lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Johannes Døberen

message: I den autoriserede bibeloversættelse af 1992 staves Johannes' fars navn Zakarias, og hans mors Elisabeth.  Se fx Luk 1:5.
--Blanu 7. sep 2005 kl. 14:00 (CEST)
----
Genitivformen Jesu virker forældet på mig.  Ville der være noget i vejen for at skrive Jesus'?
--Blanu 7. sep 2005 kl. 14:00 (CEST)
replies: text: Ikke jf. retskrivningsreglerne, men Jesu er efter min mening stadig den hyppigste genitivform af Jesus. Sammen genitivform forekommer forøvrigt også i fx Kristi himmelfartsdag, der optræder i RO, mens Kristus' himmelfartsdag ikke er i RO.--Heelgrasper 7. sep 2005 kl. 23:24 (CEST)
replies: text: :I tidens løb har formen for disse og andre bibelske navne ændret sig i de autoriserede danske oversættelser. Tidligere skrev man den Christus (= "den salvede") i bestemt form i overensstemmelse med den græske grundtekst. Men omkring 1900 føltes dette som forældet og erstattedes af Kristus. Det kan ikke udelukkes at Jesu og Kristi engang på samme måde må glide ud, men jeg er enig med Heelgrasper i at tiden hertil endnu ikke er kommet. -- Sebastjan 08. sep. 2005 kl. 08:40 (CEST)
replies: text: ::Et andet eksempel, som jeg lige glemte i farten, er genitiv af Paulus, hvor formen Pauli nok efterhånden er ved at være gledet ud af brug. Især eftersom den danske bibeloversættelse fra 1992 har valgt at bruge Paulus' (men stadig bruger Kristi og Jesu).--Heelgrasper 8. sep 2005 kl. 11:29 (CEST)
replies: text: :::Så vidt jeg kan se har allerede 1908-oversættelsen af NT (Kalliope!) erstattet Pauli med Paulus's. -- Sebastjan 08. sep. 2005 kl. 11:40 (CEST)
replies: text: ::::Jeg har lige kigget i min oldemors konfirmationsbibel (trykt i 1905), hvor NT er gengivet efter den reviderede oversættelse fra 1819. Her bruges formen Paulus', så det begynder at dæmre for mig, hvorfor formen Pauli virker lidt bedaget. Skat Rørdams oversættelse fra 1886 bruger forøvrigt formen Paulus's, hvilket man åbenbart har taget til sig i 1908-oversættelsen.--Heelgrasper 8. sep 2005 kl. 11:49 (CEST)
replies: text: :::::Mere prekært er kirke-navne som Sankt Olai Kirke, da det for nutidens sprogfornemmelse næppe er klart at kirken oprindelig er indviet til Sankt Olaus. -- Sebastjan 08. sep. 2005 kl. 12:00 (CEST)
replies: text: ::::::Det burde der vel være et afsnit om i artiklen Latin. --Palnatoke 8. sep 2005 kl. 12:09 (CEST)

text: Det er korrekt at formerne Jesu og Kristi forkommer i faste vendinger som i Jesu Kristi navn og Kristi Himmelfartsdag, men i artiklen om Johannes Døberen bruges genitiven i en ellers dagligsdags sætning til at beskrive et slægtsforhold.  Jeg har ikke lyst til at ændre det hvis der eller er bred enighed om at beholde den arkaiske form, men havde jeg selv påbegyndt artiklen ville jeg havde valgt det mere nutidige Jesus'…

text: --Blanu 8. sep 2005 kl. 12:21 (CEST)
thread_title: Untitled
Diskussion:Uncial

message: På trods af de angivne kilder har jeg en mistanke om, at artiklen lige netop selv forveksler uncial med initial, på trods af, at den selv nævner det som en hyppig forveksling. Informationsordbogen, :en:Uncial og :de:Unziale undgår alle tilsyneladende forvekslingen, men det er da selvfølgelig muligt, at man slet ikke kan kalde det en forveksling. I så fald bør artiklen ikke omtale det som en sådan. Et kontrolopslag i SDE bør nok foretages af en, der har den stående.--Heelgrasper 7. sep 2005 kl. 23:13 (CEST)
Den nuværende tekst kunne evt. erstattes med opslaget uncial i Typografisk ordbog, som vi har lov til at kopiere fra med kildeangivelse.--Heelgrasper 7. sep 2005 kl. 23:40 (CEST)
thread_title:  Uden overskrift 

message: Uncial dækker i palæografien over en skrifttype der udvikledes dels af den ældre romerske kursiv, dels med capitalis-former af bogstaverne B, R og G. Der er ikke tale om store farvestrålende begyndelsesbogstaver, det hedder snarere illuminerede initialer. Man kan sagtens se hele manuskripter skrevet kun i uncial. Hvis jeg får tid engang, må jeg hellere kigge på artiklen.  --Kasper Simonsen (NuclearWarhead) 14. jan 2011, 18:48 (CET)
thread_title:  Ja, artiklen er forkert. 

message: Der er vist ikke tale om forveksling men om sammenblanding af to-tre emner: Uncial, initial, uncialskrift og vel også miniature. Jeg prøver at kigge på det. Jeg skrev engang noget, jeg kan låne fra. Ditlev Petersen (diskussion) 13. nov. 2021, 20:30 (CET)
replies: text: Så mangler jeg bare en illustration. Jeg har noget et sted. Ditlev Petersen (diskussion) 24. nov. 2021, 23:26 (CET)
thread_title:  Sammenblanding
Diskussion:Korn

message: "Mere præcist er det et område, som i dag dækkes af landene: Syrien, Palæstina, det sydøstlige Tyrkiet, det nordvestlige Iran og det nordlige Irak." - det er faktisk ikke særlig præcist, og desuden forkert, jf. artiklen om den frugtbare halvmåne. --Palnatoke 8. sep 2005 kl. 08:51 (CEST)

message: Godt iagttaget - jeg har overset halvmånen som artikel og har henvist hertil, men skal ikke vove at redegøre for landenes placering - måske man kunne skrive noget med floderne Tigris og Eufrat som en bedre reference? --hansjorn 8. sep 2005 kl. 09:10 (CEST)
thread_title:  Tigris og Eufrat 

message: Jeg har nomineret denne artikel, fordi det er høsttid og jeg tilfældigvis faldt over en bunke korn på vejen. Samtidig har den en kategori og interwiki + billeder, hvilket er mine minimumskrav til en artikel. PS! Dette er et forsøg på at begrunde valget på diskussionssiden, idet det ikke nødvendigvis er nok at tilføje et NDA-skabelon (Nomineret Dagens Artikel). --hansjorn 8. sep 2005 kl. 09:12 (CEST)
----
Vi må nok have durra med i artiklen. --Sir48 (Thyge) 8. sep 2005 kl. 11:47 (CEST)
replies: text: Triticale (det er en hybrid af rug og hvede) bør nok også nævnes, uanset om vi har en artikel eller ej. -- Bruger:Wegge 8. sep 2005 kl. 11:50 (CEST)
thread_title:  Nominering 

message: Det ville klæde artiklen hvis der stod noget mere om de såkaldte "pseudokornsorter" idet den kun dækker kornsorter i klasssisk forstand. Mvh. Nessumsaram, 3. april 2017,
thread_title:  Overvej udvidelse om pseudokornsorter
Diskussion:Brøndbyvester

message: Jeg er ikke sikker på at det er rigtigt at kalde møllen for kommunens vartegn. Den er markant, javel, men da kun for dem, der kører ad Park Allé. Jeg ved godt at man næppe kan kalde en fodboldklub for et vartegn, men BIF er da langt synligere..  --Palnatoke 8. sep 2005 kl. 16:37 (CEST)
replies: text: Med vartegn mener jeg bare et fysisk karakteristika for kommunen på samme måde som vandtårnet er Glostrups vartegn. Det ser man jo også kun hvis man kører ad Roskildevej, Frihedsgudinden i New York ses kun, hvis man er i den ende af byen osv..  BIF er måske nok et symbolsk vartegn, men det er sjældent klubben, som afbildes, når der skal vises billeder fra kommunen. Det gør møllen derimod ofte. JKrons 10. sep 2005 kl. 22:31 (CEST)
Det hænger jo nok sammen med at møllen er lige overfor rådhuset. Apropos rådhuset, så er der en flagmæssig spøjshed dér: Brøndby Kommune og Retten i Brøndbyerne deles om et bygningskompleks. Foran dette kompleks er der to flagstænger. Begge flagstænger lader til at tilhøre retten. --Palnatoke 10. sep 2005 kl. 23:42 (CEST)

text: Jeg skal ikke kunne sige om de begge tilhører retten. Men så vidt jeg husker var der også to flagstænger før retten overhovedet flyttede ind på rådhuset. (skrev Jan Kronsell)
Det er muligt at flagstængerne er kommunens, men den har vel næppe tilladelse til at flage med splitflag - og begge flag er splitflag, altså må de være rettens. ;-) --Palnatoke 15. sep 2005 kl. 18:20 (CEST)

text: Du har sikkert helt ret :-) JKrons

message: Hvad er en ægte landsby? --Palnatoke 16. sep 2006 kl. 13:45 (CEST)
thread_title:  En "ægte landsby"? 

message: Til 87.61.239.21:
Hvem regner Brøndbyvester for den fineste del af kommunen? Det er vist ikke en hel neutral betragtning.  --JKrons 17. jan 2010, 22:28 (CET)
thread_title:  Den fine del
Diskussion:Kombinatorik

message: Det skal forklares, at der er forskel på, om udvælgelsen sker MED eller UDEN tilbagelægning. Hvis et lod trækkes ud i et lotteri, kan det så udtrækkes igen (altså tilbagelægning) eller kan det ikke. --Sir48 (Thyge) 8. sep 2005 kl. 17:50 (CEST)
thread_title: Kombinationer og permutationer

message: Nu skal det jo ikke være en lærebog i kombinatorik, detteher, men jeg synes alligevel, du har en pointe. Jeg udvikler artiklet lidt efter lidt, og har tænkt mig at bringe et eksempel, samt evt. en ekstern henvisning. Selv synes jeg at der måske er lige lovlig meget "bevisførelse" i artiklen på nuværende trin, men min hensigt med det er at vise den typiske tankegang, man anvender i kombinatorik.--hb 9. sep 2005 kl. 18:32 (CEST)
replies: text: Der er ikke noget i vejen for at flytte afsnit som vokser sig store til en anden artikel. Kombinationer og permutationer kan godt have egne artikler. --Rune Magnussen 9. sep 2005 kl. 18:37 (CEST)
replies: text: :Selv tak, hb. Som Rune skriver, kan vi altid dele ting op senere, så du bør absolut ikke holde dig tilbage med at skrive på nuværende stadium af artiklen. Der må også gerne være beviser eller udledninger, men det foretrækkes dog så vidt muligt, at det tekniske altid indledes med en forklaring på "jævnt dansk" eller evt. eksempler, som kan lette forståelsen. --Sir48 (Thyge) 9. sep 2005 kl. 18:46 (CEST)
thread_title:  Tak for kommentaren
Diskussion:Folkeskolen

message: * /Arkiv 1/

message: Er der nogen, der kan skrive noget historisk om grundkursus og udvidet kursus? Oleryhlolsson? --Madglad (diskussion) 5. aug 2019, 16:51 (CEST)
replies: text: Det var jo en følge af folkeskoleloven af 1975, hvor man afskaffede realklasserne og i stedet gennemførte muligheden for kursusdeling af en række fag i på de ældre klassetrin. Jeg mener, det på et tidspunkt blev udfaset/afskaffet, for så igen for ikke så længe siden at blive taget op igen - hvis først forsøgsvis rundt omkring, men nu måske(?) lidt mere permanent forskellige steder? Jeg kan ikke påstå, at jeg har tænkt specielt meget over emnet i historisk perspektiv. Ole Ryhl Olsson (diskussion) 5. aug 2019, 21:26 (CEST)
thread_title:  Grundkursus og udvidet kursus
Diskussion:Rådyr

message: Jeg mener at denne artikel ville være meget passende at køre som ugens artikel, enten en gang relativt snart, så vi kan have den på forsiden mens rådyrene er aktive med opbygningen af vintersulet, eller også en gang til foråret, hvor de bevægher sig ud på det åbne land for at æde lås af vintersæden. -- Bruger:Wegge 8. sep 2005 kl. 20:40 (CEST)
thread_title:  Nominering til ugens artikel
Diskussion:Farve

message: Nedenstående tekst blev indsat af en bruger med ip-nummer 83.91.179.14, der samtidig slettede det hidtige indhold. Jeg gendannede derfor artiklen, men der findes absolut brugbare oplysninger i det nedenstående, som kunne indsættes på et passende sted i artiklen. Jeg er blot doven nu og overlader det arbejde til andre.--Heelgrasper 8. sep 2005 kl. 21:10 (CEST)
Hvad er Farve ????
af Tawfik.
en synlig egenskab som rød, gul, grøn, blå og lilla. Skyldes synsindtryk fremkaldt af at lys med en anden spektral sammensætning end sollysets rammer øjets nethinde. Farven på en genstand er afhængig af det lys som genstanden udsender. Udstrålingen kan være direkte el. bestå af refleksion af lyset fra en lyskilde som forandrer karakter ved at det absorberes af genstandens overflade. Ved spektroskopisk opdeling af dette lys kan farver opfattes som sammensat af rene spektralfarver. Newton antog i 1704 at spektret er sammensat af syv spektralfarver som i dag defineres i forhold til lysets bølgelængde: rød 723-647 nm, orange 647-585 nm, gul 585-575 nm, grøn 575-491 nm, blå 491-455 nm, indigo 455-424 nm, violet 424-397 nm. I 1810 kom Goethes farvelære som i modsætning til Newtons lagde vægt på farvernes psykologiske realitet og fremhævede at indtrykket af en farve er afhængigt af om omgivelserne er lyse eller mørke, og af om den ses sammen med kolde el. varme farver. I forbindelse med farveblanding opererer man med hhv. additiv og subtraktiv blanding. Ved additiv blanding, som er blanding af farvet lys, kan alle farver blandes af rød, blå og grøn; to komplementærfarver, fx blå og gul, giver i additiv farveblanding hvidt lys. Ved subtraktiv blanding blandes pigmenter af to farver; her giver gul og blå grøn.

message: Jeg har genindsat informationerne fra Tawfik, let redigeret.
Men jeg er ikke overbevist om listen af farver. Dels er listen i virkeligheden bedre egnet som kategori, hvis man endelig skal have udseendet med kan de vises på de enkelte farvers sider. Dels er informationerne i listen tvivlsomme. Jeg er for eksempel ikke overbevist over påstanden at det danske "violet" svarer til "viol" på engelsk, og at dansk "lilla" så hedder "violet". "Guld" er efter min mening slet ikke en farve. Ikke desto mindre optræder den to gange i listen med vidt forskelligt udseende!
Skal der stå engelske betegnelser i denne liste? Hvorfor?
Hvis en sådan liste skal bevares mener jeg at den bør reflektere en eller anden form for anerkendt liste. Jeg tror en delmængde af farverne i listen svarer til dem der er defineret i HTML - er der en officiel oversættelse af disse farver?
Jeg er helt ny som redaktør af Wikipedia, så jeg ved ikke hvad jeg bør foretage mig for at forsøge at forbedre artiklen.
På forhånd tak for input.
replies: text: Jeg er enig i, at farvelisten er meningsløs. Hvorfor lige de farver? Der er ikke noget system i dem. Metalfarver kan ikke gengives på en skærm, så det er fjollet at have kobber, sølv og 3 forskellige(!) guldfarver med. Og hvad skal vi med HTML-koder for farverne. Hvor mange forstår dem? --IbRas 28. maj 2006 kl. 18:21 (CEST)
thread_title:  Er listen af farver ønskværdig?
Diskussion:Strandvejskvarteret

message: Også andre kvarterer kan med nogen ret kaldes Strandvejskvarteret (Google!). Var det ikke bedst at kalde artiklen Strandvejskvarteret (Østerbro) eller Strandvejskvarteret (København)? -- Sebastjan 10. sep. 2005 kl. 08:15 (CEST)

message: Nu er det et stykke tid siden jeg har været derude, men jeg mener at kvarteret afgrænses af Hornemannsgade og ikke Østerbrogade mod øst? --Santac 25. okt 2008, 06:38 (CEST)
Faktisk afgrænses den af både Hornemansgade (mellem Edvard Griegs Gade og Kildevældsgade) og Østerbrogade (mellem Kildevældsgade og Hornemansgades udløb). I øvrigt er der kun et n i Horneman --Esse 28. okt. 15:12 (CEST)
replies: text: OK. Hvad så med den firkant der afgrænses af gaderne Hornemansgade, Østerbrogade, Landskronagade og Kong Oskars Gade. Hører den også til kvarteret? --Santac 28. okt 2008, 15:37 (CET)

text: Nej, det er ikke en del af kvarteret! I øvrigt har jeg lige været ude at checke og faktisk er det kun fra siden midten af den øverste del af Hornemansgade at kvarteret afgrænses af Hornemansgade. Svært at beskrive, måske virker det bedre med et kort?
thread_title: Afgrænsning
Diskussion:Fakultet (matematik)

message: Vi må have lov at glæde os over danske matematikere som har ydet originale bidrag til matematikken (som f.eks. Georg Mohr). Men at gammafunktionen skulle være indført af Bohr & Mollerup kan jeg ikke gå med til. Folk som Weierstraß, ja endog Euler, har bidraget til dens teori. (Har nogen læst om gammafunktionen i vore to landsmænds Lærebog i matematisk Analyse og overset at det er en lærebog, ikke et originalbidrag til analysen?) -- Sebastjan 10. sep. 2005 kl. 08:35 (CEST)
replies: text: Min formulering kan måske misforstås. Du har da ret i at Gamma-funktionen er flere hundrede år gammel. Men det var Bohr og Mollerup der beviste at det er den eneste udvidelse af fakultetsfunktionen. Se den engelske artikel :en:Bohr-Mollerup theorem (som jeg ikke har noget at gøre med). --Jeppe 10. sep 2005 kl. 14:26 (CEST)
replies: text: :Jeg indrømmer at jeg ikke var opmærksom på den påpegede finesse. Men der er vel andre, om jeg så må sige mere "centrale", ting at sige om gammafunktionen. -- Sebastjan 10. sep. 2005 kl. 14:35 (CEST)
replies: text: ::Ja, og det hører så hjemme i en kommende artikel om denne funktion. Det Bohr og Mollerup bevíste, var at der ikke er andre »naturlige« generalisationer af fakultetsfunktionen end Gamma-funktionen, og det er da meget festligt at nævne nu da de herrer var danskere. --Jeppe 10. sep 2005 kl. 15:04 (CEST)

message: En anonym (ip 217.116.239.2) har uden nærmere forklaring indsat følgende, som vedkommende kalder Stirlings formel:
replies: text: n! \sim \sqrt{2\pi}n^{n+\frac{1}{2}}e^{-n} når n \rightarrow \infty
Ifølge :sv:Sterlings formel er Stirlings approximationsformel imidlertid anderledes, nemlig:

text: n! \sim \sqrt{2 \pi n} \; \left(\frac{n}{e}\right)^{n}
hvilket forekommer at være noget andet. Foruden at der mangler forklaring af formlens relevans i artiklen. --Sir48 (Thyge) 18. okt 2006 kl. 18:45 (CEST)

text: De to formler betyder rent matematisk det samme; med almindelige regneregler for kvadrat- og andre rødder samt potensopløftning kan man regne den ene om til den anden... sa'e Peo
thread_title: Stirlings formel
Diskussion:Musikgenre

message: Jeg har taget mig den frihed, at omorganisere genrerne til en forhåbentlig lidt mere overskuelig form. Jeg håber ikke jeg har trådt nogen over tæerne. Der er dog noget jeg ikke har kunnet kategorisere perfekt, hvilket har resulteret i et "diverse" afsnit. Det er ikke nogen perfekt løsning. Ret endelig!
Envidere har jeg omdirrigeret artiklen genre, og kopieret meget af dens indhold hertil. jeg mente de var temmelig ens...
Jens Egholm 10. sep 2005 kl. 15:34 (CEST)
Det er et problem med den klassiske musiks undergenrer, at flere af dem også er navnet på en periode i ånds- og kunsthistorien. Derfor har jeg rettet nogen af dem  ved at føje -musik bagpå. Det viste sig, at der allerede var en artikel om renæssancemusik. Et par af dem må vist løses på en anden måde.--Mons1957 18. sep 2006 kl. 17:29 (CEST)
thread_title:  Drastisk omorganisering 

message: Findes (Commercial)Ttrance eller er der et t for meget? --MGA73 4. aug 2008, 22:07 (CEST)
thread_title: Findes det?
Diskussion:Den Sande Jesus Kirke

message: Er dette en maskinoversat tekst? Uden tilgang til originalen lader den sig næppe redigere til noget acceptabelt. -- Sebastjan 11. sep. 2005 kl. 10:40 (CEST)
replies: text: Originalen står i tilsyneladende i første del af den engelske version Lars Helbo
replies: text: :Jeg vil tillade mig at slette teksten fra "Narmere sakramenter" og frem, da det er helt slemt. Folk kan jo hente det frem fra historikken eller den engelske artikel og oversætte, hvis de har lyst. --Heelgrasper 30. maj 2006 kl. 22:53 (CEST)

text: :Da afsnittet "Narmere sakramenter" er blevet indsat igen bliver jeg nødt til at spørge om, hvad den overskrift skal forestille at betyde? Så vidt jeg kan se, så omtales der ingen sakramenter i den efterfølgende tekst, men måske noget, der kunne kaldes dogmer. --Heelgrasper 25. aug 2006 kl. 23:19 (CEST)
replies: text: ::Sabbaten er vel næppe heller et sakramente, sådan som ordet normalt bruges på dansk. Den engelske udgave af artiklen bruger ordet "doctrines", så "dogmer", "trossætninger", "læresætninger", "lærepunkter" eller lignende, er nok det der menes.--Mikael V 25. aug 2006 kl. 23:56 (CEST)

message: Der er uoverensstemmelse mellem artiklens navn og det navn der bruges i brødteksten (Den Sande Jesu Kirke og Den Sande Jesus Kirke). Begge er vel forsøgt oversat fra engelsk True Jesus Church, der vel igen er oversat fra kinesisk. Jeg tror ikke kirken er repræsenteret i Danmark, og har nok derfor ikke et officielt dansk navn. Det engelske navn svarer til Den Sande Jesus Kirke, så skal vi ikke flytte den dertil? Eller skal vi følge det svenske eksempel og bruge det engelske navn?--Mikael V 26. aug 2006 kl. 00:02 (CEST)
thread_title: Artikelnavn

message: Der er flere kritisable forhold i artiklen:
*Artiklen består stort set kun af citater
*Der er dels "fem sakramenter", dels "narmere sakramenter" - ordet "sakramenter" har vist to forskellige betydninger her (i andet afsnit er det muligvis endda en fejl)
*Hvad betyder "narmere"?
--Palnatoke 26. aug 2006 kl. 00:51 (CEST)
thread_title:  QA
Diskussion:Grammatisk køn

message: Jeg kan ikke acceptere at "de fleste" danske dialekter har tre køn. Både ét, to og tre køn findes vel på danske dialekter. Har rettet. --JeppeSN 11. sep 2005 kl. 11:39 (CEST)
replies: text: Det er bestemt rigtigt, at både ét, to og tre køn findes, men det ændrer ikke på, at tre efter min mening er det mest udbredte (se fx dette kort – jeg erkender dog, at overgangen fra tre til to køn i sjællandsk ændrer situationen noget). Har rettet. --Twid 11. sep 2005 kl. 12:37 (CEST)
Beklager at jeg skriver på norsk, selv om dette er dansk Wikipedia: Jeg har i listene flyttet norsk bokmål fra tokjønnsspråk til språk som opererer med tre kjønn. På tross av at hunkjønn er valgfri form fra 2005 er det absolutt vanligst å benytte tre kjønn også i bokmål. I Norge er det kun Bergen indre by som konsekvent benytter to kjønn. Alle andre bokmålsbrukere opererer med tre kjønn (i større eller mindre grad). Dette kommer særlig til uttrykk i ord som "jente (jenta)", "hytte (hytta)", "høne (høna)". Det er derfor riktigst å plassere norsk bokmål sammen med nynorsk i denne sammenhengen. Selv om bruken av tre kjønnn er mindre utpreget i bokmål er den absolutt til stede - og absolutt mest utbredt blant bokmålsbrukerne. Vennlig hilsen Bjørn Hovde (adjunkt med spesialisering i nordisk språk)

message: Hej!
Jag hoppas ni skulle kunna besvara en fråga jag har om danskan. På svenska står alla länder i neutrum. Sverige är stort och inte stor som det hade varit om Sverige skulle stå i utrum. Är det samma läge i danskan? Säger man: ”Denmark er stort”?Jonteemil (diskussion) 2. feb 2018, 19:56 (CET)
replies: text: Det hedder det også på dansk, så det må vel betyde, at landenavne er neutrum? - Sarrus (d • b)  d. 2. feb 2018, 21:42 (CET)
replies: text: : Ja, det betyder det. Tack så mycket! Gäller det förresten för alla länder?Jonteemil (diskussion) 2. feb 2018, 22:11 (CET)
replies: text: ::Det gælder for alle lande. - Sarrus (d • b)  d. 2. feb 2018, 22:17 (CET)
replies: text: :::Tackar!Jonteemil (diskussion) 2. feb 2018, 22:21 (CET)
thread_title:  Kön på länder 

message: Det nævnes at dette sker i middelalderen og "ses så tidligt som i 1500-tallet". Det virker lidt selvmodsigende, "så tidligt som" indikerer for mig at det sker i 1500-tallet og derefter, men middelalderen slutter, iflg WP-artiklen om dette, med 1400-tallet.
Vestjysk taber derudover distinktionen mellem fælleskøn og intetkøn, men hvornår skete det, og har det evt nogen relation til den tilsvarende udvikling i engelsk (hvor det sker fra 1000-tallet/11. årh. til 1300-tallet/14. årh.)? --Lasse Hillerøe Petersen (diskussion) 9. sep 2020, 08:29 (CEST)
thread_title:  Transition fra tre køn til fælleskøn, historisk?
Diskussion:Costa Rica

message: Længdegrader/breddegrader i infoboks passer ikke...er der nogen der kan finde de rigtige også fikse det? --Peter Andersen 11. sep 2005 kl. 11:55 (CEST)