lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Østers

message: "En østers kan lave perler, ved at den får et sandkorn ind i sig. Den "omringer" eller isolerer sandkornet med perlemor lagt lag på lag - fordi sandkornet irriterer den."
er det rigtigt? Kan østers danne perler? Er det ikke nogen andre arter som kan det?

message: Jeg har netop fjernet nogle ting fra artiklen. De var åbenbart baseret på denne norske artikle, som desværre er bag paywall. Der er dog et par ganske betydelige problemer med infoen:
* De ældst kendte store bunker af østers i DK er fra Ertebøllekulturen, mens små uden betydelige mængder af østers er kendt fra sen Kongemosetid. De ældste små og generelt set østers-løse er altså ca. 7500 år gamle, mens de store med østers er et par hundrede år yngre. F.eks. bekrevet i Den Store Danske.
* Yngel, kaldet larver, af europæisk østers er fritlevende og mikroskopisk, under 200 μm (1/5 mm) lange. Som anden mikroplankton blev de derfor først opdaget ret sent, et par hundrede år efter 1500-tallet.
* Det siges, at de blev taget fra Norge for at booste Limfjordens østers population. Problemet er blot, at der ikke var nogle østers i Limfjorden dengang, da vandet var brakt (lav saltholdighed), hvilket man selvfølgelig godt vidste, da den havde ferskvandsfisk og -dyr (ikke saltvandsfisk/dyr). Først i 1800-tallet steg salt-niveauet og østers kunne leve i Limfjorden. Dette er allerede beskrevet med ref i "Udbredelse og indsamling i Danmark" sektionen. Dengang var der, i DK (det vi i dag kalder DK, da det dengang var DK-Norge), kun østers i Vesterhavet, som dog havde betydelige banker indtil for et par årtier siden da stillehavsøsters kom til.
* Begrænsningen af østers-fangst var specifik for DK (på trods af at det dengang var DK-Norge), da man netop havde opdaget Vesterhavs bankerne. Bl.a. beskrevet i bogen Dagligt Liv i Norden i det sekstende Aarhundrede, som nok er det mest omfattende værk om den periode.
Så, iflg. påstanden i morgenbladet.no artiklen (som udfra de ting jeg kunne se, hovedsageligt omhandler køn blandt mennesker, mens østers blot er en side-kommentar) var der store bunker af østersskaller ca. 1000 år før rapporteret i nogen anden kilde, man indførte østers yngel flere hundrede år før yngel blev opdaget, og indførte dem til vand som østers ikke kunne leve i. I sig selv er disse ting problematiske. Blot for at være sikker har jeg forsøgt at finde andre kilder, der støtter nogle af disse tvivlsomme påstande. Jeg kunne ikke finde nogle. Hverken på nettet eller i faglitteratur. 62.107.211.90 10. jul 2018, 10:37 (CEST)
thread_title:  Norske østers
Diskussion:Biblioteket i Alexandria

message: Jeg afviser hermed denne artikel som LA, da jeg mener ikke artiklen er i nærheden af at blive AA. Artiklen er mere eller mindre bare en opremsning af forskellige teorier for bibliotekets ødelæggelse, men siger nærmest ikke noget om hvad der faktisk var i biblioteket og hvorfor det er så kendt. Derudover er indledningen meget kort og biblioteket i dag nævnes overhovedet ikke. --Peter Andersen 6. dec 2007, 17:46 (CET)
replies: text: Biblioteket er et stort emne, så jeg synes, nutidens bibliotek kan få en artikel for sig, så det ikke fylder her.
thread_title: LA afvist
Diskussion:Njord

message: Påstande markeret med [Kilde mangler] bør fjernes før artiklen kan blive LA. --Thomas 25. feb 2010, 21:22 (CET)
replies: text: Jeg er ikke helt enig. På Wikipedia:Lovende artikler er kriteriet: En lovende artikel skal først og fremmest være i stand til (potentielt) at blive forbedret til en god artikel inden for en overskuelig fremtid gennem brugersamarbejde.. Kravet til GA er derefter: ...have kilder og eksterne henvisninger (med mindre emnet er strengt faktuelt) . - det kan så diskuteres, om der skal kilder på alt. --Ktp72 26. feb 2010, 09:37 (CET)
replies: text: :Der skal naturligvis ikke være tvivlsomme påstande uden kilder, hvis artiklen skal accepteres som LA. I det aktuelle tilfælde, anser jeg det ikke som en væsentlig mangel.

text: :Men hvad betyder "æt": Njord tilhører vanernes æt, og boede oprindeligt i Vanaheim. Der bør være et link til en artikel her..

text: :Desuden bør den læses igennem af nogen dels med forstand på etymologi og dels nogen med forstand på nordisk mytologi - dvs. ikke mig. Jeg har haft svært ved at vurdere den faglige korrekthed af artiklen, men har primært fokuseret på sprog, formatering og lignende wiki-ting. --|EPO| COM: 17. jun 2010, 12:10 (CEST)
thread_title:  Lovende
Diskussion:Moder Teresa

message: Hedder hun *Mor* Teresa på dansk, eller er det en norvegianisme, der har indsneget sig?
Jeg ville foretrække Moder Teresa; Mother Teresa er urimeligt, da der ikke er grund til at indblande engelsk. Hvad skriver de danske aviser?
Sebastjan 07 jan. 2005 kl. 07:55 (CET)

message: Politikker og Jyllands Posten skriver ihverfald "Moder Teresa", så det synes jeg også vi skal.
replies: text: Enig. --Malene Thyssen 14. jul 2005 kl. 13:04 (CEST)
replies: text: : Også enig. En admin bør flytte artiklen. --Sir48 (Thyge) 14. jul 2005 kl. 13:24 (CEST)
thread_title:  Hun hed Moder Teresa
Diskussion:Fri vilje

message: "...om fri vilje aktuelt eksisterer..."
Har det faktisk været skribentens hensigt at udtrykke det, som ordene rent faktisk siger? Eller er det en typisk danglish fejloversættelse af det engelske actually?
Andre eksempler fra artiklen kunne nævnes.
--Troels Nybo 7. jan 2005 kl. 11:41 (CET)

message: Artiklen er blevet "GOD" uden at behandle endsige omtale De libero arbitrio diatribe sive collatio ("The Freedom of the Will"/Om den frie vilje) af Erasmus af Rotterdam. Ud fra  titlen kunne det lyde relevant? – I det mindste et forslag hvis artiklen skal videre i systemet. (Til stridens substans) -- Mvh PHansen 22. feb 2009, 17:21 (CET)
thread_title:  Erasmus vs. Luther
Diskussion:Henri Matisse

message: Jeg har lavet denne biografi som en del af en projektuge vi havde i 5. klasse på min skole.
Hilsen Nikoline
replies: text: Tak for det. Dog bør du nok i fremtiden indflette din tekst i den oprindelige tekst på siden, istedet for bare at slette den gamle tekst og erstatte den med din egen. Jeg har genindsat det meste af den gamle tekst sammen med din tekst, og ændret lidt i opsætningen af billederne. Lav gerne flere tilpasninger hvis du syntes. --Christian List 8. jan 2005 kl. 19:37 (CET)
Diskussion:Ludvig 16. af Frankrig

message: 

han blev afsat og arresteret under revolutionens uroligheder og interneret i Luxembourg-slottet
Er der kildebelæg for at det var Luxembourg? Andetsteds hævdes at kongefamilien "interneredes", først i Tuilerierne og senere i le Temple (begge i Paris).
Sebastjan 09 jan. 2005 kl. 08:35 (CET)
replies: text: Opysningen er fra Politikens:Verdenshistoriens hvornår skete det, hvor de også tilføjer at han senere oveflyttedes til Le Temple  -vh.  Nico 9. jan 2005 kl. 09:27 (CET)
Jeg indrømmer at min teori om Tuilerierne stammer fra Stefan Zweigs (romanbiografi) Marie Antoinette, hvor kongefamiliens indsættelse i det da længe ubeboede slot skildres detaljeret. Men da Zweig ikke er nogen egentlig historisk kilde, har jeg fundet støtte i franske kilder v. hj. af Google.
Se  og 
Hilsen, Sebastjan 09 jan. 2005 kl. 09:45 (CET)

text: Franskmændene kender jo nok deres historie bedre end Politikens redaktører, men med siderne på fransk, må jeg kapitulere; Måske du vil lave de fornødne ændringer.
-vh. Nico 9. jan 2005 kl. 10:26 (CET)

message: Yderligere en detalje er dukket op i min erindring: Vor landsmand Bertel Thorvaldsen er internationalt kendt også for at have skabt løve-monumentet i Luzern over den schweizergarde som nedsabledes til sidste mand da den skulle forsvare kongefamilien i Tuilerierne i 1792. Se f.eks. [http://www2.jp.dk/cgi-bin/dbpublish.dll?page=jp-explorer/alperne/log/art&art_id=3479843]
Jeg overvejer at tilføje noget herom i art. [[Bertel Thorvaldsen]] &ndash; evt. også om at Th. faktisk ''havde'' set en løve i nuv. Libyen i 1796.
Hilsen, Sebastjan 10 jan. 2005 kl. 08:05 (CET)

message: 12. juli 1789. for å la min hest vile litt gikk jeg selv opp en lang bakke. Her fikk jeg følge av en stakkars kvinne, som belaget seg over tidene og landets vanskjebne. Da jeg spurte om årsakene, fortalte hun meg at hennes mann bare hadde et lite jordstykke, ei ku og en ussel liten hest, men at han likevel måte
te betale en avgift på en franchar (ca. 20 kg) korn og tre kyllinger til en herre og fire francharer havre, en kylling og en sou (mynt) til en annen. I tillegg kom andre tunge skatter og andre avgifter. Hun hadde sju barn, og kumelken ble brukt til suppe. (...) Nå sies det at de høye herrer vil gjøre noe for oss fattigfolk, men hun visste ikke hvem eller hvordan. Men måtte Gud sende oss noe bedre, for skattene og avgiftene knuser oss.-Man skulle tro at denne kvinnen var 60-70 år, så krumbøyd og rynkete har arbeidet gjort henne.Men hun var bare 28 år, sa hun.
thread_title:  KILDE A
Diskussion:De Bornholmske Jernbaner

message: __TOC__

message: Det kan da ikke være rigtigt at en bane nedlagdes samme dag den åbnedes?
Sebastjan 12 jan. 2005 kl 08:00 (CET)
thread_title:  Uden overskrift 

message: I had the idea of creating a map of the section Klemensker to Rø which could possibly be reerected. I've looked up the area on Google maps (satellite view), but I could find the original track. Perhaps some Danish railway fans can help? (Sorry, I have no Danish). Greetz! bukk 19. aug 2009, 09:49
thread_title:  Map 

message: Efter Robbedale trinbræt var der sidespor til D.B.J grusgrav ,ballasten under sporet ,var bygget af robedalegrus.Gamle lok-førere har fortalt at sidesporet var så stejlt at vandet fra Tenderen sprøjtede ned i nakken på føreren  når der blev nedad sidesporet. -Ib Madsen 15-12-2009 kl 23,30
thread_title: Sidespor

message: Banerne bliver udvidet. De har været selvstandige jernbaner der først sener hen blev sammenlagt. Udvidelserne ville være for meget for et artikel. Med venlig hilsen,  Rodejong  diskussion 5. nov 2016, 20:04 (CET)
replies: text: Jeg forslår at det nuværende artikel skæres til et artikel der handler om selskabet, mens Allingebanen, Gudhjembanen og Nexøbanen handler om banerne og deres oprindelse som selvstændige baner (selvom der var tale om en enkelt formand for de tre selskaber) Med venlig hilsen,  Rodejong  diskussion 5. nov 2016, 21:25 (CET)
replies: text: :Jeg tager ordet "hærværk" i mig, men bortset fra det kan jeg stadig ikke se at det er nødvendigt at splitte artiklen. Med 8 sider er den jo ikke blandt de største – vi har masser af artikler, der er 3-5 gange større. Jeg ser opsplitningen som udtryk for tendensen til at prioritere kvantitet frem for kvalitet: Vi skal have så mange artikler som muligt, både på vores personlige konto og på dansk wiki. Det medfører at der er lavet masser af kedelige stubbe, som kun indeholder et par linjer, der også står i en anden artikel. Hvis vi nu kan opsplitte alle vores artikler i 4, kan vi næsten konkurrere med engelsk wiki i antal!     Beethoven9 (diskussion) 6. nov 2016, 09:33 (CET)
replies: text: ::Først hærværk, nu er jeg i gang med at promovere mig i antal artikler. Jeg vil gerne bede dig at holde dig fra denne slags kommentarer. Tak!

text: ::Nej. Det er jeg ikke. Hver bane blev oprettet separat. I 1900/1901, 1912 og 1913. De lukkede også i forskællige år. 1952, 1953 og 1968. Det var først i 1934 banerne blev lagt sammen. Banernes historie er derfor ikke det sammen. Jeg har ikke en væne for at splitte artikler. Men synes at det er rigtigt i denne tilfalde. Desuden er det nu muligt at udbygge artiklerne for sig. Ja - der er nogle sager der bliver gentaget. Er det et stor problem? Nej. For der er nuancer i historien. Med venlig hilsen,  Rodejong  diskussion 6. nov 2016, 09:56 (CET)
thread_title: Splitsning
Diskussion:Georgien

message: Hvilken verdensdel hører Georgien til? Landet er hverken nævnt i artiklen Europa eller Asien.
Da landet ligger syd for højderyggene i den nordlige Kaukasus-bjergkæde, ville jeg umiddelbart sige Asien. :de:Georgien#Geographie anlægger imidlertid et mere nuanceret synspunkt: "Geographisch liegt die Kaukasusrepublik Georgien in Asien, kulturell aber ist sie ein Teil Europas. Die Bewohner bezeichnen ihr Land als Balkon Europas".
Synes I at landet skal kategoriseres i :Kategori:Asiatiske lande eller :Kategori:Europæiske lande eller begge, eller måske i en særlig Kaukasus-kategori? Byrial 12. jan 2005 kl. 18:24 (CET)
Georgien er medlem af Europarådet (ligesom også Armenian og Aserbajdsjan), så det skal i hvert fald med på siden over europæiske lande.  Det er nok bedst at inkludere det begge steder.  Hvad gør vi p.t. med Tyrkiet?  Twid 14. jan 2005 kl. 21:35 (GMT)

message: Tyrkiets vestlige del, vest for bosporusstrædet (Istanbul) hører til Europa, mens resten hører til Asien. Min ide er at placere Tyrkiet begge steder, ligesom Georgien.
thread_title:  Tyrkiet
Diskussion:Annie Lennox

message: Hej. Så vidt jeg ved er hun nu født i Aberdeen Skotland. MVH Jone 14. jan 2005 kl. 09:24 (CET)

message: er det ikke lidt skidt at et af electro og euro pop musikens største navne nogensinde, altså eurythmics, slet ikke er oprettet på wikipedia??
thread_title:  eurythmics
Diskussion:Frikirke

message: Medens trossamfund synes at være et veldefineret begreb (man taler om anerkendte hhv. ikke-anerkendte trossamfund), er jeg usikker over for ordet frikirke. Regnes mosaiske, muslimske, scientolgiske, osv. samfund for "frikirker"?
Sebastjan 15 jan. 2005 kl. 11:25 (CET)

message: Hej Sebastian,
Jeg kan godt forstå din forvirring. Det er dog vigtigt, at skelne, dels mellem kristendommen og de øvrige verdensreligioner, herunder nyreligiøse bevægelser. Og dels mellem sekter og frikirker. Sekter er bl.a. kendte for at afvige fra klassisk kristendom. De har som regel andre autoritative skrifter end Bibelen.
Frikirker er klassisk kristendom i tiddsvarende indpakning. Det klassiske kommer ind ved at de tilslutter sig de oldkirkelige trosbekendelser og benytter den autoriserede bibeloversættelse som også Folkekirken bruger. Det tidssvarende mærkes især ved gudstjenester, som  er meget præget af gospelsang, prædikener som tales "frit fra leveren" og mødedeltagernes medvirken.
Frikirkerne står opstillet som godkendte trossamfund i Kirkeministeriet.
Kærlig hilsen,
Svend L. Madsen, FrikirkeNet
thread_title:  Frikirker er godkendte trossamfund
Diskussion:Teori (Videnskab)

message: Jeg har flyttet artiklens indhold til teori da der ingen væsensforskelle er imellem almindelig brug af ordet teori og den videnskabelige, højst er det et spørgsmål om graden af kompleksitet og antal af støttende observationer (men det er fx kun indenfor naturvidenskaben at det overhovedet er muligt at opbygge den slags gennemprøvede teorier). Desuden er/var artiklerne er begge meget korte, og denne artikel burde i alle tilfælde have heddet teori (videnskab) med småt 'v'. (diskussion også flyttet manuelt) --Anjoe (Anders) 22. aug 2005 kl. 13:42 (CEST)
thread_title: Artiklen flyttet
Diskussion:Mikheil Saakasjvili

message: Underligt, hvordan jeg kom til at slette denne artikel tidligere.  Jeg formoder, det var et mislykket forsøg på at genloade redigeringssiden.
Diskussion:Genre

message: Da artiklen udelukkende beskæftiger sig med litteratur foreslår jeg at den nuværende artikel flyttes til Genre (litteratur) og at følgende indsættes:
Genre (fransk fra latin "genus" æt, art) bruges om på visse måder ensartede udtrykformer
især inden for kunstarterne. Tilhørsforholdet til en genre vurderes både af udtryksformens form- og indholdsmæssige karaktertræk.

message: En genre ordnes ofte hierarkisk. Således har man f. eks. I musik følgende:
Rockmusik -> under-genre: Heavy Metal -> under-genre: Black Metal -> under-genre: Viking Metal.
Ofte bruges det engelske ord Sub-genre for undergenre.
thread_title:  Undergenre 

message: * Uddybende tekst og liste over de litterære genre
De litterære genrer er nok de mest omfangsrige. Dækker alt fra hovedområder som Drama, lyrik roman til mere specialicerede typer for eksempel sonet ell blankvers.
thread_title:  De litterære genrer 

message: * Uddybende tekst og liste over de musikalske genre
De musikalske genrer er ofte tæt forbundet både til tidslige og geografiske forhold. På grund af musikkens abstrakte karakter er undergenrer meget brugt. Jazz, Barok, Wienerklassisisme.
thread_title:  De musikalske genrer 

message: * Uddybende tekst og liste over de billedkunstneriske genre
I Billedkunsten bruges genre begrebet på en dobbelttyddig måde. Den ovenfor brugte definition på genre skal ikke forveksles med genremaleri der betegner et maleri med folkescener.
thread_title:  Genren i Billedkunst 

message: * Uddybende tekst og liste over film genre
Filmgenrer er bl.a. Film noir, Western, Drama
thread_title:  Film Genre 

message: * Uddybende tekst og liste over tv genrer
Fjernsyn har efterhånden en del genre betegnelser, ofte med engelske ord f. eks. Soap og Sitcom.
I journalistik opereres der også med genrer som interview, leder etc.
Computerspil inddeles ofte også i genre. Arkade, first person shooter, Strategy. Næsten altid på engelsk.
Jakob Nørregård
thread_title:  Andre områder hvor genrebegrebet bruges 

message: Genre artiklen på både svensk, engelsk og tysk, minder om mit forslag. Så nu gør jeg det..
Jakob
genre kan også være noget med bøger af gøre
thread_title:  flyttes nu
Diskussion:Christian (navn)

message: Frederik havde denne type indførsel, derfor mente jeg, at Christian også fortjente en sådan (beklager Christian List, at du ikke kunne få den helt for dig selv ;-) --hansjorn 19. jan 2005 kl. 09:05 (CET)
replies: text: Det er vist et gammelt levn fra den allerførste version af Wikipedia. Jeg har rettet alle henvisninger til at pege på min brugerside i stedet for, det er vist bedst sådan. --Christian List 19. jan 2005 kl. 19:07 (CET)

message: "Christian, Christiaan, Cristian, Chrestian, Kristian, Krestian og Kristjan er et drengenavn."
replies: text: Det er sådan set syv drengenavne. Dansk lovgivning tager ikke højde for flere stavninger pr. navn. --Palnatoke 19. jan 2005 kl. 19:58 (CET)
replies: text: :Efter kongerne Christiern 1. og 2. fulgte Christian 3. Dette kunne tyde på at man dengang opfattede Christiern/Christian som ét navn. -- Sebastjan 23. maj 2007 kl. 14:00
*Se også:
*Christian (wrestler)
thread_title:  "Christian, Christiaan, Cristian, Chrestian, Kristian, Krestian og Kristjan er et drengenavn." 

message: Er der nogen, der ved, hvem den "kendte" løve er, der hedder Christian? Den har stået på den måde nogle år, uden nogen tilsyneladende har skrevet om dyret. Jeg foreslår den fjernet. --Arne (Amjaabc) (diskussion) 28. nov 2012, 22:46 (CET)
replies: text: :Jeg kender den ikke, men vil gætte på det er denne løve der hentydes til: :en:Christian the lion
replies: text: :(NB.:-Det tog mig lige lidt tid at finde omtalen i artiklen, da Christian-artiklens diskussionsside omdirigerer hertil..) --Danand (diskussion) 28. nov 2012, 22:58 (CET)
thread_title:  Løven Christian?
Hjælp-diskussion:Teksten til GNU Free Documentation License

message: Det undrede mig noget, at netop denne licens ikke er oversat til dansk - da den spiller en stadig større rolle i Wikipedia og dens forgreninger. Derfor har jeg tilladt mig et forsøg på oversættelse - hvor jeg naturligt nok starter med forordet som det vigtigste. Enhver kommentar/hjælp/udbygning til en bedre forståelse er særdeles velkommen.
Idet jeg skal beklage, at den originale engelske tekst har "borte" taget - men den kan nok findes overalt, hvorimod den danske - mig bekendt - er ikke-eksisterende. --hansjorn 19. jan 2005 kl. 13:01 (CET)
replies: text: En oversættelse til dansk syntes jeg er en god ide. Dog er det vigtigt at gøre opmærksom på at det er den engelske version der er den juridisk bindende, i hvert fald indtil Free Software Foundation har godkendt den danske oversættelse. Jeg har derfor indsat et sådant afsnit øverst i artiklen. Jeg har brugt samme afsnit some her: http://www.fundanemt.com/gpl_da.html --Christian List 19. jan 2005 kl. 18:50 (CET)

message: Hvem har oversat licensen? 
replies: text: Jf. historikken ser den ud til at være blevet oversat af Hansjorn. --Cgt (diskussion) 7. jan 2017, 15:37 (CET)
thread_title:  Oversættelse
Diskussion:Romerskkatolske kirke

message: Måske skulle de to artikler Den romersk-katolske kirke og katolicisme samles ? - men i så fald under hvilken overskrift ? -vh. Nico 20. jan 2005 kl. 23:37 (CET)

message: I Den store danske encyklopædi er der artikler for begge dele. Kirken er organisationen (trossamfundet) og katolicismen er troen (livsstilen). Lidt ligesom Danmark og danskhed. Den katolske kirke derimod er lig Den romersk-katolske kirke bare en anden formulering.
thread_title:  Jeg synes at to artikler er det bedste 

message: Hello, I would lik to know something about the revenues in Denmark or in other countries of the Roman Catholic Church. --Calgaco 09:23, 31 August 2006 (UTC)
thread_title:  Revenues 

message: → romerskkatolsk eller romersk-katolsk
Jævnfør denne rettelse : https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Romerskkatolske_kirke&curid=46975&diff=10738865&oldid=10366812 
Inden der rettes en masse, se opfattelsen på Ordnet.dk: https://ordnet.dk/ddo/ordbog?query=romerskkatolsk
replies: text: : "nu uofficiel, men meget almindelig form: romersk-katolsk"
-- Mvh PHansen (diskussion) 26. apr 2021, 11:37 (CEST)
thread_title: Stavning
Diskussion:Tantra

message: Undskyld, jeg skulle lige logge på med et brugernavn først.
thread_title: Untitled

message: En uregistreret bruger skrev tidligere i dag (i selve artiklen): 
[Kommentar fra en læser: Er der stavet forkert - skal der mon ikke stå "at være" ?]
Jeg har flyttet kommentaren herover, og svarer så også her: 
Det ser ikke ud til at væve er en fejl. Den engelske og den svenske wikipedia nævner i hvert fald også væve som oversættelse (har ikke tjekket andre).
--Jens Gyldenkærne Clausen 20. mar 2007 kl. 22:02 (CET)
thread_title:  Flyttet kommentar