lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Ich bin ein Berliner

message: Ups - Wikisource er ikke bare sådan at bruge, så hvis nogen vil hjælpe mig på vej .. Den engelske Wikipedia har  - så den prøvede jeg, men noget gik altså galt. Det er da bedre at lænke til Wikisource end til en ekstern kilde med en elendig lydkvalitet --hansjorn 16. jul 2005 kl. 22:48 (CEST)
replies: text: Wikisource er blevet løst - så tilbage står oversættelsen af de to sætninger, hvor jeg skrupelløst har skrevet af efter : Kennedy / Ted Sorensen, 1965 oversat af Mogens Boisen. Jeg forsøgte selv (se historikken), men valgte den mere officielle uden at jeg dog vil beskyldes for citatfusk.--hansjorn 17. jul 2005 kl. 13:01 (CEST)
replies: text: :Når man ser på første linje i citatet bør oversættelsen af anden linje (muligvis?) lyde: Alle frie mennesker er borgere i Berlin, hvor de end lever, og som frit menneske siger jeg derfor med stolthed disse ord: Jeg er berliner. Kommentar: I disse tider bør man være forsigtig med at oversætte det engelske man med "mand". Ordet betyder også "menneske", herunder altså (kvindeligt) menneske!

text: :Men måske burde vi overveje at fordanske ordstillingen? Jeg foreslår følgende ændring: Hvor de end lever, er alle frie mennesker borgere i Berlin, og som frit menneske siger jeg derfor med stolthed disse ord: Jeg er berliner. - I øvrigt burde man måske overveje at beholde det tyske udtryk (Ich bin ein Berliner) for at understrege, at netop det var, hvad Kennedy sagde.--Sten Porse 25. jan 2007 kl. 14:13 (CET)

message: Noen som er sterkere enn meg i dansk bør omskrive delen om bakerivarene.
thread_title:  Berliner / Pfannkuchen 

message: Nu er jeg ikke særlig god til tysk, men jeg har hørt at det hedder.: "Ich bin eine Berliner". Er det rigtigt? 
replies: text: Det er underordnet hvad det hedder. Det var den vending Kennedy brugte. - og så er Wikipedia ikke et spørgehjørne. :-) --Pixi Uno (diskussion) 27. jun 2012, 09:09 (CEST)
thread_title:  Ich bin ein Berliner
Diskussion:Snabel-a

message: :"I det engelske sprog er tegnet kommet til at betyde "til stykpris af", svarende til det danske a (som i "4 æbler a 2 kr.")."
Er det ikke á, der tænkes på her? Er ikke 100% sikker, og mener endda at kunne huske at - jf. RO - alle apostrof-ord må staves uden apostrof. Er det også tilfældet her?
replies: text: Dette á har ikke apostrof, men accent aigu. Det kunne være skribenten, der ikke har fundet indsæt-tegnene nederst på redigeringssiderne, men RO siger at eksemplet med æblerne uden accent er en tilladt form.   --Jørgen 17. jul 2005 kl. 05:45 (CEST)
På dansk bruger man nu a, hvor man tidligere skrev á (se http://akura.ruc.dk/~new/kommakursus hvorfra et kompendium, "Ret og rigtigt, 2005)" kan downloades. HPL

message: Kan se, at der mangler/ønskes flere henvisninger.
Har fundet følgende medie.
Kan de bruges ?
https://www.kristeligt-dagblad.dk/kultur/symbolet-på-vor-grænseløse-tid
https://www.fyens.dk/bagsiden/Snabel-a-kanelbolle-eller-abehale/artikel/824854
thread_title:  Kildehenvisning / Reference 

message: Jeg forstår ikke meningen med at have en reference på selve opslagsordet. Det er vel ikke nødvendigt at bruge en ordbog for at dokumentere at ordet eksisterer. --DenBlaaElg (diskussion) 1. sep 2019, 11:44 (CEST)
thread_title:  Reference på opslagsordet
Diskussion:Aerogel

message: Hvad betyder er 2..3 gange atmosfærisk lufts massefylde? Mvh Malene Thyssen 17. jul 2005 kl. 09:23 (CEST)
replies: text: Det er en fancy måde at skrive "to til tre gange", sikkert for at undgå tegnet -, der kan læses som minus. --Palnatoke 17. jul 2005 kl. 09:27 (CEST)
replies: text: :Hvis det er bedre at skrive "-" gør vi det. Jeg har bare i nogle sammenhænge haft bedre gavn af "..". --Glenn 17. jul 2005 kl. 09:42 (CEST)
replies: text: ::Udtrykket giver ikke rigtigt mening læst som 2 minus 3 gange atmosfærisk luft, så jeg går ind for bindestregen. Mvh Malene Thyssen 17. jul 2005 kl. 09:46 (CEST)
replies: text: :::Bedre var nok 2–3. -- Sebastjan 17. juli 2005 kl. 09:50 (CEST)
replies: text: ::::Har set at du før har anvendt ndash. Jeg har bare ikke kunnet huske at stave til taggen når jeg havde brug for den ;-) --Glenn 17. jul 2005 kl. 09:55 (CEST)
replies: text: :::::Jeg har haft samme problem. Men hvorfor er det at ndash er bedre end bindestreg - der er nemmere at finde på tastaturet ;-) Mvh Malene Thyssen 17. jul 2005 kl. 10:17 (CEST)
replies: text: ::::::I bogtryk har man vel altid skelnet mellem - og –, hvorimod man savnede muligheden på skrivemaskinen. (Samme med O og 0.) -- Sebastjan 17. juli 2005 kl. 10:20 (CEST)
replies: text: :::::::Der er også mdash, men den er så lang igen: — --Palnatoke 17. jul 2005 kl. 10:23 (CEST)
Den effekt der får både aerogel og himlen til at se blå ud, kaldes Rayleigh-spredning. Jeg skriver lige den artikel mens Glenn og I andre overvejer om og hvordan det link kan flettes ind i denne artikel... — Peo 17. jul 2005 kl. 12:24 (CEST)
Der faktisk lavet aerogel med helium som gas, der er lettere end luft.
Er det rigtigt? Er der nogen, der har en reference, der kan underbygge den påstand?  ---Feynman 2. okt 2007 kl. 07:40 (CEST).
Diskussion:Maveplasker

message: Øhmm i min familie har det da altid heddet en maveplasker? Mvh Malene Thyssen 17. jul 2005 kl. 09:27 (CEST)
replies: text: Jeg erkender at jeg i en lang årrække har været uden kontakt med dansk talesprog. -- Sebastjan 17. juli 2005 kl. 09:30 (CEST)

text: ODS kender ikke maveplasker, men anfører det omhandlede fænomen som en betydning (blandt flere) af maveplaster. Dette stemmer med ældre sprogbrug: allerede som barn undrede jeg mig over maveplaster, som dengang brugtes i Kbh. og Nordsjælland. -- Sebastjan 17. juli 2005 kl. 12:15 (CEST)
replies: text: :I min RO i bogform fra 1989 står: mave|plasker -en, -e maveplaskerne el. mave|plaster (ved udspring)

text: :Måske kan vi oprette maveplasker og så bare omdirigere den hertil? Mvh Malene Thyssen 17. jul 2005 kl. 14:09 (CEST)
Jeg fjernede det andet etymologiske eksempel, der ikke vedrørte artiklens emne. --Sir48 (Thyge) 17. jul 2005 kl. 15:01 (CEST)

message: Bruger:Haabet ændrede den første del af artiklen til:
Maveplaster bruges om det store røde mærke efter det ofte smertefulde klask kaldet maveplask
Den forklaring stemmer ikke umiddelbart med hverken Nudansk Ordbog eller tilsyneladende ODS, som jeg forstår Sebajstans indlæg så langt. Den har et vist element af logik over sig, men er der nogen dokumentation for, at den også har noget med virkelig sprogbrug at gøre?--Heelgrasper 18. jul 2005 kl. 16:08 (CEST)
replies: text: Et interessant problem, som (vistnok?) opstår, fordi vi jyder egentlig taler om begivenheden (nemlig plasket), mens sjællændere og andet godtfolk lægger vægten på resultatet (nemlig et rødt, smertende maveskind). Men Haabets formulering er vel det nærmeste, vi kommer en salomonisk løsning? Mvh. --Sten Porse 18. jul 2005 kl. 16:38 (CEST)
replies: text: :Jeg er sjællænder og har aldrig hørt nogen kalde det røde mærke for et maveplaster. En maveplasker er derimod, hvad der forårsager det. --Sir48 (Thyge) 18. jul 2005 kl. 16:43 (CEST)

text: Haabets udlægning forekommer at være ren folkeetymologi - lad os se dokumentation før vi tager den. --Palnatoke 18. jul 2005 kl. 17:18 (CEST)
thread_title:  Begrundelse for adskillelse af maveplaster og maveplasker? 

message: Virkeligheden er stik modsat artiklens påstand. Ordet hed oprindeligt maveplaster (brugt om både et plaster og om smerten ved at lande på maven i vand).
Bedes venligst rettet !! 
replies: text: Alle kan redigere artiklen, så du er velkommen til selv at forbedre den, særligt hvis du kan finde gode kilder. Vh. SorenRK (diskussion) 1. nov 2016, 12:40 (CET)
thread_title:  Misvisende artikel.
Diskussion:Christine de Pizan

message: Titlerne på de citerede skrifter er ikke italienske, men på datidens fransk. Sammenhængen er vist at hun var født i (hvad der i dag er) Italien, men meget tidligt kom til Frankrig. Hvordan skal man karakterisere hendes nationalitet? (Se artiklerne på andre sprog.) -- Sebastjan 17. juli 2005 kl. 14:25 (CEST)

message: Jeg vil mene det er mest korrekt at karakterisere hende som italiensk. Tak tilføjelserne.  Maria
replies: text: Hvorfor?--Heelgrasper 18. jul 2005 kl. 19:57 (CEST)
Fordi begge hendes forældre, så vidt jeg er orienteret, var italienere. Derudover tilbragte CP sine første leveår i Italien, hvor hendes far var tilknyttet Bologna Universitetet. Så hvis hun skal kategoriseres, bør det være som italiener. Maria
thread_title:  Christine de Pizan
Diskussion:Brak

message: Følgende er flyttet fra en plads under stubmarkeringen:
Skrivepotentiale: braklægningsstøtte, rotation i økologisk landbrug m.m.
thread_title: Stikord

message: Agerjord, som er uden for omdrift.
Ordet omdrift forvirrer mig her. Umiddelbart kender hverken jeg eller Nudansk Ordbog ordet, og hvis det har en speciel betydning gør den sandsynligvis betydningen for snæver. Brak er agerjord, der ikke bliver dyrket.
I øvrigt har brak jo en betydning mere i forbindelse med vand.--Heelgrasper 17. jul 2005 kl. 20:18 (CEST)
Sådan er det jo med Nudansk Ordbog: Den kan ikke have alle fagord med. Google kender det! 
Nu har jeg skrevet et par linjer om omdrift.
Her et par år senere kan jeg stadig ikke se et par linjer om omdrift. Jeg kan se en flertydig artikel, omdrift, der sammen med forklaringen i ODS, stadig får mig til at mene, at det ikke er korrekt at betegne jord, der ligger brak, som værende uden for omdrift. Det er netop en del af omdriften, at jorden ligger brak. --Heelgrasper 15. jul 2007, 01:10 (CEST)
replies: text: Og mens du kar diskuteret emnet her, har jeg redigeret i artiklen. Er det bedre nu?

text: Jeg kender heller ikke udtrykket "omdrift", men har lært om "skiftebrug". Jeg ved ikke om det er det samme, og om det er egnsbestemte udtryk eller hvad? G®iffen 15. jul 2007, 01:22 (CEST)
thread_title: Hvad er omdrift?
Diskussion:Angantyr

message: Jf artiklen om helge sker mordet på Angantyr i 728. Her anføres 828. begge dele kan ikke være korrekt.
replies: text: Ups, nu er det rettet.Haabet 18. jul 2005 kl. 00:25 (CEST)
replies: text: :Nu lever Angantyr og Helge i hver deres århundrede, og Helge bliver ikke konge efter Agnatyr, men Sigurd Orm i Øje/Sigfred ifølge artiklen om ham. Et eller andet er galt.--Heelgrasper 18. jul 2005 kl. 00:36 (CEST)
replies: text: :: Der er mindst to konger med det samme navnHaabet 18. jul 2005 kl. 01:02 (CEST)
thread_title: Untitled
Diskussion:Improvisation

message: Jeg er lidt mystificeret over denne artikel. Improvisation er da et alment begreb og ikke bare noget med musik? Måske skulle indholdet flyttes og flettes ind i artiklen om improvisationsmusik? Så kunne denne artikel nyskrives og gives et mere alment indhold. --Troels Nybo 18. jul 2005 kl. 09:55 (CEST)
replies: text: Den er noget skæv, men der er rimelig stub om emnet i artiklen Improvisere. Det to artikler skal nok lægges sammen, som jeg bemærkede forleden på den artikels diskussionsside.--Heelgrasper 18. jul 2005 kl. 10:00 (CEST)

message: Jeg har forsøgt at forbedre/udvide afsnittet om improvisation inden for klassisk musik en smule. Der er stadig plads til megen forbedring, men nu er det i hvert fald ikke længere helt ubrugeligt. Det ville være skønt hvis andre ville forbedre/udvide de respektive afsnit om de andre improvisationsgenrer- og former. Jeg har ydermere tilføjet "wiki-links" til denne artikel fra en en hel del andre relevante artikler, hvilket måske også kan være med til at sætte mere fokus på dette emne, hvilket jeg synes det fortjener. Danmuz 20. nov 2011, 17:11 (CET)
thread_title:  Forbedringer
Diskussion:Krinoline

message: Krinolinen er synonym med nyrokoko. Der kan ikke skrives en fornuftig artikkel om nyrokoko uden samtidigt af beskrive Krinolinen.  (skrev Bruger:Haabet)
replies: text: Haabet, det er noget sludder. Krinoline er en bestemt slags skørter, mens nyrokoko er en bestemt periode indenfor boligindretning og arkitektur. Du kan med lige så høj (eller lav) grad af korrekthed hævde at der ikke kan skrives en fornuftig artikel om Funkis uden samtidig at beskrive Hot-pants. -- Bruger:Wegge 18. jul 2005 kl. 21:33 (CEST)

text: Krinolinen er en beklædningsgenstand eller en del af en beklædningsgenstand. Nyrokoko er en periode. Det er muligt at artiklerne bliver nødt til at henvise til hinanden, men sådan er der jo adskillige artikler, der har det. --Palnatoke 18. jul 2005 kl. 21:34 (CEST)
replies: text: :Enig. Hvis de var synonymer ville nyrokoko udelukkende bestå af krinolien.--Heelgrasper 18. jul 2005 kl. 21:36 (CEST)

message: "Det er usikkert, hvor udbredt krinolinen har været."
Hvad er det for noget snak? Man behøver da bare at tage en kig på datidens modeblade - eller fotos/daguerrotypier fra gadelivet. Krinolinen var enerådende for kvinder i alle aldre, hvis de ikke gik i regionale folkedragter. Mvh --Nordfra (diskussion) 16. maj 2019, 11:01 (CEST)
thread_title:  Udbredelse
Diskussion:Boghandel

message: Artikler skal ikke både stå i over- og underkategorien, hvis ikke de netop danner bro mellem dem. I så fald sætter man kategorierne således:
Kategori:Over
*
Ellers får vi en masse dubletter, og det er ingen tjent med. --Palnatoke 18. jul 2005 kl. 21:49 (CEST)
replies: text: Det passer ganske enkelt ikke. Der er masser af plads - og selvom jeg ikke går ind for at genere støj, eg. for mange artikler i én kategori, så har jeg det fint med, at en artikel kan rubriceres i flere kategorier. Det er hvad post-koordinativ indeksering handler om . Så palnatoke, det er ikke noget med dubletter her, det er noget med at brugeren finder sin artikel så elegant og hurtigt som muligt. Med mindre du vil have, at en bruger skal have en lillee eksamen i afsætningsøkonomi for at vide, at fra bøger kommer mand til boghandel via bogmarkedet? Så det vil jeg godt have uddybet noget mere, før du begynder at nedrive mine emnekatalogiseringer. --hansjorn 18. jul 2005 kl. 22:18 (CEST)
replies: text: :Når en artikel står i både kategori og overkategori, er den dermed to gange i overkategorien, og den slags dubleringer er rettet utallige gange, se f.eks. her og her. --Palnatoke 18. jul 2005 kl. 22:30 (CEST)
replies: text: ::Det kan hænde, men det ændrer ikke på mit argument, at min søn, der er boghandler ikke kan forstå, at hans emne skal søges under bogmarkedet og ikke under bøger?? - dernæst har vi den gamle diskussion om præ- og post-koordination tilbage, som vist aldrig er blevet afsluttet. Du snakker nærmest som om DK5-systemet er velegnet til brug på artikelniveau - eller har jeg misforstået noget? --hansjorn 18. jul 2005 kl. 22:38 (CEST)
replies: text: :::Mit indtryk af kategori-systemet er at det er en vej fra en artikel til et antal andre - folk kommer ikke ind gennem topkategorierne, men læser en artikel, går til den relevante kategori og ser der om der er artikler om beslægtede emner. Det brugsmønster kræver at kategorierne ikke har alt for mange medlemmer, for ellers farer folk vild. --Palnatoke 18. jul 2005 kl. 22:51 (CEST)
replies: text: ::::Det kan måske forklare vores uoverensstemmelser. Idet jeg altid har været stærkt irriteret over Wikipedia's forhold til emnesøgning - den er der næsten ikke (bortset fra kategorierne). Iøvrigt kunne det være interessant, hvis du havde en viden om wikipedia-brugeres adfærd, altså hvordan de bevæger sig rundt i systemet - jeg mener, har nogen adgang til log-filerne? Men .. jeg glemte før at berette om dine 2 eksempler: Fodboldklubber og Danske fodboldklubber - sammenhængen og hierakiet er helt klar - det samme gælder det andet eksempel med: Film og Danske film. Bogmarkedet derimod er en uvis størrelse - og selvom sammenhængen er god nok til den kommercielle del af bogen, så vil den uskyldige bruger næppe forstå det - derfor mine dobbeltindførsler.--hansjorn 18. jul 2005 kl. 23:01 (CEST)

message: Hedder det ikke en Boghandler?? --Trade (diskussion) 15. feb 2013, 20:19 (CET)
replies: text: En boghandler er en person. Vedkommendes butik er en boghandel. Grønthandler/grønthandel tilsvarende. --Palnatoke (diskussion) 15. feb 2013, 20:36 (CET)
thread_title:  Navn
Diskussion:Kappróður

message: Arne, jeg tror ikke, det er rigtigt at denne artikel har et færøsk navn. Den må nok flyttes til kaproning (Færøerne) (eller noget bedre, hvis du eller andre kan finde på noget). --Sir48 (Thyge) 18. jul 2005 kl. 22:43 (CEST)
replies: text: Tjek lige, at jeg ikke kom til at mangle noget, da der var redigeringskonflikt...--Sir48 (Thyge) 18. jul 2005 kl. 22:45 (CEST)

text: Øh, hvorfor? Der er en del artikler, som har engelske navne. Hvad er forskellen? --Troels Nybo 18. jul 2005 kl. 22:49 (CEST)
replies: text: :Som tysker blander jeg mig ikke sååå gerne ind den danske nomenklatura, men "kappróður" er dog signifikant for fans. F.eks. skrev der en  færøsk ven sidste år til mig:
 At about 4 o'clock your time, you can see the "kappróður" (Boatracing) 
 via the web camera on Matrikulstovan.  The web cameras are on portal.fo upper left.  
 Right now, Norrøna is in the harbour, and you can't see anything before she has levt again,
 hopefully before the kappróður begins.  You can also hear the transmission from the 
 kappróður on Útvarp Føroya (which by the way sends reports from the Ólavsøka all the time  
 (also the choir singing at midnight tomorrow (1 o'clock your time).

text: :Jeg mener, at det er dog sprogbrug blandt færingerne, når de skal beskrive deres nationalsport på engelsk. Arne List 18. jul 2005 kl. 23:42 (CEST)
thread_title:  Færøsk navn 

message: Kan der ikke komme lidt om reglerne for færøsk kaproning?
Jeg kan se, at båden som har vundet mest, vandt også i 2004, men ikke pga. bedste tid alene!
- Claus Agerskov 11. jul 2007, 14:24 (CEST)
thread_title:  Regler
Diskussion:Mallebrok

message: Ruggiero Leoncavallo har skrevet en operette ved navn Malbrouck - har den noget med sagen at gøre? --Palnatoke 18. jul 2005 kl. 23:05 (CEST)

message: Er der nogen andre end 217.157.171.24, der kender denne sang fra det 16. århundrede? --Palnatoke 20. nov 2005 kl. 10:44 (CET)
replies: text: Google finder den nævnt mange steder.--Heelgrasper 20. nov 2005 kl. 12:22 (CET)
Det ser ud til at melodien er gammel, men teksten? --Palnatoke 20. nov 2005 kl. 21:10 (CET)
Uha - man skal vist træde varsomt her! For en god ordensskyld står der faktisk i Hagerups: "senere fejlagtigt paastaaet at sigte til Hertugen af Marlborough".
Den eneste seriøse kilde jeg umiddelbart kan finde er artiklen i "The Modern Language Review". Men om man faktisk kan kæde Mallebrok til Marlborough er vist en trossag. Men franskmændene tror det i hvert fald (se. http://fr.wikipedia.org/wiki/Marlbrough_s%27en_va-t-en_guerre).
--Erik Bachmann 5. jan 2008, 21:12 (CET)
For en god ordens skyld bør det nævne, at "He's a jolly good fellow" strengt taget ikke går på den helt samme melodi. --Erik Boklund 23. jan 2010, 09:12 (CET)
thread_title:  Kilde?
Diskussion:Stephen King

message: Jeg har tilføjet information fra biografien fra hans oficielle side. Ved modstridene oplysninger (meget få) er den oficielle biografi vægtet højest, da den er skrevet af hans kone Tabitha King, og derfor, selv om den ikke er upartisk, må være de mest korekte oplysninger.
Oversættelsen kræver muligvis korrekturlæsning på følgende punkter da de ikke er min stærke side:
*interwiki link på amerikanske stednavne
*Kings sygdomshistorie i forbindelse med hans bilulykke
Den engelske tekst kan findes på enwiki og http://www.stephenking.com/biography.php
Bibliografi listen følger når jeg har samlet tilstrækkelige oplysninger
--Bisgaard 19. jul 2005 kl. 02:33 (CEST)

message: Filmafsnittet starter med følgende dårlige sætning:
King frigav hans film til instruktørstuderende for en dollar 
som jeg ikke har turdet rettet. Menes der, at han har solgt samtlige filmrettigheder til alle hans bøger for én dollar, eller hvordan skal det forstås?--Sir48 (Thyge) 22. aug 2005 kl. 14:59 (CEST)
replies: text: Afsnittet er oversat fra :en:Stephen King#Films and TV, så vidt jeg forstår det solgte han dem for 1 dollar/stk., men det kunne nok skrives lidt mere tydeligt. --Bisgaard 28. sep 2005 kl. 16:10 (CEST)
replies: text: :Først og fremmest hedder det på dansk "King frigav SINE film til ..."

text: :Hvis der står "King frigav HANS film," er der tale om en andens mands film. Man skiller mellem "Han tog sin [egen] hat" og "Han tog hans [en anden mands] hat".  Det må man slet ikke finde på at blande sammen.  Mvh --Nordfra (diskussion) 11. jun 2018, 13:10 (CEST)
thread_title: Afklaring omkring film

message: Artiklen falder uden for min interessesfære, men jeg finder adskillige gange ordet novelle (eng. novel), som vel rettere skulle være roman. -- Sebastjan 28. sep. 2005 kl. 14:55 (CEST)
replies: text: En hurtig sammenligning med den engelske tekst viser at i alt fald nogle af værkerne beskrives som novellas. --Palnatoke 28. sep 2005 kl. 15:01 (CEST)
replies: text: :Roman oversat til engelsk er "novel", hvor novelle oversat til engelsk er "short story". Stephen King har skrevet begge typer, og begge nævnes derfor flere gange. --Bisgaard 28. sep 2005 kl. 16:10 (CEST)
thread_title: Mere om oversættelsen
Diskussion:Høvlebænk

message: Er der nogen der kan finde og rette det åbenbart forkerte ISBN på Goodman: The history of woodworking tools.
--B. Mathias Askholm 19. jul 2005 kl. 12:22 (CEST)
replies: text: Hermed gjort; jeg søgte på titlen på Copac.  Der var flere forekomster, så jeg valgte en der ligende din kilde. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 19. jul 2005 kl. 12:30 (CEST)

message: Ja så siger jeg da så mangen god tak.
--B. Mathias Askholm 19. jul 2005 kl. 19:55 (CEST)

message: Kunne ord som "muligvis", "vistnok", "formentlig" og "måske" ikke undgås. Dette er vel en encyklopædisk artikel og ikke en gættekonkurrence (måske er det et for hårdt ordvalg - men er der ikke noget om det) --Villy Fink Isaksen (diskussion) 3. okt 2014, 17:23 (CEST)
thread_title:  Opstramning
Diskussion:Bondegård

message: Udtrykket er byfolks ord for det, som landboere selv kalder en "landejendom".
Jeg er ikke just opvokset i en by, og halvdelen af mine skolekammerater boede decideret på landet, hvor manges forældre var landmænd. Jeg kan aldrig erindre, at vi har brugt udtrykket landejendom (for slet ikke at tale om landboere!). Vi talte normalt blot om gårde, evt. "et landbrug".  En landejendom er efter mine begreber breddere end bondegård og omfatter fx husmandssteder , boelsteder og proprietærgårde, mens en bondegård er et gårdbrug, som måske var et bedre ord at bruge egentlig.--Heelgrasper 20. jul 2005 kl. 03:40 (CEST)

message: Efter mine begreber omfatter bondegård kun det, som man før i tiden kaldte det middelstore landbrug, altså gårde på mindst 3 og højst 11 tønder hartkorn. Sallingboen 20. aug 2006 kl. 10:13 (CEST)
replies: text: Se ODS: --Lcl (diskussion) 18. jan 2014, 15:35 (CET)
thread_title: Bondegård

message: I mine ører lyder landejendom meget storbyagtigt. Jeg kommer til at tænke på rige romere, der talte deres godser for 2000 år siden, eller rige københavnere, der talte om deres landliggersteder for 100 år siden. Jeg har aldrig hørt landmænd tale om landejendomme. Sallingboen 20. aug 2006 kl. 10:13 (CEST)
thread_title: Landejendom

message: En norsk seter har riktignok noe med norske bønder å gjøre, men det finnes bilder av norske bondegårder som ville være mer nærliggende å bruke. I dansk W. burde kanskje det første fokus være den danske bonde og den danske bondegård, fra livegenskap til fri mann? Krg (diskussion) 18. jan 2014, 11:47 (CET)
thread_title: Seter

message: Der står her på siden, at godsets størrelse er 24 tønder hartkorn eller derover, men hvis man trykker på linket, kommer man til godsets side, hvor der står 50 tønder.
thread_title:  Godsets størrelse