lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Tanzania

message: RO siger tanzanisk, men google giver over 10 gange så gange hit på tanzaniansk (ca. 876 mod ca. 52).
Jeg er mest stemt for at følge RO, men vil have forståelse hvis nogle foretrækker en uautoriseret stavemåde med et så massivt flertal. Hvad siger I? Byrial 10. sep 2004 kl. 21:46 (CEST)
replies: text: Jeg er med på vi følger RO, som altid her :-) måske hvis det er muligt med en omdirigering fra den forkerte, men meget brugte stavemåde. Mvh Malene Thyssen 10. sep 2004 kl. 22:33 (CEST)
thread_title: Tanzanisk eller tanzaniansk?

message: blev også oprettet i 1884 af carl peters men den mistede de også under 1 verdenskrig til england belgien og portugal, også landbrug I 1961 blev Tanganyika selvstændigt
Ovenstående blev indsat i artiklen af en anonym bruger. Jeg fjernede det, da det var indsat et forkert sted, og formuleringen er noget kryptisk. Der er sandsynligvis gemt nyttig information, men det er noget uklart, præcist hvad, der blev oprettet i 1884, og hvad den og de hentyder til.--Heelgrasper 12. okt 2005 kl. 15:34 (CEST)
Som halvt tanzanianer, og medlem af dansk tanzanianskvenskabs forening, ville jeg klart sige det hedder tanzaniansk.
Ja det hedder tanzaniansk !
thread_title:  Bidrag fra anonym bruger flyttet fra artiklen
Diskussion:Geologisk tidsskala

message: Var det ikke en ide at kalde det for kultiden, permtiden, triastiden og så videre i stedet for kul (jordalder), perm (jordalder), trias (jordalder) og så videre som der er lagt op til lige nu?
Jeg vil mene mit forslag er mere intuitivt navngivet, men jordens historie er ikke mit stærke område, så jeg ved ikke om det vil lyde helt forkert i fagfolks øre?
--Christian List 11. sep 2004 kl. 19:14 (CEST)
Hej Christian
Jeg er ved det pt. ikke, men pt. benytter jeg følgende fremgangsmåde:
#Find eller lav den artikel, som mest virker som vejviserside og lav de fleste almindelige henvisninger til grundformer af f.eks. et emne, ord eller begreb. Evt. også som "kul (jordalder)". - mange søger efter kul+jordalder - og hermed vinkes også til at kul er flertydig. PS: Jeg ved ikke pt. om "kul" er en rigtig form af kultid.
#Når man på et eller andet tidspunkt opdager at en af henvisningerne er blevet lavet som artikel, vurderes hvilken link som er mest anvendt eller "rigtigst" og artiklen flyttes evt. hertil.
#Nu oprettes resten af de relevante henvisninger til at pege på artiklen.
Fordelen ved (1) er at en søgning vil finde vejvisersiden. Wikis interne søgesystem vil finde den og andre søgemaskiner kan finde den hvis de har været på siden.
mvh --Glenn 21. maj 2005 kl. 08:47 (CEST)

message: På siden står der at:
Æon: Proterozoikum, "Jordens Urtid", yngre prækambrium, (Cyanobakterier og Eucaryoter opstår) 
Palæoproterozoikum (2.500-1.400 mio år) 
Mesoproterozoikum (1.400-1.000 mio år) 
Neoproterozoikum (1.000-542 mio år) 
Men umidelbart ville jeg mener at Palæoproterozoikum varede frem til 1.600 mio år og at Mesoproterozoikum derfor må starte i 1.600 mio år
hvilket jeg egentlig også syntes fremgår af figuren nederst.
en skrive fejl måske?? Hilsen julie
replies: text: Du har fuldstændig ret Julie. Der skal stå 1.600 mio år, godt at du er vågen ;-) Vil du selv rette fejlen ? --Med venlig hilsen Necessary Evil 26. feb 2009, 12:26 (CET)
Hey tak for det hurtige svar. 
Hvordan fungere det egentlig at du får besked om mit indlæg?
Jeg har lige oprettet mig herinde (Pga af det der) så jeg ved virkelig ikke hvordan jeg retter det.
Du må meget gerne, tak :)
Julie
replies: text: :Vi kigger på Seneste ændringer, som også er et menupunkt i  venstre side. Der kan vi se, at der er er skrevet her. Mvh --Sir48 (Thyge) 26. feb 2009, 14:57 (CET)
thread_title:  er dette årstal ikke forkert?? 

message: Jeg erindrer svagt, at man (hvem?) for nylig vedtog, at der gælder en ny tidsalder, antropocæn, menneskealderne (fordi vi fylder så meget nu). Den skal tilføjes, hvis den faktisk er officiel eller udbredt. Ditlev Petersen (diskussion) 26. jul 2015, 02:11 (CEST)
replies: text: International Commission on Stratigraphys Subcommission on Quaternary Stratigraphy har nedsat en Working group on the "Anthropocene"Working group on the "Anthropocene". I 2016 vil de beslutte om 'Antropocæn' skal være en officiel tidsalder. Den store knast er hvornår Antropocæn skal begynde – 1610, 1800, 1945, 1964… --Med venlig hilsen Necessary Evil (diskussion) 26. jul 2015, 04:43 (CEST)
thread_title:  Antropocæn
Diskussion:Québec

message: Er jeg virkelig den eneste her i landet, som konsekvent skriver Québec og Montréal?
--Troels Nybo 12. sep 2004 kl. 15:19 (CEST)
Diskussion:Mongoliet

message: Flyttet spamfilterdiskussion til landsbybrønden.
mvh Glenn 20. dec 2004 kl. 14:49 (CET)

message: Den henviser ikke til Mongoliets nationalvåben, af en eller anden grund...? TherasTaneel (diskussion) 18. dec 2013, 00:45 (CET)
replies: text: Infoboksen er lidt sær. Når det virker i artiklen Danmark, skyldes det nok nedenstående parametre. --Palnatoke (diskussion) 18. dec 2013, 00:57 (CET)
| symbol_type                           = Rigsvåben
| symbol_type_artikel                   = Danmarks Rigsvåben
replies: text: :Ja, det så jeg, men tænkte ikke på at bruge det her :) Hmm, det må da kunne skrives ind i koden, så den automatisk linker. TherasTaneel (diskussion) 18. dec 2013, 01:24 (CET)
thread_title:  Infoboks
Wikipedia-diskussion:Spørgehjørnet

message: Det færøske flag har også et navn, nemmelig: "Merkið"
replies: text: Fint - jeg har sat det ind ved svaret. Tak for tippet.  Jørgen 13. sep 2004 kl. 11:58 (CEST)

message: Jeg kom til at tænke på at med tiden bliver denne side laaaang, specielt med de udførlige svar, der bidrages med. Måske skulle vi overveje at lade spørgsmålene være links til selve svaret. Så kan man i bedste wiki-stil se at de besvarede spørgsmål har blå link, og de ubesvarede er røde, ligesom de tomme artikler. --Jørgen 11. nov 2004 kl. 11:20 (CET)
replies: text: Synes det lyder som en rigtig god idè. Jeg synes selv, det er irriterende, når man skal scrolle ned og ned og ned på en side. --Ulla 13. nov 2004 kl. 20:41 (CET)
replies: text: :God ide, det ordner jeg lige. Mvh Malene Thyssen 19. nov 2004 kl. 00:01 (CET)
replies: text: :: Hvorfor placeres artiklerne i Wikipedia-navnerummet? - Kåre Thor Olsen (Kaare) 29. nov 2004 kl. 08:40 (CET)
replies: text: ::: Jeg stiller ovenstående spørgsmål ved landbybrønden, da folk åbenbart ikke læser denne diskussionsside mere... - Kåre Thor Olsen (Kaare)

message: På Wikipedia:Landsbybrønden/arkiv4#Artikler i Wikipedia-navnerummet var der en kort diskussion af det format der er valgt nu til svar på spørgsmål. Jeg har nu sat mig for at få rydde op i Wikipedia-Navnerummet, og jeg vil , hvis der ikke er højlydte protester, ændre navnene på svarsiderne som Jørgens forslag, bare med '/'. Dvs. fx til Wikipedia:Spørgehjørnet/Hvorfor er der prikker på en polka?. Hvis vi derudover flytter Wikipedia:Spørgehjørnet til bare Wikipedia:Spørgehjørnet, så vil vi have regulærer underartikler ligepludselig (med et link øverst oppe tilbage til hovedsiden). Vi kan godt holde spørgehjørnet til kun at være for børn og unge, men det kan vi bare forklare øverst på siden. Jeg synes at navnet bliver for langt, hvis det skal være Wikipedia:Spørgehjørnet/Hvorfor er der prikker på en polka?, men hvis nogen insisterer skal jeg ikke sætte mig imod. Det vi dog *skal* have gjort er at få ryddet op. --Anjoe (Anders) 14. mar 2006 kl. 22:01 (CET)
replies: text: God ide. Efter flytningen kunne man indsætte et link på forsiden. Vi kan evt. hente inspiration fra :en:Wikipedia:Questions. --Maitch 17. mar 2006 kl. 16:22 (CET)

text: Gå endelig i gang. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 17. mar 2006 kl. 16:27 (CET)
replies: text: :Okay. 2 for her, og flere der har udtrykt støtte over IRC. Jeg begynder derfor flytningen. Mvh/--Anjoe (Anders) 20. mar 2006 kl. 22:42 (CET)
thread_title: Navn på (under)artikler
Diskussion:Gregor Mendel

message: Gad vide om denne munk hed Gregor Johann Mendel eller Johann Gregor Mendel?
Google giver ikke noget entydigt resultat, men under alle omstændigheder bør vi nok samle dem til en artikel. --Christian List 14. sep 2004 kl. 18:47 (CEST)
thread_title:  Korrekt navn? 

message: Jeg synes det er en dårlig ide at bruge øjenfarve til at eksemplificere Mendels arbejde. For det første er øjenfarve styret af mange gener, for det andet er Mendels egne forsøg med ærteplanter lige så lette at forstå.
thread_title:  Dårligt eksempel 

message: Denne artikel mangler referencer.
thread_title:  Manglende referencer
Diskussion:Langobarder

message: {{WPItalien}}
{{WPDFP}}
{{WPArkOld}}
''Langobarderne var en germansk folk som oprindeligt kom fra Skandinavien. De var kendte af romerne i 98 da Tacitus nævner dem i sit værk Germania.''
Dette er ikke korekt, han næver dem i nordtyskland.
''Navnet "langobard" betyder ikke "lange skæg" som en populær myte ellers siger, men menes at stamme fra deres foretrukne våben: lange hellebarder.''
Hellebarden er en sen opfindelse. 1200årne?

message: Der står ikke at Tacitus siger at de stammer fra Skandivien. Der står at Tacitus nævner dem, og at de stammer fra Skandinavien.
Men Wikipedia på tysk og esperanto samt Salmonsen er enige om at de stammer fra den nedre del af Elben. Jeg retter dette i artiklen. Jeg skriver også at der er uenighed vedr. navnet.
[[Bruger:Byrial|Byrial]] 18. sep 2004 kl. 07:50 (CEST)

message: Haabet, din sidste tilføjelse i er u-encyklopædisk. Det er ikke relevant for læserne hvad "man kan tænke sig" (er "man" lig med dig?) og "hvad du godt tror på". Der skal skelnes mellem hvad anerkendte faghistorikere tror, og hvad du personligt tror - og det sidste hører ikke hjemme her. Hvad er dine kilde til oplysningerne i afsnittet?
[[Bruger:Byrial|Byrial]] 18. sep 2004 kl. 09:48 (CEST)

message: Paulus Diaconus' Langobarder-krønike
indeholder en forklaring på navnet, som vist nok er lidt uforstålig. Som man er nødtil at komme med en fortolkning af. 
Illustreret Danmarks Historie for folket bind 4 side 5.
''Mener du Claus Deleurans eller den oprindelige "Danmarks historien for folket"..?''

message: "I 568 invaderede de det nordlige Italien under deres konge Alboin, men det lykkedes dem ikke at erobre nogen byer som var beskyttede med bymure. Efter nogen tid brød de deres belejringer af disse byer og slog sig ned i landområderne og gjorde Pavia til deres hovedstad."
''
Pavia var beskyttet af bymure. Denne indtog de efter længere tids belejring. Ligeledes indtog de Milan.
"De forblev i Lombardiet og overtog gradvis lokale titler, navne, traditioner og så videre, samt konverterede til kristendom."
''
De var allerede hovedsagligt kristne før de kom til Italien, bare af den arianistiske retning og ikke katolsk kristne. Rune X2 27. okt 2005 kl. 15:32 (CEST)
thread_title:  Bymure
Diskussion:Herulere

message: Herulernes konge blev gift med Borgmesterens datter, det er denne historie, som lever videre i stykket Harlekin og Konkobine
Er dette alvorligt ment, eller hvad? (jeg har andetsteds læst om Kong Salomon og hans 500 Columbiner).
Sebastjan 18 sep. 2004 kl. 09:15 (CEST)
Der er kun en Columbien i stykket og ikke 500, og pigenavnet Columbine satammer vel nettop fra Kong Salomon og hans 500 Columbiner)
----
Hej
Jeg lavede blot links i tilfælde af at nogle har eller ville skrive om Harlekin og Conkobine.
Jeg har endnu ingen mening om historien om Harlekin og Conkobine.
mvh Glenn 18. sep 2004 kl. 10:15 (CEST)
----
Harlekin og Colombine (Columbine) er maskefigurer i den italienske Commedia dell'arte, som i Danmark har overlevet på Tivolis Pantomimeteater.
Noget stykke med titlen Harlekin og K. kender jeg ikke til.
Konkubine betyder "samleverske" eller "medhustru" og har kun en tilfældig, overfladisk lighed med Colombine som er diminutiv af colomba, altså = "lille due" (sml. Dyveke).
Hvad Harlekin osv. har at skaffe med Heruler, véd jeg ikke.
Sebastjan 18 sep. 2004 kl. 10:35 (CEST)
thread_title:  Ingen overskrift
Diskussion:Valby

message: Der er altså mange byer som hedder Valby, og valby bakke hedder Solbjerg, Det er på den bakke at tårnet i Zoo står på.
replies: text: Er det her ikke den primære betydning, og i så burde den ikke ligge under Valby. --Maitch 16. jan 2006 kl. 23:16 (CET)
Valby Bakke ligger ikke i Valby, men på Frederiksberg - i alt fald den del af bakken, som Zoo optager. --Palnatoke 19. jan 2006 kl. 21:15 (CET)

text: Valby har en lille del af bakken omkring ved Carlsberg, som både ligger i Valby og i Frederiksberg. Størstedelen af bakken hører dog til Frederiksberg. --Maitch 19. jan 2006 kl. 21:20 (CET)

message: hvad den Valby station og Valby sogn under henvisninger til Valby?
thread_title:  Flere indre henvisninger
Diskussion:Barcelona

message: Den danske Wikipedia synes at vakle mellem Catalonien og Katalonien.
Sebastjan 21 sep. 2004 kl. 16:00 (CEST)
replies: text: Måske går det som i sin tid med Kanada?--Troels Nybo 21. sep 2004 kl. 16:12 (CEST)
replies: text: :Ifølge Retskrivningsordbogen er Catalonien den korrekte form. Det tilhørende tillægsord er catalonsk eller catalansk. Sproget i Catalonien kan dog kun hedde catalansk. Byrial 21. sep 2004 kl. 18:25 (CEST)

message: Når man tænker på, hvad der er skrevet om Riga og Lodz. Er der virkelig ikke mere at berette om Barcelona? Dramaticus 28. feb 2009, 10:25 (CET)
replies: text: Der er da masser mere at berette. Kan du berette noget, så skriv det endelig! --Pugilist 28. feb 2009, 10:27 (CET)
thread_title:  En noget tam artikel.
Diskussion:Modelfly

message: Hej Jørgen
Tak for hjælpen med at give artiklen det helt rigtige format med eksterne referencer :-)
Et lille tillægs-spørgsmål:
Hvordan lægger man krydsreferencer ind i Wiki så søgninger på disser termer
"radiostyring", "radio control", "RC" og "R/C" også leder til artiklen om modelfly?
- Anders.
Hej Anders!   
replies: text: Det er fidusen ved dette projekt - man behøver ikke have styr på alt for at bidrage med artikler og tilføjelser. Der er gerne andre, der giver et nap med layout, korrektur m.m.

text: Iøvrigt velkommen her på Wikipedia. Det er en god ide at finde dig et brugernavn og logge på med det. Det giver dig nogle flere muligheder med hensyn til redigeringer, og du får bedre overblik over de artikler du bidrager med/til.

text: På forsiden for skribenter finder du en del hjælp og nyttige tips. Specielt Hvordan_redigerer_jeg_en_side og stilmanualen giver en god starthjælp.
replies: text: :Hvad krydsreferencer angår, så er det en af Wikipedias stærke sider. Du kunne f.eks. lægge radiostyring ind under 'Se også' i artiklerne om frekvensbånd og radiokanal. Så har du et afsæt til en artikel om radiostyring. Her kan du så på lignende måde linke til modelfly, da der med garanti også er andet, der styres via radio. Der er også et svagt punkt ved referencerne, da f.eks. RC benyttes om mange andre ting end RadioControl. Så laver man en flertydig side.

text: Med venlig hilsen Jørgen 23. sep 2004 kl. 10:25 (CEST)

message: Jeg har ikke helt forstået det med DK5 kategorisering, men det er vist ikke meningen at de skal tildeles på artikel niveau. - Jan 17. aug 2005 kl. 14:58 (CEST)
thread_title:  DK5 kategorisering 
Diskussion:De 10 kristne bud

message: Vi har også en artikel De 10 bud. Måske kunne man flette dem sammen ?? -- Jørgen 24. sep 2004 kl. 13:02 (CEST)
replies: text: Denne artikel blander vist 2 ting sammen. Den beskriver både de 10 bud fra 2. Mosebog og de 2 bud Jesus reducerede dem til i Lukasevangeliet. Jeg er ikke kyndig nok til at skrive disse dele sammen. --Christian List 24. sep 2004 kl. 15:48 (CEST)

message: Jeg mener ikke de bør skrives sammen. Til gengæld er jeg ikke særlig glad for denne artikel. Jesus sagde jo ikke at det var ét bud, men at der var et andet bud (der var lig dette). Hvis man som kristen vil fastholde antallet ti, må man altså ændre i budene. F. eks,:
1. klausul: Du vil hengive dig helt til Herren din Gud,  
2. klausul: Du vil tilbede Gud Herren og ingen andre,  
3. klausul: Du vil elske din næste som dig selv,  
4. klausul: Du vil holde hviledagen hellig,  
5. klausul: Du vil ære dine forældre,  
6. klausul: Du vil ikke myrde et menneske,  
7. klausul: Du vil ikke bryde et ægteskab,  
8. klausul: Du vil ikke stjæle,  
9. klausul: Du vil ikke vidne falsk,  
10. klausul: Du vil ikke begære din næstes ejendele, eller andre end din ægtefælle.«
Bemærk forskellen i de 10 bud på »du vil« og »du vil ikke«:
De fem betingelser, der siger »du vil...«, er de påbuds-klausuler, der beskytter dig og din familie;  
De fem betingelser, der siger »du vil ikke...«, er de forbuds-klausuler, der beskytter andre mod dig!
¨¨¨¨ Hvorfor virker mine tilder ikke? Curt, 17. maj 2006, kl. 19,30
*Det ser ud til at artiklen De 10 bud har udviklet sig langt videre end denne, som er nu overflødig. --Epistaxis 11. apr 2007 kl. 13:10 (CEST)
replies: text: :Vi kunne måske nøjes med at lade dette opslag omdirigere til den "rigtige" artikel? --|EPO| 11. apr 2007 kl. 13:15 (CEST)
replies: text: ::Tja, hvorfor ikke? Det bliver vel det samme i sidste ende... --Epistaxis 11. apr 2007 kl. 13:18 (CEST)
thread_title:  De 10 kristne bud
Diskussion:Danmarks kendte personer

message: "Isak Dinesen, pseudonymet for Karen Blixen"
Hvad er pointen ved at gøre hendes pseudonym til hovedsagen? Eller for den sags skyld overhovedet at nævne det her? Det bruges mig bekendt meget sjældent på dansk. --Troels Nybo 24. sep 2004 kl. 14:29 (CEST)
replies: text: Jeg kan heller ikke se meningen. Lav det bare om. --Christian List 24. sep 2004 kl. 15:56 (CEST)
thread_title:  Karen Blixen 

message: Der er et stort overlap mellem denne side, og :Kategori:Danskere (og specielt dennes underkateogorier).  Kunne man ikke gøre noget smart det?--Per Abrahamsen 21. aug 2005 kl. 23:47 (CEST)
replies: text: Jo slette denne side. --Broadbeer, Thomas 8. apr 2008, 14:35 (CEST)
replies: text: :Vil jeg også mene. Hvad var det nu liiige definationen på en kendt dansker er? Synes det er sjovt nok nogen har lavet denne side, det kan da være meget sjovt at se hvad mange af dem har lavet - men hvad med at flytte dem til andre artikler hvis det endelig skulle være? Eller ja, bare (hvis ikke allerede gjort) oprette (under)kategorier til dem. --Anigif 6. maj 2008, 08:54 (CEST)
thread_title:  [[:Kategori:Danskere]]
Diskussion:Titan (grundstof)

message: Titanium er let, stærkt og holdbart og bruges derfor blandt andet til rumfærger.
Titan minder en del om Niobium, dog er det en blanding af flere forskellige metaller. 
Titanet blandes i henholdt til hvad det skal bruges til. Den eneste type der en brugbar til implantere og piercinger er Ti6AL4V ELI( Hvis man gad at vide det :S ?) 
Titan kan også fås i flere farver men dog ikke så mange forskellige som Niobium. Titan er et glimrende materiale til allergikere.

message: Jeg ville mene, at grundstoffets navn er titanium - evt. med titan som sideform. Dette er dog kun umiddelbar mavefornemmelse - er der et sted man kan finde belæg for det ene eller andet? 
(Umiddelbart viser KorpusDK på sproget.dk, at titanium er mere brugt. Titan giver flere hits, men en del af disse er ikke i forbindelse med grundstoffet.) --87.55.205.218 18. aug 2012, 07:48 (CEST)
replies: text: Ovenstående kan nu diskuteres på Wikipedia:Flytningsforslag#Titan (grundstof).  - Sarrus (d • b)  d. 18. aug 2012, 15:30 (CEST)
replies: text: :KorpusDK på sproget.dk undersøger bl.a. hvor dårlige folk er til at stave; fx når folk staver Madagaskar med 'C' og Kasakhstan med 'Z'. Når tilstrækkeligt mange har set Pingvinerne fra Madagascar og Borat, så vil 'Madagascar' og 'Kazakhstan' indgå i retstavningen. --Med venlig hilsen Necessary Evil (diskussion) 18. aug 2012, 18:35 (CEST)
thread_title:  Navngivning
Diskussion:Opera

message: 


replies: text: Diskussion:Operaen omdirigerer hertil. For diskussion om Operaen på Holmen i København, se Diskussion:Operaen på Holmen

message: ''I disse tidlige operaer var [[recitativ]]et det bærende element. I [[Monteverdi]]s værker (skrevet mellem 1607-1642) er [[arie]]n det bærende element, hvilket den har været frem til i dag.''
Det citerede stykke forkommer mig at være uklart - og delvis misvisende. "Bærende" - med hensyn til det dramatiske (at handlingen bringes fremad), eller musikalsk bærende?
Mozart kom i sine bedste operaer (''Figaro, Don Giovanni'') netop bort fra blot at levere en stribe af arier (med recitativer imellem), idet han komponerede ''ensembler'' (duetter, terzetter, osv., og finaler) hvori handlingen fremskrider i musikken.
Wagner kom aldeles bort fra brugen af arier (man taler ikke gerne om "arier" i ''Lohengrin'' eller ''Tristan'').
Venlig hilsen Sebastjan 27 sep. 2004 kl. 10:15 (CEST)

message: Jeg foreslår, at vi opretter listen over kendte operaer som en selvstændig artikel med navnet Berømte operaer for at give plads til en mere uddybende artikel om opera. Det er også standarden på Wiki på andre sprog. Jeg arbejder i øvrigt også på at finde den rette formulering på arie-spørgsmålet (se ovenfor), så det ikke er misvisende. --Malou 19. apr 2006 kl. 22:04 (CEST)
replies: text: Der er såmænd plads nok, så der er ingen grund til at oprette en særskilt liste-artikel før der er materiale nok til den. --Palnatoke 22. apr 2006 kl. 14:07 (CEST)
replies: text: :Fint fint. --Malou 22. apr 2006 kl. 14:18 (CEST)

message: Jeg undrer mig over, hvilke kriterier der er blevet brugt til listen over berømte operaer? Jeg undrer mig specielt over, at danske komponister, der i international sammenhæng må siges at være mindre kendte, får en plads på listen. Jeg vil foreslå, at listen kigges kritisk igennem samt at vi evt. laver en særlig liste til kendte danske operaer. For jeg synes i princippet, at det er godt med en dansk vinkel på tingene på dansk Wiki. Mit kendskab til dansk opera er dog p.t. begrænset, så jeg får brug for assistance, hvis der skal laves en "kanon" over danske operaer. Vil dog forsøge at researche lidt. --Malou 9. maj 2006 kl. 17:03 (CEST)
thread_title:  Listen med berømte operaer 

message: Er det ikke sådan i de "største" operaer at en person søger at skjule sin inderste tanke ved uoprigtighed i sine ord, medens sandheden kommer frem i musikken. Eksempel: I Aida, når kong Amonasro, ukendt, er blandt krigsfangerne og spørges hvem han da er, svarer han "Suo padre" (dvs. Aidas fader). Men musikalsk siger han "Jeg er Kongen!" – I Cosi fan tutte bedyrer Fiordiligi (med store spring i melodien) sin troskab mod Guglielmo, og enhver kan høre at dette ikke stikker dybt. -- Sebastjan 14. maj 2006 kl. 14:10 (CEST)
thread_title: Tekst og musik
Diskussion:Caffe latte

message: Jeg kan ikke se rettere end at latte er italiensk for "mælk". Det er da rimeligt at bruge den italienske form for "kaffe", som er caffè.
Om talen er om noget andet end café au lait (fransk; se RO), véd jeg ikke.
Sebastjan 28 sep. 2004 kl. 15:25 (CEST)
replies: text: Google giver en lille men ubetydelig overvægt til cafe latte. Men jeg vil give dig ret i at det giver bedst mening at tage begge ord fra samme sprog. Jeg flytter lige artiklen. --Christian List 28. sep 2004 kl. 19:15 (CEST)

message: Jeg har flyttet dette ret ligegyldige emne til et nyt afsnit sidst i artiklen. Man kan overveje om variationer af tilpasninger af stavemåden af et udenlandsk begreb kræver så nidkær en gennemgang.--Madglad (diskussion) 8. feb 2016, 00:30 (CET)
thread_title:  Etymologi og stavemåder