Diskussion:Martin Luther/Arkiv 1

message: Denne side kunne godt trænge til lidt formatering --Philo 30. maj 2006 kl. 23:42 (CEST)

message: Der er noget galt i afsnittet Det endelige brud, men jeg kan ikke lige overskue hvordan det præcis skal være?--Martin Manscher 9. nov 2006 kl. 17:02 (CET)
thread_title: Det endelige brud

message: Der er links lutherdansk.dk og martinluther.dk både under eksterne henvisninger og Kilder, henvisninger og noter. Det er vel unødvendigt? --Peter Andersen 13. nov 2006 kl. 20:31 (CET)
replies: text: Til både ==Det endelige brud== og ==Dobbelte links== : Har forsøgt et par løsninger. -- Mvh PHansen 14. nov 2006 kl. 09:48 (CET)
thread_title: Dobbelte links

message: Til Brams spørgsmål om der skal gøres mere:
replies: text: 15. nov 2006 kl. 20:13 Brams (Diskussion | bidrag) (→Martin Luthers værker - Formatering, kursivering m.m. Skal der gøres mere?)
Der skal næsten altid fjernes røde links - omkring 35 netop nu. Jeg har det fra oprustningen af Færøerne hvor jeg lærte om både ukrudt og kvæder -- Mvh PHansen 16. nov 2006 kl. 09:41 (CET)

text: Klart, en artikel om Martin Luther kan der altid gøres mere ved. Jeg tænkte imidlertid specielt på afsnittet Martin Luthers værker; men det fremgik nok ikke klart i mit spørgsmål i beskrivelsen. Hvad mener du om spørgsmålet under den vinkel? M.v.h. --Brams 16. nov 2006 kl. 18:53 (CET). Se Peter Andersens Kommentar om dette på Kandidater til anbefalede artikler/Martin Luther. --Brams 16. nov 2006 kl. 19:01 (CET)
replies: text: :Jeg så din ændring som en forbedring, da den fjernede de små blå firkanter foran tallene ved at bruge #-tegnet i stedet - i alt en klarere og pænere opstilling. Dit spørgsmål i beskrivelsen fik mig så til at tænke på datoen 18. november + Palnatokes "Støtter ikke" og hans anke da det drejede sig om Færøerne; så jeg tænkte hvad er det næste. Selv om Palnatokes position giver anledning til en del diskussion, vil jeg medgive at en artikel der skal anbefales kun bør have et ubetydeligt antal røde links, som en ren og skær forudsætning. Det var baggrunden for min kommentar. - Jeg indsætter de 34 røde links så de kan fungere som et slags barometer. (Romerbrevet var tilsyneladende en falsk rød, måske er der flere af dem.)
aflad - 
Mansfeld - 
Devotio Moderna - 
magister artium - 
Stotternheim - 
Johann Bonemilch von Laasphe - 
Gabriel Biels - 
Salmerne - 
Romerbrevet - 
Galaterbrevet - 
Fuggernes - 
Frederik den Vise - 
kurie - 
Johann Eck - 
Ingolstadt -  
polemiske - 
samfundslag -  
bogbrænding - 
rigsdag i Worms - 
frit lejde - 
Gotha -  
rigsstænderne - 
Franken - 
Elsass - 
forræderi - 
kirkevisitationer - 
Speyer -  
Philipp 1. af Hessen - 
Marburg - 
Schmalkalden-forbundet - 
Moseloven -  
Heinrich 2. af Braunschweig-Wolfenbüttel - 
opholdstilladelse - 
omvendelse -

text: : -- Mvh PHansen 16. nov 2006 kl. 21:20 (CET)
thread_title:  Røde links 

message: Jeg savner info om Luthers inspirationskilder, fx John Wycliffe og William af Ockham (de øvrige wikier er heller ikke til meget hjælp) man tror jo næsten at hans teologi er et resultat af en guddommelige inspiration. --Ktp72 7. maj 2007 kl. 15:15 (CEST)
thread_title: Inspirationskilder?

message: Jeg har et problem med følgende formulering: Den må ikke opfattes som "antisemitisme" (som er racemæssigt funderet), den korrekte betegnelse vil være "anti-judaisme" (som er religiøst motiveret). Så vidt jeg ved kan antisemitisme sagtens være også religiøst funderet. Afsnittet skal efter min mening skrives lidt om. --Rasmus81 1. jun 2007, 18:49 (CEST)
===Den store danske encyklopædi:===
antisemitisme, antijødiske holdninger, fjendtlige og uafhængige af tid og sted. Ordet antisemitisme stammer fra den tyske agitator Wilhelm Marr, som i 1879 erstattede ordene jøde og jødedom med semit og semitisme og i overensstemmelse med tidens raceteorier lagde et racistisk indhold i betegnelsen. Antisemitisme kan begrundes religiøst, politisk, socialt eller racistisk, men grænserne er flydende. Der kan skelnes mellem antisemitisme og antijudaisme, det sidste forstået som modstand mod jødisk religion, selvom grænsen heller ikke her står skarpt. Finn
thread_title:  Afsnit om Luthers antisemitisme 

message: antisemitisme, antijødiske holdninger, fjendtlige og uafhængige af tid og sted. Ordet antisemitisme stammer fra den tyske agitator Wilhelm Marr, som i 1879 erstattede ordene jøde og jødedom med semit og semitisme og i overensstemmelse med tidens raceteorier lagde et racistisk indhold i betegnelsen. Antisemitisme kan begrundes religiøst, politisk, socialt eller racistisk, men grænserne er flydende. Der kan skelnes mellem antisemitisme og antijudaisme, det sidste forstået som modstand mod jødisk religion, selvom grænsen heller ikke her står skarpt. Finn
thread_title: Den store danske encyklopædi:

message: Hvem har lavet alle disse noter i artiklen? De ser umiddelbart meget akademiske ud og ikke særlige aktuelle. Efter min opfattelse kan man drukne en god artikel i unødvendige noter.
-- Finn
replies: text: Det er normal kutyme at have noter i en artikel. Alting skal helst kunne dokumenteres, ligegyldigt om det er "akademisk" eller ej.. Jeg går ud fra, at dine redigeringer i artiklen vil blive tilbageført på et tidspunkt, af en, der gider at tage diskussionen.

text: Jeg kan kun opfordre til at skrive i stedet for at slette.. :-) --Hockeyindustrien 5. sep 2007, 21:05 (CEST)
replies: text: :At dømme ud fra historikken er det sket løbende. En god artikel kan godt drukne i kilder. Men en god artikel har også mange kildereferencer, der er med til at underbygge artiklen og dens indhold. Man indsætter referencen netop for at dokumentere tal, påstande, udsagn eller lignende. Man skal derfor være meget varsom med at fjerne disse - særligt uden forudgående diskussion. Man kan efter nøje overvejelse fjerne enkelte kildereferencer, som anses for at være overflødige.

text: :I dette aktuelle tilfælder mener jeg ikke, at der er tale om, at overflødige referencer fjernes. Tværtimod mener jeg, at de er nyttige og netop underbygger artiklen. Således tillader jeg mig nu at gendanne artiklen og opfordre til diskussion og koncensus. --|EPO| 5. sep 2007, 21:08 (CEST)
Hvem har sat noterne på. Det er ikke mig - og det er trods alt mig, der har skrevet artiklen.
Noterne er ikke særlig gode og henviser til engelsk litteratur i stedet for at henvise til nyttige artikler, der faktisk ligger på Wikipedia.
Det var da noget mærkeligt noget, at slette mit arbejde, før jeg har gemt det. Det skulle du ikke have gjort. Det vil jeg klage over på højere sted.
-- Finn 21:20

text: Det er meningen, at de skal henvise til litteratur. Der er ikke meget logik i at henvise til sig selv som kilde. At henvisningerne så er til engelsk litteratur gør ikke artiklen mindre troværdig af den årsag. Det er formentlig fordi der er sket oversættelse fra engelsk Wikipedia, hvor man naturligt nok i høj grad anvender litteratur på samme sprog.

text: Man kan ikke se, om andre brugere er i gang med at redigere samme afsnit, som man selv redigerer. Derfor vil der naturligt nok opstå situationer, hvor den ene gemmer før den anden.

text: At du har skrevet artiklen er i princippet underordnet. Dette er en wiki, hvor alle har adgang til at redigere (læs også teksten under redigeringsvinduet). --|EPO| 5. sep 2007, 21:29 (CEST)
Så EPO - du kan godt holde fingrene fra min artikel, som jeg har fået præmieret. Er du misundelig?
-- Finn 21:20

text: Det er ikke din artikel. Du har ganske vist bidraget til den over et par omgange, men den er ikke din. Artiklen har ganske rigtigt været vist som ugens artikel i uge 22, men det er ikke en afstemning som du har deltaget i. Og misundelig er jeg skam ikke. Hvad skulle jeg være misundelig over? --|EPO| 5. sep 2007, 21:29 (CEST)
Det er mig, der har skrevet hele artiklen og det kan jeg bevise - så det er da noget mærkeligt noget at sige.
- Og nej, jeg har ikke været med til at stemme på min egen artikel - plejer du at gøre det. Hvad med at skrive noget selv, du!
Er det dig, der har sat de nuværende noter?
-- Finn 21:46

text: Du har bidraget med meget af indholdet til artiklen ja, men det er ikke din artikel. Det er f.eks. ikke dig, der har formateret artiklen, indsat henvisninger til andre sprog eller gendannet den efter hærværk. Tidslinjen, en del billeder og navigationsboksen kan du vist heller ikke tage æren for.

text: Som jeg starter med at skrive, så er henvisningerne indsat løbende (underforstået af forskellige brugere).

text: Kan ikke huske, om jeg har stemt på en af mine egne artikler, men jeg har ihvertfald nomineret en. Dermed siger jeg også, at jeg også skriver noget. Derudover holder jeg mange artikler fri for hærværk, men det tæller vist ikke. Tæller formentlig heller ikke, hvis jeg sletter en artikel, der er uretmæssigt kopieret fra en tilfældig internetside. Men hvis du orker kan du da kigge mine bidrag igennem og vurdere, om de er noget værd. --|EPO| 5. sep 2007, 21:53 (CEST)

text: Præciserer: Selvom du havde formateret artiklen, indsat henvisninger til andre sprog eller gendannet den efter hærværk, var det stadig ikke din egenret. Hvis det ikke er noget, du kan leve med, kan jeg anbefale at købe en domæne - dér har du ret til at bestemme, hvem der skal redigere hvad. --Hockeyindustrien 5. sep 2007, 21:56 (CEST)
Jeg har nu sendt følgende klage til Wikipedia:
Kære Wiki
Angående artiklen om Martin Luther.
Denne artikel har jeg udarbejdet med udgangspunkt i en præmieret norsk udgave.
Den danske udgave har no også været præmieret.
Desværre er artiklen så blevet fyldt med en masse noter, der henviser til udenlanslitteratur, selv om der findes fine artikler om samme emne på Wikipedia.
Det har jeg villet rette, men er så blevet cikaneret at to andre brugere, nemlig --|EPO| og --Hockeyindustrien.
De slettede blot mine rettelser imens jeg var online.
Med venlig hilsen
Finn B. Andersen

text: Det er du i din fulde ret til. Men hvis du lige kunne pege på, hvornår du er blevet chikaneret af mig, ville jeg være et lykkeligere menneske..? --Hockeyindustrien 5. sep 2007, 22:10 (CEST)
replies: text: :Jeg tror ikke, du får særlig meget medhold i din klage, Finn. Man kan ikke eje en artikel på Wikipedia, uanset om man har skrevet den helt selv. Der står tydeligt på redigeringssiden, at: "Hvis du ikke ønsker at din tekst skal udsættes for nådesløse redigeringer og at den kan blive kopieret efter forgodtbefindende, så skal du ikke placere den her." Det nytter ikke med kildehenvisninger til andre artikler på Wikipedia (heller ikke andres sprogs wikier), da disse også kan redigeres af tilfældige anonyme fremmede og derfor i sig selv ikke er troværdige. Så vidt jeg kan skønne, er de fleste af de kilder, du har indsat, ikke nær så specifikke som de udenlandske kilder. Derfor støtter jeg tilbagerulningerne foretaget af de andre administratorer. Det er prisværdigt, at du vil forbedre artiklen, men hvis danske kilder skal erstatte udenlandske, skal de danske være af mindst lige så høj kvalitet. --PhoenixV 5. sep 2007, 22:14 (CEST)
Henrik du skrev: ”Jeg går ud fra, at dine redigeringer i artiklen vil blive tilbageført på et tidspunkt, af en, der gider at tage diskussionen”. – Er det ikke en indirekte opfordring til cikane.
Og til PhoenixV- det her er altså dansk Wikipedia og min artikel er på dansk. Og det skal de være så vidt muligt.
Finn 22:20

text: Hehe.. Ved du hvad, jeg gider ikke at bruge mere tid på det her. Jeg har tidligere gidet at bruge tid på ting som det her, men det bekymrer mig ikke mere. Sig til, når jeg får min straf fra Wikimedia.. --Hockeyindustrien 5. sep 2007, 22:23 (CEST)
Og så er der én, der igen har cikaneret mine nye rettelser, som jeg har begrundet. Med hvilken begrundelse er det sket og hvem har gjort det?
Finn 22:25
Og Henrik bekræfter, at han blot er ude på at cikanere andres arbejde.
Finn 22:28

text: Finn, læs lige kommentaren fra PhoenixV igen. Det er ikke din artikel - uanset om du har skrevet 100 % af den. Du er ikke udsat for chikane, men du har valgt en dårlig strategi hvis du gerne vil have færre noter i artiklen. Der er ikke nogen der lytter hvis du bevidstløst går ind i en redigeringskrig for at prøve at gennemtvinge din version. Hvis du kigger på historikken på siden - eller indlæggene her i debatten - kan du se at der ikke er opbakning til den note/kilde-politik du gerne vil følge. Du kan forsøge at ændre normerne ved at argumentere for din sag, men du opnår kun modvilje ved at beskylde andre brugere for chikane. -- JGC 5. sep 2007, 23:18 (CEST)
replies: text: :Af samme grund lukkede jeg for redigering i artiklen i et par timer (indtil kl. 1 i nat). (Og beskeder om forhold her på den danske wikipedia bør tages op på min diskussionsside her og ikke på Commons). --Broadbeer, Thomas 5. sep 2007, 23:32 (CEST)
Jeg begyndte ikke bare at rette i artiklen. Som det fremgår af historikken i debatten, så begyndte jeg med at spørge, hvem der havde sat de pågældende noter.
Og selv om jeg var online så opfordrede –Hockeyindustrien til at man bare skulle tilbageføre mine rettelser, som jeg endnu ikke havde fået gemt, men brugt meget tid på.
Og --|EPO| fulgte opfordringen.
Da jeg på ny begyndte at rette noterne én for én. Argumenterede jeg for hver enkelt rettelse, men alligevel blev de blot rettet tilbage – uden argumenter. Så der er nogle administratorer, der rigtig bare bruger deres magt.
Finn 00:37

text: Det var helt fint at du spurgte først - men du havde åbenbart ikke tid til at vente på et svar. 19.53 oprettede du spørgsmålet om noterne her på siden, og mindre end en time efter (20.47) fjerner du noterne - før der er kommet en eneste kommentar til dit spørgsmål.

text: Du har altså ikke taget debatten før du lavede ændringerne - og derfor er det ikke spor mærkeligt at dine rettelser bliver tilbageført. Mht samtidige redigeringer er det - som andre har nævnt - ikke noget man kan undgå helt. Men wikisystemet er dog smart nok til at opdage når det sker, og præsentere brugeren for såvel den nyligt gemte tekst (fra en anden bruger) og ens egen tilføjelse. Hvis begge parter har lavet mange småændringer inde i teksten, er det svært at flette de to versioner sammen, men der er som nævnt ikke noget at gøre ved det. Og der er absolut ikke tale om bevidst chikane - andre brugere kan ikke se om du er online eller om du er i gang med at redigere en given side.  --JGC 6. sep 2007, 01:56 (CEST)

text: I forbindelse med større redigeringer, kunne man evt. indsætte skabelonen  indenfor et vist tidsrum (et par timer eller mindre) --Froztbyte 6. sep 2007, 02:07 (CEST)
Tak for forklaringen til JGC. Den lyder troværdig og fornuftig. Jeg må blot indrømme, at jeg blev sur over, at min redigering blot blev slettet imens jeg var i gang med den.
Jeg slettede jo ikke blot noterne, men var i gang med at erstatte dem med relevante danske noter, i steder for de engelske. Og med web-henvisninger i stedet for bøger. 
Det er der så åbenbart forskellige meninger om – og der er mange, der gerne vil bestemme. (For mange kokke fordærver maden – som man siger).
Da det er mig, der har haft det største arbejde med denne artikel, mener jeg, der ville være rimeligt, at jeg havde et afgørende ord lige i denne artikel.
Jeg kan se noterne er hentet fra den engelske udgave af artiklen og sikkert i sig selv er udmærkede, så jeg vil ikke foretage mig mere med disse noter.
Men jeg vil overveje det meget med yderligere bidrag til Wiki med så mange chefkokke.
Finn 09:06
replies: text: :: Referencer  er særdeles relevante,  da det giver læseren en mulighed for at se hvor oplysningen stammer fra, så der kan søges  yderligere information om den. De kan ikke erstattes af generelle henvisninger. -- Nico 6. sep 2007, 10:33 (CEST)
Nej Finn, du har ikke mere at skulle have sagt i denne artikel end andre! --Broadbeer, Thomas 6. sep 2007, 12:15 (CEST)
Svar til --Broadbeer, Thomas:
Jeg skrev, at jeg syntes det ville være rimelig, hvis jeg havde et afgørende ord lige i denne artikel, som jeg har haft hovedansvaret for at udarbejde. Du skriver ikke, hvad du mener Thomas. Du skriver, som om det er en lov, du bestemmer, at det har jeg ikke. Er det det, du forstår ved argumenter? Finn 12:28
Angående historikken for noterne
Alle noterne er sat ind på én gang af Sir48 (Thyge) den 4. nov 2006, 21:32.
De stammer alle sammen fra den engelske artikel, så det er ikke så mærkeligt, at de kun henviser til engelsk litteratur. Det synes jeg ikke er særlig smart i en dansk artikel.
Finn 12:36

text: Jeg tror der vil være forståelse for om du forbedrede noterne så de ud over de nuværende henvisninger også henviste til dansk litteratur – som du måske kunne tilføje. Da noterne jo står nederst i artiklen, bliver man ikke generet af at de fylder et par cm mere eller mindre. -- Mvh PHansen 6. sep 2007, 13:01 (CEST)
replies: text: :Jeg vil lige at blande mig i denne efterhånden heftige diskussion med to spørgsmål til Finn:

text: :# Jeg kunne godt tænke mig at  vide, hvad problemet er med referencer til engelsksproget litteratur? Jeg kan umiddelbart ikke se begrundelsen for at undgå dem noget sted i diskussionen. Hvis vi andre ved hvorfor du mener at der ikke bør være referéncer til vælsklitteratur, er det lidt nemmere at indgå i en diskussion og evt. nå frem til en konsensus på området.

text: :# Med hvilken begrundelse mener du, at den bidragsyder som har fyldt flest bytes ind i en artikel har det sidste ord at skulle have sagt? Grundidéen ved wikipedia, som jeg opfatter den, er at alle bidragydere har lige meget at skulle have sagt, og at man har mistet ejendomsretten til sin tekst i det øjeblikket man trykker på Gem side.

text: :Med håbet om at en afklaring på ovenstående spørgsmål kan gøre diskussionen lidt mindre ophidset. Mvh. --Ktp72 6. sep 2007, 13:03 (CEST)
Lidt blandede betragtninger:
* Artiklen blev oprettet af Jan Pedersen tre år før, du, Finn kom til. 
* Hvis man overhovedet kan tale om en særstatus i forhold til en given artikel, må det være for den, der oprettede den, i det vedkommende jo er den eneste, der endeligt kan definerer tanken med en given artikel. Alle andre brugere kan redigere alt det, de vil, men ingen får speciel status af det, så længe de ikke laver hærværk.
* Du oversatte fra norsk, ergo er det de norske forfattere, der har det oprindelige ansvar for teksten, ikke dig uanset hvor meget arbejde du har lagt i oversættelse og bearbejdelse.
* På dansk Wikipedia bør der selvfølgelig helst henvises til danske kilder, litteratur og hjemmesider. Så hvis du har kendskab til noget, der vil være at foretrække frem for de engelske, så indsæt dem. Men der er ingen sprogkrav. Den norske artikel nævner således lutter tysk litteratur.
* Noter: alt med måde. Noter bør i mine øjne 1) henvise til uddybende litteratur, hjemmesider etc., 2) henvise til dokumentation for påstande og oplysninger, der kan betvivles, 3) uddybninger, forklaringer og andet der ville være uvedkommende eller forstyrrende i selve teksten, 4) være relevante. Derimod skal de ikke bruges til oplysninger, næppe nogle vil betvivle (så som at Martin Luther var munk).
--Dannebrog Spy 6. sep 2007, 13:29 (CEST)
Svar til Ktp: 
Det drejer sig jo ikke kun om at fyldt en masse bytes ind i en artikel. Der ligger faktisk et stort arbejde bag en artikel af dette omfang. Som regel er det vel også, fordi man har en stærk interesse i emnet, at man bruger så meget tid og energi på det. Så der opstår også nogle følelsesmæssige bånd til disse artikler. Det kan andre selvfølgelig skide på og blot tælle bytes og kold jura – men jeg tror ikke, det er særlig fremmende for lysten til at bidrage med mere arbejde. Finn 13:34
Svar til Dannebrog Spy: 
Jan Pedersens artikel var på 10 linier. 
Eller vil jeg henvise til mit svar til Ktp. Finn 13:40

text: Finn, der er ingen der betvivler at der ligger et stort arbejde i at lave en artikel af dette omfang - og du har givetvis været en af de store bidragydere til artiklen. Det er også fuldt forståeligt at der kan opstå "følelsesmæssige bånd" til en artikel man har brugt en masse krudt på. Det ændrer bare ikke ved at wikipedia er et fælles projekt og at man er nødt til at skylle evt. ejerfornemmelser ud med badevandet så snart man har gemt teksten. Man kan følge artiklens videre liv og man kan være med til at præge hvordan den udvikler sig ved selv at fortsætte med at udvide den - men man har ikke vetoret over for andre personers ændringer.

text: Hvis du havde holdt øje med artiklen i november sidste år - hvor Thyge bl.a. tilføjede de noter du opponerer mod - kunne du have protesteret der, og så kunne vi have taget debatten om noternes relevans med den tidligere (notefri) udgave som konsensusreference. Det ville ikke nødvendigvis forhindre at noterne blev indført - hvis hovedparten af brugerne mener at de er en god ide, er der ikke noget at gøre ved det - men det ville betyde at du ville have lettere ved at få indflydelse på den form noterne blev indskrevet i.

text: Når du opponerer mod noterne nu, er sagen den omvendte - versionen med noter har været oppe i rigelig tid til at vise sig levedygtig (~accepteret som konsensus), og derfor er det dig der skal overbevise resten af de involverede brugere (altså de brugere der lytter/deltager her på diskussionssiden) om at det er en god ide at ændre noteformen.

text: -- JGC 6. sep 2007, 14:07 (CEST)
replies: text: :Til Finn, jeg forstår udemærket dit argument med følelsesmæssige bånd, dem har jeg også til "mine" artikler, men det betyder ikke at jeg mener at jeg har særlige rettigheder i forbindelse med dem - jeg bliver sikkert også meget fornærmet hvis nogen laver store omskrivninger, jeg personligt anser som ødelæggende for artiklen, men jeg vil aldrig fjerne dem uden fx at kommentere dem på diskussionssiden. Argumentet med følelsesmæssige bånd holder efter min mening ikke, fordi det jo vil være umuligt at afgøre hvem som har de største bånd til en artikel - vi udnævner jo heller ikke artikelansvarlige. Brug overvågningsfunktionen og vogt artiklen som høg, kommnetér alle ændringer, som du finder fejlagtige, men tro ikke at du kan nedlægge veto mod enhver ændring af den. PS. jeg mangler stadig et svar på spm. 1. mvh. --Ktp72 6. sep 2007, 16:45 (CEST)
Foreløbig konklusion:
Efter at have været igennem det meste af historikken for den (danske) artiklen, kan jeg nu konstatere, at det er Thyge, der har sat alle noterne ind. Selv om han har deltaget i debatten har han ikke nævnt det. 
De stammer alle sammen fra den gode engelske artikel om Martin Luther og henviser derfor også til engelsk litteratur. Mon der er én eneste, der har læst en af disse henvisninger?
I stedet for bare at kopierer alle disse engelske henvisninger over i en dansk artikel, kunne man altså nøjes med 1 henvisning, der henviser til den engelske artikel og dens fodnoter.
I stedet kunne man så sætte tilsvarende danske noter ind, der henviser til danske tekster – og de findes faktisk. Desuden mener jeg, at man først og fremmest bør henvise til net-artikler i stedet for bøger, når Wikipedia nu selv er et net-leksikon. 
Det kan ikke være mening, man først skal på biblioteket eller i boghandlen for at læse en henvisning – hvis det faktisk findes på nettet. 
Og til JGC’s snak om konsensus og levedygtig vil jeg gerne stille et testspørgsmål:
Hvem har brugt og læst bare én eneste af disse engelsk noter? Lad os høre, hvor levedygtige, de har været. Finn 17:08

text: Jeg skal ærligt indrømme, at jeg ikke har tjekket de engelske kildehenvisninger, idet jeg ikke har haft fingre i denne artikel før nu. Men internethenvisninger er sjældent at foretrække frem for andre kilder – spørg bare en hvilken som helst gymnasiehistorielærer. Idéen med en kilde er ikke, at den skal være letlæselig, lettilgængelig, skrevet på et givent sprog, etc. Idéen med en kilde er, at man skal kunne verificere oplysningen i brødteksten, og den altoverskyggende faktor i bedømmelse af en kilde er dennes troværdighed. Det er kun i det tilfælde, at to kilder er nøjagtigt lige troværdige, at man kan begynde at tage hensyn til fx sprog. --PhoenixV 6. sep 2007, 18:17 (CEST)
replies: text: :Finn, hvorfor skriver du samme indlæg på flere sider? Det er temmelig forvirrende når du tilføjer præcis samme tekst her og på Brugerdiskussion:Finn B. Andersen. -- JGC 6. sep 2007, 19:07 (CEST)
-
Fordi du også skriver her. Finn 20:35

text: Jeg skriver ikke de samme ting to steder. --JGC 6. sep 2007, 23:47 (CEST)
replies: text: :Til Finn: Hvis du kender gode danske tekster, så vil det selvfølgeligt kun være en fordel, at du indsætter henvisninger dem - men helt at slette de engelske og samtidigt kræve, at der udelukkende bruges internetlinks vil jeg overhovedet ikke støtte dig i. Fordi referencerne skal bruges til af bekræfte artiklens indhold, så læserne kan rekonstruere de overvejelser, som ligger bag artiklens indhold, det er så at sige en måde at spille med åbne kort på  - og mht. en encyklopædi er det essentielt at indholdet er troværdigt. Tekster om et emne, som findes på internettet er ikke nødvendigvis troværdige - det er ikke alle der har referencer til baggrundslitteraturen, nogle citerer wikipedia (og så er vi lige vidt). Oplysningerne, som bruges, findes ikke nødvendigvis i troværdig form på nettet, men kun i bogform, og hvis jeg har fundet mine informationer i en bestemt bog, så vil jeg da citere den, fremfor at søge efter de samme ting på nettet.

text: :Mht. om referencerne til litteratur bruges eller ej af læserne; det er formentligt umuligt at finde ud af med mindre du spørger samtlige læsere - jeg ved blot med mig selv, at hvis jeg stadig var studerende og havde en ressource til rådighed som wikipedia, hvor jeg kunne finde opdaterede litteraturlister til bestemte emner, så vil jeg da bruge den. Derfor min formodning er at de bliver brugt. For så svært er det heller ikke at skaffe bøgerne. mvh. --Ktp72 7. sep 2007, 10:49 (CEST)
thread_title:  Mange noter