lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Mælkevejen

message: Jeg sidder i en lille landsby i Andesbjergene med en forbindelse på 2-3 MB/s så det er ret uoverkommeligt at lave wiki-korrekte ændringer pi artiklen.
Imidlertid er der netop offentliggjort nye, bedre målinger af galaxen.
Gider nogen placere nedenstående hvor det hører til?
---
Nye målinger (2009 JAN 05):
De allernyeste, direkte målinger af masers i spiralens arme giver en rotationshastighed for Solen på på 267 km/s.
Dette betyder samtidig, at Mælkevejsgalaksens masse er ca 1½ gange så stor som tidligere beregnet.
Samtidig viser de, at Mælkevejen tilsyneladende har 4, og ikke 2, spiralarme.
http://www.cfa.harvard.edu/press/2009/pr200903.html
---
thread_title:  Nye målinger 

message: Eftersom alle stjerner vi kan se på himlen er en del af mælkevejen, er det vel lidt misvisende at sige, at det kun er "det lysende bånd på himlen". Det lysende bånd er jo blot en af galaksens 5 spiralarme, mens de andre stjerner ikke er en del af denne, men dog en del af mælkevejen.
replies: text: Fuldstændig korrekt. Problemet er, at egennavnet "Mælkevejen" oprindelig - og i årtusinder - betegnede netop de lysende bånd, man kunne se på himlen. Da man meget sent blev klar over, at båndet var galaksens arme set fra siden, blev navnet "genbrugt" til at betegne hele galaksen, et forhold som kan observeres utallige gange indenfor astronomien (dværgstjerner som er helt normale hovedserie-stjerner, hvide dværge i mange forskellige farver, osv. osv.). Det er vist for sent at gøre noget ved det og vi må helt enkelt leve med denne dualitet. John.St 21. dec 2008, 23:10 (CET)
thread_title:  Problemer med navnet Mælkevejen 
Diskussion:H.C. Ørsted

message: Hmm - så "hudt jeg visker" var Ørsted først til at påvise aluminium (vistnok i en bestemt slags ler), men han kunne ikke isolere metallet på det tidspunkt. Dette lykkedes først senere for (vistnok) en tysk kemiker.
Ovenstående med forbehold for at Peo ikke husker forkert...!

message: Kommer teksten til denne artikel oprindelig fra et gammelt leksikon eller hvad? Sproget virker meget gammeldags og nogle steder er gramatikken som taget ud af det 18. århundrede, det er jo ikke direkte forkert men virker lidt underligt. Jeg rettede et sted hvor der var brugt "tyde" og "vidne" i 3. person flertal i stedet for "tyder" og "vidner" som på moderne dansk, men efter at læse videre er der flere af den type, og også andre utidssvarende formuleringer. 86.26.9.106 13. sep 2010, 17:24 (CEST)
replies: text: Jeps, den stammer oprindeligt fra "Biografi(er) af C. Christiansen og K. Kroman i 1. udgave af Dansk biografisk leksikon, 19. bind, side 394,", så det er forklaringen. Mvh. Knud Winckelmann 13. sep 2010, 17:27 (CEST)
replies: text: :Ok, det forklarer det jo, jeg får umiddelbart lyst til at rette sproget til så det fremstår mere tidssvarende, men før jeg evt. går igang med det vil jeg høre hvad andre siger til den idé, for jeg vil ikke gøre nogen sure hvis det foretrækkes at bibeholde den originale stil. 86.26.9.106 13. sep 2010, 17:56 (CEST)
replies: text: :: Gør det endelig, som det står i "DBL"-skabelonen nederst på siden er du velkommen dertil. --Villy Fink Isaksen 13. sep 2010, 17:58 (CEST)
replies: text: :::(redigeringskonflikt) Hvad Villy Fink Isaksen siger. Knud Winckelmann 13. sep 2010, 17:59 (CEST)
Jeg er så gået i gang med at opdatere sproget (undskyld jeg ikke var logget ind før), jeg har forsøgt at være tro mod kilden og kun rettet til hvor det gammeldags sprog var enten forvirrende eller virkede meget gammeldags, for den originale artikel er godt skrevet. Hvor jeg har været i tvivl har jeg ladet de originale formuleringer stå. Jeg er blevet H.C. Ørsted fan af at arbejde den her artikel, måske skulle jeg have fulgt bedre med i skolen :) men jeg vidste ikke særlig meget om ham før, så det kan jeg takke vores bombemand for (gik ind for at læse om Ørstedsparken efter bombemanden var fanget der!) Thomas Horsten 13. sep 2010, 22:47 (CEST)
Det er sværere end man skulle tro. Denne del af artiklen bærer voldsomt præg af den tidsalder den er skrevet i, og det kunne være rart at have nogle med baggrund i moderne fysik ind over. Thomas Horsten 14. sep 2010, 00:06 (CEST)
thread_title:  Hvorfor er sproget så gammeldags
Diskussion:Fremskridtspartiet

message: Det vil være rart om en erfaren redaktør med politisk indsigt kiggede artiklen igennem. 
replies: text: Jeg har slettet de to afsnit, der ikke levede op til Wikipedias krav om, at artikler skal være skrevet fra et neutralt synspunkt (NPOV).

text: I øvrigt så teksten under overskriften "Synspunkt" ud til at være kopieret fra en anden kilde, så den skulle under alle omstændigheder have været slettet.

text: - Kåre Thor Olsen (Kaare) 8. jun 2004 kl. 19:17 (CEST)

text: - Ja, han havde også sat sit navn på som var det et brev. Jeg tror han har kopieret det meste fra partiets site.

message: Har tilbageført artiklen til Palnatokes version, da der er blevet udført vandalisme mod artiklen, udført fra adresserne 83.91.156.247 og 217.61.230.110.
Spørgsmålet er om ikke partier og politiske bevægelser generelt bør låses, set i forlængelse af hele polemikken omkring Muhammed-tegningerne, da der siden da tilsyneladende, er sket en stigning i vandalismeniveauet.
thread_title:  Vandalisme 

message: Nu udstiller jeg min uvidenhed: Det er vel ikke den samme Ove Jensen, som var leder af partiet både i 1984 og 2007? --|EPO| COM: 11. jan 2011, 10:49 (CET)
replies: text: Det er den samme 'Ove Jensen'. (glemte signatur) Dylansmrjones 20. jan 2011, 05:57 (CET)
thread_title:  Ove Jensen
Diskussion:Æstuarium

message: 
Jeg er ikke glad for formen estuarie. Ikke mindst da der er tale om et "lærd" ord, ville jeg foretrække estuarium (måske endda æstuarium). (Ordet er ikke med i RO.) Vi skriver vel (endnu) ikke akvarie, auditorie eller laboratorie (RO har kun formerne med -rium).
Hvad mener andre?
Sebastjan 09 juni 2004 kl. 09:50 (CEST)
replies: text: Hmm Sebastjan..du har muligvis ret. Jeg kender ordet fra universitetet, men der er næsten al litteraturen jo på engelsk, så måske er det bare en uskik at vi har brugt den form. I en af mine læreres bøger bruger han ordet estuarie - det er vist min eneste dansksprogede lærebog om det emne. Goggle finder også flest danske sider med den form - men det betyder jo ikke nødvendigvis at det er rigtigt. Måske skulle vi flytte artiklen til estuarium, så vi følger RO, og så lave en omdirigering fra estuarie dertil, så folk kan finde artiklen ;-)

text: Min kilde:

text: Hans Ulrik Riisgaard: Basisbog i økologi, København 1993. Side 81.

text: Mvh Malene

message: Kære Malene, - Jeg har nu tænkt videre over problemet og kigget i diverse ordbøger m.m. Hverken ODS eller NDO kender ordet. Gyldendals Fremmedordbog og Den Danske Netordbog har begge kun æstuarium (og der er ikke nogen henvisning fra estuarium til æstuarium).
Ordet er tydeligvis latinsk (aestuarium). Mange moderne sprog (engelsk, fransk, italiensk, svensk) synes at undgå ae (æ); man skriver i stedet e.
Man kan argumentere for at vi på dansk i mange tilfælde beholder latinens æ (ækvivalent, æstetisk, osv.; også f.eks. Sankt Mariæ Kirke, hvor svensk ville have Sankt Marie Kyrka).
Mon dette forhold på dansk skyldes at vi "tilfældigvis" har et bogstav æ i mange rent danske (nordiske, germanske) ord? Jeg har ikke tidligere tænkt herover, og jeg vil evt. tage det op i diskussionsgruppen dk.kultur.sprog.
Venlige hilsner, Sebastjan 10 juni 2004 kl. 09:45 (CEST)
replies: text: Kære Sebastjan - artiklen er hermed flyttet. Tak for lærerigt input og også for korrigeringer ved Grauballemanden :-)

text: ...psst Sebastjan opretter du ikke snart en brugerside, så bliver det lidt nemmere at skrive til dig ? ... altså jeg ved jo godt hvorfor du ikke er oprettet..men kunne du ikke bare kalde dig "Tohundredesyttenogenhelmasseandretal" eller et eller andet andet nonsens - bare så der er et centralt sted at kontakte dig.

text: God weekend og solskin fra Malene

message: Kære Malene, - Tak for de venlige ord!
Du er velkommen til at kontakte mig, enten på 
Bruger diskussion:217.73.177.133 eller med email sebastjan60@hotmail.com
Hvad solskin angår: lige nu er det overskyet, men ellers har vi om sommeren her på Malta mere sol end vi bryder os om. Turister advares mod overdrevent solbaderi.
Hilsner Sebastjan

message: Undskyld sproget.
Jag har översatt er goda artikel till svenska: [[sv:estuarium]]. Av diskussionen ovan valde jag estuarium istället för æstuarium, båda formerna tycks finnas i svenskan men som sagt använder vi sällan æ.
Jag vill passa på att påminna om att ett aktuellt æstuarium är ''Lake Pontchartrain'' som översvämmade [[New Orleans]]. [[Bruger:213.67.152.122|213.67.152.122]] 11. sep 2005 kl. 19:17 (CEST)

thread_title:  Flytteforslag
Diskussion:Indo-arier

message: Hvilke klider har man til dette folk?

message: Det er nu en kendsgerning iflg. dna videnskaben, at Indusfolket IKKE er indvaderet fra nord af ariere i oldtiden. Det er en myte/skrøne skabt af engelske forskere i 1800-tallet, der skulle legalisere englændernes tilstedeværelse i Indien, ved at gøre den hvide race til den "naturligt" overlegne. Og samtidig et forsøg på at nedgøre vedaerne Indiens og verdens ældste  religiøse skrifter, som langt overgår bibelen. Disse skrifter stammer netop fra Induslandet, skabt af Induslandets ariere (de "ædle")
Induskulturen er hermed det sande "CIVILISASIONENS VUGGE". Dette passede absolut ikke englænderne, som skulle lægge grund for den kristne mission.
Mange videnskabelige artikler på nettet bekræfter. 
Hanne 
replies: text: slut flytning (flyttet af Nico 14. okt 2011, 17:46 (CEST))
thread_title: Flyttet fra artikel
Diskussion:Centrum

message: er der på dansk nogen forbindelse imellem Centrum og Center?

message: Ved nogen, om det omtalte parti Centrum, der "uden held stillede op til Folketinget i 1920" var opstillingsberettiget? Hvis ikke, opfylder partiet vel ikke relevanskriterierne og bør derfor kunne fjernes fra listen. Pinger lige Dipsacus fullonum, der har skrevet artikler om folketingspolitikere i forgangne tider. - Sarrus (d • b)  d. 19. apr. 2024, 15:03 (CEST)
replies: text: Partiet blev stiftet af Laurits Birck som var valgt til Folketinget for Det Konservative Folkeparti. Han meldte sig ud af de konservative i marts 1920 og stiftede partiet Centrum som stillede op til folketingsvalget 26. april 1920 og folketingsvalget 6. juli 1920 samt et landstingsvalg. Så ja, partiet var både opstillingsberettiget og stillede op, men fik ikke valgt nogen mandater. Kartebolle (Dipsacus fullonum) (diskussion) 19. apr. 2024, 15:41 (CEST)
replies: text: :Okay, så lader vi den stå. Det er dog ikke til at se af beskrivelsen på siden. - Sarrus (d • b)  d. 19. apr. 2024, 15:42 (CEST)
thread_title:  Partiet Centrum
Diskussion:Danske Lov

message: Jeg har tidligere skrevet noget af indholdet til denne artikel, men ved gensyn mente jeg, at indholdet var alt for spredt. Derfor har jeg omskrivet det hele og inddelt det i afsnit, så det hele er blevet mere overskueligt. nstenberg 30 juli 2006
thread_title:  Omskrivning og inddeling 

message: Jyske Lov var den yngste og blev derfor også brugt uden for Jylland.
Jyske Lov er fra 1241. Er den den yngste? -- mvh wildt kl. 18:46 13. Juni 2004 (CEST)
Landstingenes lovgivende funtion blev afskaffet og så kom der ikke længer nogen samlet lovgivning,
fra den side.
13. jun 2004 kl. 19:42 (CEST)Haabet
Men hvornår er de to andre landskabslove fra? --wildt kl. 20:13 13. Jun 2004 (CEST)
thread_title:  Diverse
Hjælp-diskussion:Kategorisering

message: Hej
Jeg mener kategorierne er et godt systm til at navigere efter, og jeg ser ikke noget problem i at nogle artikler ligger i flere kategorier. 
- Jeg kunne bare godt tænke mig at de stod i toppen i Monobook-indstillingen, som de gjorde i begyndelsen, og som de gør i de andre opsætninger; Er nogen der er inde i  programeringen som kan hjælpe med at indrette et "My-skin" på den måde - altså monobook-look med kategorier i toppen ? Det ville være dejligt  vh. [[Bruger:Nico|Nico]] 16. jun 2004 kl. 14:02 (CEST)

message: vmener at Kategorierne bør helt fjernes da der ikke er nogen som har indsigt nok i Kategori systemet som gider at tilføje en 
vejledning, siden med koder. 
16. jun 2004 kl. 16:57 (CEST)16. jun 2004 kl. 16:57 (CEST)
replies: text: Haabet, vi er godt klar over din holdning. Hvis du ikke har noget kontruktivt at tilføje, så bland dig udenom. Vi andre skal nok finde ud af det med tiden.

text: Og tag så lige at få rettet din underskrift til noget meningsfuldt. Det kan da ikke passe at du som en af de mest erfarne på Wikipedia stadig ikke kan finde ud af noget så simpelt som at sætte en passende underskrift. Der er endda en fin knap til det, så alle burde kunne udvise nok intelligens til at trykke på knappen.

text: --Christian List 16. jun 2004 kl. 17:08 (CEST)

message: Det kan altså ikke nytte at tilføje noget som viket totalt rodet og som ingen kan overskue.
Hvis du ikke nu selv kan overskue hvad du har gang i, hvordan vil du så have at den almindelige bruger skal kunne finde hoved eller hale på det.
Det er altså meningen at alle kan bruge det.~
Men det helt store problem er at man skulle kunne finde katagorier som undergruper af andre katagorier og det begge veje.
16. jun 2004 kl. 23:49 (CEST)~

message: Teksten på denne side er sammenfaldende med tankerne og teksten på Wikipedia:Kategorier. Hvad er forskellen på de to sider? Bør de ikke sammenskrives til en enkelt, fælles politik for:
* Navngivning af kategorier
* Hierarki mellem kategorier
* Hierarki mellem artikler og deres kategorier
Samt etablere et decideret kategori-projekt med ansvarlige for at håndtere disse og lave deciderede politikker og komme med råd til hvorledes nye emner kategoriseres, sætte standarder for antal artikler og underkategorier i en kategori, før passende mellemkategorier skal indsættes – og selvfølgelig have bots klar til disse formål.
--Morten Barklund 19. okt 2005 kl. 20:34 (CEST)
replies: text: Jo, denne artikel burde blive sammenskrevet med den anden. Det vil også være en fordel med en central projektside for kategoriseringen, som også har været foreslået før. Der skal bare være nogen som gør det. --Maitch 19. okt 2005 kl. 21:41 (CEST)
replies: text: :Kan se denne diskussion er gået i stå, så jeg vil genoplive den ved at bemærke at jeg synes det vil være en fremragende idé at gennemføre Mortens forslag... Men det kræver, som sagt, at nogen gør det... --Epistaxis 4. apr 2007 kl. 22:04 (CEST)
thread_title:  Duplet
Diskussion:Akvarium

message: Hello, here is my aquariums: http://home.tiscali.cz/rbaquarium/index.html
Diskussion:Romerske kejsere

message: Antoniske dynasti (138-192)
*Antoninus Pius 
*Marcus Aurelius (Heliogabalus) 218 - 222
Der er åbenbart kommet kludder i kejserrækken: Marcus Aurelius er (også i artiklen om ham) blevet sammenblandet med Heliogabal.
Sebastjan 21 juni 2004 kl. 09:15 (CEST)
----
Okay. Listen (som jeg indsatte) er nu rettet.
Hvad med artiklen om Heliogabal - handler den om ham, bortset fra, at han hedder noget andet?
wildt 21. juni 2004 kl. 11.53 (CEST)
------
Jeg er ikke dus med romersk historie. Men jeg har nu lavet link fra Heliogabalus til den tilsvarende engelske Wiki-artikel.
Sebastjan 21 juni 2004 kl. 12:10 (CEST)
-----
Burde den østromerske kejserrække ikke tilføjes?
Kasper Holl 25. aug 2005 kl. 12:18 (CEST)
replies: text: Jo det ville være en god ting - vh.  Nico 25. aug 2005 kl. 15:44 (CEST)
thread_title: Untitled
Diskussion:Gode bøger om Sigøjnere

message: Skal det her virkelige have sin egen artikel? Er det ikke bedre at placere denne tekst under artiklen om [[Sigøjner]]e, hvor der skam er et afsnit om det? [[Bruger:Fedor|Fedor]] 21. jun 2004 kl. 09:34 (CEST)

message: ''Den kendte danske drengeserie fra 60'erne om drengen Jan''
Den første af Jan-bøgerne udkom i '''1942'''.
I øvrigt synes andre forfattere og bogtitler at være unøjagtigt
gengivne (efter hukommelsen?). Og bogtitler bør ''kursiveres.''
Sebastjan 21 juni 2004 kl. 09:55 (CEST)

message: jeg stemmer for at slette siden. hvad nytte har vi af en artikel med en tilfældig opremsning af drengebøger, gendigtninger af roma-digte, Stephen King o. m. a. i skønsom blanding? Lise 25. aug 2005 kl. 21:48 (CEST)
replies: text: Enig.--Heelgrasper 25. aug 2005 kl. 21:53 (CEST)

text: Jeg mener også at siden burde slettes. --Maitch 27. aug 2005 kl. 00:47 (CEST)
thread_title:  slet siden
Diskussion:Cirkeludsnit

message: Artiklen synes at sætte cirkeludsnit = cirkelbue.
Dette er efter min opfattelse i strid med almindelig geometrisk sprogbrug. Jeg mener at et cirkeludsnit er et stykke af planen, begrænset af en cirkelbue samt de to radier til buens endepunkter. Populært: et stykke udskåret af en (cirkulær) lagkage. Søgning i Google på "cirkeludsnit" støtter denne opfattelse.
Generel bemærkning: Flere af de matematiske artikler i den danske Wikipedia er under al kritik. Nogle er åbenbart skrevet af personer med overfladisk kendskab til emnet - og som ikke har støttet sig til gode kilder.
Sebastjan 23 juni 2004 kl. 09:35 (CEST)

message: Denne formel passer overhovedet ikke! Er der ikke nogle der kan slette indholdet, så andre ikke går galt afsted??
thread_title:  Det er jo helt forkert!!!
Diskussion:Enhjørning

message: ...aj Haabet, den med uroksen må du længere ud på landet med, det lyder som en historie Disney kunne have opfundet :-) Har du kilder? 
Mvh Malene Thyssen 30. jun 2004 kl. 00:06 (CEST)
Jeg har hørt det i radioen. Men jeg har senere hørt om problemer med vildfår som har brækket et horn. Og et får vejer ikke så meget. Men en urkose er ikke sådan at flytte.
replies: text: :en:Unicorn#Unicorns in antiquity har både uroksen og Bibelen med - men den nævner også ikke-bibelske kilder. --Palnatoke 17. maj 2005 kl. 19:47 (CEST)

message: Unibank er det nuværende Nordea IKKE Danske Bank :) 
replies: text: Det er sandt, men læg mærke til, at der står: "den tidligere danske bank, Unibank" og ikke Danske Bank. De små bogstaver gør forskellen :-) Dog ændrer jeg lige om lidt formuleringen, således, at det ikke kan misforstås. --Masz 10. maj 2011, 21:28 (CEST)
thread_title:  Unibank
Diskussion:Reinhard Heydrich

message: Jeg synes man skal holde sig til en tid og går ind for datid.
Jone 2. jul 2004 kl. 11:34 (CEST)
Enig. - Og følgende er uforståeligt:
Han organiserede overfaldet på radiosenderen Gleiwitz, som undskyldte Tysklands angreb på Polen og udløste 2. verdenskrig.
Sebastjan 02 juli 2004 kl. 11:45 (CEST)
Diskussion:Johannes Jørgensen

message: 90 år gammel? Hvis fødsel- og dødsdatoerne stemmer, blev han kun 89 år. 
replies: text: Wow, der er nogen der reagerer på min lille kommentar fra 2004. Tak! Så kom ikke og sig at der ikke sker noget når man stiller spørgsmål ved noget i en artikel.  Byrial 20. apr 2007 kl. 16:56 (CEST)
Der står jo (på Wikipedia) at han blev næsten 90 år. Og der er da korrekte, ikke?
Jens i Svendborg

text: Jo, hvis de angivne fødsels- og dødsdatoer passer. Det blev rettet for næsten 2 år siden  (i denne redigering) efter min indsigelse fra for knap 5 år siden øverst. Byrial 20. feb 2009, 11:27 (CET)

message: En af kategorierne for denne artikel om Johannes Jørgensen er blevet ændret fra :Kategori:Forfattere fra Danmark til :Kategori:Biografiforfattere fra Danmark. Johannes Jørgensen har imidlertid skrevet meget andet end biografier (eller det, der placerer ham under :Kategori:Digtere fra Danmark - se f.eks. Tårnspringeren. Johannes Jørgensens forfatterskab på Epoke - danske romaner før 1900. Han har skrevet tre biografier, 15 lyriske værker, seks romaner, 22 rejseskildringer, seks essays, 11 fortællinger, seks portrætter og syv erindringsbøger. Så bør han ikke også stadig høre til i :Kategori:Forfattere fra Danmark? --Brams 18. feb 2011, 19:58 (CET)
replies: text: Eller endnu bedre, tilføj underkategorierne :Kategori:Romanforfattere fra Danmark, :Kategori:Rejsebogsforfattere fra Danmark, :Kategori:Novelleforfattere fra Danmark, :Kategori:Essayister fra Danmark og :Kategori:Selvbiografer fra Danmark istedet for den lidt intetsigende :Kategori:Forfattere fra Danmark. --Saddhiyama 18. feb 2011, 21:10 (CET)
Hej, jeg kan sagtens se, hvad du mener, men da jeg for nylig oprettede nogle nye forfatterartikler blev jeg gjort opmærksom på af andre brugere,  at kategorien Forfattere fra Danmark er ment som en overordnet kategori, hvor der ikke skal være enkeltpersoner. Johannes Jørgensen bør derfor i stedet være i samtlige de underkategorier han har skrevet indenfor, da han i fovejen var i digtere, tilføjede jeg kun biografister, men vil så tilføje de øvrige nu. 
Det samme gælder skønlitterære forfattere, der er det tilsyneladende heller ikke hensigten der skal være enkeltpersoner. Måske ville det være mere overskueligt på den anden måde, men hvis systemet skulle ændres skulle alle i underkategorierne så også kopieres ud i overkategorierne og man kan vist ikke bare ændre det uden forudgående afstemning ell lign. - Håber du forstår, det blev lidt kringlet sagt Mvh B.
thread_title:  [[:Kategori:Forfattere fra Danmark]] eller [[:Kategori:Biografiforfattere fra Danmark]]?
Diskussion:Onkel

message: ''Nogle bruger også ordet onkel som et fejlagtigt synonym for en persons farbror og morbror''
At det skulle være ''fejlagtigt'' at bruge ordet onkel om ens far- eller morbror er for mig nyt og overraskende. ODS kender da heller ikke noget hertil.
Det kan da godt være at man i nogle familier holder på at en far- eller morbror ikke bør kaldes "onkel", men dette berettiger ikke til at betegne alle andre menneskers brug af ordet som fejlagtig.
De som holder på den indskrænkede brug af ordet må fremlægge de grunde som de baserer deres påstand på. Ellers vil artiklen blive omarbejdet. (Det samme gælder artiklen [[Tante]].)
Sebastjan 05 juli 2004 kl. 08:30 (CEST)

message: :Jeg kan godt forstå, at du studser over ordet "fejlagtigt". Det er for indskrænkende, så det er måske bedre at bruge "ulogisk" i stedet for "fejlagtig". Jeg vil rette fejlen de to steder.
Mvh.
--[[Bruger:Sten|Sten Porse]] 5. jul 2004 kl. 08:53 (CEST)

message: Jeg prøver at finde ud af hvori det ulogiske består. Mon tankegangen er den, at ens faders broder er farbror, ''altså'' kan han ikke være ens onkel?
Siger ikke de fleste "Onkel og Tante har sølvbryllup"? Eller skal man sige "Farbror og Tante"?
Det som det kommer an på er hvad der er fastslået sprogbrug, ikke hvad en "logisk" hjerne mener ''burde'' være sprogbrug. Jeg orker ikke at lede efter århundreders brug af "onkel" osv. i online tekster. Arbejdet er gjort af ODS, som jeg i hvert fald i dette tilfælde stoler på.
Hilsner, Sebastjan 05 juli 2004 kl. 09:25 (CEST)

message: :Du kan sikkert se af mine rettelser, at jeg også selv er stået af fra det med logikken. Det sprogligt normale er langt fra altid logisk korrekt, men altså alligevel gældende. Jeg har gjort de samme iagttagelser som dig om sprogbrugen vedrørende "onkel"-begrebet, og jeg er helt enig med dig om, at at det bliver mere og mere gængs, at man kalder både onkler og mor- og farbrødre for onkel.
replies: text: Den sproglige ufikshed kom desværre til at skygge for min pointe, nemlig at forældrenes søskende er betydningsfulde personer i mange kulturer, - ikke mindst de såkaldt "matrilineære", men det kan så eventuelt tages op i de pågældende artikler.

text: Mvh.
--Sten Porse 5. jul 2004 kl. 18:28 (CEST)

message: Jeg selv bruger også ordet onkel om mine slægtninge (altså min mors bror/fars bror) og har også haft samme diskussion om betydningen af denne!
Jeg tænker dog at ordet "onkel" måske stammer fra de engelsk-sprogede lande hvor "uncle" og "aunt" bliver brugt om netop disse (http://en.wikipedia.org/wiki/Cousin <-- fra den engelske wikipedia) eller måske stammer fra et helt andet land, hvor ordet har en reel  betydning!?

message: Teksten om hvilken betydning der er mest præcis har ikke belæg i kilden (Nyt fra Sprognævnet). Ordet har simpelt hen flere forskellige betydninger, og hvis en sprogbruger ønsker at præcisere kan man i stedet bruge morbror, farbror eller svoger. --Kartebolle (Dipsacus fullonum) (diskussion) 6. jul 2019, 09:15 (CEST)
thread_title:  Mere præcis