lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Kategoridiskussion:Film efter land

message: I Gyldendals Danske Filmguide, , nævnes Filmarbejderforeningens pointsystem, der benyttes til afgørelse af om der er tale om en dansk film: For at en film kan kaldes dansk, skal den opnå mindst 6 point på en skala, der går til 11. Point tildeles således;
*dansk instruktør - 3 point
*dansk manuskriptforfatter - 1 point
*dansk litterært forlæg - 1 point
*dansk hovedproducent - 2 point
*dansk biproducent - 1 point
*dansk sprog - 2 point
*dansk(e) hovedrolleskuespiller(e) - 1 point
Kunne vi benytte samme kriterier her? --Palnatoke 15. nov 2009, 11:49 (CET)
thread_title: Kriterier for landeopdeling
Diskussion:De unge mødre

message: Som det angives i artiklen, kan man mene, at programmet udstiller unge kvinder som værende "dumme og naive", og som angivet har programmet leveret stof til satireprogrammer. I artiklen er kvinderne angivet ved deres fulde navn, og det må antages at kvinderne vil kunne identificeres ud fra disse navne. Herudover indeholder artiklen citater, hvis eneste formål tilsyneladende er at latterliggøre kvinderne. Det er i hvert fald svært at se, hvad formålet med citaterne ellers skulle være. Uanset hvad man mener om programmet og deltagerne, har sidstnævnte ret til beskyttelse af deres privatliv - også selv om de måske i dag synes at det er stort at optræde som underholdning. De bliver måske en dag "De lidt ældre mødre", og om end ikke andet har børnene nok også en interesse i ikke at se deres mødre hængt ud. - Jeg har følgelig fjernet de fulde navne på deltagerne, således at disse ikke umiddelbart kan identificeres. --Pugilist 15. nov 2009, 14:32 (CET)

message: Jeg lurte på om det var muligt at få laget et kart hvor biter av Danmark er blåst opp, etter hvor mange besøk Kanal 4 har avlagt de individuelle deler av Danmark, med den hensikt at lage en såher TV serie. Det vil gi en inntrykk på hvordan det er fra sted til sted.--Stat-ist-ikk 10. sep 2010, 00:15 (CEST)
thread_title:  Nytt kart....?
Diskussion:Tryvertising

message: Tilladelse eller ej, så var denne artikel (og den om prosumers) reklame -  se Diskussion:Prosumers. --Palnatoke 16. nov 2009, 07:21 (CET)
replies: text: Det er muligt, men man kan jo bare lave en omskrivning hvis ellers emnet er notabelt. --MGA73 16. nov 2009, 17:33 (CET)
replies: text: :Det har jeg svært ved at se, det skulle være. --Palnatoke 16. nov 2009, 18:46 (CET)
thread_title:  Reklame
Diskussion:Database

message: Følegende påstand (vedrørende relationelle databaser) er så vidt jeg kan se urigtig: 
"Hver rækker i en tabel skal have en unik nøgle. Dette kaldes entitetsintegritet"
Denne påstand gælder kun for "én-til-mange-relationer":
f.eks. en tabel med personnummeret som nøgle og adresseoplysninger som de oplysninger, der kan slås op via tabellen.
Der kan imidlertid også findes "mange-til-mange-relationer" i en database:
f.eks. en tabel over filmtitler, der har været set af forskellige personer (registeret via personnmummeret f.eks.). 
Her kan hverken filmens titel eller personnummeret bruges som unik nøgle, idet flere personer har set den samme film, ligesom en enkelt person har set flere forskellige film. 
Generelt mener jeg i øvrigt, det er en uskik (og unødvendigt) at introducere kryptiske fremmedord i en artikel som denne ("entitetsintegritet") og det bliver selvsagt ikke bedre af, at informationen er forkert.
Denne artikel bør efter min mening efterses grundigt (eventuelt skrives om fra grunden) af en ekspert på området.
Harlekin96 17. nov 2009, 10:30 (CET)
replies: text: Jeg prøver at kigge på den. Jeg bør have Date et sted. Der er vist sket en sammenblanding af krav til normalisering (som man kan overholde i større eller i mindre grad) og så rent tekniske krav til databasesystemer. Og man kan sagtens have en tabel uden nogen fornuftig entydig nøgle. Det er måske ikke altid smart, men det er noget andet. En database som Progress har et entydigt row-id, som man kan bruge i nødstilfælde.Ditlev Petersen (diskussion) 15. feb 2017, 21:08 (CET)

text: Normalisering kan skrives i en særskilt artikel (engang), det kan emnet sagtens bære.Ditlev Petersen (diskussion) 15. feb 2017, 21:10 (CET)

text: Eksemplet med alder = 42 er vist ikke noget, man skal sætte på skrift. Enhver databaseadministrator vil få mord i sine øjne ved sådanne tabeller. Nå, jeg finder på et andet eksempel. Ditlev Petersen (diskussion) 15. feb 2017, 22:12 (CET)
Jeg slettede det tvivlsomme stykke. Måske laver jeg en bedre formulering engang, måske en artikel om normalisering. Andre er naturligvis mere end velkomne til at gøre det i stedet. Eksemplet med alder lagret i en tabel bør snarest laves helt om. Ditlev Petersen (diskussion) 18. feb 2017, 20:40 (CET)

message: Så sandt så sandt. Men er der andre 'eksempler' ?
Hvis ikke bør sætningen omformuleres. 195.249.232.63 6. okt. 2022, 13:46 (CEST)
replies: text: Jeg kender ikke andre, men jeg kan ikke med sikkerhed sige, at der ikke er andre. Men jeg prøver at reformulere uklarheden. Ditlev Petersen (diskussion) 6. okt. 2022, 19:20 (CEST)
replies: text: :Jeg skimmede et par afsnit hos Date, An Introduction to Database Systems. Han nævner en anden hierarkisk database, der hedder System 2000 og skulle stamme fra Intel. Jeg har aldrig hørt om den, men den eksisterer eller har eksisteret. Jeg lader dog den opstrammede tekst stå.Ditlev Petersen (diskussion) 6. okt. 2022, 21:06 (CEST)
thread_title:  Hierarkisk database. Et eksempel er IBMs database IMS ...
Diskussion:Talent

message: Bibelens brug af ordet talent er så vidt jeg ved ikke i denne betydning, men derimod i betydningen en antik møntenhed.
Harlekin96 17. nov 2009, 14:56 (CET)
replies: text: Nemlig, se Talent (måleenhed). I det hele taget er artiklen en mellemting mellem lommefilosofi og bør overvejes slettet.--Madglad (diskussion) 25. jan 2016, 09:57 (CET)

message: Evner kan ikke være medfødte, men er tillærte. Det er desværre almindeligt at forveksle "evner" med egenskaber - egenskaber (gener) er medfødte, men evner er det ikke! 
replies: text: Du har helt ret. Artiklen er nu rettet. --|EPO| COM: 2. apr 2011, 15:08 (CEST)
Dette er ikke om ordet evne, men om ordet talent! Talent er en medfødt egenskab og kan ikke læres!
Talent betyder oprindeligt "begavelse", men idag bruges det om en særlig medfødt evne eller begavelse inden for et bestemt område
thread_title:  Medfødt
Diskussion:Fædrelandet (1834-82)

message: Ordet "martsrevolutionen" i artiklens indledning henviser klart til den danske martsrevolution, men linker til den tyske!  (Ikke mere; jeg har ændret linket.)  Jeg forsøgte at ombøje linket til at henvise til den danske martsrevolution, men ak, det forekommer mig at vi slet ikke har en artikel om den danske martsrevolution.  Fail. Papppfaffe 18. nov 2009, 11:46 (CET)
replies: text: Det har vi nu. --Saddhiyama 18. nov 2009, 13:25 (CET)
thread_title:  martsrevolutionen
Diskussion:Datakompression

message: Sproget i denne artikel er ikke særlig godt dansksprogligt set. Så vidt jeg kan se, er det bedste man kan gøre at skrive artiklen helt om.Harlekin96 19. nov 2009, 16:28 (CET)
replies: text: Så vidt jeg kan se, skal der bare rettes lidt i sproget. Den slags småting behøver ikke diskussionsindlæg. --Sir48 (Thyge) 19. nov 2009, 16:58 (CET)

message: Indeholdet i denne artikel nævner f.eks. at det at en tekstfil indeholder det samme bogstav i alfabetet flere gange er redundant information: det er det ikke. Den måde de individuelle bogstaver eller kombination af bogstaver er kodet på kan dog indeholder redundant information, selv det at filen indeholder bogstaverne er der dog intet (umiddelbart) redundant i. Komprimering af data er netop at omkode en repræsentation af data til en anden der indeholder den samme eller en tilsvarende information, men som kræver mindre "plads".
Jeg vil gerne foreslå at artiklen omskrives så den er teoretisk konsistent og korrekt -- og knap så "Alt om data" inspireret i sit sprog. Hvis der ikke er andre der vil gøre det (gerne en domæne ekspert -- jeg er det ikke selv), gør jeg det gerne selv.
(Jeg har intet imod "Alt om data", de har bare ikke altid det højeste teoretiske niveau)
FrederikHertzum 3. aug 2010, 00:37 (CEST)
thread_title:  Teorien er ikke holdbar
Diskussion:Persillesovs

message: På http://debat.forum.dk/default.aspx?g=posts&t=708 kan man læse:
replies: text: Afhængig af måden du har fremstillet sovsen på kan den genopvarmes. 
#Hvis du har puttet persille i fra start og derefter kogt sovsen dræbes de bakterier som sidder på persillen. Er dette fremgangsmåden kan man efterfølgende genopvarme sovsen, forudsat man køler sovsen hurtigt ned og vamer den ordentlig igennem næste dag. 
#Er persillen først blandet i sovsen lige inden servering, således persillen ikke er blevet kogt, bør man ikke genopvarme sovsen senere. Den manglende kogning betyder at en del af bakterierne overlever og efterfølgende kan vokse i sovsen. De fleste bakterier er harmløse men nogle af dem kan producere toksiner (giftstof) som kan give problemer.
Jeg mener det svarer til hvad de siger i radioen når det kommer op. -- Mvh PHansen 19. nov 2009, 20:26 (CET)
thread_title: Genopvarmning
Diskussion:Mediebureau

message: P.t. har artiklen et  på om de listede bureauer er de største i Danmark. Findes der overhovedet en kilde, der kan afklare dette? --Palnatoke 20. nov 2009, 11:35 (CET)
replies: text: Det var mig der satte den på. Jeg har søgt lidt rundt og det ser ud til at den slags data ikke umiddelbart er frit tilgængelige. Der findes forskellige brancheanalyser, men de skal købes. Knud Winckelmann 20. nov 2009, 11:48 (CET)
thread_title:  Kilder til "de største"?
Diskussion:Kallun

message: På OTRS kom denne henvendelse fra en hundeavler og hundeudstyrs- og foderforhandler:
replies: text: I bringer i Jeres artikel om kallun () en stor fejl: skriver at det især er koens sidste (dvs. fjerde mave), men viser billede af den første.

text: Se evt. den engelse version, som korrekt angiver det som primært den første mave
Jeg svarede:

text: Jeg kan ikke udelukke at du har ret, men hvis jeg kigger hos "de professionelle" ovre på denstoredanske, har de denne illustration: http://www.denstoredanske.dk/@api/deki/files/7115/=47222083.601.png?size=webview som også identificerer kallun som den fjerde mave - men jeg vil da viderebringe din kommentar, så andre, der ved mere om emnet end jeg, kan udbygge artiklen.
Og nu kan I andre så komme og vise at I ved mere end mig :-) --Palnatoke 21. nov 2009, 07:45 (CET)
thread_title:  Der kom en mail på OTRS
Diskussion:Brødrene Løvehjerte

message: Jeg har fundet to fejl:
*Hun hedder ikke Sofia men Sofie.
*Det er Jossi som ejer kroen.
Er i enige?
Kongerækken 21. nov 2009, 16:03 (CET)
replies: text: Jeg syntes også hun hed Sofie, men der står Sofia her og jo, jeg mener også at det var Jossi der ejede kroen. Iøvrigt, hvad hed danskeren der lagde stemme til som fortæller i filmen? TherasTaneel (diskussion) 18. jul 2013, 03:10 (CEST)

message: Hej,
jeg har lige læst denne her artikel. Men jeg har lagt mærke til at Jonathan er nogle steder med 'h' og nogle steder uden. Jeg ville gerne lige vide om der skal være 'h' i hans navn eller ikke?
WikiUdforsker (diskussion) 3. apr 2019, 14:06 (CEST)
replies: text: Det er Jonatan (som i den svenske originaludgave) så vidt jeg husker, men jeg har ikke et dansk eksemplar af bogen. Du kan evt. smutte på biblioteket og selv se efter, og derefter rette artiklen. Det kan i øvrigt ikke udelukkes at bogen i forskellige danske udgivelser bruger forskellige oversættelser af det svenske navn. Kartebolle (Dipsacus fullonum) (diskussion) 3. apr 2019, 14:46 (CEST)
replies: text: :Tak for svaret. Eftersom at der vidst godt kan bruges forskellige oversættelser af det svenske navn i danske udgivelser tror jeg ikke at jeg ændrer på det i artiklen så.WikiUdforsker (diskussion) 4. apr 2019, 14:16 (CEST)
replies: text: :: Der kan måske bruges forskellige oversættelser i forskellige udgivelser, men ikke i samme tekst, så jeg har smuttet på biblioteket, kigget i bogen og rettet teksten. Det rigtige er Jonatan som jeg formodede. --Kartebolle (Dipsacus fullonum) (diskussion) 5. apr 2019, 15:51 (CEST)
thread_title:  Navn
Diskussion:P.O. Pedersen (ingeniør)

message: Hej
En af de tidligere skribenter, har ubevidst lavet en fejl.
Fil: P.O. Pedersen buste.jpg (Buste af P.O. Pedersen i bygning 341 på DTU og
Fil: P-o-pedersen1.jpg (Tavle foran P.O. Pedersen kollegiet).
er forsvundet.
Selve artiklen er meget fin, men rent teknisk er noget gået galt.
Kan Wikipedia redde dette ?
Med venlig hilsen fra een der tidligere var meget aktiv på Wikipedia.
Bjørnen AKA 
replies: text: Det ser ud til at billederne blev slettet på grund af manglende tilladelse. Jeg kan fjerner lige rammerne fra artiklen. --Masz 23. nov 2009, 17:04 (CET)
Hej Matz
Jeg tror ikke at billederne er slettet pga. manglende tilladelse.
Hvem skulle have noget mod billeder af buste af P.O. Pedersen og tavle foran P.O. Pedersen kollegiet. 
Det må være sket ved en fejltagelse.
Med venlig hilsen
Bjørnen AKA

text: Nej der er ikke sket en fejl. Jeg tog billedet, men glemte (tænkte ikke på det dengang), at man i Danmark skal have tilladelse fra skaberen af et kunstværk for at tage billeder af værket, med mindre skaberen har været død i mere end 70 år. Af samme grund er det stadig ikke tilladt at bruge/tage billeder af Den lille Havfrue uden tilladelse (og betaling) til arvingerne efter skaberen. --Thomas 23. nov 2009, 19:19 (CET)
Hej Thomas og Masz
Tak for jeres tilbagemelding. Ikke fordi jeg tror nogen har noget imod et billede af P.O. Pedersen, men juridisk er der nogle der forsøger at få penge ud af alt.
P.O. Pedersen ville nok rotere nogle gange i sin grav over dette påstyr. 
Men fortsæt det gode arbejde.
 
Med venlig hilsen Bjørnen
thread_title:  Buste af P.O. Pedersen 

message: Fra P.O. Pedersens søn er der via OTRS kommet en henvendelse, der dels påpeger et behov for præcisering af familiens sammensætning og dels tilbyder adgang til bøger og billeder, der kan bruges som kildemateriale i en udvidelse af denne og tilhørende artikler.
Hvis nogen har tid/lyst til at arbejde videre med projektet, kan en bruger med OTRS-adgang hjælpe med at formidle kontakt. Wikimedia Danmark kan også yde tilskud til f.eks. fragt/porto eller transport for at få materialet det rette sted hen. --|EPO| COM: 24. maj 2015, 10:42 (CEST)
thread_title:  Slægtsbøger
Diskussion:Scala (programmeringssprog)

message: Jeg lagde mærke til at enkelte funktionelle udtryk blev bedt om at blive uddybet. Hvordan skal det forstås? Er det en dybere forklaring for begreberne, eller er det referencer det drejer sig om? Grunden til at jeg spørger er, at hvis det var det første der var motivationen, var min intention egentlig da jeg skrev dem, at besøgeren har mulighed for at få stillet sin nysgerrighed ved at følge link'ene (når de bliver skrevet engang). Mvh Jensep 24. nov 2009, 23:52 (CET)
replies: text: Det var blot en smule forklaring, uddybning. Da jeg ikke er særlig indsat i dette emne, studsede jeg over udtrykket curryingUdtrykket currying henviser ikke til gastronomien, men til den amerikanske matematiker Haskell Curry (1900-82) der videreudviklede ... osv ... den russiske matematiker  Moses Schönfinkel ( 1882-1942) ... osv ...  som et slangudtryk: at krydre programmering med karry?  Nu er problemet jo ikke voldsomt, men hvis man end ikke tilbydes muligheden for at gå til "andre sprog" (se Hjælp:Henvisninger til andre sprog), så ville det jo være en fin service over for læseren med en lille forklaring – især hvis det indforståede udtryk endnu er rødt, currying.

text: Her er en der mener : "It smacks of academic mumbo jumbo" – dog: problemet er ikke voldsomt, men tænk generelt på den forudsætningsløse læser, der ikke er særlig godt hjulpet af mange røde henvisninger, der måske, måske aldrig bliver blå.

text: Note:

text: -- Mvh PHansen 25. nov 2009, 10:01 (CET)
Ok. Jeg kan sagtens se hvad du mener. Jeg har forsøgt at tilføje nogle korte beskrivelser til de tre koncepter, så det forhåbentlig står lidt mere klart at det ikke drejer sig om madlavning :) Kort ang. det "academic mumbo jumbo" så er currying - så vidt jeg ved - et meget brugt logisk term, hvorom der er skrevet mange lange, tykke bøger. I nogle sammenhænge (fx det forfatteren skriver om i linket - Haskell), der har en meget 'indøvet' tilgang til currying, kan den lidt mere logisk sammenhæng virke mindre synlig, men jeg skulle mene at det er en rimelig relevant term. Men sandt at sige er logik og currying heller ikke mit primære felt. 
Tak fordi du gjorde mig opmærksom på manglerne. Mvh Jensep 25. nov 2009, 12:29 (CET)
thread_title:  Udtryk der bør uddybes
Diskussion:Ole

message: Sikke en lang liste med navne. Kunne den måske reduceres lidt, flyttes til en separat side eller slettes, hvis indholdet findes et andet sted? --Kimsey0 25. nov 2009, 15:53 (CET)
replies: text: Personligt hælder jeg mere til en subjektiv reduktion, så kun fx 20-30 af de mest kendte personer er med. Det er naturligvis altid svært at vælge, men det fungerer da ganske fornuftigt på andre navnesider som Kurt og Hanne. Jeg havde tidligere lavet en liste (), men Bruger:Brandsen fulgte op med den store udvidelse, som tilsyneladende gik ud på at få alle Ole'r med, der findes i Wikipedia, samt lidt flere. Jeg skal understrege, at jeg bestemt ikke holder fast i netop mit udvalg, men omfangsmæssigt finder jeg det bedre end det nuværende. Det ser i øvrigt også ud til, at den seneste omorganisering har fået dubleret et par personer (Ole Løvig Simonsen og Ole Kjær har jeg fundet to gange). --Arne (Amjaabc) 20. maj 2010, 09:20 (CEST)
replies: text: :Jeg tænkte en tilsvarende tanke, da jeg lagde øjne på den enorme liste i nat; men ved eftertanke nåede jeg frem til, at eftersom listen primært indeholder blå links, må det jo dreje sig om mænd, der allerede er dømt notable nok til at have egen artikel, hvorfor jeg undlod at fjerne nogen (om end jeg har netop har reduceret listen lidt ved at fjerne røde links, hvor denne artikel var eneste henvisning, samt ovennævnte dubletter). Jeg har det egentlig fint med, at listen er så omfattende som den er, blot kunne den måske yderligere fin-inddeles - den grovsortering jeg foretog i nat er desværre lidt præget af sen nattetime - ligesom layout'et måske kunne forbedres? Kort sagt synes jeg det er fint at en Ole optræder på listen, hvis han er notabel nok til at fortjene en selvstændig artikel. --Medic (Lindblad) 20. maj 2010, 17:40 (CEST)
thread_title: Flytte liste med navne

message: Underligt: I den norske version står der, at  Det passer ikke helt med denne artikels ... eller hvad?--Fod (Jakob) 22. dec 2011, 12:47 (CET)
replies: text: Jeg har personligt et udmærket forhold til dette navn, og har ikke tidligere hørt om betydningen "den retfærdige". Jeg har derfor sat  på. --Palnatoke 22. dec 2011, 13:01 (CET)
thread_title: Oprindelse?
Diskussion:Frelse

message: Frelse er ikke kun et religiøst begreb, selv om det i dag mest bruges sådan. Det er simpelthed synonymt med redning eller at redde (fra en eller anden fare). Denne betydning bør være med. En løsning kan være at lave en forgreningsartikel, hvor der skelnes mellem "Frelse (alment)" og "Frelse (kristeligt begreb)" Harlekin96 27. nov 2009, 20:01 (CET)
replies: text: En forklaring af den almene frelse er vel snarere noget, der bør beskrives i en ordbog? Jeg har ihvertfald svært ved at se, at en encyklopædisk artikel kunne behandle begrebet på en god måde. --|EPO| COM: 29. nov 2009, 11:08 (CET)
thread_title: Untitled

message: Jeg har fjernet nedenstående tekst (tilføjet af Bruger:Donslund) fra artiklen. Selvom jeg selv på mange måder er enig i udsagnet, mener jeg ikke, at det i sin nuværende form hører hjemme på Wikipedia. Emnet kunne derimod godt belyses alligevel ved at citere forskellige synspunkter fra den pågældende stående diskussion.
I nyere tid er der, specielt i folkekirken, blevet sat indirekte spørgsmålstegn ved frelsen, da man i større og større grad forkaster eksistensen af Helvede. Hvis Helvede ikke længere eksisterer er der heller ikke længere nogen frelse, da der ikke er noget at frisættes fra. Denne udlæggelse af frelseslære har dog intet teologisk grundlag, men bunder i et humanistisk syn på frelse og fortabelse.
--Nikolaj 10. apr 2010, 14:55 (CEST)
thread_title:  POV
Diskussion:Persontog

message: Det er vel ikke fejlagtigt at kalde det et passagertog? se f.eks. her:  
replies: text: Persontog er vist en ældre og oprindelige betegnelse (jf. ODS). Passagertoget må være et moderne ord, der er opstået sidenhen. --|EPO| COM: 28. nov 2009, 17:32 (CET)
thread_title:  Passagertog/persontog 

message: Er denne definition andet end en gang snik-snak? Et persontog er vel jernbanemateriel beregnet til persontransport (herunder evt. særskilt lokomotiv som trækkaft), som rent faktisk kører personførende, ikke som materieltog. --Madglad (diskussion) 9. maj 2016, 10:08 (CEST)
thread_title:  Definition
Diskussion:Carl Adolph Feilberg (journalist)

message: Jeg har fjernet et indsat link til en søgefunktion der INTET viser om Feilberg. Den viste database indeholder 255.753.391 emner, hvor der angiveligt skulle være noget om Feilburg ind imellem. Der kan indsættes direkte link til de emner som er interessante for denne artikel, men selve denne kæmpe database er ikke relevant. Eksterne henvisninger og kilder skal referere direkte til emnet. --Pixi Uno 6. feb 2012, 05:06 (CET)
Det Australske avisarkiv.
Linket til det australske avisarkiv hører naturligt til i eksterne links. Du har ovenfor en meget lang liste af artikler, noveller serialiserede romaner og lignende der er trykt kun i disse gamle aviser. Læseren bør gives en mulighed for at finde disse uden at skulle lede rund i timer på Google hvor det ganske enkelt ikke er muligt at finde dem. De fleste artikler er usigneret - hvad er tydeligt og klart forklaret i teksten. Det er almindelig sund fornuft det her, og der er en ekstern links rubrik til formålet. Jeg kan ikke se hvorfor den ikke skulle anvendes til dette formål, når den anvendes til andre tilsvarende formål. Men det er da muligt at det bør forklares bedre, det ved jeg ikke.
Det er ikke muligt at lave et link til hver eneste af de nævnte noveller og levninger of artikler, men med datoenb avisens navn vil den interesserede læse kunne finde dem ubesværet, og hvorfor skulle de ikke have lov til det? Desuden, hvis vi skulle lægge link ind på hvereneste artikel, ville det blive alt for langt. Prøv at debattere inden du skrider til handling, det er altid godt at kommunikere først. Det her handler om at give læseren en mulighed for at verificere ved læsning af kilder. 
Jeg sætter linken ind igen, men dennegang på en ny måde idet jeg fører læseren til til begyndelsen på en bestemt artikelserie signeret CF, så er læseren på, og kan så selv styre til andre artikler hvis m/k skulle være interesseret.Prøv så at se hvad du synes om det. Vi kan evt dirigere linket til en anden eller måske to så der er en artikel yderlige. Helsned 6. feb 2012, 07:02 (CET)
thread_title:  Link til søgefunktion.