Diskussion:Massefylde

message: Aluminium: 2700 kg/m³ 
Atmosfærisk luft: 1.225 kg/m³
Skal det ikke snarere skrives:
Aluminium: 2.700 kg/m³ 
Atmosfærisk luft: 1,225 kg/m³?
Sebastjan
replies: text: Rettet
Hvorfor er der en masse tilfældige "stoffer" som stentøj, bildæk og cykelslange listet med ? i massefyldefeltet?
Burde de ikke slettes da de ligger et sted mellem ubrugelige, omskiftelige og ekstremt svære at måle...?

text: Svar:

text: Grunden til disse "tilfældige" stoffer er at give nysgerrige folk muligheden for at sammenligne sådanne stoffers massefylde med andre typiske lærebogseksempler som f.eks. gasser og grundstoffer. Jeg synes det er synd, at man ikke prøver at nævne alment kendte stoffers lidet kendte massefylde, som er porøse, vandholdige, naturlige og syntetiske organiske stoffer.

text: Spørgsmåltegnet er en opfordring til at udfylde det, hvis kender det og meget gerne med kilde. Senere vil jeg f.eks. forsøge at finde massefyldegrænserne og en typisk massefylde for det givne stof.

text: --Glenn 5. okt 2005 kl. 22:32 (CEST)

message: Om Schwarzschild-radius for et sort hul med massen m gælder jo
replies: text: r_\mathrm{Schwarzschild} \propto m 
Så derfor gælder om et sort hul at

text: \mathrm{densitet} \propto \frac{m}{r^3} \propto \frac{m}{m^3} \propto \frac{1}{m^2} 
Det er derfor lidet overraskende at man ved at vælge en ekstremt stor værdi af massen kan få en lille densitet. Havde man sat m til 108 solmasser i stedet for 109, ville man således have fået en densitet der var 100 gange større. På den baggrund finder jeg det misvisende at medtage densiteten for et sort hul i tabellen. --JeppeSN 6. okt 2005 kl. 17:57 (CEST)

text: Hej Jeppe. Netop derfor blev massen angivet. Jeg har tilføjet et sort hul på 100 millioner solmasser. Der er 2 interessante argumenter for at medtage sorte huller; 1) Massefylden varierer med massen og dermed Schwarzschild radius (rumfang). 2) Massefylden af en meget "stort" sort hul har mindre massefylde end vand. --Glenn 6. okt 2005 kl. 19:21 (CEST)
replies: text: :Jeg har nu ændret til et sort hul på 1 mia. solmasser (måske realistisk i centrum af galakse), et sort hul på 10 solmasser (realistisk for sort hul der stammer fra én død stjerne) og et sort hul på 1 kg (nok urealistisk, men giver et festligt tal). --JeppeSN 10. okt 2005 kl. 18:09 (CEST)
thread_title:  Sort hul 

message: Jeg mener at masse og vægt klart fysisk er to helt forskellige begreber. Derfor vil jeg foreslå, at beregningseksemplet ændres.
Venligst Kim Boje
thread_title:  Masse contra vægt 

message: Jeg mener også, at det måske er snedigt at give en historisk beskrivelse af massefyldebegrebet, og dermed henviser ordet vægtfylde til en parentetisk bemærkning, fordi det faktisk er ukorrekt.
Venligst --kiboto 27. aug 2006 kl. 12:52 (CEST)
thread_title:  Masse contra vægt 2 

message: Hvor stammer de mærkelige forkortelser i materialeafsnittene fra? (GL for glas, CO, for cotton osv.)? --Palnatoke 27. apr 2007 kl. 14:04 (CEST)
thread_title:  Forkortelser 

message: Bemærk: Der er åbenbare fejl i dette afsnit da sort huls densitet optræder 3 gange med forskellige værdier og den ene med den kommentaren "lettere end vand"...!  (kommentar kopieret fra artiklen)
thread_title:  Astronomiske massefylder 

message: Jeg sætter lige disse tabeller her , og fjerner eftersyn fra artiklen. Der er lidt rigeligt med tabeller og en del links der ikke virker derfor oprydning. Zilotte 12. dec 2010, 21:00 (CET)
=== Kunststoffer ===
Stof                                    	fase ved 101,325 kPa (=1 atm), 20 °C	massefylde (x1.000kg/m³ eller g/cm³)
Kunstfibre og blandingsmaterialer (tørt)	Kunstfibre og blandingsmaterialer (tørt) 	Kunstfibre og blandingsmaterialer (tørt)
Styren                                  	kunstfiber                               	?
Elastik                                 	kunstfiber                               	?
Cykelslange                             	kunstfiber                               	?
Bildæk                                  	kunstfiber                               	?
Balongummi                              	kunstfiber                               	?
Kevlar                                  	kunstfiber                               	?
Dacron                                  	kunstfiber                               	?
Lycra                                   	kunstfiber                               	?
Viskose DIN 60001: CV                   	kunstfiber                               	?
Glasfiber DIN 60001: GL                 	kunstfiber                               	2,4–2,8
Teflon PTFE                             	kunstfiber                               	2,1; anden kilde 2,15 Plast Center Danmark: Flourplast (PTFE, PVDF, PCTFE, FEP)
Hård polyvinylklorid DIN 60001: PVC, CLF	kunstfiber                               	1,38–1,55 Plast Center Danmark: Polyvinylchlorid PVC
Polyester DIN 60001: PES                	kunstfiber                               	1,38
Blød polyvinylklorid DIN 60001: PVC, CLF	kunstfiber                               	1,16–1,35 Plast Center Danmark: Polyvinylchlorid PVC
Akryl DIN 60001: PAN                    	kunstfiber                               	1,15–1,17
Polyamid Nylon DIN 60001: PA            	kunstfiber                               	1,04–1,14
Polystyren, PS                          	fast                                     	1,05 Plast Center Danmark: Polystyren PS
ABS-plast                               	kunstfiber                               	1,05 Plast Center Danmark: ABS-plast (Acrylonitril-Butadien-Styren plast)
Polyethylen HDPE = PEH?                 	kunstfiber                               	0,95–0,97 Plast Center Danmark: Polyethylen PE
Polyethylen DIN 60001: PE = PEL?        	kunstfiber                               	0,91–0,94 Plast Center Danmark: Polyethylen PE
Polypropylen DIN 60001: PP              	kunstfiber                               	0,91; 0,9 Plast Center Danmark: Polypropylen PP
=== Naturfibre ===
Stof </td> massefylde (x1.000kg/m³ eller g/cm³)                  	
Naturfibre: Papirtyper og naturstoffer Nyfældet har ca. 50% vand.	
Bomuld DIN 60001: CO                                             	?
Uld DIN 60001: WO                                                	?
Alpaka DIN 60001: WP                                             	?
Kokos DIN 60001: CC                                              	?
Angorauld DIN 60001: WA                                          	?
Kamel DIN 60001: WK                                              	?
Kanin DIN 60001: WN                                              	?
Kashmir-uld DIN 60001: WS                                        	?
Lama DIN 60001: WL                                               	?
Yak DIN 60001: WY                                                	?
Alm. spånplade                                                   	?
Alm. kopipapir                                                   	?
Alm. pap                                                         	?
Alm. rispapir                                                    	?
=== Træ ===
Stof </td> massefylde (x1.000kg/m³ eller g/cm³)                        	                   	                     	
Træ: Papirtyper, træsorter og barksorter Nyfældet træ har ca. 50% vand.	vandmættet 30% vand	tørt 12% vand (MC)   	ovntørt
Ibenholt (Diospyros)                                                   	?                  	ca. 1,18             	?
Bambus                                                                 	?                  	?                    	?
Cyprestræ                                                              	?                  	?                    	?
Rosentræ                                                               	?                  	?                    	?
Jerntræ synker i vand                                                  	?                  	1,11–1,33            	?
Teaktræ afrikansk                                                      	?                  	0,98                 	?
Bøgetræ (Fagus sylvatica)                                              	?                  	ca. 0,8              	?
Alm. MDF (medium-density fiberboard)                                   	?                  	0,68–0,76            	?
Egetræ                                                                 	?                  	typisk 0,72          	?
Mahogni                                                                	?                  	0,705                	?
Egetræ fra centraleuropa                                               	?                  	typisk 0,69          	?
Asketræ (Fraxinus excelsior)                                           	?                  	typisk 0,69          	?
Teaktræ indisk                                                         	?                  	0,66–0,88            	?
Birketræ (Betula spp.)                                                 	?                  	typisk 0,672         	?
Valnøddetræ (Juglans regia)                                            	?                  	typisk 0,64          	?
Skovfyr (Pinus sylvestris)                                             	?                  	0,5-0,55             	?
Kirsebærtræ (Prunus avium)                                             	?                  	typisk 0,6           	?
Glansbladet Hæg (Prunus serotina)                                      	?                  	typisk 0,5           	?
Lærketræ (Larix decidua) (Larix europea)                               	?                  	typisk 0,59          	?
Lærketræ, sibirisk (Larix siberica)                                    	?                  	0,7–0,8              	?
Libanon-Ceder (Cedrus libani)                                          	?                  	0,49–0,57 typisk 0,56	?
Cedertræ (Toona australis)                                             	?                  	0,18–0,455           	?
Cedertræ (Cedrela mexicana)                                            	?                  	0,293                	?
Kork                                                                   	?                  	0,12–0,3             	?
Balsatræ (Ochroma lagopus)                                             	?                  	0,1–0,2 (typisk 0,14)	?
thread_title:  Parkering 

message: Stof                                    	fase ved 101,325 kPa (=1 atm), 20 °C	massefylde (x1.000kg/m³ eller g/cm³)
Kunstfibre og blandingsmaterialer (tørt)	Kunstfibre og blandingsmaterialer (tørt) 	Kunstfibre og blandingsmaterialer (tørt)
Styren                                  	kunstfiber                               	?
Elastik                                 	kunstfiber                               	?
Cykelslange                             	kunstfiber                               	?
Bildæk                                  	kunstfiber                               	?
Balongummi                              	kunstfiber                               	?
Kevlar                                  	kunstfiber                               	?
Dacron                                  	kunstfiber                               	?
Lycra                                   	kunstfiber                               	?
Viskose DIN 60001: CV                   	kunstfiber                               	?
Glasfiber DIN 60001: GL                 	kunstfiber                               	2,4–2,8
Teflon PTFE                             	kunstfiber                               	2,1; anden kilde 2,15 Plast Center Danmark: Flourplast (PTFE, PVDF, PCTFE, FEP)
Hård polyvinylklorid DIN 60001: PVC, CLF	kunstfiber                               	1,38–1,55 Plast Center Danmark: Polyvinylchlorid PVC
Polyester DIN 60001: PES                	kunstfiber                               	1,38
Blød polyvinylklorid DIN 60001: PVC, CLF	kunstfiber                               	1,16–1,35 Plast Center Danmark: Polyvinylchlorid PVC
Akryl DIN 60001: PAN                    	kunstfiber                               	1,15–1,17
Polyamid Nylon DIN 60001: PA            	kunstfiber                               	1,04–1,14
Polystyren, PS                          	fast                                     	1,05 Plast Center Danmark: Polystyren PS
ABS-plast                               	kunstfiber                               	1,05 Plast Center Danmark: ABS-plast (Acrylonitril-Butadien-Styren plast)
Polyethylen HDPE = PEH?                 	kunstfiber                               	0,95–0,97 Plast Center Danmark: Polyethylen PE
Polyethylen DIN 60001: PE = PEL?        	kunstfiber                               	0,91–0,94 Plast Center Danmark: Polyethylen PE
Polypropylen DIN 60001: PP              	kunstfiber                               	0,91; 0,9 Plast Center Danmark: Polypropylen PP
thread_title:  Kunststoffer 

message: Stof </td> massefylde (x1.000kg/m³ eller g/cm³)                  	
Naturfibre: Papirtyper og naturstoffer Nyfældet har ca. 50% vand.	
Bomuld DIN 60001: CO                                             	?
Uld DIN 60001: WO                                                	?
Alpaka DIN 60001: WP                                             	?
Kokos DIN 60001: CC                                              	?
Angorauld DIN 60001: WA                                          	?
Kamel DIN 60001: WK                                              	?
Kanin DIN 60001: WN                                              	?
Kashmir-uld DIN 60001: WS                                        	?
Lama DIN 60001: WL                                               	?
Yak DIN 60001: WY                                                	?
Alm. spånplade                                                   	?
Alm. kopipapir                                                   	?
Alm. pap                                                         	?
Alm. rispapir                                                    	?
thread_title:  Naturfibre 

message: Stof </td> massefylde (x1.000kg/m³ eller g/cm³)                        	                   	                     	
Træ: Papirtyper, træsorter og barksorter Nyfældet træ har ca. 50% vand.	vandmættet 30% vand	tørt 12% vand (MC)   	ovntørt
Ibenholt (Diospyros)                                                   	?                  	ca. 1,18             	?
Bambus                                                                 	?                  	?                    	?
Cyprestræ                                                              	?                  	?                    	?
Rosentræ                                                               	?                  	?                    	?
Jerntræ synker i vand                                                  	?                  	1,11–1,33            	?
Teaktræ afrikansk                                                      	?                  	0,98                 	?
Bøgetræ (Fagus sylvatica)                                              	?                  	ca. 0,8              	?
Alm. MDF (medium-density fiberboard)                                   	?                  	0,68–0,76            	?
Egetræ                                                                 	?                  	typisk 0,72          	?
Mahogni                                                                	?                  	0,705                	?
Egetræ fra centraleuropa                                               	?                  	typisk 0,69          	?
Asketræ (Fraxinus excelsior)                                           	?                  	typisk 0,69          	?
Teaktræ indisk                                                         	?                  	0,66–0,88            	?
Birketræ (Betula spp.)                                                 	?                  	typisk 0,672         	?
Valnøddetræ (Juglans regia)                                            	?                  	typisk 0,64          	?
Skovfyr (Pinus sylvestris)                                             	?                  	0,5-0,55             	?
Kirsebærtræ (Prunus avium)                                             	?                  	typisk 0,6           	?
Glansbladet Hæg (Prunus serotina)                                      	?                  	typisk 0,5           	?
Lærketræ (Larix decidua) (Larix europea)                               	?                  	typisk 0,59          	?
Lærketræ, sibirisk (Larix siberica)                                    	?                  	0,7–0,8              	?
Libanon-Ceder (Cedrus libani)                                          	?                  	0,49–0,57 typisk 0,56	?
Cedertræ (Toona australis)                                             	?                  	0,18–0,455           	?
Cedertræ (Cedrela mexicana)                                            	?                  	0,293                	?
Kork                                                                   	?                  	0,12–0,3             	?
Balsatræ (Ochroma lagopus)                                             	?                  	0,1–0,2 (typisk 0,14)	?
thread_title:  Træ