Diskussion:Folkeafstemningen om forsvarsforbeholdet

message: Nu spørger jeg måske dumt, men burde artiklen ikke hedde "Folkeafstemningen om EU-forsvarsforbeholdet"? På valgkortet står der "Folkeafstemning om afskaffelse af EU-forsvarsforbehold 1. juni 2022".--LatteDK (diskussion) 29. maj 2022, 14:52 (CEST)
replies: text: Måske, men har vi andre relevante 'forsvarsforbehold' der er værd at nævne? Ole Ryhl Olsson (diskussion) 29. maj 2022, 15:27 (CEST)
replies: text: :Jeg stemmer for navneændring. Trods der ikke findes andre forsvarsforbehold, giver det mere klarhed for besøgende om det som det nu engang handler om - og jeg synes at LatteDK's argument om valgkortets ordlyd er ganske fint. --Amargaard (diskussion) 30. maj 2022, 02:27 (CEST)
replies: text: :: Muligvis, jeg er uafklaret. Men skal "Folkeafstemningen om retsforbeholdet" så også ændre navn?--Kartebolle (Dipsacus fullonum) (diskussion) 30. maj 2022, 07:45 (CEST)
replies: text: :::Navnet er, ligesom artiklens struktur i det hele taget, formodentlig modelleret direkte efter Folkeafstemningen om retsforbeholdet, som Kartebolle også henviser til. Men generelt gælder jo vores hovedregel for navngivning, at artiklen skal hedde det mest anvendte udtryk, jf. Wikipedia:Navngivning. Af de to nævnte muligheder er det nuværende navn formodentlig det mest brugte. En hurtig googlesøgning peger på, at "Folkeafstemningen om forsvarsforbeholdet" har ca. 40.000 hits, mens "Folkeafstemningen om EU-forsvarsforbeholdet" har ca. 6.500 hits. Økonom (diskussion) 30. maj 2022, 08:34 (CEST)
replies: text: ::::Jeg er enig med Økonoms betragtning. Selvom artiklens selvfølgelig skal være præcis, synes jeg at den nuværende titel er præcis nok da der (i hvert fald på dansk) ikke er andet der refereres til som "forsvarsforbeholdet" end netop EU-forsvarsbeholdet. — Biscuit‑in‑Chief :-) (Diskussionsside • Bidrag) 30. maj 2022, 10:14 (CEST)
thread_title:  Navn 

message: Jeg har fået tilbagerullet min redigering, hvor jeg ved hver af de to overskrifter om anbefalinger havde tilføjet " - stem ja" og " - stem nej".
Årsagen til at jeg skrev dette var, at der på stemmesedlerne stod Ja eller Nej med stor og fed skrift, hvor man skulle sætte sit kryds. 
Begrundelsen for tilbagerulningen var, at det var unødvendigt og det i hvert fald ikke skulle stå i bydeform. 
Politikerne opfordrede Stem ja eller Stem nej, der i medierne blev omtalt som Stem ja-kampagne og Stem nej-kampagne. 
Jeg synes stadig, at det er vigtigt, at det tydeligt fremgår, at de opfordrede til enten at stemme ja eller nej, når det er det, man skal sætte kryds ved på stemmesedlen.
Har nogle af jer andre et forslag til ændring af overskrifterne, så dette fremgår tydeligere? Claus Agerskov (diskussion) 3. jun. 2022, 19:17 (CEST)
replies: text: Jeg synes ikke selv, der er det store behov for en omformulering. Læser man artiklens tekst - ikke mindst indledningen, fremgår det tydeligt, at afskaffelse af forbeholdet er associeret med et ja på stemmesedlen, og bevarelse af forbeholdet er associeret med et nej. De fleste kilder til partiernes holdning taler også om afskaffelse/bevarelse og ikke om ja/nej-stemmer, så den nuværende formulering er i god overensstemmelse hermed. Men man kan f.eks. i selve teksten lige under afsnitsoverskriften "Anbefalinger" gentage, at afskaffelse indebærer et ja på stemmesedlen osv. Vil det hjælpe? Økonom (diskussion) 3. jun. 2022, 21:15 (CEST)
thread_title:  Opfordring til at stemme Ja eller Nej