Diskussion:Det danske køkken

message: Det må være en fejl, når følgende links er med i liste over "Dansk køkken": Cafeteria, Champagne, Cocktail, Franske kartofler, Martini og Roastbeef. Hvis ikke nogen kan begrunde, at de er med her, fjerner jeg dem om en uge (dvs. 5.11.2006).--Sten Porse 28. nov 2006 kl. 20:47 (CET)
replies: text: Jeg antager at de er dele af det moderne danske køkken, men det ville så afgjort være rart, hvis "se også"-listen blev konverteret til rigtig artikeltekst. --Palnatoke 28. nov 2006 kl. 21:15 (CET)

message: 1 Mad og spisemønstre i dag (i hele kapitlet er korte gentagelser fra "historisk udvikling" passende)
* Måltider til hverdag (spisetider, spiser med hvem, spiser hvad, gentagelse af enkelte retter fra "liste over vigtige retter")
* Bordskik
* Festmåltider (jul, nytår, fødselsdag, påske, mortens aften, påske, st bededag, fastelavn etc)
* Fødevarer med særligt danskt præg el. betydning (ikke yderligere underinddelt - kommentarer om brød i DK, fisk, kartofler etc)
* Drikkevarer
2 Forskning, politik og økonomi
* De landsdækkende kostundersøgelser
* Ernæringsanbefalinger og oplysningskampagner (6 om dagen, nordiske ernæringsanbefalinger NNA)
* Import/eksport af fødevarer
* Smileyordning og bevidsthed/angst om fødevarernes kvalitet
3 Trends i madkulturen
4 Historisk udvikling
5 Liste over vigtige retter (liste nødvendig for at undgå for meget opremsning i de indl. afsnit. Til evt. senere udspaltning i selvstændig listeartikel)
Bruger:Nillerdk 11. sep 2008, 14:11 (CEST)
thread_title:  Artiklens fremtidige komposition (forslag) 

message: *fra jord til bord ?
*skolemadordninger, mælkeordning
*koldskål
*ymer
* smileyordning
* fødevareangst (salmonella, kogalskab, ...)´
* slik og kager
* saftevand
* morgenbrød
* bagerier med søndagsåbent
* wienerbrød og tebirkes, romkugle, napoleonshat, træstamme, tryksnegl, romsnegl, spandauer, gåsebryst, kaffebrød, hindbærsnitte
* pålæg (saltkød, sky, rullepølse, leverpostej, russisk/italiensk salat, pålægschokolade
* gule ærter, æbleflæsk, brændende kærlighed, frikadeller, medisterpølse, agurkesalat, grønlangkål
* risalamande med kirsebørssovs og mandel, kringle, kransekage, pebernød, æbleskive, lagkage, 
*pølsevogn
* Fra 2000 til 2006 steg skummetmælkens andel af det totale mælkekonsum i Danmark fra 26,7% til 55,5%. 
* Fisk burde have en betydning i afsnittet Før 1860: bondekøkken med åbent ildsted
Bruger:Nillerdk 11. sep 2008, 14:11 (CEST)
thread_title:  Huskeliste (skal måske nævnes et sted):

message: * Statistik køleskabe per 1000 indbyggere 1950-1980 Bruger:Nillerdk 5. dec 2008, 09:26 (CET)
* Ordet "velfærdsstigningen" under 60'erne burde måske være link til Danmarks historie (1945-1990), men der nævnes ikke noget om økonomik udvikling Bruger:Nillerdk 5. dec 2008, 09:26 (CET)
thread_title:  Søges 

message: Det gør selvfølgelig ikke meget når der allerede er en redict, men jeg foreslår at denne artikel flyttes til dansk mad, da det trods alt er en artikel om maden i køkkenet og ikke køkkent i form a møbler og sådan. "Det danske køkken" skulle generelt beskrives som hvilke møbler, apperater osv. der findes deri. Selvfølgelig lidt underligt at skrive om det, men håber nogen kan følge mig i min tankegang ;) --Anigif 8. mar 2009, 03:53 (CET)
replies: text: Jeg er uenig. Det danske køkken er en almindelig betegnelse for og synonymt med "dansk kogekunst". Det begrænser sig ikke til møbler! Måske skal artiklen flyttes til "Det danske køkken", men det er ikke så vigtigt efter min mening. Hvad synes du iøvrigt om den forslagne fremtidige komposition af artiklen og artiklens udvikling? Jeg ville gerne have lidt input i den retning mvh Bruger:Nillerdk 16. mar 2009, 16:27 (CET)
replies: text: : Det kan tilføjes, at begrebet har været brugt i denne betydning i mange år. Uden at vide det med sikkerhed formoder jeg, at denne praksis er lånt fra fransk. Ordet "cuisine" har faktisk haft så stærk international indflydelse, at man på engelsk har adopteret det og bruger det i denne sammenhæng. --Troels Nybo 18. mar 2009, 16:38 (CET)
thread_title:  Flytning 

message: (flyttet fra Brugerdiskussion:Grey-Fox)
Hej Grey-Fox! Jeg glæder mig meget over, at der endelig er nogen, der gider hjælpe med "Dansk mad". Du han indsat en kilde til Claus Meyer. Kilden er fin nok, men den sætning som den skal underbygge er muligvis uheldig (jeg er bange for, at jeg er ansvarlig). Jeg kan ikke læse i kilden, at det danske køkken skulle være kendt smør, ost og mælkeprodukter. Jeg tænkte nok på Lurpak smør, som er et ældgammelt dansk sucess-eksportprodukt, men hvad er der mon så særlig ved "vores" ost og mælk? (Jeg synes blot at have bemærket, at der findes særlig mange yogurtlignende produkter i danske supermarkeder (og her tænker jeg ikke på div. frugt og sukkeryogurter, men produkter som A38, tykmælk, ymer, ylette, creme fraiche 9/18/38...) Desuden er visse drikkevarer for upræcist. Kan du hjælpe med at præcisere hvilke drikkevarer der har et særligt dansk præg? Bruger:Nillerdk 21. jun 2009, 18:48 (CEST)
replies: text: Dav, jeg må nu nok erkende at jeg ikke meget om mejeriprodukter, jeg ved bare at vi danskere især er kendt for vores kvalitet, og kærlighed omkring mejeri-området :-) Jeg søgte dog lidt rundt på nettet efter nogle lidt bedre kilder, men fandt intet rigtigt spændende, dog fandt jeg en kilde der måske kan forklarer lidt om Danmarks mejeri-populærtet, og hvilke danske "mad-brands" der er kendt i udlandet. (http://www.landbrugsraadet.dk/getMedia.asp?mb_GUID=16298370-C37F-4723-8200-9CF73872A7F8.pdf)

text: Hvad angår artiklen, vil jeg da prøve at forbedre den lidt hist og her. Danmark skal vel have den bedste artikel omkring Dansk køkken? ;-)
--Grey-Fox 21. jun 2009, 21:23 (CEST)
replies: text: : Hey, super kilde fra Landbrugsrådet! Den er jeg aldrig selv faldet over. Det viser blot hvor positiv det er, når flere arbejder sammen. Naturligvis skal vi have den bedste artikel - og ikke nok med det - den skal være god. De andre artikler om det danske køkken er elendige og fyldt med personlige udokumenterede meninger. Derfor skal hver eneste påstand i vores artikel have grundlag i relevant litteratur. Skriv en e-mail til mig hvis du har brug for et par kopier fra nogen af de trykte kilder, jeg allerede har citeret (jeg har de fleste af disse til rådighed - plus nogle andre). Bruger:Nillerdk 21. jun 2009, 21:58 (CEST)

text: : Har du overvejet mit forslag til artiklens opbygning ovenfor? Hvordan stemmer det overens med artiklen? Hvad bør ændres? Hvad er næste skridt? Lad os koordinere kræfterne. Bruger:Nillerdk 21. jun 2009, 22:00 (CEST)

text: Uha, jeg skal da straks skrive hvis jeg får brug for nogle trykte kilder! :-) Hvad angår artiklen, er jeg i gang med at arbejde på det "visuelle", det er svært at læse en lang og (saftig) artikel, hvis der ingen billeder er. Derefter vil jeg så småt begynde at udbygge den lidt, f.eks. tænker jeg lidt på starten af det 20 århundrede, hvor man kunne forklare hvordan danskernes råvare blev skærpet under Anden Verdenskrig. :-) --Grey-Fox 21. jun 2009, 22:41 (CEST)
thread_title:  Smør, ost og mælkeprodukter i Danmark 

message: Jeg har fjernet (her: ) afsnittet om mad i starten af det 21. årh, som Grey-Fox har skrevet for et par dage siden. Det indeholder gode elementer, men jeg ser nogle problemer: Hvad er det konkret for et "kæmpe" forsøg fra politisk side (nogen skal have æren for dette)? Forsøget er desuden næppe lykkedes (kritik af brug af ordet ændret om danskernes spisevaner) og jeg tror ikke danskerne markant har ændret spisevaner. Artiklen  fra DR Nyheder/Penge handler om nytår, og derfor kun én dag om året. De informationer, den giver, er svære at bruge fordi det er en fiskedirektørs syn på sagen (og ret få spiser overhovedet fisk til nytår mere). Ellers ville den have været anvendelig under højtider/nytår, hvor der allerede står noget om torsk. Helt generelt ville jeg også hellere se mad i det 21. årh. under "mad og spisemønstre i dag", men det kan diskuteres og det er ikke noget kardinalpunkt fra min side. 
I øvrigt: Lotte Holm er vistnok vores førende ekspert på måltidsvaner i vor tid. Hun har bl.a. redigeret en bog og et hav af interessante artikler. Bogen (den er allerede linket i artiklen) kan "lånes" som ebog og hentes som en slags PDF hvis man har lånerkort på et bibliotek med ebogsadgang. Nogle af artiklerne er online, også den lange og informationsfyldte rapport Eating Patterns - A Day in the Lives of Nordic Peoples. Bruger:Nillerdk 24. jun 2009, 20:35 (CEST)
thread_title:  Fjernede afsnit om mad i det 21. årh fra Grey-Fox 

message: Grey-Fox har skrevet to nye afsnit (se diff: ) bl.a. baseret på en kilde, der ser yderst fornuftig ud. 
Grey-Fox: Kan jeg ikke bede dig læse kilden og dit nye afsnit grundigt igennem? (Jeg er meget glad for dit konstruktive arbejde! Jeg håber ikke jeg skræmmer dig med min kritik. Jeg forsøger at være konstruktiv!) Du har citeret flere tal forkert: Du må ikke forveksle "salg" og "eksport" og 50 gange er altså ikke 50%. Kød på dåse er konservesmad, men konservesmad er ikke kød på dåse (i dag i hvert fald. måske var det virkelig såden dengang?). Du kan også overveje, om det ikke er nok at nævne ordet gullaschbaron en eller to gange (og i kursiv eller anførselstegn). Det er trods alt ikke en officiel betegnelse. Det skal i hvert fald ikke være overskriften på et afsnit - alle de andre afsnit hedder noget med årstal. Måske skulle jeg bare være dristig og rette disse ting selv, men jeg vil gerne give dig chancen til selv at redde afsnittet. Et hint: Har du læst de sider, jeg sendte dig fra Nielsen et al: Din Kulturhistorie? Der nævner de noget med det tekniske (maskiner til fødevarebehandling mm) og videnskabelige (opdagelsen af vitaminer mm) fremskridt, der muligvis satte det kulinariske i skyggen. venlige hilsener Bruger:Nillerdk 24. jun 2009, 21:46 (CEST)
replies: text: Jeg har nu skrevet en ny udgave af de nævnte afsnit. Jeg modtager som altid gerne kritik og forslag, men jeg tror det er en forbedring. Bruger:Nillerdk 3. aug 2009, 22:50 (CEST)
thread_title:  Afsnittene "Første halvdel af den 20. årh" og "Gullaschbaronerne" 

message: Nedenstående kan måske bruges hvis der en dag bliver brug for at udskille historieafsnittet til en separat artikel - så kunne dette være grundlag for en kort opridsning:
Groft kan danskernes madhistorie inddeles således: 
Jægere og samlere: Planter, bær, væsentlige mænger kød
Bondestenalderen til industrialiseringen: Grød, rugbrød og øl (åbent ildsted)
Opståen af et borgerskab i slutningen af 1800-tallet, hvis kultur bredte sig til størstedelen af befolkningen, med brændekomfur (gav mulighed for at kombinere et måltid fra flere gryder og ovn) og et bredt repetoire af retter. Først fra denne tid fik almindelige mennesker overskud til udøve en kogekunst (tidligere var det forbeholdt eliten at se på mad som andet en et middel mod sult). De fleste danske madretter stammer fra denne periode (flæskesteg, ...) og det har ikke været så mange nye danske bidrag siden 1920'erne. Madvaner har dog ændret sig markant siden hvilket ikke mindst skyldes stigningen i velstand samt internationaliseringen, der har givet mulighed for at efterligne andre landes retter. Nogle fordanskede udgaver af fremmed mad er blevet kritiseret for ikke at leve op til de oprindelige retter. Flere gastronomer fra Norden forsøger at skabe/definere et Nyt Køkken, der tager afstand til dårlige kopier af udenlandsk mad og i stedet fokuserer på særligt gode lokale råvarer, der får deres særpræg fremhævet ved at kun at kombinere få og ved at forarbejde dem ganske lidt.
Nillerdk 5. sep 2009, 11:49 (CEST)
thread_title:  Opsummering af den historiske udvikling 

message: I afsnittet med Søren Mørch står der "fad babymad". Skal det være fed? --Qw345 6. sep 2009, 16:28 (CEST)
replies: text: Nej, ordet er rigtig nok (fad betyder "som har en uinteressant og ikke særlig nuanceret smag"), men det er lidt uheldigt at jeg har sat anførselstegn om "fed babymad" for de to ord forekommer ikke sådan i teksten. Han beskriver nederst på side 453 den danske mad som babymad og karakteriserer den yderligere som bestående af fade, søde, ukrydrede retter. Jeg retter. Nillerdk 6. sep 2009, 16:44 (CEST)
thread_title:  "Fad babymad" 

message: Rasmusbyg har markeret artiklen som lovende! Nu skal den altsaa forbedres i retning mod "god" og der er jo stadig nogle ret ufaerdige afsnit. Rasmusbyg (og andre der har laest hele artiklen): du har jo netop laest hele artiklen. Vil du ikke kommentere, hvad du fandt godt, daarligt, uforstaaeligt, maerkeligt, overraskende og manglende? Mange tak Nillerdk
replies: text: Jeg synes, at artiklen er lidt rodet, og jeg kan ikke lide den lange liste til sidst. Jeg vil forslå, at afsnittene "Retter og fødevarer med særligt dansk præg", "Fokus på enkelte fødevarer", "Aftensmaden - retter og sammensætning" og "Udvalgte traditionelle retter" samles under overskriftes "Retter og fødevarer med dansk præg". Her kunne der så laves nogle afsnit. F.eks. et afsnit, hvor vores store forbrug af kød nævnes sammen med nogle af kødretterne. Et afsnit om grønsager med en del om kartofler. Et afsnit om brød (og måske grød), hvor bl.a. rundstykker, rugbrød, øllebrød, morgenmad og frokost omtales. Et afsnit om mejeriprodukter, hvor smør, mælk, koldskål mv. omtales. Jeg ved godt, at langt fra alle vores dejlige retter bliver nævnt på denne måde, men vi kommer omkring mange af dem. Afsnittet "trends", synes jeg, er for tyndt et selvstændigt afsnit. Kunne indholdet ikke flyttes op umiddelbart under "Mad og spisemønstre i dag" uden sin egen overskrift. Det kunne starte med noget om, hvor meget mad danskerne laver hjemme ct. spiser ude. --Qw345 14. sep 2009, 20:56 (CEST)
replies: text: : Jeg kan heller ikke lide den lange liste til sidst, men den udgjorde på et tidspunkt den væsentligste del af artiklen (det har heldigvis ændret sig). Den er nok mest velegnet som huskeliste så der i resten af artiklen ikke glemmes noget - måske skal den ganske enkelt flyttes hertil (diskussionssiden)? Hvorfor spiser danskerne så meget kød? - tja, jeg ved ikke om nogen har et svar på det... I øvrigt synes jeg at omtale af retter og omtale af fødevarer mht. mængder skal holdes adskilt. Mange af vores kødretter er jo fra omkring 1900 og fra en tid hvor man spiste én frikadelle og 4-5 kartofler og ikke som i dag hvor det vel nærmest er omvendt. Retterne kan altså ikke gøre for at kødstatistikken. Nillerdk 15. sep 2009, 08:37 (CEST)
Mangler der ikke et afsnit om danske kogebøger gennem tiderne?--Rmir2 15. sep 2009, 06:38 (CEST)

text: Jo! Det er heller ikke svært at skrive et. Jeg kommer i tanker om to bøger, der systematisk gennemgår udviklingen: Carol Gold: Danish cookbooks : domesticity & national identity 1616-1901 (2007) samt Else-Marie Boyhus: Kogekunst nu og da (2003). Jeg har nok ikke tid de næste par uger, men det kan jo være at du eller en anden har lyst? Afsnittet skal efter min mening skrives udenfor histore-afsnittet, da historieafsnittet bør være forbeholdt befolkningsflertallets madhistorie. Kogebøger var få og kun for overklassefolk indtil 1901 groft sagt (1901 førsteudgivelse af Frk. Jensen). Nillerdk 15. sep 2009, 08:37 (CEST)
Jeg kan se, at en artikel Kogebog nu er oprettet og har lavet henvisning hertil.--Rmir2 16. sep 2009, 14:41 (CEST)
thread_title:  Lovende artikel 

message: På den engelske version af artiklen har de et afsnit om at spise ude. Her er blandt andet et afsnit om pølsevogne. Jeg kan umiddelbart kun se at den er omtalt under et billede. I dette afsnit kunne man evt. også nævne noget om nyere dansk madlavning, fx noma, der jo fokuserer på nordiske råvarer. Mie 13. okt 2009, 21:36 (CEST)
replies: text: Gode forslag! Nu har jeg indsat et Flickr-fotografi fra Noma, der viser utraditionelle kombinationer af let forarbejdede lokale råvarer. Vil du mene, at det kan repræsentere Ny Nordisk Mad? Der er i virkeligheden nok heller ikke så mange, der spiser i pølsevognen, men der kunne godt skrives mere om det. Jeg har den bog, der refereres til i billedteksten. Hvor og hvordan ville du gerne tilføje noget om pølsevognskulturen (husk at hverken pølsevognen eller hotdog'en er danske opfindelser - det "danske" er snarere dens popularitet og den kultur, der er tilknyttet). Jeg vil nok undlade at oprette et helt afsnit om at spise ude medmindre du har en kilde med facts. Andelen af restaurantbesøg hos pølsevogne og især Noma er nok meget lille og det er vel ikke så interessant at skrive, at danskerne går på pizzaria, til dönermanden og ved særlige lejligheder på kinesisk restaurant? Den engelske artikel er efter min mening ikke noget forbillede, men idéer kan man jo få mange steder fra. Jeg vil foreslå, at du først udvider artiklen Pølsevogn. Nillerdk 14. okt 2009, 09:15 (CEST)
thread_title:  Forslag fra Mie 

message: I artiklen er der jo et afsnit Udvalgte traditionelle retter men listen er ved blive meget lang og titlen er jo netop Udvalgte traditionelle retter så skal afsnittet ikke cuttes lidt før det bliver en listeartikel?--Trade 25. apr 2011, 16:26 (CEST)
thread_title:  Udvalgte retter 

message: Runefink tilføjede sidste år noget om fisks betydning med denne redigering. Jeg har i dag tilladt mig at fjerne disse tilføjelser - især pga. manglende kildehenvisninger. Desværre belyser artiklen i dens nuværende stand ikke tilstrækkeligt, hvad fisk og fiskeretter betyder og har betydet for kostvanerne i Danmark. Det var dét Runefink forsøgte at rette op på. Det ville være rigtigt godt at få tilføjet dokumenterede oplysninger. I den forbindelse skal vi forsøge at være sparsomme med upræcise begreber som "mange familier", "næsten ingen fisk" eller "mindre og mindre". Nillerdk (diskussion) 13. aug 2012, 16:26 (CEST)
thread_title:  Fisk og fiskeretters historiske betydning  

message: Bør artiklen indeholde et afsnit om berømte danske restauranter? Der er jo flere at tage af fra michelinguiden, men steder som Flyvergrillen eller Grøften burde måske også nævnes? Ved ikke hvad man gør på andre wikier, eller om den slags slet ikke hører til i madartiklen for et land. Toxophilus (diskussion) 24. mar 2017, 11:35 (CET)
thread_title:  Restauranter