lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Standard

message: Flyttet til Standard (flertydig). Denne side skal anvendes til en beskrivelse af standarder inden for f.eks. kvalitetssikring og IT. --Martin 12. jun 2005 kl. 20:43 (CEST)
replies: text: Det er da ikke den primære betydning af ordet. --Palnatoke 12. jun 2005 kl. 20:45 (CEST)
replies: text: : Hvad er det så? (ikke agressivt ment, blot nysgerrig) --Martin 12. jun 2005 kl. 22:39 (CEST)
replies: text: ::Jeg vil umiddelbart sige nr. 2 på Standard (flertydig), men jeg er egentlig ikke sikker på om der overhovedet er en primær betydning. --Palnatoke 12. jun 2005 kl. 22:44 (CEST)
replies: text: ::: Nr. 2 på Standard (flertydig) er "Type af husdyr der anses som normen indenfor en bestemt race. En racekat/hund skal feks. have standardmål for pelslængde, kropshøjde, farve osv.". Jeg har aldrig hørt om denne betydning før, og tror næppe det er den primære. --Martin 13. jun 2005 kl. 10:10 (CEST)

text: :Ordet standard har en bredere betydning end hvad der hører under Dansk Standardiseringsråd. Denne betydning og så beskrivelse af standardiserings-arbejdet og vigtigheden af det, kan skrives her. Resten må så under flertydig. --Sir48 (Thyge) 12. jun 2005 kl. 22:49 (CEST)
replies: text: ::Jeg er enig. Den primære betydning standardiseringer generelt. Dette kunne være indenfor fysikken (SI), it, elektronik og mange flere. --Maitch 12. jun 2005 kl. 22:59 (CEST)
replies: text: ::: Jeg er meget enig med Thyge og Maitch i at opslaget "Standard" ikke skal begrænse sig til hvad der hører under Dansk Standardiseringsråd. Min forståelse af ordet er dels offentlige standarder som ISO, DS, EN, IEEE osv., der falder ind under en bred vifte af områder, samt interne virksomhedsstandarder i f.eks. kvalitetssikringssystemet. Der vil være et bredt overlap mellem disse to dele. Til gengæld er der meget få standarder inden for fysikken, hvis overhovedet nogen - se min korrektion omkring standard vs. normal under Standard (flertydig). --Martin 13. jun 2005 kl. 10:10 (CEST)
replies: text: ::::Jeg har nu forsøgt at skrive artiklen. Jeg vil gerne have nogen lige kigger den igennem, og ser om det er korrekt eller om jeg evt. har udeladt noget. --Maitch 13. jun 2005 kl. 16:44 (CEST)
replies: text: :::::Udmærket beskrivelse. Det ville være glimrende også at få omtalt begreber som åbne standarder og  de facto-standarder. Byrial 13. jun 2005 kl. 18:21 (CEST)

message: Jeg har efter anmodning læst artiklen igennem og foretaget enkelte justeringer. Jeg håber, at det går an. Det er venligt ment! 188.179.123.130 21. aug 2021, 08:20 (CEST)
thread_title:  gennemlæsning
Diskussion:Grundlov

message: Siden definerer en forfatning - at kalde det en grundlov er da vist en specifik dansk ting. --Palnatoke 12. jun 2005 kl. 20:47 (CEST)

message: Der er lavet en del omformninger af denne artikel den seneste måned, fra omdirigering til flertydig til ikke-flertydig til omdirigering til flertydig... I stedet for at blive ved synes en diskussion passende. Personligt foretrækker jeg en omdirigering (til forfatning). "Grundlov" er ikke et flertydigt ord; Danmarks Riges Grundlov er bare... ja, Danmarks grundlov. Med mindre nogen kan argumentere for forskellen på en grundlov og en forfatning, synes det meningsløst at have to forskellige opslag. --Martin Manscher 22. okt 2009, 20:14 (CEST)
replies: text: jow, det vil blive svært.mit bedste argument (det er mig der har sat flertydig-skabelonen) er at det passer bedst :) humlen er jo at vi har både 'grundlov' og 'forfatning' som sprog-dele . det er mit indtryk at 'forfatning', og måske endog 'konstitution', sjældent bruges om vores grundlov, altså om 'danske forhold', hvorimod 'grundlov' sjældent bruges om andre staters forfatning. den læser der søger på 'grundlov' kan måske derfor, som det jo altså er mit indtryk af gængs sprogbrug, søge efter den danske grundlov. dette 'argument' taler dog ikke imod en redirect. et redirect til 'forfatning' bør så også inkludere  under opslagsordet 'forfatning' . 84.238.88.55 23. okt 2009, 13:30 (CEST)
replies: text: :Det kan gøres mere elegant, skulle jeg mene. Jeg prøver lige. --Palnatoke 23. okt 2009, 13:54 (CEST)

text: :ja, ordet er jo frit, som man siger . 84.238.88.55 23. okt 2009, 14:05 (CEST)
thread_title:  Flertydig eller omdirigering
Diskussion:Kryptologi

message: På siden Kryptografisk algoritme omtales Cæsaralgoritmen. At kalde den et cipher er vist sproglig dovenskab. --Palnatoke 13. jun 2005 kl. 06:43 (CEST)
replies: text: Hvordan det? Med mindre man ikke mener at "kryptografisk algoritme" er en dækkende oversættelse for det engelske "cipher", så er cæsaralgoritmen et "cipher". Ikke et særlig godt cipher, men et cipher. --Martin 13. jun 2005 kl. 10:00 (CEST) (PS: Burde denne diskussion ikke være på Diskussion:Kryptografisk algoritme?)
replies: text: :Af den simple grund at ordet cipher ikke findes på dansk. --Palnatoke 13. jun 2005 kl. 10:05 (CEST)
replies: text: :: Enig, der skal findes et dansk ord for "shift cipher". Jeg troede du anfægtede at det overhovedet faldt ind under kategorien cipher/kryptografisk algoritme. Undskyld misforståelsen. --Martin 13. jun 2005 kl. 10:12 (CEST)

message: -- synes jeg illustrerer udmærket, men er visuelt rædselsfuld. Hvad kan der gøres? --Martin Manscher 23. jul 2007, 22:27 (CEST)
thread_title:  Figuren
Diskussion:Else Winther Andersen

message: Er det Wiki- stil at have adresser med på folk?
--Glow 13. jun 2005 kl. 11:40 (CEST)
replies: text: Det stammer fra Folketingets biografi, men det hører ikke til i encyklopædiske artikler, så du skal være mere end velkommen til at tage det bort. Hvis du i øvrigt har mod på at rode med politikere, er Jwinther kommet med et glimrende forslag til struktur ovre på Diskussion:Villy Søvndal. --Palnatoke 13. jun 2005 kl. 11:46 (CEST)
Diskussion:Umlaut

message: Er den anførte forklaring korrekt - på dansk? Er det ikke snarere en "oversættelse" af ordets betydning på engelsk? 
En rigtigere forklaring findes i den tyske artikel.
Ved omlyd i danske ord vil jeg forstå en vokalændring som sker ved et ords bøjning, f.eks. fader - fædre. Denne omlyd medfører i skrift/tryk ikke nogen prikker over et bogstav.
Hvad mener I andre? -- Sebastjan 13 juni 2005 kl. 13:50 (CEST)
 
Lad mig udtrykke det skarpere: Hvad kommer det os ved at engelsktalende har misforstået ordet Umlaut? Selve fænomenet er svært at fatte for tysk-ukyndige, og disse ser næppe at Laut betyder "lyd", og altså ikke et grafisk tegn. -- Sebastjan 13 juni 2005 kl. 14:35 (CEST)
replies: text: Jeg vil lige bemærke at "Umlaut" ikke findes i RO, men det gør "Omlyd" til gengæld. Jeg vil derfor foreslå, at vi kalder artiklen det. --Maitch 13. jun 2005 kl. 14:38 (CEST)
replies: text: :Omlyd er lydændringen. Umlaut er prikkerne. --Palnatoke 13. jun 2005 kl. 14:43 (CEST)
replies: text: ::Muligvis i skødesløst sprog. Men det er næppe Wikipedias opgave at ophøje dette til norm. -- Sebastjan 13 juni 2005 kl. 14:45 (CEST)
replies: text: :::Det er ejheller Wikipedias opgave at ride kæpheste for at ændre sproget. --Palnatoke 13. jun 2005 kl. 14:49 (CEST)
replies: text: ::::Men prikkerne hedder da ikke umlaut på dansk! Måske nogle gange i tysk-sammenhænge, men ellers hedder de vel trema eller noget andet! --Twid 5. sep 2005 kl. 20:43 (CEST)

message: Umlaut (omlyd) er vokal ændringen, der på tysk markeres med "¨", over det pågældende bogstav.
På dansk mener vi vel normalt de to prikker når vi siger umlaut.
De prikker har dog meget forskellige betydninger, der desværre ikke kan skelnes i indkodning af tegnet:
*Tysk alt -> älter (omlyd) - her burde ä sorteres under a
*Svensk :sv:Äckel - der bør ä sorteres under æ (ä er et selvstændigt bogstav på svensk)
* Et ä med Trema - er noget helt tredie
De separate bogstaver f.eks. Ä og Ö kan behandles på deres respektive sider (hvor det tyske umlaut også bør nævnes) og trema har også sin egen side.
Hvordan får vi lige struktureret denne side, på en meningsfuld måde ? --Leo Laursen 20. aug 2006 kl. 12:48 (CEST)
thread_title:  Omlyd/umlaut strukturering?
Diskussion:Naturvidenskabelig metode

message: jeg foreslår at artikel Naturvidenskabelig metode slettes. Ellers skal den samordnes med dels naturvidenskab dels Videnskabelig metode.00 --BirgerH 28. maj 2008, 16:46 (CEST)
pas på denne diskussion står nu under to forskellige artikler videnskabelig metode og naturvidenskabelig metode.
hermeneutiske metode er vel det samme som hermeneutik? Jf. diskussionssiden ved sidstnævnte artikel er den dog noget mangelfuld.--Heelgrasper 13. jun 2005 kl. 15:25 (CEST)
replies: text: Jeg ved ikke lige hvad der er gået af Manscher her. En evt. 'hermeneutisk metode' skal i så fald gælde for humaniora, og ikke kun for filosofi, og desuden adskilles fra den hypotetisk deduktike metode som denne  artikel egentlig handler om nu (deduktion i streng forstand findes ikke indenfor hermenutisk metode). --Anjoe (Anders) 13. jun 2005 kl. 15:43 (CEST)

message: Burde denne artikel ikke ligge under Naturvidenskabelige metode (eller evt. Induktivt-deduktive metode), eftersom det jo specifikt er naturvidenskabernes metode, den beskriver, og ikke videnskabelig metode i al almindelighed?--Nikolaj 3. nov 2007, 00:27 (CET)
replies: text: Da der ikke lod til at være indsigelser, er flytningen hermed udført.--Nikolaj 14. nov 2007, 17:51 (CET)
Artiklen bør for det første hedde videnskabelig metode og ikke naturvidenskabelig metode, da det i sig selv er et diskussionspunkt om de videnskabelige metoder er forskellige i naturvidenskab og humaniora.
For det andet er det forkert at opstille een model og hævde at det er det eneste synspunkt på, hvad den videnskabelige metode er. Det mest dominerende syn på den videnskabelige metode i det 20 årh var nok Karl Poppers teori, og det er ikke den, artiklen beskriver. --BirgerH 28. maj 2008, 14:37 (CEST)
Naturvidenskabelig metode er nu samordnet med Videnskabelig metode.
--130.226.186.100 30. maj 2008, 13:59 (CEST)
--BirgerH 30. maj 2008, 14:00 (CEST)
Den engelske pendant er vel ikke Scholarly Method, men Scientific Method? --LarsNæsbye 2. jun 2008, 14:33 (CEST)
thread_title:  Flytning?
Diskussion:Republikken Tjetjenien

message: Jeg er ikke lige helt opdateret på den statsretslige status, men burde kategorien være Verdens lande fremfor Rusland?--Heelgrasper 13. jun 2005 kl. 16:02 (CEST)
replies: text: Tjetjenien er en af de 21 selvstyrende republikker i Rusland (se Rusland).--Anjoe (Anders) 13. jun 2005 kl. 16:10 (CEST)
kan jeg så fjerne POV skabelonen nu?--Trade 8. nov 2010, 17:26 (CET)
thread_title: Untitled
Diskussion:Alhambra - Museet for humor og satire

message: Museet åbnede i 1993 og har til huse i bygningen ved siden af TV 2/Lorry som er fra 1860.
Tænk, jeg vidste ikke, at TV 2/Lorry er fra 1860:) --Heelgrasper 13. jun 2005 kl. 21:22 (CEST)
replies: text: Der var heller ingen der opdagede dets eksistens før Lykkehjulet startede ! G®iffen 13. jun 2005 kl. 22:00 (CEST)

message: Storm museet - Wikipedia, den frie encyklopædi
Museet Alhambra er nu fusioneret med Storm P.-museet til museet STORM. Artiklen kan derfor med fordel omformuleres til datid og/eller forkortes betydeligt.
Bygningen, Riises landsted, lejes stadig af Frederiksberg Kommune og bruges nu til udstillinger, performances og lignende. 
Om Riises Landsted (frederiksberg.dk) Oscarborn (diskussion) 11. sep. 2023, 14:41 (CEST)
replies: text: Jeg har forsøgt at opdatere artiklen.--Kjeldjoh (diskussion) 11. sep. 2023, 15:19 (CEST)
thread_title:  Revymuseet er nu lagt ind under STORM-museet
Diskussion:Erik Klipping

message: Er jeg den eneste, der har det lidt underligt med formen "Glipping" og ville foretrække "Klipping"? Den eksisterer ikke engang som redirect nu, men bruges faktisk i teksten.--Heelgrasper 14. jun 2005 kl. 03:36 (CEST)
Jeg har nu lavet redirects fra Erik Klipping og Erik 5. Klipping, så folk i det mindste kommer hertil.--Heelgrasper 16. jun 2005 kl. 00:25 (CEST)
Hvorfor har artiklen titlen "Erik Glipping", når stavemåden i resten af artiklen konsekvent er "Erik Klipping"? --Henrik Hansen 21. jul 2005 kl. 10:35 (CEST)
replies: text: Godt spørgsmål - Kongehuset benytter selv stavemåden Klipping på deres hjemmeside, så det kunne se ud som om artiklen burde holde flyttedag. Nogle argumenter imod?? --Jørgen 21. jul 2005 kl. 10:41 (CEST)
replies: text: : Hvis jeg ikke har noget imod at du flytter, er det så sansynligt at nogen andre har~?Haabet 13. aug 2005 kl. 15:56 (CEST)
replies: text: ::Der burde skabes konsekvens om formerne Glipping / Klipping. P.t. synes de to former at være brugt fifty-fifty i da. Wikipedia. -- Sebastjan 23. jan. 2005 kl. 09:20 (CET)
Her blev de overfaldet af en gruppe udklædte mænd, som myrdede dem alle.
Hvordan kunne de vide at de var udklædt hvis de alle blev dræbt?  Kongen var dræbt af et stort antal knivstik, antaligt fordi alle var tvunget til at stikke ham for ikke at kunne forråde de andre. Haabet 13. aug 2005 kl. 16:03 (CEST)

text: Så alle skulle være "lige skyldige"? Interessant teori, men det lyder umiddelbart mest som om du prøver at drage anakronistiske paralleller til mordet på Cæsar... ;o) --dllu 17. apr 2007 kl. 14:56 (CEST)

message: Jeg forstår godt hvad forfatteren mener, men det virker umiddelbart som en tilsnigelse. Hvad med at rette til danmarks svar på magna carta?
thread_title:  Den første grundlov 

message: I tredje afsnit under Styre omtales hertug Valdemar, men han var død 2 år forinden. Jeg er noget usikker på om han blot kan erstattes med Erik Abelsen, eller om afsnittet bør skrives om.
thread_title:  Hertug Valdemar
Diskussion:Trekant

message: Det forekommer mig at være anstrengt logik at ville inddele (alle) trekanter i fem kategorier. Det overses at en trekant samtidig kan være ligebenet og retvinklet, og det er urimeligt at hævde at en ligesidet trekant ikke er spidsvinklet. -- Sebastjan 14 juni 2005 kl. 11:30 (CEST)
replies: text: Jeg kan ikke se det problematiske i at nævne de specielle tilfælde før de generelle. Jeg kan heller ikke se at inddelingen hævder noget om en ligesidet trekants spidsvinklethed. -- Bruger:Wegge 14. jun 2005 kl. 11:31 (CEST)
replies: text: :Jeg læser: Spidsvinklet trekant: En trekant med tre forskellige vinkler .... Altså: hvis alle tre vinkler er lige store, er trekanten ikke spidsvinklet. -- Sebastjan 14 juni 2005 kl. 11:40 (CEST)
Jeg savner en kort og præcis definition af hvad en trekant er. Jeg er selv lidt i tvivl, men mindes at have hørt, at både den tomme mængde og et ret liniestykke repræsenterer en trekant i matematisk forstand. Er dette korrekt?. 
Og er der noget man kalder en sammenfalden trekant?

message: Det må vel hedde "Indskrevne og omskrevne cirkler" eller "Indskreven og omskreven cirkler" eller måske noget andet? --Villy Fink Isaksen 3. dec 2010, 17:04 (CET)
thread_title:  Indskreven og omskrevne cirkler
Diskussion:Ayatollah

message: Hvor mange storayatollaher er der? --Palnatoke 14. jun 2005 kl. 13:39 (CEST)
replies: text: Det kan der ikke siges noget bestemt om. Storayatollaher "udnævnes" ikke. De får titlen ved, at det i lærde kredse bliver almindeligt at omtale og tiltale dem som storayatollah af respekt for deres lærdom. Oftest har de gjort sig gældende ved publiceringsvirksomhed. Der kan være tilfælde, hvor medier, politikere osv. søger at indynde sig hos en magthaver ved at tillægge ham en højere religiøs rang end hvad hans publikationer og anseelse i lærde kredse tilsiger. Derfor ser man undertiden den religiøse leder i Iran, Ali Khaminei, omtalt som storayatollah. --Diplomat 9. jul 2006 kl. 12:47 (CEST)
 Relevant data inkluderet i afsnittet (Stor)ayatollaher. Alt godt --Xhmee 20. maj 2012, 22:05 (CEST)
thread_title:  Antal storayatollaher

message: Khomeinis bog hed Alhokumat Alislamiya og ikke Velayat al Faqeh 
replies: text: Denne kommentar virker mere passende på Wiki-siden omhandlende Khomeini. --Xhmee 20. maj 2012, 22:05 (CEST)
thread_title:  Khomeinis bog 

message: Denne artikel har forsømt sammenligningen med titlen som "marja'", som betyder "den man vender tilbage til". Denne titel er endnu vigtigere end ayatollah, da den indikere hvem man må "følge" som individ. Så vidt jeg har forstået, så er den KUN synonym med titlen storayatollah og ikke bare ayatollah, som artiklen skriver. Tjek engelsk wikipedia. - Kon-fut-se (diskussion) 28. dec 2012, 04:41 (CET)
replies: text: Kære Kon-fut-se, dette er ingen forsømmelse - bare en bevidst mangel som det fremgår af huskelisten - men ellers tak for din observation. Mvh. --Xhmee 28. dec 2012, 10:01 (CET)

text: Tilføjet relevant information om betegnelsen Marja til artiklen. Mvh. --Xhmee 1. maj 2013, 13:24 (CEST)
thread_title: Marja
Diskussion:Oraklet i Delfi

message: Hedder det Delphi eller Delfi. Jeg mener det er Delphi, men er ikke sikker. --Maitch 14. jun 2005 kl. 15:07 (CEST)
replies: text: Ifølge www.ordbogen.com hedder det Delphi
replies: text: :Delphi er (også?) et programmeringssprog. Se endvidere Delfi. -- Sebastjan 14 juni 2005 kl. 15:20 (CEST)

text: :Både i den store danske og i tilfældige opslag i nye og gamle oversættelser af klassikere bruges der på dansk Delfi

text: :Venlig hilsen JN --Jakosa 14. jun 2005 kl. 15:24 (CEST)
replies: text: ::Ok, så flytter vi artiklen til Oraklet i Delfi. --Maitch 14. jun 2005 kl. 15:27 (CEST)

text: ::En simpel googletest giver også samme resultat:

text: ::* "Oraklet i Delphi": 127 sider

text: ::* "Oraklet i Delfi": 423 sider

text: ::Mvh. Maitch 14. jun 2005 kl. 15:33 (CEST)
ok :)
--Jon Ploug 14. jun 2005 kl. 16:14 (CEST)
thread_title:  Delphi/Delfi 

message: Så vidt jeg kan læse ud af artiklen om gas der stiger op fra undergrunden, stiger de op gennem to revner i "gulvet". Jeg kan ikke lige finde noget om at geologerne har bekrevet en kælder eller en grotte under templet, men at traditionen derimod, har fortalt at det var det Pythia sad i et kammer. Men det udelukker da ikke at det var gassen der "løsnede tungen" på Pythia? Kammer eller ej, så er der fundet to dybe revner i tempel gulvet hvor gassen kunne have sevet op igennem. Prøv at læse denne redegørelse: . Her er flere kilder benævnt. Jeg synes ikke man kan forkaste det hele så kategorisk som det bliver gjort nu.--Sophilia 15. jun 2005 kl. 08:19 (CEST)
thread_title:  Gasser, kælder og revner 
Diskussion:Næb

message: {{WPFugle|klasse=Stub}}
Oplysningerne fra de sider vi henviser til om fuglenes næbspecialicering bør overføres til artiklen.
GunnerPoulsen

message: Man ved i dag at fuglenes næb er udviklet af små sammen voksede tænder.[[Bruger:Haabet|Haabet]] 14. jul 2005 kl. 10:30 (CEST)

message: Måske vi skulle overveje en ny tegning? Den nuværende er lidt begrænset. --Rambowjo 26. mar 2009, 11:29 (CET)
thread_title: Ny tegning
Diskussion:Arbejde

message: Bør siderne ikke deles op i ihvertfald hhv. arbejde inden for fysikkens termer og menneskeligt arbejde (job mv.)? I øjeblikket vises der tvetydig-skabelon, men alligevel står alle ting på samme side. -- Madd 15. jun 2005 kl. 03:42 (CEST)
replies: text: Enig. Måske skulle man lige overveje, afsnittet med overskriften "Samfundsvidenskabeligt" ikke dækker over et emne, der udelukkende berøres af samfundsvidenskaberne i klassisk forstand. Fx kan man her læse en længere engelsk artikel om det idehistoriske aspekt ved menneskets arbejde. Det vigtigste er at få skilt begrebet indenfor fysiken fra den menneskelige aktivitet, da det er så forskellige emner, at de ikke bør behandles i samme artikel.--Heelgrasper 4. sep 2005 kl. 07:52 (CEST)
replies: text: :Jo, det ville da være naturligt at dele det op. Det er mig der har skrevet det (fremragende!) afsnit om fysik. Det kunne fx flyttes til arbejde (fysik) ligesom de har gjort på tysk: :de:Arbeit (Physik). --Jeppe 5. sep 2005 kl. 13:51 (CEST)
thread_title:  Del siderne op 

message: Som det ses, har jeg nu foretaget det foreslåede. --Jeppe 5. sep 2005 kl. 14:30 (CEST)
thread_title:  Gjort
Diskussion:Motor (flertydig)

message: Der er vist en primær betydning her, nemlig kraftmaskine - et udtryk, der i øvrigt falder i kategorien "det velkendte forklaret med det mindre kendte". --Palnatoke 15. jun 2005 kl. 11:04 (CEST)

message: Hvorfor har man slettet den sprogbrug at motor- i sammensætninger som motorvej betyder "motorkøretøj" eller "bil"? -- Sebastjan 02. juli 2005 kl. 13:05 (CEST)
replies: text: Der er kommet nyt format (se Wikipedia:Stilmanual) og desuden har der været en generel stemning om at stramme op omkring flertydige sider, så disse kun omtaler det højst nødvendige. Men der kunne indsættes istedet:

text: * Motor- – forstavelse (fx i motorbølle, motorfører, motorsport, motorvej, osv. er betydningen "motorkøretøj", dvs. oftest "bil")

text: men denne forklaring burde egentlig flyttes til en artikel om motor-. --Anjoe (Anders) 2. jul 2005 kl. 13:13 (CEST)
replies: text: :Artiklen motor- vil vel næppe have noget væsentligt indhold, og så kan den lige så godt være med her. Men vi kan jo oprette den som en redirect hertil. --Palnatoke 2. jul 2005 kl. 13:44 (CEST)
replies: text: ::Nu oprettede jeg så motor- som redirect, men det bliver jo lidt noget rod, hvis jeg så indsætter

text: * Motor- – forstavelse (fx i motorbølle, motorfører, motorsport, motorvej, osv. er betydningen "motorkøretøj", dvs. oftest "bil")
replies: text: ::på siden her, for så bliver den jo til en selvrefererende redirect. Hmm. --Palnatoke 2. jul 2005 kl. 13:50 (CEST)
thread_title: Motor- i sammensætninger
Diskussion:Pengő

message: Det skulle have været et ungarsk ø, er der nogen der kan hjælpe? :-)
replies: text: Desværre kan det blive korrekt før vi konverterer til UTF-8 om ubestemt tid (senest når ved skift til MediaWiki version 1.5 så vidt jeg forstået). Byrial 22. jun 2005 kl. 22:41 (CEST)
replies: text: :Nu er vi opgraderet til MediaWiki 1.5 og databasen er konverteret til UTF-8, så nu har artiklen endelig fået sit rigtige navn, Byrial 3. jul 2005 kl. 08:15 (CEST)

message: Er der etymologisk sammenhæng mellem pengő og penge eller er det bare et tilfælde? --Palnatoke 5. aug 2005 kl. 08:54 (CEST)
thread_title:  Etymologi?
Diskussion:Antikkens Karthago

message: Efter min bedste overbevisning staves det Karthago, så redirecten på nuværende tidspunkt peger fra en korrekt stavning til en (hyppig?) fejlstavning - men jeg kan jo tage fejl.--Heelgrasper 15. jun 2005 kl. 15:52 (CEST)
replies: text: Kære Heelgrasper, du har ret, det staves Karthago.

text: Med venlig hilsen

text: Bjørnen
thread_title: Untitled

message: Der står i artiklen:
replies: text: Med dens lokalitet ved Middelhavet, var Kartagos første leveår defineret ved et opgør mellem de maritime og landsbesiddende familier. Selv ved byens afhængighed af handel, styrede de maritime familier regeringen
Jeg må indrømme jeg ikke kan se hvorfor "selv" er benyttet. Det giver ikke mening at man siger at til trods for handelsafhængigheden, så styrer de maritime familier, med mindre der menes "fiskere" når der skrives "maritime". Normalt vil man også medtage handelsmænd med handelsflåder i betegnelsen "maritime familier". 
Er der nogle som kan hjælpe mig til en bedre forståelse? --Kristjan Wager 30. mar 2006 kl. 08:45 (CEST)
thread_title:  Sprog