Diskussion:Landsbyer i Danmark

message: Her har dere en jobb å gjøre! Landsbyen er først og fremst en bebyggelsestype knyttet til jordbruk. De fleste danske landsbyer ble riktignok oppløst på 1800-tallet, men dette må faktisk komme fram i artikkelen. Dette må noen av de danske w vite noe om! Se en:Village. Slik var det faktisk i Danmark også!
replies: text: Jeg har gendannet artiklen, som efter redigering bl.a. henviste til en ikkeeksisterende side på nynorsk, og havde hele indledningen på norsk. -- Danielle 17. dec 2007, 11:24 (CET)

message: Jeg har tilladt mig at omskrive dette helt. Danmarks Statistiks definition af byer er irrelevant udfra en historisk og en geografisk synsvinkel.
Til gengæld har jeg tilføjet oplysninger om bebyggelsesstrukturen, beliggenheden i landskabet og landsbyfællesskabet. Det er i skrivende stund kun en torso, blandt andet mangler endnu et afsnit om landsbyernes historie. Der mangler sikkert en række relevante links samt kort- og billedmateriale. Bidrag er velkomne.
--Rmir2 8. aug 2008, 18:28 (CEST)
thread_title:  Omskrevet 

message: Da den gamle artikel (om danske forhold) nu har fået nyt navn, tillader jeg mig at genoprette en artikel til brug for en international (= ikke-dansk) beskrivelse af landsbyfænomenet.--Rmir2 26. feb 2009, 16:52 (CET)
thread_title:  Genskabt til international beskrivelse 

message: Ifølge artiklens overskrift er emnet landsbyer i Danmark. Danmark omfatter også Sønderjylland, hvor udviklingen er forløbet anderledes - både da det var en del af hertugdømmerne, og også i tysk tid. Eksempelvis indtraf landboreformerne tidligere end i resten af Danmark, og Sønderjylland oplevede ikke den samme opblomstring som det øvrige Danmark i tiden efter 1864. Landsdelen var i stedet præget af udvandring og stagnation. Disse forhold fortjener vel også at blive omtalt i denne artikel. Jeg ved godt, at mange kilder - formentlig fordi det gør fremstillingen mere indviklet - springer over at omtale de særlige forhold i Sønderjylland, men på den anden side kan en beskrivelse af udviklingen i Sønderjylland også tilføre dybde til resten af fremstillingen. --Nis Hoff 26. dec 2009, 20:10 (CET)
replies: text: Til --Nis Hoff: jeg har nu gjort et indledende forsøg på at nuancere billedet af landsbyerne. Det vil kræve et mere omfattende arbejde at udvide beskrivelsen af driftsformer m.m. også.--Rmir2 3. jan 2010, 10:00 (CET)
Til --Nis Hoff: Jeg har desuden indskrevet et mindre afsnit om tiden efter reformationen. Desværre fokuserer det i højere grad på godsernes udvikling og de deraf afledte virkninger på landsbyerne end på selve landsbyernes udvikling.--Rmir2 22. feb 2010, 18:30 (CET)
thread_title:  Sønderjyllland 

message: Artiklen definerer en landsby som "en samlet bebyggelse på mindst 3 landbrugsejendomme, hvis indbyggere fortrinsvis lever af landbrug" og henviser til en definition i en 49 år gammel definition. Jeg vil gerne have en nyere definition, der tager hensyn til at mange landsbyer i dag er sovesteder, hvor beboerne enten er pensionister eller pendler og arbejder i en storby. I dag er det de færreste landsbyer, hvor folk lever af landbrug. Jeg foreslår følgende definition som er fra landsplanredegørelsen 2006 og gentaget af By-og Landskabsstyrelsen i 2007: "samlinger af huse med mere end 200 indbyggere og mindre end omkring 1000 indbyggere" 
replies: text: Det er vigtigt at indse, at den klassiske landsbydefinition er erhvervsbetinget og kun det. Indbyggertallet er uden betydning. Det er derimod relevant ved en statistisk definition af begrebet "by" eller "bymæssig bebyggelse", hvor spørgsmålet er hvor mindstegrænsen går for hvilke bebyggelser, der skal opgøres som byagtige. De i nyere tid anvendte definitioner har været brugt i planmæssig sammenhæng for at bestemme de steder, hvor forretningsliv og/eller industri skulle planlægges - altså aleme med et teknisk formål - men de har intet med landsbydefinition at gøre.

text: Det er en pointe - og ikke uden betydning - at de klassiske landsbyer forsvinder: de vokser til byer. Denne udvikling startede allerede fra midten af 1800-tallet og er vel snart afsluttet. Man må forstå, at den gamle deling mellem land- og byerhverv i en overgangsperiode var forbundet med disse vejbyer og stationsbyer men med den øgede pendling nu atter er ophævet. Selv landdistrikterne er blevet "urbaniserede" i denne forstand. Udviklingen kan sammenlignes med den tilsvarende udvikling fra landhåndværk over fabriksvirksomhed (ved vandkraft) til industi (drevet ved gas, kul og elektricitet). Ved at se bort fra dette mister man forståelsen for den udvikling, det danske samfund har oplevet i de sidste omkring 150 år.

text: Derfor er det uheldigt at indføre byplantekniske definitioner til erstatning for de korrekte erhvervsbetingede definitioner.--Rmir2 24. maj 2010, 14:15 (CEST)

text: PS: Meget af den forvirring, man kan finde i litteraturen, kan tilskrives denne uvidenhed.--Rmir2 24. maj 2010, 14:17 (CEST)
I gamle dage var det nemmere at tælle antallet af bøndergårde og smede blandt en samling huse for at fastslå om det var en landsby. Nu er det nemmere at tælle indbyggere end erhverv. Det et et resultat af statistikere har bedre tal for mennesker end for erhverv. Nogle landsbyer vokser til byer. Andre udvikler sig til at være sovelandsbyer, hvor der kun er meget lidt og måske intet erhverv eller handel. Det erhverv, der er i en landsby er heller ikke lokalt orienteret. Både ansatte og kunder kan befinde sig langt væk fra virksomheden. De ansatte kan bo i byer og kunderne i andre lande. Derfor har tidligere tiders definition en svaghed i dag.
Interessant er det at skelne mellem statistiske definitioner og erhvervsmæssige definitioner. Selvfølgelig kan man definere et begreb på flere måder. Så bør man forklare hvorfor man vælger den ene definition frem for den anden.
Peter Mulvany 25. maj 2010, 21:45 (CEST)

text: Definitioner har den egenskab, at de forbliver uforanderlige. En snemand kan forvandles til rendestensvand, men det har ingen indflydelse på definitionen af en snemand eller definitionen af rendestensvand. Landsbyer kan udvikle sig til byer (i statistisk henseende), enten til vejbyer eller til stationsbyer eller til havnebyer, men denne mulige udvikling har ingen indflydelse på definitionen af nogen af disse begreber. Hvis du er interesseret i de videnskabsfilosofiske baggrunde, kan jeg henvise dig til artiklen om Ernst Mach med kildehenvisninger (specielt Erkenntnis und Irrtum. Skizzen zur Psychologie der Forschung (1905), mange gange genoptrykt).--Rmir2 26. maj 2010, 10:45 (CEST)
thread_title: Definition

message: I skrivende stund er den nuværende artikel desværre et miskmask af en sammenblanding mellem egentlige landsbyer og bebyggelser. F.eks. har en vejby ikke en disse at gøre med landsbyer i og med de ikke er bygget op omkring landbrugsdrift. På lex.dk står der eksempelvis om Bornholm (afsnittet "Historie"): Bornholm har ikke haft egentlige landsbyerDenstoredanske.lex.dk/Bornholm. Artiklen bør også omfatte "bebyggelser" i overskriften, hvis ikke den skal være helt misvisende. -- Jesper Egelund (diskussion) 24. apr. 2023, 20:27 (CEST)
thread_title:  Artiklen sammenblander landsbyer og bebyggelser