Diskussion:Ateisme

message: Den første begrundelse for ateisme der gives kan vel have 2 forskellige sider. En aggresiv (imod gud indstilling) og en passiv, nærmest opgivende, indstilling.
replies: text: Er der ikke nærmest tale om en gradsforskel? --Troels Nybo 28. aug 2005 kl. 17:32 (CEST)

message: Monoteisme handler ikke om én (eneste) gud, men om én (eneste) sandhed. Og set i det lys, så er ateister monoteister, de er blot gudløse monoteister.
Og som enhver ved, der har læst og set Dawkins massive angreb på specielt kristendommen, så kan ateister være præcis lige så missionerende som alle andre monoteister, specielt kristne og muslimer. Og samme Dawkins anvender i praksis videnskaben som var det en religion.
--
Irenessøn
replies: text: Jeg har svært ved at se, hvorfor du skriver dette indlæg, med mindre det er for at anspore til en ukonstruktiv konflikt. Hvis du mod forventning skulle være interesseret i et svar, så kan du overveje følgende:

text: Jeg kan som ateist ikke sætte fingeren på, hvad det skulle være for én eneste sandhed, ateismen handler om. Ateismen afviser muligheden for, at der skulle være guder, men erstatter ikke fraværet af guder med tilstedeværet af noget andet. (Er det en f.eks. en ny slags hobby, hvis man ikke samler på frimærker? Og er skaldethed bare en anden slags hårfarve?) Og selv hvis ateister skulle have én eneste sandhed, så ville det ikke i sig selv være en form for teisme, med mindre de opfattede den pågældende sandhed var en guddom.

text: Dawkins er også efter min mening temmelig missionerende i sin adfærd, og hans udfald mod religion har jeg svært ved at se som fagligt funderet. Min erfaring med andre ateister er bestemt også, at de kan udvise en lige så religiøs adfærd som troende, og at deres brug af videnskab som autoritet ikke afslører en egentlig forståelse for hverken videnskabelige principper, detaljerne i de grene af videnskaben, som de henviser til, eller endog de dele af videnskaben, der beskæftiger sig med de emner, ateisterne diskuterer. En sådan adfærd dog er ikke ensbetydende med, at de pågældende ateister er teistiske - men man kan med en vis rimelighed sige, at selv om ateister ikke tror på en gud, så opfører nogen af ateisterne sig, som om de gjorde.

text: --wolf 7. dec 2006 kl. 08:03 (CEST)
thread_title:  Ateisme er udtryk for monoteisme 

message: Under Misforståelser om ateisme har jeg fjernet følgende:
replies: text: "Der findes dog ateistiske foreninger bl.a. også i Danmark, hvor medlemmer er gået sammen i en tilslutning om at afvise eksistensen af en gud. Disse fællesskaber bør dog betragtes som foreninger på lige fod med andre, fx sportsklubber og lignende der alle deler en fællesinteresse, og ikke som en slags fundamentalistisk 'religiøs' antireligiøs bevægelse."
Begrundelsen er den at der mig bekendt ikke er nogen der opfatter foreninger som religioner, og at det derfor er at fægte med møllevinger at give en lang forklaring på hvorfor en forening ikke er en religion. At der findes ateistiske foreninger fremgår med al tydelighed af resten af artiklen. --Sangild 11. maj 2007 kl. 16:35 (CEST)
thread_title:  Fjernet irrelevant kommentar 

message: At alle er født ateister kan ikke være et sandt udsagn, da spørgsmålet om guds eksistens er meningsløst for en spæd eller endda lidt ældre barn. Hvis vi alle er født uden viden er vi nærmere ignostikere, dvs. uden viden om hvad bla. guder er, og dermed ikke født med en viden om at gud ikke eksisterer.
thread_title:  Ateisme/ignosticisme 

message: Artiklen synes nu at være oversat direkte fra en: erstattende den tidligere originale danske (er det korrekt Pred?). Dette er selvfølgelig ikke noget større problem når den oprindelige danske var så ringe, som det var tilfældet her. På den anden side er det kedeligt at se de danske henvisninger bliver erstattet af udelukkende engelske. Det ville generelt være en fordel om man kunne indkooperere i det mindste nogle danske referencer i en sådan oversættelse - startende med dem fra den oprindelige artikel (jeg mener ikke det er gjort). Bemærk dog ellers at Pred skal have meget ros for det store arbejde! Mvh. --Anjoe (Anders) 21. apr 2009, 20:18 (CEST)
replies: text: Jeg vil også lige give et skulderklap for oversættelsen, godt arbejde. Dog, så vidt jeg kan se, mangler halvdelen af historie-afsnittet, så det kun går til renæssancen. Men det er måske bare et spørgsmål om at jeg er for utålmodig? --Saddhiyama 21. apr 2009, 20:32 (CEST)
replies: text: :Det er rigtigt, at den mangler; oversættelsen døde lidt undervejs – det kunne være rigtig fedt, hvis nogen gad tage de sidste afsnit! --Pred (diskussion) 21. apr 2009, 20:36 (CEST)

text: Redigeringskonflikt: Jeps, den nuværende er en oversættelse af den engelske. Jeg ved ikke helt, hvilke henvisninger du tænker på. Dem fra Se også-afsnittet er bevaret, og ellers var der et par kildereferencer, som ikke gav ret meget mening sammenholdt med hvad de skulle være kilder til. Måske de tre eksterne? Men hvis der er gået noget tabt, skal det da selvfølgelig helt sikkert med igen. Bruger:Sabbe og Bruger:CarinaT fortjener i øvrigt lige så meget ros, da de har arbejdet lige så meget med artiklen. --Pred (diskussion) 21. apr 2009, 20:34 (CEST)
Der synes at være en del forvirring i definitionsspørgsmål. Derfor vil jeg anbefale at man tager udgangspunkt i Encyclopedia Britannicas brilliante behandling af emnet. Rhbjorn 18. sep 2009, 20:34 (CEST)
thread_title:  Oversættelse fra engelsk 

message: Billedet med astronomen og drengen har følgende latinsk tekst:
replies: text: Astronomon vulgo conceptus fortè rogabat. Esset in hoc Mundo quo patre progenitus? Huic ille ostendens coelum, Cascúmque sedentem, Hic pater est (inquit) corporis, ille animi. Cui puer indignans. quae supra nos nihil ad nos. Et genitum tali me piget esse sene. O summa impietas, non velle agnoscere patrem! Factorémque sui non reputare Deum!
Det giver i en direkte oversættelse følgende:

text: En dreng af folket spurgte en astronom, hvem der havde undfanget ham. Hvem kunne have sat ham ind i denne verden? Mens han [den lærde] pegede på himlen og den siddende gamle mand, sagde han: Her er kroppens fader, dér er sjælens. Hvilket gjorde drengen oprørt: ”hvad der er over os er intet for os” og det ærgrer mig at en gammel mand skulle være min fader. Hvilken mangel på respekt ikke at ville vedkende sig faderen og ikke at ville tage Gud i betragtning som sin skaber!
Der er ikke afgørende forskel på dette og den oversættelse fra engelsk, som følger billedet, men det forekommer mig, at den direkte oversættelse bedre undgår den nedladenhed, som den engelske oversættelse tillægger astronomen. Men har jeg misforstået noget?--Sten Porse 30. nov 2010, 17:37 (CET)
thread_title:  Billedtekst 

message: Det er min opfattelse at artiklen ikke afspejler den nutidige definition af konceptet ateisme. Artiklen inderholder blandt andet en masse nonsens som f.eks. kristen ateisme,  MIS (diskussion) 23. apr 2013, 01:09 (CEST)
replies: text: Jeg er påbegyndt et dybt kig på artiklen, det foregår i denne sandkasse.
replies: text: : Det var et 'meget' langt kig, efter lang tid er jeg ved at være færdig med en ny version. Det har været en udfordring. Den oprindelige artikel var skrevet i et meget utilgængeligt sprog, og handlede om ateisme som filosofisk koncept og ikke så meget et religions koncept. Samtidig reflekterende artiklen ikke nutidige forståelse og praksis. Jeg har dog forsøgt at bibeholde så meget som muligt. Jeg mangler (forhåbentlig) kun nogle småret og detaljer, og vil gerne opfordre enhver der har lyst til at komme med deres indput, til at gøre det sandkasse.   MIS (diskussion) 12. jul 2014, 00:05 (CEST)
thread_title:  Problem med definition 2013 

message: Angående det korte afsnit om Spirituel ateisme som jeg har fjernet. 
Spirituel ateisme er et niche emne, uden den store enighed om hvad det begreb omfatter, og i forlængelse deraf plaget af nogle de samme definitions problemer som både ateisme og spiritualitets begrebet har. Men den mest udbredte forståelse af begrebet omfatter en eller anden form for mysticisme eller anden overnaturlig årsag/effekt.
Teksten lød : De senere år er der internationalt opstået en spirituel ateisme eller ateistisk spiritualitet. Ud over Sam Harris og Richard Dawkins tæller den tilgang blandt andet Andre Comte Sponville og Steve Antinoff.
Problemet er at der kastes meget lidt lys over hvad spirituel ateisme er for en størrelse, både som selvstændig verdensopfattelse og i kontekst med hovedemnet. Derudover så nævner kilden ("Spiritual Atheism" af Steve Antinoff) slet ikke de nævnte personer, Sam Harris, Richard Dawkins eller André Comte-Sponville. For Dawkins vedkommende, har han gjort det klart at han ikke er spirituel i den forstand som Antinoff bruger begrebet.
MIS (diskussion) 12. okt 2018, 23:51 (CEST)
thread_title:  Spirituel ateisme