lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Jersey

message: Ifølge denne sætning: 30% af befolkningen bor i hovedstaden Saint Helier, som er den eneste by. er der kun én by på Jersey, mens der ifølge kortet ser ud til at være markeret byerne St. Austin, St John og noget der ligner Coney. Sætningen med at der kun er en by kan genfindes på en:wiki, men det lyder stadig mærkeligt.
Santac 2. feb 2006 kl. 08:53 (CET)
replies: text: De andre bebyggelser er landsbyer, så vidt jeg lige kan gennemskue det. --Palnatoke 2. feb 2006 kl. 09:08 (CET)
thread_title: Eneste by?

message: JERSEY
Jersey er også en stof type:
Jersey er samlebetegnelse for alle stoffer, som er strikket på rundstrikkemaskiner.Ved håndstrikning er der som bekendt et sæt strikkepinde. Normalt strikkes der flade stykker i hånden, men der findes også strikkepinde, der er forbundet med en blød mellempind, og disse bruges til at strikke f.eks. strømper. Det er princippet ved denne pind, der bruges i jersey.
Jersey har typisk 48 "pinde". Der monteres således 96 garnruller, hvor trådene alle sættes fast på hver strikkepind, Når strikningen er i gang vil der således for en omgang være trinvis 48 sæt nye samlinger på en runde. Og der er ingen strikkepinde hele vejen rundt, de klarer det på en eller anden måde.
En af disse sæt strikkepinde, måske nr. 49, har ingen tråde, hvorved der kommer en åben rille ned igenne det rør, der er 150 cm i omkreds og f.eks. 50 meter langt. Stoffet ligger inde i midten af strikkemaskinen, og når de50 meter er færdigt, tages det ud og vaskes/farves/efterbehandles og stoffet skæres op langs med hullerne. Derved bliver det fladt. Det lægges så op på et apparat, hvor de to sider af stoffet sættes fast i nogle nåle, der stikke op. Dette er maskinen til efterbehandlingen.
Denne proces er markant anderledes end vævning, og hele vejen gennem produktionen er der forskellige systemer til at behandle disse to typer stoffer. Jersey er typisk meget billigere end vævede stoffer.
Der er forskellige symaskiner, og processen er meget hurtigere.
Så resultatet er, at fabrikken kan skære alle modeller om torsdagen/fredagen og jeg henter dem om onsdagen!
Symaksinerne er typisk en overlock, og det særlige ved disse symaskiner er, at der er beregnet på den elasticitet, som der er i strikkede stoffer.
I Italien er jersy og strik begge en type, nemlig Maglie, men i danmark behandles strik og jersey forskelligt, da de danske strikkerier i Herning typisk ikke lavede strik, kun jersey.
replies: text: På Jersey (flertydig) er der nu et link til Jersey (stof). --Palnatoke 29. feb 2008, 11:17 (CET)
thread_title: Stoftype
Diskussion:Bit

message: Nogle der kan hjælpe mig med at forklare forskellen mellem 8,16,32,64 bit CPU arkitektur?
Forskellen ligger i den størrelse de instruktioner som processoren håndterer har. En 8 bit-CPU kan således kun håndtere 2^8=256 forskellige instruktioner, og kan kun håndtere tal (per instruktion) der er under 256. Det betyder ikke, at man ikke kan bruge højere tal, eller kommatal (flere instruktioner kan kombineres), men dog at processoren kun kan håndtere en hukommelse på 256 byte (sammenlig 256 bytes med nutidens f.eks. 1GB, 1,000,000,000 bytes). Trinnet videre til 16, 32 o.s.v. repræsenterer en eksponentiel stigning i hukommelses- og datarækkevidde, og en 32-bit processor kan således håndtere 4GB hukommelse.
64-bit CPU'er kan håndtere fremtidens større hukommelseskrav, men giver derudover ingen synlige forbedringer.

message: Jeg er lidt i tvivl om flere ting her:
1)
1 kilobyte = 2^8*1024=262144 binære tal da 2^8 er én byte, altså 8 bits med 2 muligheder. Og der er 1024 byte i en kb? Eller hvad er det for nogle tal, er et binært tal 1 eller 0, eller er det resultatet af en kombination af 1-taller og 0-ler som 1111 =15
2)
dvs. der kan lagres 1024 binære tal på hver 8 bits, eller 256 decimaltal repræsenteret af 32 bits hver, etc...
Der er også tvivl om dette. Der kan mig meget bekendt ikke lageres 1024 bit på 8 bit? men derimod kun 256 eller med fortegn -128 til 127 og den anden del er for mig meget uklar.
//Jeg tro jeg engang har lært at 1bit består af 7 binærekoder som er nul eller et.
Men er kommet meget i tvivl efter jeg har siddet og læst her på wikipedia.
thread_title:  Bit / Byte
Kategoridiskussion:Tomb Raider

message: Denne kategori forekommer mig overflødig.. --|EPO| 2. feb 2006 kl. 17:26 (CET)
replies: text: Så snart nogen (heriblandt mig sikkert) skriver flere artikler om Tomb Raider-spillene vil kategorien ikke være overflødig. Det er i hvert fald min mening. --apoltix 10. maj 2006 kl. 17:38 (CEST)
thread_title: Untitled
Diskussion:Sikhisme

message: Er det relevant i denne artikel at nævne, at jf.  cirkulæreskrivelse nr. 
11363 af 17. august 1978 fra Justitsministeriet (og cirkulæreskrivelse nr. 17133 af 21. april 
1997 fra færdselsstyrelsen) er sikher fritaget fra pligten til at bære styrthjelm, når de kører knallert eller motorcykel? --Heelgrasper 3. feb 2006 kl. 07:10 (CET)
replies: text: Indtil vi får en særlig artikel om den sikhiske turban, ja. --Palnatoke 3. feb 2006 kl. 07:33 (CET)
replies: text: :Der står:

text: :"Dele af religionen kan minde om bhakti-miljøerne i Indien, mens andre også minder om islamisk sufisme."

text: :Disse analogier er ikke encyclopædiske forklaringer, så jeg håber, at nogen kan beskrive, hvad læren går ud på, i stedet for hvad den minder om. --Sir48 (Thyge) 3. feb 2006 kl. 11:02 (CET)

message: Kan vi evt. få en uddybning om hvad de 5 K'er er?
thread_title:  De 5 K'er 

message: currently engaged in arabia....:))))
thread_title:  deployment
Diskussion:Troense

message: Artiklen om Troense er skrevet af undertegnede Knud Helles til Troense Beboerforenings folder med forslag til vandreture i Tropense og omegn. Den er udgivet på nettet af Det Lille Hotel med tilladelse fra undertegnede, og hverken jeg eller Troense Beboerforening, som jeg er formand for, har problemer med anvendelsen i Wikipedia.
Knud Helles (knudhelles@oncable.dk)
thread_title:  Troense
Diskussion:Kurt Thorsen

message: Hej.
Er der nogen tilgængelige informationer, der nævner om Kurt er adopteret af sine forældre.

message: I artiklen står der: "Under retssagen var han ofte i fjernsynet med morsomme bemærkninger om sagen." Er det, at kalde hans bemærkninger "morsomme" ikke ret subjektivt? Måske var de ment morsomt, men om de blev opfattet sådan er vel subjektivt? 
--92.243.251.196 31. aug 2015, 23:31 (CEST)
thread_title:  Morsomme bemærkninger
Diskussion:VM i håndbold (mænd)

message: Det har ikke den store betydning, men ville Verdensmesterskab (herrehåndbold) ikke være en mere naturlig titel? --Heelgrasper 3. feb 2006 kl. 17:32 (CET)
replies: text: Jeg hælder mere til én af følgende betegnelser: VM i håndbold (mænd) eller VM i håndbold (herrer). --Henrik Hansen 4. feb 2006 kl. 19:47 (CET)
replies: text: :Jeg stemmer på VM i håndbold (mænd)--Morten LJ 5. feb 2006 kl. 19:43 (CET)

text: :Det får også min stemme. Santac 5. feb 2006 kl. 19:46 (CET)
Diskussion:Christian Poulsen

message: Hvordan dælen ka Poulsen ha været u18 talent i 2001? 62.107.75.139 3. feb 2006 kl. 17:59 (CET)
replies: text: Det lyder i sandhed underligt. Ifølge DBU's hjemmeside spillede han på U/19-landsholdet i 1998-1999 og på U/21-landsholdet i 2001, samme år som han begyndte på A-landsholdet. Det virker mere sandsynligt på flere planer, at han blev U/21-talent i 2001, men jeg kan ikke lige finde en kilde til hverken det ene eller det andet. --Heelgrasper 3. feb 2006 kl. 18:52 (CET)
----
Jeg har semibeskyttet artiklen i et par dage, da den tiltrækker dumme kommentarer efter aftenens fodboldballade. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 2. jun 2007, 22:57 (CEST)
----
Hej
Jeg synes at følgende skal ændres: "Den 2. Juni 2007 blev Christian Poulsen udvist i kampen mod Sverige. Dette førte til at en spiller løb på banen og angreb dommeren."
Det er vel ikke Poulsens skyld at manden render ind på banen? Manden havde vel gjort det, ligemeget om det havde været gult kort, frispark eller noget andet. Der er vel ikke direkte sammenhæng.

text: Formuleringen "Dette førte til" angiver ikke at det var Christian Poulsens skyld - men at hans udvisning førte til tilskuerens handling. Det er korrekt nok. Formuleringen ser dog ud til at være ændret i mellemtiden.  -- JGC 4. jun 2007, 13:08 (CEST)
thread_title: Untitled

message: Holbæk, ifølge ledeteksten – Asnæs ifølge infoboksen.  Hva er riktig?  Eller har kommunegrensene flyttet seg, og begge er riktige? — the Sidhekin (d) 9. mar 2009, 22:05 (CET)
thread_title:  Hvor er han så født?
Diskussion:Stevnsgade Basketball (forening)

message: Klubben har vist aldrig blot heddet Stevnsgade, men Stevnsgade Basket og nu BK Skjold/Stevnsgade Basket. Artikeltitlen bør vel være det nuværende navn. --Heelgrasper 3. feb 2006 kl. 18:17 (CET)
replies: text: Jeg har nu flyttet artiklen til BK Skjold/Stevnsgade Basket og oprettet en flertydig artikel under Stevnsgade. --Froztbyte 1. dec 2007, 23:23 (CET)

message: Tror ikke stevnsgade er den største sportsklub i Danmark. Ved ikke hvilken klub der er den største målt på antal medlemmer, men ved at eksempelvis Skovbakken har ca 3600 medlemmer - i følge deres hjemmeside. Altså dobbelt så mange! 
replies: text: Jeg har omformuleret (neutraliseret) formuleringen vedrørende klubbens størrelse i teksten og på denne baggrund tilladt mig at fjerne POV-skiltet. --Froztbyte 1. dec 2007, 23:23 (CET)
thread_title:  Største klub?
Diskussion:Erich Christian Werlauff

message: Jeg har selv en smule svært ved at tyde dele af det brev, jeg har tilføjet som illustration til artiklen (:Billede:Hübertz-Aarhus-Statsbiblioteket-1.jpg), så det var nok praktisk at føje en transkription til beskrivelsen af det på Commons. Man kunne mene, at noget lignende kunne være nyttigt ved Wegeners skrivelse (:Billede:Hübertz-Aarhus-Statsbiblioteket-3.jpg), men jeg tror ikke, at de fleste vil have problemer med at tyde den på egen hånd.
Pga. min problemer med at tyde skriften har jeg selvsagt brug for lidt hjælp. Så vidt jeg kan se står der (usikkerhed angivet med efterstillet [?] og et ord, jeg end ikke vil gætte på med [...]):
Kiæreste Hr. Conferentsraad!
Da De mueligen ad modum Lüxdorphii Engelstoftii og min egen Ringheds kunde have lyst at tilføie Deres Exemplar af Hübertz's Aktstykker den i Gaar omtalte Anecdote, fremsendes herved Exemplaret qvæstionis.
For [?] jeg, ved samme Lejlighed [...] [...] [...] [...] [...] [...] at laane mig Heiberger [?] [...] levnet, Ja det er uvist, om Selskabet vil sende mig det.
Deres altid hengivne
18de August Werlauff
Høivelbaarne Hr. Conferentsraad Wegener
C. af D. p. p.
Bemærkning: Med Selskabet hentydes der formodentlig til Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie, hvor Wegener var forstander. --Heelgrasper 4. feb 2006 kl. 00:35 (CET) Tilføjelse: Jeg har nu fundet en en lille artikel Erling Stensgård, "Den vrede Conferentsraad og Hübertz' "Aktstykker"", som vist oprindelig har været trykt i Aarhus Stiftstidende (jeg har konsulteret et særtryk af samme). Her er der en delvis transkription, som jeg har brugt til at tilføje og rette min egne mangelfulde transkription (jeg foretrak at gøre det direkte herover i stedet for at gentage transkriptionen), men desvære har Stengsgård ikke interesseret sig for stykket mellem "qvæstionis" og "Deres altid hengivne". --Heelgrasper 15. feb 2006 kl. 09:40 (CET)
thread_title: Brevet fra Werlauff

message: Werlauff var i en periode medlem af Kungl. Vitterhets Historie og Antikvitets Akademien i Sverige
- læs om dem her - http://www.vitterhetsakad.se/ - og af den grund har han velsagtens været i Sverige. (Jan Eskildsen).
replies: text: Jeg kan ikke se, at der var noget krav om at møde op i Sverige, for at han kunne være medlem af det svenske selskab, så med mindre der er dokumentation for, at han har været i Sverige ser jeg ingen grund til at antage, at det er en fejl i DBL. Det var fx vist ikke almindeligt, at de udenlandske medlemmer af Det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie mødte op i København før man kommer noget op i 1800-tallet, så lignende forhold kunne vel gøre sig gældende i Sverige. --Heelgrasper 30. sep 2006 kl. 21:36 (CEST)
thread_title: Lyder ikke rigtigt at han aldrig var ude af landet
Diskussion:Dain, Dvalin, Dunør og Duratro

message: Det var dog et skrækkeligt artikelnavn. Jeg flytter. --Palnatoke 4. feb 2006 kl. 10:27 (CET)
Hej Palnatoke. Jeg vil så foreslå navnet Yggdrasils fire hjorte: Dain, Dvalin, Dunør og Duratro da søgningsindeksering på hjortenes navne så vil give artiklen høj rang. --Glenn 4. feb 2006 kl. 11:11 (CET)
replies: text: Det argument vil give os urimeligt lange artikelnavne. --Palnatoke 4. feb 2006 kl. 11:13 (CET)
replies: text: :Artiklen omhandler jo de fire hjorte. Det er de fire hjortes navne der er interessant for læseren og de vil derfor være godt som blikfang. --Glenn 4. feb 2006 kl. 11:46 (CET)
replies: text: ::Jeg synes også at det er et skrækkeligt artikelnavn. Enten Yggdrasils fire hjorte eller Dain, Dvalin, Dunør og Duratro vil være i orden med mig. --Maitch 4. feb 2006 kl. 11:52 (CET)
replies: text: :::Så flyttes de til Dain, Dvalin, Dunør og Duratro. --Glenn 4. feb 2006 kl. 11:55 (CET)

text: Det ville være rart, hvis artiklen kom ind på hvordan hjortenes navne er interessante - ville det ændre på noget, hvis de hed John, Paul, George og Ringo? --Palnatoke 4. feb 2006 kl. 12:56 (CET)
Ifølge http://fax.libs.uga.edu/PT7234xE211/1f/the_eddas.pdf har navnet en betydningen men det er vist uden betydning for hjorterne på yggdrasil. Så det kan vel sammenlignes med Rip, Rap og Rup. Dvs 3 person uden forskel mellem de enkelte. Lennart Larsen 4. feb 2006 kl. 15:18 (CET)
thread_title: Untitled
Diskussion:Brissel

message: "Det er blevet vist at man som 80-årig har ca. 1/100 af den oprindelige brissel tilbage."
replies: text: Dette kan betyde at den er svundet bort eller at den er blevet udskiftet. Den engelske artikel giver grund til at tro det første. --Palnatoke 4. feb 2006 kl. 10:34 (CET)

message: Denne artikel bør sammenskrives med Thymus (kirtel), da de omhandler samme emne. Jeg vil selv mene at artikel navnet Brissel skal beholdes, da det lader til at være det mest brugte danske ord for dette organ. --Janus 22. sep 2009, 00:59 (CEST)
thread_title:  Sammenskrivning med artikel Thymus (kirtel)
Diskussion:Horne Kirke (Hjørring Kommune)

message: Det synes usandsynligt (men ikke umuligt) at to skoleskibe, begge ved navn København, skulle være forlist med blot en snes års mellemrum. Kendtest er det skoleskib som i 1928 forsvandt sporløst. Hvordan hænger det sammen med 1949-forliset? Fandt det virkelig sted? Havde dette skib måske et andet navn? -- Sebastjan 04. feb. 2006 kl. 12:30 (CET)

message: Tak for tilbagemeldningen. Der hersker i sognet (jeg bor i Horne Sogn) en del usikkerhed om dette modelskib. Informationen om datoen er hentet fra Ålborg Stifts hjemmeside, som jeg regnede for pålidelig. Jeg vil checke andet sted også.
Men mange tak.
replies: text: Jeg har fundet følgende billedtekst:

text: Femmastet bark "Hans Christian". Model af skoleskibet "København", der forliste i 1949. Det er udført af kaptajn N. Kiel, Vandbygningsvæsenet, (født i Horne). Det blev ophængt i kirken til minde om sønnen Hans Christian, der omkom ved "Københavns" forlis

text: Dette giver ingen klar mening. Man kunne gætte på at Hans Christian Kiel omkom ved forliset af det femmastede skoleskib København i 1928, og at faderen (i 1949) gav et mindre sejlskib navn efter sønnen, samt skænkede en model heraf til kirken. -- Sebastjan 04. feb. 2006 kl. 12:50 (CET)
replies: text: :Faktisk hænger en model af de femmastede skoleskib Kjøbenhavn i Skagen Kirke, se her -- Sebastjan 05. feb. 2006 kl. 14:15 (CET)

text: :Yderligere oplysninger, samt links til relevante sider, findes her: de:Skoleskibet København -- Sebastjan 06.feb. 2006 kl. 10:15 (CET)
thread_title:  Undersøger det nærmere (kirkeskib) 

message: Den 11. juni 1948 blev DFDS's rutebåd Kjøbenhavn minesprængt i Kattegat, med tab af 48 menneskeliv. Imidlertid findes navnet "Kiel" ikke i en liste over "Danske søfarende, der omkom under og efter krigen 1939-45" selv om bl.a. dette forlis er inkluderet i listen. Se 
Forvirringen mht. omstændighederne ved Hans Christian Kiels død må skyldes at man har sammenblandet disse to forlis (1928 og 1948). -- Sebastjan 14. feb. 2006 kl. 09:30 (CET)
thread_title: Rutebåden ''Kjøbenhavn,'' minesprængt 1948
Diskussion:Nikolaj 2. af Rusland

message: jeg synes det er pinligt at skrive at hans Czarina var tysk.
hun var dansk.
replies: text: Mon ikke du forveksler hans kone med hans mor, Dagmar som var gift med tsar Alexander den 3. og datter af Christian 9.? Byrial 4. sep 2004 kl. 13:12 (CEST)

message: Den måde han kom af dage på kan vel ikke klassificeres som en henrettelse. Jeg mener at en henrettelse er efter en retssag. Nej blev han ikke myrdet? Kinna (diskussion) 30. jun. 2023, 21:53 (CEST)
replies: text: @Kinna Den engelske version bruger ordet "execution" = "henrettelse" og når jeg læser beskrivelsen af hvad der skete, så minder det rigtig meget om hvad jeg opfatter som en decideret henrettelse, hvor der formentlig forud er afsagt en eller anden mere eller mindre formel dødsdom. Hjart (diskussion) 30. jun. 2023, 22:22 (CEST)

text: @Kinna Som jeg læser https://denstoredanske.lex.dk/henrettelse forudsætter "henrettelse" ikke nødvendigvis en retssag, som de normalt foregår i DK, men blot en eller form for "dødsdom". Hjart (diskussion) 30. jun. 2023, 22:29 (CEST)
@Hjart: Jeg kan da se jeg har ret. Henrettelse er eksekvering af en dødsstraf. Bare fordi man planlægger at slå nogen ihjel er det ikke en henrettelse. Nogen har besluttet at slå dem ihjel og har så gjort det. Jeg har også set en udsendelse der netop beskrev det hele. Og der blev det kaldt mord. Din egen kilde fortæller at det er en likvidering. Der er ingen der ved om der er afsagt nogen dødsstraf. Hvordan kan alle børnene så også blive slået ihjel?
thread_title:  Henrettelse
Diskussion:Konsulat

message: Jeg havde ikke så meget at tilføje, men håber folk kan fylde noget mere på. Så bare ikke pænt ud med et rødt link fra forsiden :-) --Snailwalker 5. feb 2006 kl. 14:05 (CET)

message: Må jeg foreslå at der tydeligt skelnes mellem generalkonsulater (med udsendte diplomater) og honorære konsulater (med typisk ulønnet lokal bemanding). Jeg ved ikke umiddelbart nok til skrive løs, men hvis nogen gør det, ville det være rart med en grundig forklaring ... Byrial 30. jun 2006 kl. 15:24 (CEST)
replies: text: Jeg mener bestemt at vide at en generalkonsul for Danmark ikke nødvendigvis er udsendt (eller behøver at tale dansk). -- Sebastjan 30. jun 2006 kl. 15:32 (CEST)
Det danske udenrigsministerium skriver på deres hjemmeside:

text: Danmark har 69 ambassader og 11 generalkonsulater foruden en række handelskontorer i udlandet, som har udsendte danske medarbejdere. Her kan du altid få hjælp og gode råd på dansk.
Og:

text: Ud over ambassaderne, generalkonsulaterne og handelskontorerne har Danmark godt 450 såkaldte honorære konsulater i udlandet. De honorære konsulater har normalt ikke dansktalende personale. En honorær konsul er ofte en statsborger i opholdslandet, som Danmark har udpeget til at varetage lokale danske interesser. Konsulen får ikke løn for sit arbejde, men vil forsøge at hjælpe en dansk statsborger, som kommer i vanskeligheder, så godt som muligt.
Ud fra det kunne man tro at en generalkonsul er en udsendt diplomat. Byrial 30. jun 2006 kl. 15:42 (CEST)

text: Jeg kan kun tale om Malta, som måske er en undtagelse. -- Sebastjan 30. jun 2006 kl. 15:48 (CEST)
En generalkonsul kan være såvel udsendt som honorær. Udsendte konsuler er normalt generalkonsuler, men der forekommer - især i større udenrigstjenester end den danske undtagelser herfra.
Diplomat
thread_title:  Forskellige typer af konsulater
Diskussion:Lyrik

message: Burde poesi linke her, eller have sin egen artikel, Poetry linker nemlig hertil --Opspin 5. feb 2006 kl. 15:07 (CET)
replies: text: jo, poesi er det bredeste begreb og burde være "moderartiklen". Poesi redirecter også hertil.--pmh 10. aug 2006 kl. 08:20 (CEST)
Poesi bliver godtnok i daglig tale sidestillet med "lyrik" eller "digte", men hvor hovedgenren lyrik siger noget om indholdet - det fortættede udtryk for en følelse eller en tanke - så siger poesi(kontra prosa) noget om formen.
replies: text: :Poesi: En fast, bunden form

text: :Prosa: En fri form
Alle hovedgenrerne: Epik, Lyrik, Drama kan være skrevet som prosa eller poesi.

text: :Folkeviser - epik, poesi.

text: :Græske tragedier - drama, poesi

text: :Prosadigte - lyrik, prosa
replies: text: :::Poesi burde have sin egen side! --Bendt.v.rasmussen 8. jun 2007, 11:16 (CEST)
replies: text: :::::Folkeviser fortæller oftest en handling, har en hovedperson, en tid og et miljø. Derfor må folkeviser betegnes som Epik. --Bendt.v.rasmussen 12. jun 2007, 22:22 (CEST)
replies: text: :::::: Hejsa Bendt.v.Rasmussen - jeg har set din mail til mig - og svaret er: Jeg ved ikke nok om lyrik og poesi til at blande mig i dette. Mht til digte er det (pt) mig det har lavet sidste gennemgribende revision. Jeg diskuterer helst på emnernes diskussionsside eller på min egen diskussionsside, og ikke så gerne uden for Wikipedia. Du kan se i artiklernes historik hvem der har lavet hvilke redigeringer. Hvis du kan skrive noget bedre og mere klart i artiklerne end hvad der allerede står, skal du endelig straks gøre det.--pmh 13. jun 2007, 08:24 (CEST)
----
I afsnittet Postmodernismen 1980 - 2006: 
Hvad betyder:

text: Troels Kløvedal udgav, bolter om sine togter til forskellige togter til eksotiske rejsemål med sit sejlskib Historiske romaner af Ebbe Kløvedal Reich og Helle ...  
--  PHansen 30. maj 2006 kl. 19:56 (CEST)
----
Undskyld, det skulle have været "bøger". Det er rettet nu.
--PrixeH 31. maj 2006 kl. 11:07 (CEST)
thread_title:  Poesi
Diskussion:Allelopati

message: En anonym bruger har indsat linket "cumarsyre". Bortset fra, at det indledende "c" virker forkert, har jeg en fornemmelse af, at "cumarsyre" (eller altså: kumarsyre) og kumarinsyre er én og samme ting (jeg læser mig til, at "kumarin: Kumarsyre-anhydrid")?--Sten Porse 5. feb 2006 kl. 19:51 (CET)

message: - Ifølge kemisk ordbog er cumarinsyre, kumarinsyre og cumarsyre alle triv. navne for (E)-3-(2-hydroxyphenyl)prop-2-ensyre [614-60-8]. Så du har ganske ret, det er det samme, men jeg tænkte at da navnene ikke lyder helt ens, kunne opstå tvivl og jeg tilføjede "ell. cumarsyre", det fremgik måske ikke så klart ?
mvh Susen
thread_title:  Allelopati: cumarsyre
Diskussion:Vantro

message: Ifølge min Koran, er en vantro en som siger han tror, men ikke gør det.
replies: text: Siger den det på dansk? --Palnatoke 6. feb 2006 kl. 17:33 (CET)

message: SOm den står nu er sætningen IMO POV: Fra en religiøs synsvinkel er en vantro en person, som har en religiøst forkert opfattelse, det kræver vist en lidt mere uddybende forklaring end den nuværende. Hvis ingen forbedrer den, foreslår jag at denne artikel bliver slettet. mvh. --Ktp72 30. apr 2008, 14:45 (CEST)
replies: text: Har tilføjet lidt tekst, der muligvis tydeliggør begrebet lidt. Mht. POV tror jeg, vi skal være lidt varsomme med at bruge POV om netop denne artikel, da selve begrebet vantro i sin natur ikke kan være neutralt - som artiklen står (både før og efter undertegnedes redigering) synes jeg faktisk, man har forsøgt at undgå at vægte nogen "side" højest. (Jeg er bevidst om, at artiklen især efter min egen redigering tager udgangspunkt i kristendommen, men eksempler er, for mig at se, eneste vej at gå, og kristendommen er trods alt stadig den officielle religion herhjemme). --Lindblad 30. apr 2008, 16:38 (CEST)
replies: text: :Tak, din redigering hjalp, problemet set fra min vinkel, er at et så værdiladet begreb ikke er beskrevet fyldestgørende nok, og at beskrivelsen derfor let bliver POV pga. dens ensidighed. mvh. --Ktp72 30. apr 2008, 20:06 (CEST)
thread_title: POV
Diskussion:Fredsprismedaljen

message: "Medaljen kan ikke ansøges af soldater eller politifolk, som har deltaget i en ikke-FN styrke"
replies: text: Hvad nu hvis man har deltaget dels i en FN-styrke, dels i en ikke-FN-styrke? Og hvem uddeler egentlig denne medalje? --Palnatoke 7. feb 2006 kl. 10:31 (CET)

message: Medaljen kan ansøges af alle og enhver som ...
Kan man skrive sådan på dansk: ansøge en medalje? Artiklen synes gennemgående at være affattet på et mindre godt dansk. -- Sebastjan 07. feb. 2006 kl. 10:40 (CET)
thread_title: Sprog