lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Danske monarkers valgsprog

message: Der er mere materiale på en:wiki: :en:Royal mottos of Danish monarchs. Valentin 31. okt 2006 kl. 01:07 (CET)

message: Der var sat flytteforslag + sammenskrivningsforslag (som alternativer). Jeg valgte at flytte, da det nye navn under alle omstændigheder var bedre end det gamle. Jeg synes ikke, der bør sammenskrives, jf. ovenstående henvisning til den engelske artikel. Artiklen kan sagtens udvides. --MGA73 22. dec 2008, 18:55 (CET)
thread_title: Flytteforslag + sammenskrivningsforslag

message: Hej, jeg kan se(efter jeg rettede den tyske stavemåde), at "mein Hoffnung zu Gott alein" er blevet skrevet på forskellige måder før. Jeg så blot, at kilden "Frederik 2.: Danmarks renæssancekonge" staver det på den ovenstående måde og rettede det. Er der andre kilder, der angiver noget andet? Undskyld ulejligheden, hvis min kilde er forkert.
thread_title: Stavemåde af tyske motto
Diskussion:Enver Hoxha

message: Der stod før " Hoxha led af paranoia, og frygtede konstant et angreb på landet. Dette medførte at han byggede over en halv million bunkers i tilfælde af krig.". Det har jeg rettet til "Hoxha byggede over en halv million bunkers i tilfælde af krig". Der er ingen kilder for den påstand. Paranoia er en psykisk sygdom og jeg har efter en søgning på nettet ikke kunne finde lægelige dokumenter, som har kunne dokumentere at Hoxha har været diagnosticeret med paranoia eller i øvrigt noget andet materiale som kunne antyde det. Anders (diskussion) 7. mar 2012, 10:47 (CET)
thread_title:  Rettelse
Diskussion:Ulvefodsplanter

message: Hedder det virkelig "ulvefødder"? RO kender ikke den ubestemte flertalsform og angiver bestemt flertal som "-ene" (altså ulvefodene), og man kan vel parallisere til Følfod og Løvefod, hvor RO heller ikke angiver nogen ubestemt form i flertal, men hvor den bestemte form hedder henholdsvis følfodene og føvefodene. Disse former kan ikke dannes i sammenhæng med "følfødder" (*følfødderene) eller "løvefødder" (*løvefødderene). Jeg foreslår, at vi flytter artiklen endnu en gang, og nu til titlen Ulvefodsplanter.--Sten Porse 31. okt 2006 kl. 21:31 (CET)
replies: text: Muligvis ikke. Navnet kommer fra en gammel skabelon. Spørgsmålet er bare, hvad kalder vi så alle de andre:

text: *Division: Lycopodiophyta (Ulvefodsplanter)??

text: *Klasse:	Lycopodiopsida (Ulvefod-klassen) ??

text: *Orden:	Lycopodiales (Ulvefod-ordenen)

text: *Familie:	Lycopodiaceae (Ulvefod-familien)

text: --Maitch 31. okt 2006 kl. 21:38 (CET)

text: Ja, det var netop, hvad jeg ville foreslå, altså Ulvefod-klassen om klassen og Ulvefodsplanter om divisionen.--Sten Porse 31. okt 2006 kl. 21:40 (CET)
replies: text: :Ok, det skal jeg nok tage mig af. --Maitch 31. okt 2006 kl. 21:45 (CET)

message: Hej,
Ser ud til at både ITIS og Wikispecies kun har én klasse Lycopodiopsida, med tre klasser: Isoetales, Lycopodiales og Selaginelales.
--Honymand 28. sep 2008, 23:27 (CEST)
thread_title:  Anderledes opdeling hos ITIS og Wikispecies
Diskussion:9 (tal)

message: Artiklen indeholder linierne:
* 9!*2!= 725760, hvis tværsum er lig 9.
* 9!*2! = 131681894400, hvis tværsum er lig 9.
som ikke begge kan være rigtige. --Sir48 (Thyge) 1. nov 2006 kl. 02:39 (CET)
replies: text: Det første tal (725.760) er det korrekte, men hvorfor er det lige, at der skal stå 2! og ikke bare 2? Om man ganger med 2 eller 2*1 kan efter mine begrænsede kundskaber da være ligegyldigt. Af hensyn til mine begrænsede egenskab retter jeg derfor ikke lige umiddelbart, da jeg så også ville være tilbøjelig til at rette 2! til 2. --Heelgrasper 1. nov 2006 kl. 03:11 (CET)
replies: text: :Ideen med 2! er vel at det skal være symmetrisk. --Palnatoke 1. nov 2006 kl. 07:55 (CET)

message: Har rettet 9!*2! til 9!2! - tallet burde gerne være korrekt nu.
Det er sandt at 2! er der på grund af symmetrien; ellers er det rigtigt at 2!=2 har samme værdi. --Muhamed Al-Humaid 1. nov 2006 kl. 10:09 (CET)
thread_title:  rettelser 

message: Jeg mener at afsnittet om "Sammenhænge mellem tallene 9 og 2", som tidligere hed "Tallene 9 og 2 har en mystisk sammenhæng", bør slettes. I første sammenhæng, kan 2 erstattes med et hvilket som helst andet tal mellem 0 og 9, bort set fra 3 og 6. I de fire næste sammenhænge, kan 2 erstattes med et hvilket som helst andet naturligt tal. De to sidste sammenhænge langt ude: Hvis de skal være i denne wikipedia, kunne man også finde mange andre sammenhænge, der også burde være med (det 2. ulige primtal er 5, og 5. ciffer i pi er 9, summen af 2. og 2^2 ciffer i pi er 9, osv.). Normalt mener jeg ikke man bør slette noget fra Wikipedia, men i dette tilfælde, mener jeg at artiklen påstår at der er en mystisk sammenhæng, som slet ikke findes. --SuneJ 30. sep 2007, 17:01 (CEST)
thread_title:  Ligegyldig information
Diskussion:Fysisk pendul

message: Hvis afstanden mellem omdrejningsaksen og legemets massecenter er d, kan svingningstiden T beregnes approximativt som
RO staver det approksimativt, men hvis der ikke er god grund til andet, burde man måske bare skrive tilnærmelsesvist? Det er ihverfald et ord, som væsentlig færre kløjs i. --Heelgrasper 1. nov 2006 kl. 04:58 (CET)

message: Ved du, om "fysisk pendul" er det almindelige navn på dansk? Jeg undrer mig over, at artiklen ikke er forbundet via interwiki til de andre sprog. --Inc (diskussion) 30. mar 2020, 23:02 (CEST)
thread_title:  Navngivning
Diskussion:Kurt Cobain

message: man er ikke sikker på om den store rockstjerne virkelig begik selvmord.
dem der tror han skød sig selv siger han gjorde det med et gevær, 
men det er umuligt at skyde sig selv igennem hoved med et gevæer.
derfor er der store diskussioner om han begik selvmord eller blev dræbt
af Courtney Love som var hans kone og mor til hans barn på det tidspunkt 
replies: text: Myndighederne kaldte det "self-inflicted shotgun wound to the head" (fra Kurt Cobain), men et kort afsnit om dødsårsagsspekulationerne (med kilder) kunne måske være på sin plads. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 1. nov 2006 kl. 22:02 (CET)
Diskussion:Reiki

message: Artiklen omtaler healing som et faktum, hvor neutralitet i mine øjne kræver en vis skeptisk afstandtagen; "for de troende er healingen..." "healingen påstås at være..." etc. --Martin Manscher 2. nov 2006 kl. 08:18 (CET)
thread_title: Untitled

message: Måske kunne denne artikel være skrevet mere objektivt, men eftersom der er flere forskningsresultater der viser at healing virker, så er den i mine øjne ikke usaglig. Til gengæld virker det faktisk meget subjektivt (negativt) på mig, at kræve at noget bliver skrevet kritisk og som "måske virksomt" osv.
Jeg er som sagt delvist enig, men det er fordi der mangler henvisninger til de videnskabelige undersøgelser der er lavet. Hvis de ikke bliver påsat af artiklens ophavsmand, vil jeg nok på et tidspunkt se om jeg ikke kan finde henvisningerne som jeg før har læst.
Indtil jeg har fundet bedre kilder, så kan man læse lidt om målinger her på dette link. Indtil videre er der dog ikke på denne side nogle konkluderende videnskabelige undersøgelser, men der er stærke indikationer på at der i hvert fald sker noget under reiki-healing. Vær opmærksom på, at det er et område vi ikke har haft mulighederne for at måle på, og først nu er ved at få det nødvendigt fintfølende udstyr, som kan klare opgaven.
thread_title:  Delvis enig 

message: Så nu er det vel på tide, at vi får fremlagt evidens for healing, som LiNDysign efterlyste for fem år siden. Hvor er de dobbelt-blindede som dokumenterer en effekt? Hvis det ikke findes skal det fremgå tydeligt.
I øvrigt mener jeg det er problematisk, at artiklen fremhæver adskillige web-sider med reiki-healeres "dokumentation" som forskning. Det er ikke forskning, det er nogle menneskers holdning.
thread_title:  5 år efter 

message: En IP-bruger satte denne redigering ind 2013. Bidraget er ret specielt, og er enten meget fanatisk eller sort satirisk. Udsagnet er siden modificeret af andre brugere, men har i sin essens stået siden 2013. Der er dog ingen kilde på det ganske bemærkelsesværdige udsagn, og en søgning efter det epokegørende undersøgelsesresultat er ikke lige til at finde. Jeg kan finde en artikel i et antropologisk tidsskrift, der vist siger, at dem der tror på det, er glade for Reiki, men nogen lægevidenskabelig evidens er vist ikke fundet. Uden en solid kilde til den epokegørende undersøgelse, fremstår det blot mystisk og forvrøvlet. Og derfor slettes udsagnet. Er der nogen, der kan finde den omhandlede undersøgelse, og viser undersøgelsen, at kræftpatienter behandlet med Reiki kommer sig langt bedre end placebogruppen, så kan man jo bare skrive det ind igen. Med en kilde. Og i den sammenhæng er en omtale på en Reiki-behandlers hjemmeside ikke helt nok. --Pugilist (diskussion) 22. mar 2015, 22:21 (CET)
thread_title:  Videnskabelig undersøgelse
Diskussion:Slaget om Midway

message: "Slaget om Midway var et søslag mellem de japanske og amerikanske søstridskræfter..." er det ikke en lidt sjov formulering? Jeg synes flåder virker mere naturligt end søstridskræfter (som vist kommer fra den norske artikel). Sakkura 4. dec 2007, 13:16 (CET)
replies: text: Helt enig. Så kan man jo samtidig linke til flåde. -- JGC 4. dec 2007, 14:05 (CET)
replies: text: :Ikke helt enig. Det var mere et luftslag end et søslag mellem flåder. --Sir48 (Thyge) 4. dec 2007, 15:05 (CET)
replies: text: ::Hvis flåderne ikke var de primære kombattanter, kunne man måske bare skrive søslag mellem USA og Japan. Jeg ved ikke hvordan man i militæret kategoriserer slag - eller i det hele taget om operationer med hangarskib + tilhørende fly regnes som en ren flådeoperation eller flåde + luftvåben. Så lige på Royal Air Force at det øjensynligt er en samling af hærens flyvevåben og flådens flyvevåben. Under alle omstændigheder synes jeg stadig at "søstridskræfter" er et problematisk udtryk at anvende. -- JGC 4. dec 2007, 15:34 (CET)

text: ::Se i øvrigt en:USN#Aircraft, hvor flådens rolle i bl.a. dette slag nævnes. De fleste af de involverede amerikanske og japanske fly var flådernes. Landbaserede fly fra hæren deltog også. Sakkura 4. dec 2007, 16:17 (CET)
thread_title: Sjov formulering
Diskussion:Ether (kemi)

message: Æter kan ikke puttes i kategorien gasser da de fleste ætere er væsker, måske er de de korte ætere gasser jeg har ikke tjekket det. --Villy Fink Isaksen 2. nov 2006 kl. 20:45 (CET)
diethylether koger ved 35 grader C. er derfor en væske. --Villy Fink Isaksen 2. nov 2006 kl. 20:50 (CET)
Den enkleste definition på en æter er vel blot en forbindelse af to radikaler og et oxygenatom. 87.72.70.137 16. jan 2008, 19:30 (CET)

message: Jeg er godt klar over, at kemikere nogle gange staver stoffers navne lidt anderledes end befolkningen i almindelighed. Men jeg synes, det er problematisk at flytte æter til ether og udråbe æter til at være en "forældet stavemåde", når "æter" er den eneste stavemåde, der anerkendes i Retskrivningsordbogen. Jeg vil derfor mene, at artiklen bør flyttes tilbage. Vh. SorenRK (diskussion) 12. jan 2019, 16:36 (CET)
replies: text: Tak for din note. Det er korrekt, at Retskrivningsordbogen anfører "æter".  Men Den Store Danske Encylcopedi skriver "ether" , ligesom andre Internetresurser .  Du skriver, at kemikere nogen gange staver stoffers navne lidt anderledes end befolkningen i almindelighed.  Jeg er ikke helt sikker på, at det holder i byretten. Google giver 10 gange så mange hits på "ether site:.dk" som "æter site:.dk", selvom mange hits er forurenet med engelske artikler, eller forkortelsen på en ny digital valuta.  For mit vedkommende (IMHO), selvom jeg bestemt ikke er helt ung, er "æter" absolut altmodisch, noget med meget gamle bøger om "radiobølger i æteren" og den slags sludder.  Efter man (heldigvis) er holdt op med at bruge den meget letantændelige ether, der nemt danner eksplosive blandinger med luft, til bedøvelser, har "befolkningen i almindelighed" nok begrænset behov for at tale om ether, og artiklen er jo om den kemiske forbindelse. Men ok, "forældet stavemåde" er måske for kategorisk, jeg retter det til "ældre stavemåde". FHHedlund (diskussion) 20. mar 2019, 13:39 (CET)
thread_title:  Stavemåde
Diskussion:Georg Friedrich Händel

message: What does mean this sentence in Danish language : "Blot til lyst" ? It can be seen on Youtube :
http://www.youtube.com/watch?v=-cHBSdWftWU
and it appears to be comical, for those happy persons whio understand Danish ...
Thank you - User fr:Gérard
Not only for pleasure.188.179.123.130 8. okt 2018, 20:04 (CEST)
thread_title: Translation needed
Diskussion:Kannibalisme

message: "Hos mennesket ses kannibalisme i forbindelse med tre situationer"
Hvad med kannibalisme som følge af seksuelt afvigende, som f.eks. den tyske kannibal Armin Meiwes der spiste en. Eller diverse massemordere der ofte partere og spiser deres ofre? Rune X2 4. nov 2006 kl. 15:09 (CET)
* Nu er det blevet til "hovedsageligt" - Fnielsen 5. nov 2006 kl. 17:18 (CET)
fra en slettet side.
Kannibalisme er betegelse for det at spise menneskekød.
Man må skelne imellem to former for kannibalisme den som skyldes desperat sult og nød. 
Og den som skyldes særlige traditioner.
thread_title: "Hos mennesket ses kannibalisme i forbindelse med tre situationer"

message: Under Anden Verdenskrig var der mange tilfælde af kannibalisme. Men der var også et tilfælde hvor et fly faldt ned i Andesbjergene og de overlevende måtte æde hinanden.
thread_title: Hunger Kannibalisme

message: Mange stammer er eller har været i indbyrdes konkurrence om jord og levemuligheder. Og disse stammer lå der for i endeløse krige, hvor der naturligvis blev dræbt mennesker. Men ofte forsøgte man mere at skræmme fjenderne fremfor risikere at miste en kriger som man så kom til at mangle i morgen. Det var derfor en særlig stor sejr hvis man kunne føre en fjendes lig med hjem. Da det jo er nærliggende at fejre denne særlige store sejr, med en fest hvor alle gæster fik en lille bid af den døde fjende.
Variations mulighederne af kannibalisme er meget stor. Det særlige er altid at menneskekød er kosbart, og at man spiser det sammen med nogen andre. Kannibalisme optræder derfor det meste kun i rituel sammenhæng som et offermåltid. Dette er baseret på en forestilling om at den ofredes kraft kan erhverves gennem fortæring af dennes kød.
Den kristne nadver kan i sin katholske (transsubstantiations læren) form siges at være baseret på samme forestilling. Deltagerne i nadvermåltidet, som består af kristi legeme og blod, for igennem dette del i kristi egenskaber.
thread_title: Traditionel Kannibalisme

message: Det ville være rart, hvis der var nogen der kunne bevise at der "med sikkerhed" eksisterer kannibalstammer. Er der nogen, der rent faktisk har *videnskabeligt* bevis for det, eller er det udtryk for gamle forestillinger, når det fastslås så ensidigt?
Niels Pedersen, 22/10 16.22
thread_title: Eksistens af kannibalisme

message: som det kan ses har jeg lavet om på teksten, og skal lige læse lidt mere om kannibalisme inden jeg forsætter
Algiz 21. feb 2008, 17:05 (CET)
thread_title:  har skrevet om på teksten
Diskussion:3 (teleselskab)

message: Hi3G Denmark er ikke et aktieselskab som nævnt i artiklen, men derimod et anpartsselskab ejet i fælleskab af Investor AB og Hutchison Whampoa. 
replies: text: Rettet. --Martin Manscher 4. nov 2006 kl. 22:30 (CET)
thread_title: Selskabsform

message: Denne sætning giver ikke mening:
"3G gør det muligt at opnå dataoverførselshastigheder på 384 Kbit/s eller 7,2 Mbit/s via HSDPA"
7,2 Mbit/s er max-hastigheden, men der er ikke kun 2 hastigheder. Skal det være "... imellem 384 Kbit/s og 7,2 Mbit/s"? Eller er 384 Kbit/s upload-hastigheden og 7,2 Mbit/s download-hastigheden (maximale hastigheder)?
--The Astronomer 23. dec 2010, 22:24 (CET)
thread_title:  Sætningmeningsløshed 

message: Måske kunne man lige overveje lidt over hvor ens "fri information" kommer fra.....
thread_title: Kildekritik

message: I 2016 satte Bruger:Knud Winckelmann skabelonenerne Reklame og Tætpå på artiklen.
Jeg har forsøgt at gøre artiklen mere neutral, og indsat reference til kritisk artikel. --Kjeldjoh (diskussion) 8. nov 2017, 10:57 (CET)
thread_title:  Reklame / tætpå
Skabelondiskussion:16TeamBracket-Compact-Tennis3

message: Skabelonbeskrivelse:  Denne skabelon laver et 16-spiller/holds turneringstræ med 3 set. Det er designet til at minimere brugen af plads vertikalt.
Kode:
{{16TeamBracket-Compact-Tennis3
| RD1=
| RD2=
| RD3=
| RD4=
| seed-width=
| team-width=
| score-width=
| RD1-seed01=
| RD1-team01=
| RD1-score01-1=
| RD1-score01-2=
| RD1-score01-3=
| RD1-seed02=
| RD1-team02=
| RD1-score02-1=
| RD1-score02-2=
| RD1-score02-3=
| RD1-seed03=
| RD1-team03=
| RD1-score03-1=
| RD1-score03-2=
| RD1-score03-3=
| RD1-seed04=
| RD1-team04=
| RD1-score04-1=
| RD1-score04-2=
| RD1-score04-3=
| RD1-seed05=
| RD1-team05=
| RD1-score05-1=
| RD1-score05-2=
| RD1-score05-3=
| RD1-seed06=
| RD1-team06=
| RD1-score06-1=
| RD1-score06-2=
| RD1-score06-3=
| RD1-seed07=
| RD1-team07=
| RD1-score07-1=
| RD1-score07-2=
| RD1-score07-3=
| RD1-seed08=
| RD1-team08=
| RD1-score08-1=
| RD1-score08-2=
| RD1-score08-3=
| RD1-seed09=
| RD1-team09=
| RD1-score09-1=
| RD1-score09-2=
| RD1-score09-3=
| RD1-seed10=
| RD1-team10=
| RD1-score10-1=
| RD1-score10-2=
| RD1-score10-3=
| RD1-seed11=
| RD1-team11=
| RD1-score11-1=
| RD1-score11-2=
| RD1-score11-3=
| RD1-seed12=
| RD1-team12=
| RD1-score12-1=
| RD1-score12-2=
| RD1-score12-3=
| RD1-seed13=
| RD1-team13=
| RD1-score13-1=
| RD1-score13-2=
| RD1-score13-3=
| RD1-seed14=
| RD1-team14=
| RD1-score14-1=
| RD1-score14-2=
| RD1-score14-3=
| RD1-seed15=
| RD1-team15=
| RD1-score15-1=
| RD1-score15-2=
| RD1-score15-3=
| RD1-seed16=
| RD1-team16=
| RD1-score16-1=
| RD1-score16-2=
| RD1-score16-3=
| RD2-seed01=
| RD2-team01=
| RD2-score01-1=
| RD2-score01-2=
| RD2-score01-3=
| RD2-seed02=
| RD2-team02=
| RD2-score02-1=
| RD2-score02-2=
| RD2-score02-3=
| RD2-seed03=
| RD2-team03=
| RD2-score03-1=
| RD2-score03-2=
| RD2-score03-3=
| RD2-seed04=
| RD2-team04=
| RD2-score04-1=
| RD2-score04-2=
| RD2-score04-3=
| RD2-seed05=
| RD2-team05=
| RD2-score05-1=
| RD2-score05-2=
| RD2-score05-3=
| RD2-seed06=
| RD2-team06=
| RD2-score06-1=
| RD2-score06-2=
| RD2-score06-3=
| RD2-seed07=
| RD2-team07=
| RD2-score07-1=
| RD2-score07-2=
| RD2-score07-3=
| RD2-seed08=
| RD2-team08=
| RD2-score08-1=
| RD2-score08-2=
| RD2-score08-3=
| RD3-seed01=
| RD3-team01=
| RD3-score01-1=
| RD3-score01-2=
| RD3-score01-3=
| RD3-seed02=
| RD3-team02=
| RD3-score02-1=
| RD3-score02-2=
| RD3-score02-3=
| RD3-seed03=
| RD3-team03=
| RD3-score03-1=
| RD3-score03-2=
| RD3-score03-3=
| RD3-seed04=
| RD3-team04=
| RD3-score04-1=
| RD3-score04-2=
| RD3-score04-3=
| RD4-seed01=
| RD4-team01=
| RD4-score01-1=
| RD4-score01-2=
| RD4-score01-3=
| RD4-seed02=
| RD4-team02=
| RD4-score02-1=
| RD4-score02-2=
| RD4-score02-3=
}}
Parametre:
*RD1, RD2, RD3, RD4 — [VALGFRIE] Navnene på de respektive runder. Ingen parameter vil give henholdsvis "1. runde", "2. runde", "Semifinaler", og "Finale".
*seed-width — Bredden (i pixels) af seed-cellen.
*team-width — Bredden (i pixels) af team-cellen.
*score-width — Bredden (i pixels) af hver af score-cellerne.
thread_title: Syntaks

thread_title: Diskussion
Diskussion:Azorerne

message: Artiklens navn er forkert ifølge retskrivningsordbogen. Den siger Azorerne (el. Acorerne). Men altså ikke noget med ç. Lennart Larsen 5. nov 2006 kl. 08:17 (CET)
replies: text: Azorene virker som det mest benyttede danske navn. Jeg synes det er fint hvis du flytter den. Navnet Açores burde nok nævnes i artiklen. --Leo Laursen 5. nov 2006 kl. 08:51 (CET)
Diskussion:Territoriale stridigheder

message: Vi bruger ikke "liste over" i artikelnavne, så artiklen bør flyttes til Territoriale stridigheder, der imidlertid nu er en redirect til Territorialstridighed, så der skal lige en administrator ind og slette lidt. --Heelgrasper 5. nov 2006 kl. 20:12 (CET)

message: Artiklen bør vel også have en angivelse af hvornår de forskellige stridigheder er opstået og evt. løst (samt hvordan). --Palnatoke 5. nov 2006 kl. 20:27 (CET)
replies: text: Artiklen er blevet oversat direkte fra engelsk, som heller ikke angiver, hvornår stridighederne er opstået. Desuden kan det ikke blive angivet, hvornår stridighederne blev løst, eftersom artiklen kun viser nuværende stridigheder.
thread_title:  Hvornår? 

message: 3x60 m strimmel ved Vatikanet. hvor har du finde disse oplysninger. Der er de sider, der taler dansk. 
replies: text: Dette spørgsmål rejser endnu et problem med den oversatte liste; kilderne fra den oprindelige liste er ikke taget med. På den oprindelige liste er der kildeangivelse til denne stridighed, men ikke på den oversatte. --|EPO| COM: 16. okt 2013, 14:15 (CEST)
thread_title:  Kilde
Diskussion:Plinius den ældre

message: For en god ordens skyld, så indsatte jeg kun tegningen i artiklen, fordi en bruger allerede havde lagt den op, men ikke indsat den her. Enhver lighed med den historiske Plinius den Ældre er selvfølgelig helt tilfældig, og der er vist ikke engang nogle tradtioner omkring gengivelsen af ham, som tegningen kunne illustrere. Jeg vil derfor ikke protestere det mindste, hvis nogle vælger at fjerne tegningen fra artiklen og slette tegningen, men oplæggeren vil jo nok gerne høres i så fald. --Heelgrasper 6. nov 2006 kl. 17:37 (CET)
thread_title: Untitled
Diskussion:Horisont (geografi)

message: Ifølge Den store danske encyklopædi
horisont, (af gr. horizon (kyklos) 'begrænsende (cirkel)'), i astronomi den storcirkel på himlen, der består af alle de punkter, der ligger 90° fra observatørens zenit. Den synlige horisont (kimingen), der er skillelinjen mellem himmel og havoverflade for en observatør på åbent hav, ligger under den astronomiske pga. Jordens krumning.
Ifølge Jason Harris:
Horisonten er grundplanet i horisontsystemet. Horisonten er med andre ord alle de punkter der har højden 0 grader.

thread_title:  ''Det er kun ækvator der har højden 0 grader'' 

message: Hvorfor er Observerbart univers under se også`? 89.249.0.170 7. maj 2010, 14:28 (CEST)
replies: text: Fordi der er tale om den astronomiske horisont. --Sir48 (Thyge) 7. maj 2010, 17:14 (CEST)
thread_title:  Observerbart univers
Diskussion:Firfarveproblemet

message: stavefejl i titlen - Firfarveproblemet - er den rigtige, hvordan rettes fejlen. --Villy Fink Isaksen 6. nov 2006 kl. 21:08 (CET)
replies: text: Du benytter menupunktet flyt side. Prøv selv, det er rimelig ligetil - ellers må jeg se om jeg husker at komme forbi senere, men jeg lader den lige stå, så du kan prøve selv. Mvh --Jørgen 6. nov 2006 kl. 21:28 (CET)

message: Hvor kommer tallet 1492 fra?
Engelsk Wikipedia siger 1936, hvilket også passer bedre med hvad jeg kan huske om dette problem fra tidligere, nemlig tæt på 2000 mulige kort...
Findes der en kilde til de 1492?
replies: text: Den engelske wikipedia siger at antallet blev reduceret senere, hvilket også passer med hvad den svenske wikipedia skriver. Kilden kan være Wilson, Robin (2002), Four Colors Suffice, London: Penguin Books,   side 216–222 i følge den engelske artikel. --Villy Fink Isaksen (diskussion) 9. dec 2014, 15:43 (CET)
thread_title:  1492 mulige kort?
Diskussion:Bortrykkelsen

message: For kristendommen er bortrykkelsen indledningen til dette klimaks. Kun de mest fundamentalistiske kristne venter på bortrykkelsen.
De to sætninger virker til at være noget modstridende, da den første beskriver bortrykkelsen som et generelt begreb i kristendommen, mens den sidste udtrykker, at det kun er et begreb for en lille undergruppe af de fundamentalistiske kristne. Det er også noget uklart, hvad der menes med de mest fundamentalistiske. På hvilken "skala"? --Heelgrasper 6. nov 2006 kl. 22:12 (CET)
thread_title: Untitled

message: Findes der belæg for at sige at der fandtes en bortrykkelsesteologi førend tidshusholdningen blev foreslået af Scofield og Darby?
Jeg tror at Bortrykkelsen fremfor alt er et fænomen i angelsaksisk kristendom som kun få kristne i Centraleuropa, Afrika og Asien har et forhold til.
thread_title:  Scofield og Darby