel vaudeville. (Men jeg kan ikke se at den citerede engelske tekst taler om "vaudeviller" i nogen af ordets betydninger.)
Sebastjan 06 mar. 2005 kl. 09:30 (CET)

message: Jeg har forsøgsvis lagt en henvisning til en lang artikel om Jenny Lind fra Salmonsens leksikon som ligger paa Runeberg.se. 
Er det en god ide - eller forbandet dumt ?
Hvis et flertal synes det er en god ide er der tusinder af artikler som kan linkes til Salmonsen.
Finn Bo Jørgensen 9. mar 2009, 22:16 (CET)
replies: text: Jeg synes, at det er udmærket med en kildeangivelse. Skønt Salmonsen er gammel, er den jo stadig brugbar til en hel del, især hvis den suppleres med nyere kilder.

text: I øvrigt er det nok bedre at tage denne mere generelle diskussion op på Wikipedia:Landsbybrønden - her vil flere sikkert opdage diskussionen. --Arne (Amjaabc) 9. mar 2009, 22:19 (CET)
thread_title:  Henvisning til gammel artikel
Diskussion:Tejne

message: Også kendt under navnet terne.
RO kender kun tejne, så artiklen bør hedde Madtejne, eller blot Tejne.
Sebastjan
replies: text: Så flytter jeg den lige til Tejne --Malene 8. okt 2003 kl.09:20 (CEST)
Er dette ikke et ordbogs opslag?Haabet 1. jul 2005 kl. 01:05 (CEST)

message: Da tejne også bruges om hummerfælder, er en sammenskrivning til madkasse lettere vildledende. --Med venlig hilsen Necessary Evil 19. sep 2009, 23:38 (CEST)
thread_title:  Ingen grund til sammenskrivning. 

message: Der er forskel på tejner til fangst og til opbevaring, selv om grundordet vist er det samme og kommer fra et latinsk ord for vintønde. Det giver imidlertid problemer med sproghenvisningers entydighed, for en tejne hedder på norsk teine, når den er til fangst, og tine, når den er til opbevaring, f.eks. som madkasse. Så vidt som jeg har kunnet recognoscere hedder begge dele tina på svensk, men i svWiki er kun fangsttejnen (fælden) omtalt på nuværende tidspunkt. --Hans Christophersen 5. okt 2009, 00:29 (CEST)
thread_title:  Fremmedsprogshenvisninger
Diskussion:Stockholm

message: For tidligere diskussioner, se Diskussion:Stockholm/arkiv
* /Archive 1/
* /Archive 2/
* /Archive 3/

message: I artiklen står der, under overskriften “Byens grundlæggelse”, at der sandsynligvis ikke lå en by før 1252. Lidt længere nede står der, Christian d. 2. indtog byen i 1250. 
Jeg tænker, der skal rettes lidt i teksten af en kyndig person. 212.237.132.234 30. aug. 2022, 13:04 (CEST)
replies: text: Der står, at Christian 2. kom til byen i 1520, ikke 1250. - Sarrus (d • b)  d. 30. aug. 2022, 15:17 (CEST)
thread_title:  Grundlæggelse?
Diskussion:Udryddelse

message: Når en art er uddød på jorden er det umuligt at genskabe den igen. Eksempler på uddøde arter kunne være alle dinosaurerarterne
[.....]
I enkelte tilfælde har man forsøgt at rekonstruere en uddød art, ved at avle på nulevende lignende arter - et eksempel kunne være uroksen - så man får en form, der ligner den uddøde. Desværre er det kun en rekonstruktion, de oprindelige gener og karakteristika for arten er gået tabt og kan aldrig fuldstændigt rekonstrueres ud fra en lignende art. 
Man håber på med tiden måske at kunne lave bedre rekonstruktioner ved hjælp af genteknologi og kloning, så f.eks. mammutten kan genopstå. Der findes rester af uddøde mammutter, hvor der er håb om at finde genrester, som man kan bygge arten op efter igen.
Kære Malene, - Jeg kan ikke "redigere" i en artikel som denne, som ligger fjernt fra mit kompetenceområde. Men det forekommer mig at artiklen delvis modsiger sig selv: Det er umuligt at genskabe en uddød art; alligevel forsøger man at rekonstruere mammutten.
Og sprogligt: dinosaur + art = dinosaurerart? (Det ville være analogt til student + hue = studenterhue. Men dette er afvigelse fra normen.)
genskabe igen virker lidt pleonastisk.
Venlige hilsner, Sebastjan
replies: text: Kære Sebastjan

text: Sikke et dejligt søndagsvejr og så sidder vi her foran skærmen :-)

text: Hmm du kan vist have ret i at artiklen kan se ud som om den modsiger sig selv nede i afsnittet om mammuten, jeg prøver at skrive lidt om - for det ER umuligt at genskabe en uddød art. Har du en god ide til et bedre ord end rekonstruktion? - måske efterligning...

text: Jeg retter dinosaurerarter til dinosaurarter og fjerner "ostemad med ost" -udtrykket ... har lige lært at det er pleonastisk ;-)

text: Søndagshilsner, Malene

message: Det forekommer mig, at denne artikel noget uheldigt prøver at blande to ting, som ganske vist begge handler om udryddelse, men som tilhører to helt forskellige videnskabelige grene.
Jeg ville finde det mere relevant at opdele artiklen i to: Udryddelse (biologi) og Udryddelse (sprog).
Det skal noteres, at det vil kræve en teknisk opdatering af skabelonen Rødliste (som kigger på den aktuelle sidetitel for at afgøre, hvad den skal vise), men det kan jeg godt klare. Jeg kan selvfølgelig også klare opsplitningen, med den deraf nødvendige oprettelse af en flertydighedsartikel (eller rettere omdannelse af den nuværende artikel til en flertydighedsartikel) og måske opfølgende rettelse af alle links, der fører til denne artikel.
Der er nok egentlig ikke så meget at diskutere omkring dette, men jeg vil nu gerne lige have en accept fra jer andre først, i fald nogen skulle mene at biologisk og sproglig udryddelse på ingen måde kan adskilles; i så fald vil jeg gerne høre argumenterne for det.
--Jhertel (diskussion) 18. sep 2016, 17:26 (CEST)
replies: text: De to ting er forskellige begreber, og du har min fulde opbakning til at opdele artiklen. Mvh. Kartebolle (diskussion) 18. sep 2016, 18:18 (CEST)
thread_title:  Opsplitning i Udryddelse (biologi) og Udryddelse (sprog)
Diskussion:Elektrisk kondensator

message: Jeg studser over ordet dielektricitetskoefficient. Det forekommer mig at det skulle hedde dielektricitetskonstant, og søgning i Google støtter min opfattelse.
Sebastjan

message: Det kaldes for dielektricitets<I>koefficienten</I>, fordi det multipliceres med en "absolut" størrelse for et vaccum. Jeg ikke er <B>helt</B> sikker på den dybere elektrofysiske teori på området, men jeg ved at den omtalte koefficient netop er en dimensionsløs koefficient - deraf navnet.
Søren Peo Pedersen
------
Prøv at søge i Google på de to ord: Jeg finder kun et enkelt hit for dielektricitetskoefficient. (Det kommer an på hvad der er fastslået sprogbrug, ikke på hvad man evt. kan ræsonnere sig til er logisk.)
Sebastjan
----
I den engelske Wikipedia kalder de det for dielectric constant. -- Christian List 12. okt 2003 kl.17:46 (CEST)
----
Hej Søren, Sebastjan og Christian.
Hvis det er størrelsen permittivitet der menes kaldes den dielektricitetskonstant ifølge min oldgamle kilde fra gymnasiet:
Erik Strandgaard Andersen, Paul Jespersgaard og Ove Grønbæk Østergård: Databog fysik kemi, København 1983.
Mvh --Malene 12. okt 2003 kl.17:52 (CEST)
----
Jeg er ret overbevist om, at det hedder dielektrisitetskonstant, da det er den eneste betegnelse jeg har kunnet finde, både i 2.udg. af Salmonsens Konversationsleksikon og 1987-udgaven af Databog fysik kemi, samt diverse engelske lærebøger, der bruger "dielectric constant" og ikke "dielectric coefficient".
At man bruger konstant frem for koefficient har formentlig historiske årsager.
Christian S 12. okt 2003 kl.21:17 (CEST)
thread_title:  Er temmelig sikker på "koefficient" 

message: Har checket nogle referencer (i bogform), og her kaldes stof-egenskaben for dielektricitetsKONSTANT, endskønt samme tekst demonstrerer at der er tale om en koefficient, men nu er denne sprogbrug taget ad notam, og jeg har rettet koefficient til konstant de relevante steder i artiklen...
Søren Peo Pedersen
thread_title:  Okay, koefficienten kaldes åbenbart en konstant - er nu rettet i artiklen 

message: Billederne står oven i hinanden --Ulvund 12. jan 2006 kl. 23:24 (CET)
thread_title:  CSS problemer 

message: Vi bør finde et foto. Jeg skal kigge på det en af dagene, den engelske Wikipedia har måske et. Ellers har jeg en drejekondensator. Klokken er bare over midnat og jeg er træt.
thread_title:  Drejekondensator
Diskussion:Rucola

message: Arugula er blevet dyrket som en grøntsag i middelhavsområdet lige siden romerriget. [.....] På trods af det, blev den hverken kultiveret eller videnskabeligt undersøgt indtil 1990'erne.
Det er uklart for mig hvad forskel der er på at dyrke en plante og at kultivere den.
Sebastjan
Hej Sebastjan
Du er velkommen til at ændre det.
mvh Glenn 18. okt 2003 kl.15:56 (CEST)

message: En eller anden har engang bildt mig ind, at rucola engang blev kaldt sennepskål på dansk. Er der nogen, der kan be- eller afkræfte det? --Twid 30. apr 2005 kl. 22:42 (CEST)
replies: text: Der er vist noget om det - ihvertfald ifølge http://www.urtegartneriet.dk/Krydd.htm. Så skal man bare passe på ikke at forveksle det med sennepkål (jf. Korsblomst-familien_(Brassicaceae)):).--Heelgrasper 30. apr 2005 kl. 22:57 (CEST)
replies: text: :Tak for linket. Jeg tilføjer navnet. --Twid 30. apr 2005 kl. 22:59 (CEST)
thread_title: Sennepskål?

message: Er jeg den eneste, der aldrig før er stødt på navnet arugula på dansk? Alle forretninger, jeg har været i, har brugt navnet rucola. Men der er muligvis regionale forskelle...? --Twid 30. apr 2005 kl. 23:09 (CEST)
replies: text: Jeg tjekkede lige Google. Der er 2130 resultater for "rucola opskrift", men kun 17 for "arugula opskrift", hvilket stemmer fint overens med min intuition. --Twid 1. maj 2005 kl. 19:38 (CEST)
thread_title: Arugula
Diskussion:Colosseum

message: Tilfredse med hva?
thread_title: Untitled
Diskussion:Pearl Harbor

message: Hvor kommer teksten fra? Det virker som om den er kopieret fra et andet sted? Hvis det er tilfældet ville det være rart med en kildeangivelse ud over navnet Ejnar jørgen jensen. Mvh --Malene 22. okt 2003 kl.12:03 (CEST)
replies: text: Det lignede mest af alt en reklame eller bagsidetekst fra en bog. Jeg har slettet "reklamedelen", men teksten bør nok helt omskrives.Christian S 22. okt 2003 kl.14:51 (CEST)
replies: text: :Udemærket opstramning :-)

text: :Men jeg mener stadig at det bør nævnes at den ligger i Stilehavet. :-)

text: :NielsG

message: Hvor bliver resten af historien af vil gerne vide mere...!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!1 
replies: text: Artiklen indeholder et link: Slaget om Pearl Harbor med rigelig info. --Zep73 17. dec 2006 kl. 17:18 (CET)
thread_title:  hvor.. 
Diskussion:Atomreaktor

message: Definitionen på atomreaktor:
"Stedet, hvor energi ved spaltning af uranatomer frembringes"
er ikke helt korrekt. Ca. 1/3 af energien dannes ved spaltning af plutoniumkerner - Pu-239. I thoriumholdige reaktorer spaltes en del U-233 kerner.
I en atomreaktor spaltes kun U-235 isotopen.
Ca. 30% af energien sannes ved spaltning af Plutonium-239, der 
igen er dannet via neutronindfangning af U-238.
Der er en lille trykfejl i Solens levetid. Der står der er brint nok til 4 mio. år - det rigtige er heldigvis ca. 1000 gange længere - ca. 4 mia. år.
Må jeg foreslå et dybt link til atombomber - 
http://www.akraft.dk/bomber.htm
og til fusion :
http://www.akraft.dk/fusion.htm
et afsnit som Vagn Jensen har kigget igennem og kommet med mange fortrinlige forslag til.
Med venlig hilsen
Per A. Hansen

message: Definitionen på atomreaktor: 
"Stedet, hvor energi ved spaltning af uranatomer frembringes" er ikke helt korrekt. Ca. 1/3 af energien dannes ved spaltning af plutoniumkerner - Pu-239. I thoriumholdige reaktorer spaltes en del U-233 kerner. I en atomreaktor spaltes kun U-235 isotopen. Ca. 30% af energien sannes ved spaltning af Plutonium-239, der igen er dannet via neutronindfangning af U-238. 
Der er en lille trykfejl i Solens levetid. Der står der er brint nok til 4 mio. år - det rigtige er heldigvis ca. 1000 gange længere - ca. 4 mia. år. 
Må jeg foreslå et dybt link til atombomber - http://www.akraft.dk/bomber.htm 
og til fusion : http://www.akraft.dk/fusion.htm 
et afsnit som Vagn Jensen har kigget igennem og kommet med mange fortrinlige forslag til. 
Med venlig hilsen 
Per A. Hansen
thread_title:  Atomreaktor