lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Historiker

message: Ville det ikke være passende også at lave en liste over de store udenlandske historikere? Horn
replies: text: Jo, men kunne i så fald overveje at flytte liste-materialet til en særlig artikel, der kunne kaldes historikere. Savner man inpiration til navne til en sådan liste kan man jo altid kigge på fx :en:List of historians. --Heelgrasper 22. jan 2006 kl. 18:19 (CET)
Hvorfor have et billede med som alligevel ikke er brugt i teksten? - Frederik159
thread_title: 2006-2008

message: Jeg har tænkt en del over denne artikel. Det er faktisk vanskeligt at finde præcise kriterier for betegnelsen "faghistoriker", men det er dog en mere dækkende betegnelse end blot "historiker". Aarhus Universitet har flg. bud:
replies: text: "Den teoretiske tilgang til studiet af historiske problemstillinger er af vital betydning for arbejdet med og vurderingen af den videnskabelige historieskrivning. Under uddannelsen som faghistoriker er det derfor vigtigt at erhverve sig et overblik over historiefagets udvikling og dets aktuelle teoretiske positioner." 
På engelsk wikipedia finder vi flg. definition:
"A historian is a person who studies and writes about the past and is regarded as an authority on it.[1] Historians are concerned with the continuous, methodical narrative and research of past events as relating to the human race; as well as the study of all history in time. If the individual is concerned with events preceding written history, the individual is a historian of prehistory. Although "historian" can be used to describe amateur and professional historians alike, it is reserved more recently for those who have acquired graduate degrees in the discipline. Some historians, though, are recognized by publications or training and experience.[2] "Historian" became a professional occupation in the late nineteenth century as research universities were emerging in Germany and elsewhere." Bemærk min kursivering.
Der bør nok indgå flg. forhold:
# Uddannelsesbaggrund - normalt fra et universitet eller i det midste en anden akademisk baggrund.
# Forskningsindsats - de fleste fahistorikere i Danmark underviser i gymnasiet, men "eliten" henregner ikke gymnasielærere til gruppen af historikere - i alt fald ikke på lige fod med universitetsansatte forskere, jf. Niels Lunds kritik af Skaaning, se note 21-22 i Trelleborg (cirkelborg)
# Videnskabelige værker, har pgl. bidraget med originale teorier etc.
--Ramloser (diskussion) 29. mar 2013, 07:29 (CET)

text: Overvejer du at trække historieformidling ud i en artikel for sig? Det ville gøre skellet mellem fagfolk og amatører klarere, fordi vores populærhistorikere ofte er kommunikations-, men ikke historie-fagfolk. --Palnatoke (diskussion) 29. mar 2013, 12:43 (CET)
replies: text: :Joeh, selv om det er meget omfattende; RUC udgav i sluthalvfemserne 4 eller 5 bind i en serie om historieformdling; jeg har også selv skrevet lidt, som blev bragt i Information i forbindelse med den såkaldte "historikerfejde"; så jeg tygger lidt på opgavens omfang.-Ramloser (diskussion) 29. mar 2013, 13:24 (CET)
thread_title: Kriterier
Diskussion:Polske zloty

message: Hvordan forkorter man "złoty"? - Kroner bliver f.eks. ofte til "kr"
replies: text: Det står øverst i artiklen: Den hed PLZ indtil den nye zloty kom. Den hedder  nu PLN svarende til vores danske kroner DKR. I den polske artikel om zlotyen ser det ud til at de selv forkorter den zl. --Jørgen 18. maj 2006 kl. 09:14 (CEST)
replies: text: : zł
Diskussion:Græskkatolsk

message: Pinnerup skrev i Diskussion:De unerede kirker:
replies: text: "Spørgsmålet er nu, om vi skal følge SDE og bemærke i flertydig, at "græsk-katolsk" om den ortodokse kirke er misvisende (eller evt. blot, at det "i faglig kontekst" er eller opfattes som misvisende). Jeg tenderer til at mene, at vi skal, men det kan skyldes faglig bias. Det er dog under alle omstændigheder klart, at det er forkert at kalde hele den ortodokse kirke for græsk. --Pinnerup 22. jan 2006 kl. 17:54 (CET)"
Ordbog over det Danske Sprog bruger græskkatolsk som betegnelse for "den i Østeuropa og For- asien herskende" kirke, så betegnelsen kan altså godt bruges som samlet betegnelse for alle de ortodokse kirker. Måske burde der angives tre mulige betydninger: de ortodokse kirker, den græsk-ortodokse kirke og de unerede kirker.
Vi kan godt anføre kilder til de forskellige betydninger, f.eks. ODS, SDE og Gyldendals store Dansk Fremmedordbog (som siger: "græskkatolsk adj vedr. den græskkatolske kirke, ortodoks."). Det er jo tydeligt, at disse normalt rimelig autoritative kilder ikke er enige.--Nikolaj 22. jan 2006 kl. 19:31 (CET)

message: Der var lige knap en milliard ubrugte redirects til denne side, og netop fordi de var ubrugte, slettede jeg dem. --Palnatoke 22. jan 2006 kl. 22:17 (CET)
thread_title:  Ubrugte redirects 

message: Jeg har læst eller hørt (måske i Sproghjørnet) at grunden til, at man siger "græskkatolsk" for at signalere ligegyldighed overfor en given ting, er, at den græsk-katolske kirke valgte at ignorere den nyere katolske paves formaninger. Jeg har ikke kunnet finde ordentlige kilder på det (de gamle Sproghjørnet-podcasts er heller ikke tilgængelige mere), men jeg synes, det lyder ret plausibelt. Er der andre, der har hørt denne forklaring, der ikke er beskrevet på Wiki-siden her?
--Emil Blicher (diskussion) 16. jan 2016, 00:16 (CET)
thread_title:  "Græskkatolsk"
Diskussion:Barnemordet i Betlehem

message: I artiklens sidste afsnit står der: "Det er tvivlsomt, om barnemordet historisk har fundet sted, ..." I en kort periode stod der en tilføjelse: "Nogle mener, det er tvivlsomt, ..." Jeg mener, denne tilføjelse er nødvendig, fordi ordet tvivlsomt for mig at se implicerer, at barnemordet med al sandsynlighed ikke har fundet sted. Jeg mener ikke, at Wikipedia skal tage stilling til forskellige begivenheders historicitet, men derimod blot oplyse om, at historiciteten kan betragtes som tvivlsom, og evt. hvem der mener dette. Det ville for mig at se være mest NPOV. (skrev Nikolaj)
replies: text: Du har ganske ret - barnemordet har med al sandsynlighed ikke fundet sted. Der er intet historisk belæg for begivenheden. Det er i dén grad POV at udlede historicitet af tre vers hos én evangelist og intet andet. --Palnatoke 22. jan 2006 kl. 21:05 (CET)
Wikipedia-diskussion:Behandling af personlige oplysninger

message: Hvad med at finde en dansk titel til denne side? Kan "politik om private data" bruges? Rune Magnussen 28. jan 2006 kl. 21:27 (CET)
replies: text: Politik om private data lyder kedeligt og tørt, men rammer ganske godt. --Palnatoke 29. jan 2006 kl. 01:06 (CET)
replies: text: :Hvad hedder det på andre dansksprogede sites? "Behandling af personlige oplysninger" eller sådan noget? G®iffen 29. jan 2006 kl. 10:06 (CET) ...-Hov, i teksten er et link oversat til "beskyttelse af private oplysninger". Måske skulle vi bruge dette? :-)
thread_title: Overskrift

message: Jeg får lidt fniller af formuleringen "Når du udgiver et dokument kan du være logget ind eller ej". Kan man skrive "Når du ... kan du selv vælge om du vil være logget ind eller ej" ? G®iffen 29. jan 2006 kl. 10:06 (CET)
thread_title: Identifikation af en forfatter

message: Jeg ved ikke om der ville være idé i at linke enkelte ord som "logs", "cookie" og to-tre andre ord, som jeg selvfølgelig ikke kan se nu, hvor jeg lige skimmer teksten... G®iffen 29. jan 2006 kl. 10:29 (CET)
replies: text: Det lyder fornuftigt -> jeg flytter lige siden nu jeg er forbi :-) Mvh Malene Thyssen 29. jan 2006 kl. 11:44 (CET)
thread_title: Links til ordforklaringer?

message: "Udover hvor det ikke er specifieret, er al tekst, der bliver tilføjet til Wikimedias projekter til rådighed for genbrug under de paragraffer der er opstillet i GFDL." 
Menes der ikke "Med mindre andet er specificeret, er al tekst...."? --Christian S 24. feb 2006 kl. 22:12 (CET)
replies: text: Det tror jeg, så nu har jeg rettet det. --Palnatoke 24. feb 2006 kl. 22:21 (CET)
thread_title: Deling af information med tredjepart

message: Er jeg den eneste, der mener, at karantænetiden for oplagte tilfælde af hærværk bør forlænges? I mange tilfælde er det ubetvivleligt, at der er handlet i ond tro, f.eks. når der skrives sjofelheder om navngivne personer o. lign. Derimod bør der ikke skrides ind med karantæne, når det er tydeligt, at en ny bruger blot har lidt problemer med at forstå wiki's faciliteter. Et eksempel er dem, der tror, man er nødt til at slette en tidligere version, for at aktivere en ny version af en artikel. Ramloser 16. dec 2010, 10:27 (CET)
thread_title: Hærværk

message: Hvad, dækker betegnelsen over? (i afsnittet Politik om udgivelse af data fra sidelogs, punkt nr. 4). --Trade (diskussion) 27. nov 2012, 17:32 (CET)
replies: text: Jeg går ud fra, at det er ordet "spider" i punkt fire vi snakker om:

text: "4. Hvis sidebesøgene stammer fra spiders eller bots og undersøgelse er nødvendigt for at illustrere eller løse et teknisk problem."

text: -Sætningen er måske lidt knudret formuleret, men meningen er for mig tydelig nok. Man kunne dog overveje at linke ordene til deres artikler, -dog mangler der en artikel om Web Crawler:

text: * Bot - et program som udfører automatiserede opgaver (f.eks. ved at hente eller redigere en stor mængde data fra Wikipedia)

text: * spider = :en:Web Crawler - en specialiseret bot som anvendes af søgemaskiner til at indeksere websites på internettet --195.50.35.4 29. nov 2012, 12:33 (CET)
thread_title:  Spider
Diskussion:Jens Otto Krag

message: På siden bruges betegnelsen "politisk økonomi" om Krags uddannelse. Men han er vel, som cand.polit, uddannet i nationaløkonomi? Indenfor statskundskab er politisk økonomi noget helt andet end nationaløkonomi. Det er anvendelsen af økonometriske redskaber på politiske forhold så som beslutninger, forhandlinger etc. --K-uglen 22. jan 2006 kl. 21:03 (CET)

message: Det diskuteres om Krag begik selvmord. Diverse bøger om ham kan sikkert fortælle noget derom. --Palnatoke 9. mar 2006 kl. 10:23 (CET)
replies: text: Ifølge det autoritative værk på området (Bo Lidegaards biografi), døde Jens Otto Krag af en akut blodprop i hjertet (occlusio arteria coronaria acuta), og der er ingen antydninger overhovedet af, at han skulle have begået selvmord. --K-uglen 9. mar 2006 kl. 12:16 (CET)
thread_title:  Dødsårsag
Diskussion:Newtons love

message: Artiklen burde samles til een artikel med alle lovene --Morten LJ 23. jan 2006 kl. 20:38 (CET)
thread_title:  Samles 

message: Jeg er helt enig i, at det virker lidt mærkeligt, at det ikke er samlet på en side.
Kan man ikke samle det hele på siden samtidig med, at man også kan finde det på undersiderne?
Jeg har selv tilføjet tekst-definitionerne af de tre love, bare for at man kan se hvad det er.
--Rap 13. jun 2006 kl. 16:41 (CEST)
thread_title:  Svar: Samles 

message: Jeg har aldrig hørt om at der skulle have været fem Newtons love og hverken Den Store Danske eller den engelske Wikipedia nævner det, derfor vil jeg gerne have en kildehenvisning. Snailwalker 28. mar 2010, 11:25 (CEST)
replies: text: Jeg kan se at der er tilføjet kildehenvisninger nu, men jeg vil vove at påstå at de to sidste er definitioner og ikke love. Jeg har intet andet sted set det nævnt at der skulle have været 5 love. Derfor vil jeg anbefale at vi følger konventionen fra en.wikipedia.org og den store danske og holder os til de tre love. Snailwalker 28. mar 2010, 15:17 (CEST)
replies: text: :Hej Snailwalker - De to sidste er love ifølge Jens M. Knudsens bog. Definition på law:

text: :*:en:Physical law Citat: "...A physical law or scientific law is a scientific generalization based on empirical observations of physical behavior (i.e. the law of nature [1])..."

text: :*:en:Law_(disambiguation)#Philosophy_and_religion, :en:Principle Citat: "...A principle is a law or rule that has to be, or usually is to be followed, or can be desirably followed, or is an inevitable consequence of something, such as the laws of nature or the way that a device is constructed..."

text: :Bemærk at der kun remses 3 love op.

text: :--Glenn 28. mar 2010, 15:45 (CEST)

text: :Hej Snailwalker - bemærk at bogen "Elements of Newtonian mechanics: including nonlinear dynamics. Af Jens M. Knudsen,Poul G. Hjorth, third edition, 2002, , Springer-Verlag Berlin Heidelberg New York" er skrevet af:

text: :*http://www2.mat.dtu.dk/people/P.G.Hjorth/ (se nederst: http://www2.mat.dtu.dk/people/P.G.Hjorth/briefcv.html )

text: :*Jens Martin Knudsen

text: :--Glenn 28. mar 2010, 16:19 (CEST)
thread_title:  Newtons fem love
Skabelondiskussion:Infoboks styresystem

message: Jeg har et problem i denne. Jeg blev nød til at skrive "Open Source?", og så skal man så svare ja/nej i skabelonen. I den engelske bruger de vendingen "Source model". Jeg er ikke familiær med en tilsvarende vending i Dansk. Nogen der kender en bedre løsning end "Open Source? Ja/nej"? --Electricnet 23. jan 2006 kl. 21:21 (CET)
replies: text: For "Open source" har jeg ikke noget dansk bud, men der er andre oversættelser, jeg vil give nogle forslag til:

text: "Kernel-type" -> "Kernetype" eller bare "Kerne"

text: "User interface-type" -> "Brugergrænsefladetype" eller bare "Brugergrænseflade".

text: Maitch 23. jan 2006 kl. 21:34 (CET)
replies: text: :Ja! Brugergrænseflade var lige det ord jeg ledte efter, jeg vidste det var der. Jeg vidste dog ikke at l'et forsvandt i den danske version af kernel, men man lærer vel noget nyt hver dag.

text: :Electricnet 23. jan 2006 kl. 21:47 (CET)
replies: text: ::Hvad med kildekodetilgængelighed ? Så er der plads til lukket, åben, og 'nok se, men ikke røre' Rune Magnussen 23. jan 2006 kl. 21:57 (CET)
replies: text: :::God idé! Det er nu gjort.

text: :::Electricnet 23. jan 2006 kl. 22:29 (CET)
Jeg har d.d. foretaget nogle små rettelser i denne skabelon. Hovedsageligt for at gøre tomme felter usynlige og jeg tror heller ikke screenshot-muligheden virkede før. --Lhademmor 6. jul 2006 kl. 09:46 (CEST)

message: Jeg anbefaler at vi får samredigeret denne infoboks med , da et styresystem er en (specifik) form for software, og det virker lidt skørt ikke bare at have en enkelt infoboks når nu der er så mange parametre (versionsnumre, repos, licenser, programmeringssprog, udviklere, etc. etc. etc.) der går igen. --Metalindustrien A/S (tidligere Lhademmor) 21. jul 2020, 13:10 (CEST)
thread_title:  Samrediger med {Infoboks software}
Diskussion:Paragraf 119

message: Jeg foreslår, at den strafferetlige del af artiklen flyttes til forbrydelsens populære betegnelse Vold mod tjenestemand - eventuelt suppleret med i funktion. Således er alle de andre straffelovsartikler vist navngivet. Artiklen her kan så omhandle punk-orkestret og henvise til den anden artikel. -- Poul G 23. jan 2006 kl. 22:12 (CET)
thread_title:  Flytteforslag
Diskussion:Java (programmeringssprog)

message: Jeg fjernede kommentaren "Java har i dag en stor rod i open source-miljøer.", da hverken jeg, eller nogle kammerater jeg diskuterede emnet med, mener der er hold i det. Ganske vist vinder GNU Classpath popularitet, men de færreste i miljøet er interesseret i at benytte Suns proprietære biblioteker. --Pred 24. jan 2006 kl. 15:13 (CET)
replies: text: :Kategorien programmeringssprog er fjernet. Det er da stadig et programmeringsprog, så det gør vil ikke noget at kategorien opretholdes ? --Ultraman 24. jan 2006 kl. 16:21 (CET)
replies: text: ::Kategorien "Javaprogrammering" er en underkategori til kategorien "Programmeringssprog". Jf. de gældende regler, så skal overkategorier fjernes fra artiklerne. --Maitch 24. jan 2006 kl. 16:25 (CET)
replies: text: ::::OK, jeg er med --Ultraman 25. jan 2006 kl. 09:02 (CET)
Jeg finder følgende tekst problematisk:
2-tallet i forkortelsen refererer til Java 2, der trods nyere versioner end 1.2 fortsat benyttes.
Der refereres til en eller anden forkortelse, men denne forkortelse nævnes ikke i artiklen. --Kristjan Wager 16. mar 2006 kl. 09:58 (CET)

message: "Mange universiteter underviser i Java, fordi det anses for det hidtil mest perfekte OOP-sprog."
Udover åbenlys POV, som under alle omstændigheder må lade livet, så er det i min erfaring ikke på grund af sin konceptuelle renhed, at Java bruges på universiteterne, men primært fordi det indeholder garbage collection og et ordenligt typesystem. Disse egenskaber gør det nemmere at fokusere på klassifikationsaspektet i objektorientering frem for håndtering af hukommelses mv. Desuden er den C-lignende syntaks en medierende faktor, da de fleste af de mest udbredte programmeringssprog har arvet denne i et eller andet omfang.
Ruwne 11. dec 2007, 13:52 (CET)
replies: text: Jeg kan nævne en lille håndfuld sprog der er betydeligt pænere, set fra et OO-mæssigt standpunkt, end Java. Jeg er derfor fuldstændig enig i ovenstående. --  Anders Wegge Jakobsen (diskussion) 11. dec 2007, 13:58 (CET)
thread_title:  POV? 

message: Skal sammensatte ord indeholdende "Java" være med eller uden bindestreg? Skal det være "Javaprogrammer" eller "Java-programmer"? --The Astronomer 30. okt 2010, 19:49 (CEST)
thread_title:  Sammensatte ord med "Java"
Kategoridiskussion:2. verdenskrig

message: :Diskussionen her er hentet fra den tidligere :Kategori:Anden Verdenskrig. -- Poul G 24. jan 2006 kl. 16:42 (CET)
Der er pt. 61 artikler om WW2 - og ingen underkategorier. Jeg har tilføjet DK5 91.9 20.årh. som overgruppe, hvorfra man kommer tilbage igen til WW2, hvor man har følgende undergrupper:
 91.93:1 Krigen i vest og nord
 91.93:2 Krigen i Østeuropa
 91.93:3 Krigen i Middelhavsområdet, på Balkan og i det nære Østen
 91.93:4 Krigen i Østasien og Stillehavet
 91.93:5 Søkrigen
 91.93:6 Luftkrigen
 91.93:7 Ukonventionel krigsførelse
 91.93:8 Fangelejre
 91.93:9 Retsopgør i alm. 
Måske man kan bruge det til noget? --hansjorn 6. jul 2005 kl. 07:16 (CEST)

message: Jeg foreslår, at denne kategori ændrer navn til 2. verdenskrig. Dermed vil navngivningen være i overensstemmelse med navnet på hovedartiklen (2. verdenskrig) samt den navngivning, som i øvrigt anvendes for ordenstal. -- Poul G 23. jan 2006 kl. 23:15 (CET)
replies: text: Ingen protester - jeg går i gang. Vil interwiki selv flytte sig på de andre, når denne rettes, eller skal det gøres manuelt? -- Poul G 24. jan 2006 kl. 15:43 (CET)
thread_title:  Navneændring fra anden til 2. verdenskrig
Diskussion:Diskobugten

message: Er der nogen kilde til, at det skulle være verdens største bugt? --Heelgrasper 25. jan 2006 kl. 00:56 (CET)
replies: text: Den titel vilde jeg heldre reservere for Hudson Bay. /83.254.149.106 3. aug 2009, 21:18 (CEST)
thread_title: Untitled
Diskussion:Sting

message: Who wrote the lyrics to "Fields of gold"?
replies: text: Well, Sting did, but please don’t use the discussion page to make inquirers about things that are not related to the article.--B.A.C. 25. jan 2006 kl. 09:39 (CET)

message: Sting fik sit navn da han spillede med the Phoenix Jazzmen, ikke Strontium 90! (flyttet fra artiklen af PhoenixV 2. feb 2007 kl. 16:01 (CET))
replies: text: Har du en kilde? --PhoenixV 2. feb 2007 kl. 16:01 (CET)
thread_title: Stings navn (flyttet fra artiklen)

message: Gordon Matthew Thomas Sumner (født 2. oktober 1951), bedst kendt under artistnavnet Sting, er en engelsk sanger, musiker og sangskriver fra Newcastle upon Tyne. Han blev kendt som medlem af gruppen The Police men er i dag lige så kendt som solist. Han er uddannet skolelærer.
Sting skriver i sin bog: ”Broken Music”, at han fik sit kælenavn, samtidig med at han spillede med The Phoenix Jazzmen. Han var iført en sort og gul sweater, som iflg. bandleaderen, Gordon Solomon, fik ham til at ligne en humlebi.
Han var med til at danne bandet The Police i 1977, i hvilket han var forsanger og bassist. I 1985 gik han solo med cd'en The Dream of the Blue Turtles og singlehittet If You Love Somebody Set Them Free.
Kendte sange af The Police: Roxanne, Every Breath You Take og Message in a Bottle.
Sting har arbejdet med Craig David og sammen har de skrevet Sangen: Rise & Fall.
Fødselsnavn	Gordon Matthew Thomas Sumner
Født	2. oktober 1951
Genre(r)
Rock
Pop
New Wave
Instrument(er)
Sang
Bas
Guitar
Aktive år	1977 - nu
Pladeselskab
A&M Records
Associerede acts	The Police
Hjemmeside	Sting.com
replies: text: Hvad med at prøve at integrere de oplysninger, der ikke allerede står, i selve artiklen? Mvh. Arne (Amjaabc) 7. jun 2010, 17:32 (CEST)
thread_title:  om sting
Diskussion:Jeppe på Bjerget

message: Begrebet fortrængning tilhører som bekendt en senere tid. Efter min opfattelse har Holberg imidlertid fat i en pointe af en parallel karakter (jf. også den berømte bem. om hvorfor Jeppe drikker).
Så - måske kan man alligevel bruge begrebet her, hvis det sker med en vis varsomhed og uden at lægge en senere tids psykologi ind i det og uden fx at indlæse Freud's sondringer mellem det, jeg og overjeg.
Min mening med at bruge ordet er nat.vis ikke at konkludere på en diskussion, snarere at lægge op til én
Vh --Bjoerna 25. jan 2006 kl. 16:47 (CET)

message: Et par af overskrifterne i artiklen er sat op som spørgsmål - burde man ikke undgå det?
--Byldorf 2. feb 2007 kl. 16:10 (CET)
Jo, hvis der var enighed om stykket, men det er der ikke. Flertydigheden blev fremhævet, da "Jeppe" blev en del af Kulturministeriens kanon. --Bjørn Andersen 3. feb 2007 kl. 22:06 (CET)
Hvorfor i alverden må man ikke bruge spørgsmålstegn i en overskrift? 
replies: text: Fordi det er uencyklopædsk. --Saddhiyama (diskussion) 1. okt 2012, 11:11 (CEST)
thread_title:  Bør man ikke undgå spørgsmål i overskriften???
Diskussion:Kælling

message: Jeg har altid troet udtrykket omhandlede en gammel kone. Mvh Malene Thyssen 25. jan 2006 kl. 17:09 (CET)
replies: text: Jeg har også kun hørt det brugt om (gamle) koner. Under alle omstændigheder er det nok kun et emne til ordbogen. Rune Magnussen 25. jan 2006 kl. 17:16 (CET)
replies: text: :ja med mindre der er nogen sjove historier om hvordan ordet skiftede betydning :-) Mvh Malene Thyssen 25. jan 2006 kl. 20:34 (CET)
replies: text: ::Det forekommer mig, at artiklens forfatter har forlæst sig på ODS og faktisk fået digtet en betydning en betydning frem, så hverken ODS eller Otto Kalkars ordbog over det ældre danske sprog giver belæg for. En kælling er altid af hunkøn. --Heelgrasper 25. jan 2006 kl. 21:08 (CET)

text: :Jeg sletter den med "gammel mand" så :-) Mvh Malene Thyssen 25. jan 2006 kl. 21:57 (CET)
Er der nogen der har en idé om der findes en formulering af kælling påregnet til mænd?

text: :En kælling er da en pige der har haft et barn uden for ægteskab eller sådan noget. --Simeondahl (diskussion) 5. maj 2012, 19:52 (CEST)
replies: text: ::Der står nogle definitioner i DDS og i ODS.  - Sarrus (d • b)  d. 5. maj 2012, 19:58 (CEST)
replies: text: ::::Hmm, den siger, "stridbar, rapkæftet eller hysterisk kvinde". Dette emne er måske okay, den mangler bare en hånd :) --Simeondahl (diskussion) 5. maj 2012, 20:01 (CEST)

message: Hvad laver verset fra De Tre Skalke her? Ordet kælling nævnes kun en enkelt gang, og jeg synes ikke rigtig det illustrerer noget som helst. --Lhademmor 11. jan 2007 kl. 10:30 (CET)
thread_title: Tre Skalke?

message: Jeg har hørt fra træskibsentusiaster, at kællingen er det hul midt i både altså træskibe, hvori man placerer masten. Denne betydning har jeg egentlig stolet på, da et er et ganske tydeligt billede på, hvorfor dette er blevet et skælsord; egentlig et skælsord for løsagtige, promiskuøse kvinder.
thread_title:  Kælling...?