lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Ulvedalene

message: Tak til Sebastjan for de fine ændringer og de nye ting, der blev tilføjet. Det kunne være rart med et billede af de to ravne ved lejlighed til illustration her på Wikipedia - for den eller de, der bor tæt ved Frederikssund.--hansjorn 13. dec 2004 kl. 11:41 (CET)
Ja, ravnene stod om sommeren på hver sin side af "sceneåbningen", medens de resten af året stod foran Den Fri Udstillings bygning (over for Østerport Station). Men det er mange år siden .....
Sebastjan 13 dec. 2004 kl. 11:45 (CET)

message: Er Ulvedalene en lokalitet eller et teater? Jeg spø'r fordi navnet umiddelbart lyder som et stednavn, mens udtrykket "være" i første sætning tyder på, at det er et teater. Hvis det er et stednavn, bør "være" vist erstattes af fx "huse". -- Poul G disk. 19. mar 2006 kl. 18:19 (CET)
replies: text: Ulvedalene er en lokalitet i Dyrehaven. Så det kunne godt være at man skulle skrive huser istedet for, som du foreslår? --Broadbeer 19. mar 2006 kl. 18:27 (CET)
thread_title:  Lokalitet eller teater
Diskussion:Frida Kahlo

message: Hed hun Frida eller Frieda Kahlo? Mvh Malene Thyssen 15. dec 2004 kl. 21:56 (CET)
She later changed the German spelling of her name from "Frieda" to "Frida".
http://www.fridakahlofans.com/biocomplete.html 
Jeg mener at hun var 18 år da hun blev udsat for sin ulykke, så hvis andre deler denne mening, så ville det vøre passende at ændre i det oprindelige indlæg.
Diskussion:Amalienborg

message: Hej Palnatoke, -
Det var artiklen Gerhard Christoph von Krogh som fik mig til at spekulere: "Han flyttede herefter til København og fik en bolig i Frederik 6.'s Palæ". Hvilket palæ var det? At et af de fire palæer virkelig har heddet sådan, ser jeg her:
"Fra 1794 til 1864 havde Højesteret størstedelen af tiden til huse i Prinsens Palæ, som i dag er en del af Nationalmuseet. Ganske vist blev der også i det andet Christiansborg ... indrettet lokaler til Højesteret, herunder en smuk og rummelig retssal. I denne retssal åbnede Højesteret i 1830, men det daglige arbejde fortsatte i Prinsens Palæ og - fra 1854 - i Frederik den VI’s Palæ på Amalienborg - det nuværende residenspalæ". 
Smartest ville det være at omtale palæerne også som det nordvestlige, sydvestlige, osv.
Hilsen Sebastjan 16 dec. 2004 kl. 12:00 (CET)
replies: text: Det har du jo nok ret i. --Palnatoke 16. dec 2004 kl. 12:07 (CET)

message: Sidtse havldel af artiklen virke uoverskuelig! --Villy Fink Isaksen 27. okt 2008, 12:54 (CET)
thread_title:  Uoverskuelig sidste halvdel 

message: Artiklen er indholdsrig og indeholder mange informationer, men sproget er af mindre god kvalitet (hvilket artiklens sidste ændring beviser) og desuden bekymrer det mig, at artiklen indeholder meget få henvisninger i selve brødteksten, hvilket kan give besvær, da en del brugere formentlig  i god tro vil indsætte , hvor kilden faktisk eksisterer. Da en stor del af kilderne er litteratur, mener jeg, at den nødvendige litteratur bør fremskaffes, og henvisninger til sidetal m.v. skrives ind i teksten (se evt. Harald Blåtand for eksempler med litteratur i kildehenvisningerne). Dette (og sproget) tror jeg ikke kan gennemføres i en overskuelig fremtid (da det vil tage tid at gennemgå litteraturen), så jeg afslår nomineringen. Hvis blot litteraturkilderne kan ordnes med sidetal og kan indsættes på relevante steder, mener jeg sagtens, den kan nomineres på ny. --Johan U (diskussion) 30. mar 2013, 21:19 (CET)
thread_title:  Begrundelse for afslag af LA
Diskussion:Bibliotek

message: Dags dato har jeg tilladt mig at tilføje noget historie fra Salmonsens. Det er dog utroligt, så meget, der står skrevet - især om Det Kongelige Biblioteks udvikling - men det er ikke en lille flig af historien, det er en vældig baggrund, som nok bør med - omend i omskrevet form med tiden. MEN, jeg vil anbefale, at det også snarest flyttes til en særlig artikel, f.eks. Bibliotekshistorie, og dele af det - om KB - bør sættes under samme bibliotek og evt. underinddeles i en selvstændig artikel.
Det vil dog være rart at høre meninger herom - altså om strukturen for sådanne tiltag - idet mængden af information er kolossal stor. --hansjorn 18. dec 2004 kl. 12:28 (CET)
Må jeg - blot til andres overvejelse - foreslå en mellemting: at dansk bibliotekshistorie får en separat artikel. Herved undgås de vanskeligheder som f.eks. følger af at Universitetsbiblioteket i København (Fiolstræde) for en del år siden blev en del af Det kgl. Bibl.
Sebastjan 18 dec. 2004 kl. 12:40 (CET)
replies: text: Det kan man gøre - Bibliotekshistorie generelt står i DK5 02.2 - og underdeles geografisk, dvs. Dansk Bibliotekshistorie kan placeres i DK5 02.26. Dernæst foreslår DK5 at enkelte danske forskningsbiblioteker placeres separat i DK5 02.3 og enkelte danske forskningsbiblioteker i DK5 02.4 eller:
replies: text: :DK5 02.2 Bibliotekshistorie
replies: text: ::DK5 02.26 Dansk bibliotekshistorie

text: :DK5 02.3 Enkelte danske forskningsbiblioteker historie (underdeles systematisk - hertil hører Det Kgl. Bibliotek)

text: :DK5 02.4 Enkelte danske forskningsbibliotekers historie (underdeles alfabetisk)

text: Godt at tænke lidt over tingene, før man slipper kræfterne løs - kig blot under Kategori:Kultur - så kan man ane et begyndende kaos. --hansjorn 18. dec 2004 kl. 12:59 (CET)

message: De mange oplysninger om Det Kongelige Biblioteks historie kunne nok med fordel kopieres til artiklen om netop Det Kongelige Bibliotek. Som det er nu, er der blot en henvisning til artiklen her, hvor oplysningerne selvfølgelig også er relevante, men de bør også fremgå direkte i artiklen om biblioteket.--Heelgrasper 11. jul 2005 kl. 20:18 (CEST)
Jeg har nu selv gjort noget ved det og tilføjet afsnittet om Det Kongelig Bibliotek i artiklen om dette. I denne artikel kunne afsnittet nok med fordel kortes lidt ned.--Heelgrasper 16. okt 2005 kl. 18:30 (CEST)
replies: text: Jeg lavede den omtalte afkortning i går og henviser i stedet til Det Kongelige Bibliotek. --VicVal 21. sep 2011, 11:15 (CEST)
thread_title:  Det Kongelige Bibliotek
Diskussion:Jus primae noctis

message: "Det er uklart i hvilken udstrækning denne ret blev praktiseret."
Blev den overhovedet det? --Palnatoke 18. dec 2004 kl. 16:08 (CET)
Jeg véd det ikke. Men se f.eks. her: 
Sebastjan 18 dec. 2004 kl. 16:15 (CET)

message: Har flere gange hørt at Tycho Brahe skulle have været berygtet for at praktisere dette. Ved ikke om det bare er rygter. Rune X2 21. nov 2007, 12:56 (CET)
thread_title:  Tycho Brahe
Diskussion:Jens Juel

message: Jens Jørgensen Juel ... Blev født 1745 i Johan Jørgensens degnebolig i Balslev på Fyn. Degnen Johan Jørgensen var dog ikke faderen, men i stedet Jens Juels morbror. Han var uægte søn af Vilhelmine Elisabeth Juel ... og "en velfornem herre". Faderen var sandsynligvis en Wedell eller kammerherre Jens Juel
Hej Mantson, - Vi har jo nylig været inde på visse kendte danskes ejendommelige afstamningsforhold. Men de overgås unægtelig af Jens Juels: Ovenstående kan jeg kun læse som om Jens Juels fader var hans morbroder, altså at han var frugten af broder–søster-incest! Det bør i givet fald ikke lægges ham til last, men det burde da formuleres lidt klarere?
Hvad er din kilde?
Venlig hilsen, Sebastjan 19 dec. 2004 kl. 09:30 (CET)
replies: text: Hej Sebastjan. Ja så ser det sørme ud til at jeg har rodet mig ud i noget være snavs IGEN! Eller at Jens Juels familie har! Men nej det er ikke tilfældet, som du jo har regnet ud. Men vil gerne bede dig om at omformulere det for jeg kunne ikke lige forklare det bedre, kan godt se problemet i det, men det var rent faktisk et forsøg på at bruge nogen andre ord end kilden. Men knap så vellykket. Johan Jørgensen er Jens Juels morbror, men ikke faderen! Faderen er ukendt men en eller anden "velfornem herre". Derfor uægte barn. Har nu siden jeg skrev det opdaget at Dansk biografisk leksikon hos Projekt Runeberg er lovligt at kopiere, så måske er det bedre bare at skrive af. Kilden er  håber du vil rette det for mig!

text: Venlig hilsen --Mantson 19. dec 2004 kl. 15:22 (CET)

message: Artikelen om kunstmaleren Jens Juel, skulle begynde med:
"For alternative betydninger, se Jens Juel (flertydig)."
Der findes som bekendt minst to meget berømte Jens Juel. Maleren og lensbaronen til Juellinge.
Som det er nu peger alle Jens Juel linker på artikelen om maleren.
Se min kommentar til artikelen om Niels Juel.
thread_title:  Mange Jens Juel
Diskussion:Grenen

message: Nu er det jo ikke Grenen, der er Danmarks nordligste punkt.
Grenen peger sådan cirka mod øst, og det nordligste punkt er et sted på Skagen Nordstrands buede kyst. På http://www.kms.dk kan man finde "Kort på nettet", hvor det ses tydeligt. --Palnatoke 19. dec 2004 kl. 23:13 (CET)

message: Grenen er det populære navn for Skagen Odden og derfor bør siden henvise til Skagen Odden og ikke Grenen. --Maltesen 16. Juni 2008 kl. 13.20 (CET)
replies: text: Grenen er det navn, som fremgår af Kort- og Matrikelstyrelsens kort, mens hverken Skagens Odde eller Skagen Odde findes. Spørger man Google, er "Skagens Gren" i øvrigt langt mere brugt end begge odde-navnene - "grenen" er endnu mere populært, men der er velsagtens en mængde forkerte hits i det. --Palnatoke 16. jun 2008, 14:07 (CEST)
thread_title:  Skagen Odde
Diskussion:Euro Disney

message: Artiklen hævdede tidligere at resten af Paris ikke er børnevenligt. --Palnatoke 20. dec 2004 kl. 07:59 (CET)
Diskussion:Nation

message: Jeg er ganske enig i den givne definition. Men der er problemer, vist især fordi man i USA bruger ''nation'' i en helt anden betydning (dels "stat" i almindelighed, dels om unionen af nordamerikanske fristater). Ved hastig oversættelse fra engelsk dukker denne betydning op også i dansk. (Jeg havde nylig anledning til at gøre indsigelse med udtrykket ''en bjergrig nation.'') Muligvis kan det forsvares at man skriver f.eks. ''Sverige er den nation som ...'', når meningen er "det svenske folk".
Hvad mener andre?
Sebastjan 20 dec. 2004 kl. 09:10 (CET)

message: Som definitionen er givet her, er nation og folk nærmest det samme? For mig er der (rent sprogligt, jeg ved ikke meget om emnet) den forskel at en nation også er defineret territorialt (ud over at indeholde et folk), men det siger artiklen intet om (den definerer næsten cirkulært en nation som et folk med national identitet). Mit spørgsmål er kort sagt: Skal en nation ikke også have et territorium? --Martin 2. aug 2005 kl. 13:05 (CEST)
replies: text: Det vil jeg også mene, i hvert fald i en nutidig forståelse. -- Randale 2. aug 2005 kl. 15:14 (CEST)

message: Der nævnes en religiøs nation som en nationsform, men der er ikke skrevet yderligere om det. Men det lyder fornuftigt nok. Eks.: Nogle jøder mener, at jødernes hjemsted, og dermed nation, er det nuværende Israel/Palæstina, hvilket de begrunder i et religiøst skrift, som jeg ikke lige kender navnet på. Mange ville vist også kalde denne jødiske nationalisme, om jeg så må sige, for zionisme... -- [[Bruger:Randale|Randale]] 2. aug 2005 kl. 15:20 (CEST)

message: Der er tilstrækkelige kilder til at sige at en nation er  betegnelsen for en gruppe mennesker. Jeg har således ikke gjort "wiki er ikke et opslagsværk på defintioner", men refereret kildernes definition, som er bredt accepteret. mvh Per (PerV) (diskussion) 28. nov 2015, 23:06 (CET)
replies: text: :Wiki er ikke et opslagsværk på defintioner (Wikipedia:Hvad Wikipedia ikke er) derfor skal vi være varsomme med at skrive hvad en nation "er". Der vil være mere perspektiv i at skrive en artiklen om, hvad en nation også kan være og dermed inkludere øvrige indgangsvinkler. Teknisk foretager du en eksklusion af øvrige indgangsvinkler ved at starte artiklen med en definition på, hvad en nation "er".  --Kontoreg(Henvendelse) 29. nov 2015, 13:06 (CET)
thread_title:  En nation ''er'' betegnelsen for en gruppe mennesker
MediaWiki-diskussion:Uploadtext

message: :Hvis du har billeder som kan være til nytte på andre Wiki'er, anbefales det at lægge det op på Wikimedia Commons der er en fælles base for frie billeder til alle Wikimedia-projekterne.
replies: text: For at lægge et billede op på Commons skal man oprette en brugerkonto der, på samme måde som på den danske wiki.

text: Der er en oversat vejledning her,  og her en dansksproget Forside.

text: Licensoplysninger skal du jo være klar på også på den danske, men koderne som de helst vil ha' på Commons er for de almindeligste  for  Public domain-billeder F.eks. gamle billeder hvor ophavsretten er udløbet, og  for den almindelige GNU-licens som WIKIen i almindelighed kører på.

text: Når du skal bruge et billede fra Commons skal du bare udskifte image:fexxx.jpg med billede:fexxx.jpg i koden

text: Logoet ovenfor er hentet fra Commons, og sat ind her med denne kode:

replies: text: : Ups - glemte lige at signere vh. Nico 20. dec 2004 kl. 23:52 (CET)
replies: text: :: Nu kom MediaWiki 1.4 lige brasende midt i det hele og gjorde det nødvendigt at omskrive hele siden. Jeg har brugt dele af dit forslag men ikke det hele, tjek gerne efter om det ser rigtigt ud nu. --Christian List 23. dec 2004 kl. 20:49 (CET)
replies: text: ::: Ser godt ud ; Måske skal ser i 1. linje stå Hvis du har billeder som kan være til nytte både her og på andre Wiki'er. Ellers synes jeg det er OK. - Nico 23. dec 2004 kl. 23:16 (CET)
replies: text: :::: Jeg har tilføjet dit ændringsforslag, samt foretaget forskellige andre rettelser. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 23. dec 2004 kl. 23:57 (CET)

message: Har fået oversat et billede, som vi burde indføre: Billede:Beslutningstræ.png. Se også Wikipedia-diskussion:Hjælp til valg af billedlicens. --|EPO| 14. jul 2006 kl. 17:43 (CEST)
thread_title:  Beslutningstræ 

message: Please change the image name for the blue down arrow to Image:Nuvola apps download manager.png. This is a duplicate on Commons. The image currently in use will soon be removed. 213.84.127.221 5. maj 2007 kl. 21:03 (CEST)
replies: text: Image has now been changed. --|EPO| 5. maj 2007 kl. 21:05 (CEST)
thread_title:  Please change used icon 

message: Please change :Image:Nuvola apps korganizer todo.png to :Image:Nuvola apps korganizer.png. The former has been marked a duplication on Wikimedia Commons and we would like to orphan it before we delete it. As the accompanying page is protected, this cannot be done by anyone but a local sysop. Thanks. :commons:User:Siebrand 17. maj 2007 kl. 18:05 (CEST)
replies: text: Image has now been changed. --|EPO| 17. maj 2007 kl. 18:28 (CEST)
thread_title: Image replacement request
Diskussion:Publius Cornelius Scipio Nasica Serapio

message: Serapio, en handlende med ofringer
Hvad skal dette betyde?
Sebastjan 21 dec. 2004 kl. 08:25 (CET)
replies: text: Jeg gætter på at der menes en person, som sælger offerdyr, men det er bare et gæt. --Palnatoke 21. dec 2004 kl. 08:41 (CET)
thread_title: Untitled
Diskussion:Elektrisk modstand (elektronisk komponent)

message: 

Jeg har ændret PTC under elektrisk komponent til en henvisning til en ny side. 
Det virker fint. Men ved søgning på PTC får jeg en side med en anden henvisning.(tom)
Jeg ved ikke rigtig hvorfor. 
Jørgen
replies: text: Jeg har prøvet at rekonstruere dit problem, men er ikke stødt på noget der matcher din oplevelse. Måske snyder din cache dig?? Der er 2 titler indeholdende PTC. Den ene (PTC) henviser til din nye artikel, mens den anden (PTC modstand) stadig peger på Elektrisk modstand (elektronisk komponent). Måske hører den nye artikel egentlig til under PTC modstand, da der også er andre ting, der  har en positiv temperaturkoefficient.

text: Af artikler, der henviser til PTC er der kun transducer, der fører på afveje, da den henviser til PTC modstand, og dermed en dobbelt omdirigering til en forkert artikel.

text: Kan du nærmere beskrive den tomme artikel, du kom ind på? Med venlig hilsen --(en anden)Jørgen 22. dec 2004 kl. 10:28 (CET)

message: Hej Jørgen
Det er nu ordnet.
mvh [[Bruger:Glenn|Glenn]] 22. dec 2004 kl. 11:28 (CET)

message: Hvad er en effektmodstand? Er alle modstande effektmodstande? Velle 16. jun 2009, 22:08 (CEST)
thread_title:  Effektmodstand vs. modstand?
Diskussion:Væringer

message: Jeg tvivler på begrebet romersk kejser i år 930. Mig bekendt endte Roms stormagtstid før år 500, så der må være tale om Det Hellige Romerske Rige af Tysk Nation, som i 930 lededes af Henrik Fuglefænger (ifølge vores egne oplysninger) - måske ikke en romersk kejser i almindelig forstand?? Jeg er lidt tynd i denne periodes udenrigske historie, men hvorfor skulle soldater i fhv. italiensk tjeneste pludselig overrende Kalundborg?? --Jørgen 22. dec 2004 kl. 10:44 (CET)
replies: text: Du glemmer det Østromerske Rige, som jo først gik under 1453. --Palnatoke 22. dec 2004 kl. 10:47 (CET)
replies: text: :Væringergarden eller varægergarden var et garderkorps af vikinger, som blev opretttet af den østromerske kejser. Årsagen til, at han valgte netop vikingerne som gardister, var den, at de var trængt frem til Konstantinopel via de russiske floder fra magtbasen ved Novgorod. Det havde gjort dem kendt og frygtet som krigere. Jf. Ibn Fadlans beretning om dem, eller runeindskriften på løveskulpturen (hjemført som krigsbytte fra Konstantinopel) på Markuspladsen i Venezia. --Sten Porse 22. dec 2004 kl. 11:05 (CET)
replies: text: ::Jeg må vist erkende at det - også i denne forbindelse - ikke lige er min dag i dag. Jeg ville bare finde lidt info til at wikificere efter, men har åbenbart fundet ind i en blindgyde...Jørgen 22. dec 2004 kl. 12:14 (CET)
------
Forklaringen ang. de mælkedrikkende nordboer stammer umiskendeligt fra Haabets hånd. Bør den bibeholdes eller slettes?
Sebastjan 15 apr. 2005 kl. 13:10 (CEST)

text: Ja. For det første er der ikke angivet nogen kilde til det, og for det andet er det en malplaceret oplysning i denne artikel. -- Bruger:Wegge 15. apr 2005 kl. 13:14 (CEST)
thread_title: Untitled
Diskussion:Danske brandkatastrofer

message: Under besættelsens ekstraordinære forhold indtraf mange brande (brandkatastrofer) hvoraf en del nok fortjener at nævnes.
En mulighed er at anføre dem i kronologisk orden som alle andre brande (og så for hver enkelt oplyse om det var sabotage eller hvad). En anden udvej er at man i artiklen Schalburgtage tilføjer en liste over denne art brande. Men så vil man vente at der tilsvarende kommer en artikel om Sabotage. Problemet bliver i så fald at ikke alle sabotagehandlinger medførte brand (således ikke jernbanesabotager). Og hvor skal vi placere brande ved RAF-bombninger af Shellhuset og andre Gestapo-hovedkvarterer?
Indtil videre vil jeg prøve at lave en liste under Schalburgtage – den kan senere evt. flyttes andetsteds hen.
Sebastjan 23 dec. 2004 kl. 08:05 (CET)

message: Hej
Hvad med:
Sojakage Fabrikken på Islands Brygge?
Branden på Nørrebro i 1984? Jeg tror det var 1984. Og Pia-Lys ?
thread_title:  Flere brande
Diskussion:Honningbi

message: Med mindre der er tale om ny viden, mener jeg ikke, det er korrekt at tale om, at en del af arbejdsdelingen i bifamilien er genetisk bestemt. Så vidt jeg ved, er alle arbejderbiernes jobs aldersbestemt.
replies: text: Jeg ved ikke hvad der er rigtigt, men hvis du har en kilde til dine oplysninger så syntes jeg bare du skal sætte den på og så ændre det med det samme. --Christian List 25. dec 2004 kl. 15:48 (CET)

message: Det er altså en flot, fyldig og oplysende side om bierne :-) --Kurt L 23. apr 2005 kl. 17:39 (CEST)
thread_title:  Flot side 

message: Det er godt gået...
Efter det fine arbejde tør man jo næsten ikke foreslå forbedringer. Men jeg ville foretrække, at billedet øverst blev ændret således:
Honningbi
Arbejderbi
Klassifikation:
*Rige: Dyr (Animalia)
*Række: Leddyr (Arthropoda)
*Klasse: Insekter (Insecta)
*Orden: Årevingede (Hymenoptera)
*Familie: Bier (Apidae)
Art:
Apis mellifera
Mvh --Sir48 (Thyge) 23. apr 2005 kl. 18:42 (CEST)
thread_title:  Flot flot!! 

message: Blev fornylig kontaktet af en biavler der har fundet en spændende bog der blev udgivet i 1600-tallet. Har gennemset transskriptionen af hele den lille bog og fundet suppl. materiale frem (de tre artikler). Forventer at bogen bliver lagt på nettet af pgl. i frit tilgængelig form inden så lang tid. Når dét sker tilføjes eksternt link.
Forslag: Kunne historien om den brune bi og Læsø ikke blive fremhævet en smule? Man skal vide om historien, før man følger se også.
Vil endelig foreslå at der etableres en se også til biavl. Det kunne jeg nemt gøre selv, men vil helst overlade det til én der har bedre styr på bier end jeg har.  Vh Bjoerna 23. jan 2006 kl. 20:01 (CET)
thread_title: Historiske bier

message: Hej, jeg har dd. oprettet artiklen Honningbier, der er det officielle navn for slægten af honningbier (Apis), hvoraf den europæiske honningbi, som de fleste kender som "honningbien", kun er en enkelt. Jeg er lidt usikker på hvorvidt denne artikel omhandler Apis-slægten, den europæiske honningbi (Apis mellifera) eller en blanding af begge dele. Hvis der er tale om en blanding så kunne det være fedt hvis nogen kunne flytte de Apis-relevante dele over i Honningbier. Jeg selv kender ikke nok til emnet til at forsøge --Metalindustrien A/S (tidligere Lhademmor) 29. mar 2016, 12:34 (CEST)
thread_title:  Apis-slægten af honningbier
Diskussion:1944

message: 10. januar - Den tyske besættelsesmagt i Danmark udfører den første kontrasabotage, da studenterforeningen i København sprænges i luften
Denne påstand trænger til dokumentation. Jeg mener bestemt at bygningen på hjørnet af Studiestræde og (tæt ved Rådhuspladsen) var i behold også efter 1945. Hvis der virkelig skete et attentat som påstået, er sprænges i luften et overdrevet uddtryk.
Sebastjan 27 dec. 2004 kl. 15:50 (CET)

message: I juni: "Det lykkes sabotagegrupperne BOPA, Holger Danske og Korps Aagesen at sprænge Danmarks eneste våbenfabrik, Riffelsyndikatet (Dansk Industri Syndikat), i luften."
I november: "Med stor koldblodighed stjæler en gruppe sabotører 1.000 maskinpistoler fra Hærens Geværfabrik på Amager, og bringer dem væk i lastbiler. De undslap tyskerne efter at Langebro gik op bag dem."
Hærens Geværfabrik var åbenbart ikke en våbenfabrik? --Palnatoke 22. okt 2005 kl. 13:34 (CEST)
thread_title:  Hvor mange våbenfabrikker? 

message: 31. Oktober: Det bør vel også nævnes at de allierede udover at præcisionsbombe Gestapo hvedkvarteret også ramte Den Franske Skole så 86 børn og 13 voksne blev dræbt.
replies: text: Nej, denne tragiske begivenhed skete ved bombningen af Gestapophovedkvarteret i København (1945). -- Sebastjan 22. okt. 2005 kl. 14:00 (CEST)
thread_title:  Den franske skole 

message: Bør der ikke byttes om på prioriteringen af begivenheder så det der nu er øvrige begivenheder står først? Santac 26. maj 2008, 16:09 (CEST)
thread_title: 2. verdenskrig vs. øvrige begivenheder
Diskussion:Liturgi

message: Emnet er vanskeligt, bl.a. fordi hverken betegnelsen eller begrebet liturgi spiller nogen fremtrædende rolle i dansk kirkelig tradition.
At Prædiken skulle være et eksempel på "en liturgi" forkommer mig besynderligt. Tværtimod kan man støde på udtrykket "liturgisk gudstjeneste", som betegner en gudstjeneste uden prædiken. (Prædikenen er jo ikke underkastet snævre regler: holder præsten sig til dagens tekst, kan han sige omtrent hvad der passer ham!)
Som jeg fatter liturgi, betegner ordet (forskrifter for) gudstjenesteordning – i første række de ord som præsten og menigheden/koret udveksler (talt eller sunget). I videre forstand giver liturgien regler for gudstjenestens ydre rammer (messeklæder i liturgiske farver, alterets indretning og placering, ringning med kirkeklokker, osv.).
Sebastjan 29 dec. 2004 kl. 12:45 (CET)

message: Robotten har i flere tilfælde konstateret at den/de følgende eksterne henvisning(er) ikke er tilgængelige. Vær venlig at kontroller at dette er tilfældet, og ret eller fjern dem fra artiklen.
* http://www.folkekirken.dk/kirkens-tro/liturgi/hoejmesse.html
** Paa Liturgi den Wed Jan 25 06:55:17 2006, 404 Not Found
--WeggeBot 25. feb 2006 kl. 01:20 (CET)
replies: text: Linket virker. --Malene Thyssen 25. feb 2006 kl. 22:26 (CET)
thread_title:  Døde links