lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Georges Bizet

message: Jeg har valgt at afvise denne artikel til LA. En reference er ikke nok til at kunne blive LA, desuden er indholdet ikke omfangsrigt nok. Men ellers en fin start på artiklen, men på nuværende tidspunkt ikke nok. Af disse grunde har jeg valgt at afvist kandidaturet til lovende artikel. --Morten1997 (diskussion) 23. feb 2014, 00:00 (CET)
thread_title:  Lovende artikel
Diskussion:Goldbergvariationerne

message: Kan ikke finde ud af, hvad for et instrument "All repeat" dækker over.--Staunited (diskussion) 4. maj 2015, 22:33 (CEST)
replies: text: Mon ikke bare det betyder, at det er på samtlige gentagelser. Goldbergvariationerne er jo en forfærdelig masse gentagelser over samme tema, så jeg tror, at et er det, der menes. Mvh. Toxophilus (diskussion) 4. maj 2015, 22:39 (CEST)
replies: text: :Noget tyder på, at det er en særlig teknik, men jeg har ikke kunnet finde en præcis beskrivelse. --Staunited (diskussion) 5. maj 2015, 21:47 (CEST)

text: :"Repeat Signs tell us to repeat a certain section of music during performance. A Repeat Sign looks like a double bar with two dots by it. In the above music you see the repeat sign after the music. This tells us to repeat all of the music you have just played. When you encounter the repeat sign the second time you ignore the repeat sign and keep playing. Sometimes there are instructions to repeat more than once." Det er vel svaret på spørgsmålet.--Ramloser (diskussion) 20. okt 2015, 21:12 (CEST)
thread_title:  All repeat 

message: Det kunne være godt, hvis titlen fremstod ensartet. Jeg ved et hurtigt kig fundet tre stavemåder: Goldbergvariationerne (artikelnavnet), Goldberg-variationer (første forekomst) og Goldberg Variationerne (i afsnittet Udgivelse). Hvis der er en pointe i det, bør det fremgå lidt tydeligere. --Arne (Amjaabc) (diskussion) 9. maj 2015, 17:10 (CEST)
replies: text: Jeg har nu rettet det til samme form som i artikelnavnet. --Palnatoke (diskussion) 9. maj 2015, 22:10 (CEST)
replies: text: :Fint nok - jeg turde bare ikke tage ansvaret for, at det lige var den, der var den alment vedtagne. --Arne (Amjaabc) (diskussion) 9. maj 2015, 23:33 (CEST)
thread_title:  Værkets titel
Diskussion:Hobbitten

message: Jeg troede af "hobbit" kom fra "habit" =vane/rutine/sædvane.Jesper7 (diskussion) 23. jan 2013, 23:12 (CET)

message: Artiklen ligner mere en kort baggrundsartikel om J. R. R. Tolkiens overvejelser og baggrunden for de senere bøger efter Hobbitten end en artikel om selve bogen. Derfor skal den skrives om, og hvis jeg får tid, påtager jeg mig opgaven og oversætter den engelske artikel. Mvh. AncientCitizen. (diskussion) 16. marts 2017, 10:16 (CET)
thread_title:  Der er ikke sammenhæng mellem artikel og indhold
Diskussion:Islamisk arkitektur

message: Følgende er et udklip fra islam artiklen og kan muligvis anvendes i en fremtidig sammenskrivning:
* Bygninger hvor muslimer samles til bøn kaldes moskeer. Muslimernes helligste by er Mekka med den centrale Ka'ba med en sten, der ifølge tradition stammer fra Paradis. Af andre vigtige og hellige steder er byerne Jerusalem og  Medina, hvor Muhammed flygtede til, og hvor han er begravet. 
--Xhmee 2. okt 2013, 00:32 (CEST)
thread_title:  Udklip fra anden artikel
Diskussion:Lapin maakunta

message: Varför har artikeln namnet Lappi och inte Lappland? Åtmistone i Finland talar man aldrig om Lappi på svenska, att på ett nordiskt språk tala om Lappi är något jag endast stött på i Wikipedia. K9re11 (diskussion) 2. mar 2015, 13:23 (CET)
thread_title:  Namnet
Diskussion:Leipzig

message: Følgende påstand mangler en kildehenvisning: "Leipzigs hovedbanegård er Europas arealmæssigt største rebroussementsstation, dvs. en jernbanestation hvor togene kun kan køre ind og ud i den ene ende." Frankfurt am Main er da for eksempel større. --JBM (diskussion) 27. jun 2020, 11:18 (CEST)
replies: text: "Frankfurt am Main er da for eksempel større."[Kilde mangler også]

text: Ja, det kunne være rart med kilder.

text: Citat (uden kilder) fra de:Leipzig Hauptbahnhof:
replies: text: :"Leipzig Hauptbahnhof ist … mit einer überdachten Grundfläche von 83.640 Quadratmetern der flächenmäßig größte Kopfbahnhof Europas."

text: Altså det overdækkede areal.

text: Problemet mange af disse "største"-påstand er at man ikke angiver målt på hvad. Nørreport Station er fx større end Hauptbahnhof Frankfurt (målt på antal tog per døgn). Så det skal man altid have med. /Madglad (diskussion) 28. jun 2020, 00:00 (CEST)
thread_title:  Største rebroussementsstation
Diskussion:Lewis Carroll

message: Jeg har slettet passagen "i modsætning til i danske værker. Hans hovedværk blev først oversat til dansk i 1960'erne". Hans hovedværk er vel Alice i Eventyrland, og den blev oversat allerede i 1875 if. artiklen om samme. --SorenRK (diskussion) 15. jan 2016, 00:38 (CET)
thread_title:  Slettet linje
Diskussion:Mansfield Park

message: Er den oprindelige oversættelse ikke et godt eksempel på en maskinoversættelse?188.179.123.130 27. dec 2016, 00:11 (CET)
replies: text: Nej. -- Vrenak (diskussion) 27. dec 2016, 00:19 (CET)
replies: text: :Hvis man benytter artikelhistorikken som udgangspunkt, ses det, at store dele er oversat fra engelsk. Heraf har jeg oversat mere en halvdelen, og jeg har ikke benyttet maskinel oversættelse, som altid giver en dårlig sætningbygning, forkerte ordstillinger, grammatiske problemer og fejloversættelse af ord/begreber, som har flertydige betydninger. Jeg ser ikke nogle af disse typiske fejl i oversættelserne, hverken i de dele, jeg selv har oversat eller de dele, andre har oversat. Derimod må jeg indrømme, at jeg ikke har læst bogen, så oversættelsen er foretaget ud fra en antagelse om, at den engelsksprogede version af artiklen er korrekt.--Ramloser (diskussion) 27. dec 2016, 17:18 (CET)
thread_title:  Oversættelsen
Diskussion:Mexicanske revolution

message: Da vi pga. artiklens deltagelse i julequizzen er flere, der arbejder på (primært at oversætte fra engelsk) udbygning af artiklen, sker det at en af os "kommer for sent" med en tilføjelse, hvilket er en "spildtid", der kan ramme alle. Derfor foreslår jeg, at vi alle angiver en "noinclude" når vi er i gang med et afsnit. Så spilder ingen af os tiden - og der er jo masser at tilføje endnu.
replies: text: :Vedrørende indholdet er jeg ikke imponeret over det engelske forlæg. Der er en del spring i kronologien, som fører til gentagelser og alternative formuleringer af passager, der allerede tidligere har været beskrevet. Desuden er fremstillingsformen i mange tilfælde ikke specielt encyklopædisk, fx når centrale aktørers "tankesæt" refereres, uden at det er noget, disse aktører direkte har udtrykt. (Selv har jeg knoklet med afsnittet om de revolutionære grupperingers "ønsker" om fx "hæder" eller "vigtige poster", som vel mere er et referat af biografiernes forestillinger om disse holdninger end henvisning til, hvad disse personer faktisk har udtalt. Desuden er der en del eksempler på, at kun den ene part i en konfliktsituation bliver refereret. Alt i alt synes jeg, at oversættelsen blot er en (naturligvis væsentlig) side af sagen, men det er nødvendigt at forholde sig kritisk til den tekst, vi oversætter, fordi den i en række tilfælde er "POV".--Ramloser (diskussion) 12. dec 2017, 15:13 (CET)
thread_title: Praktisk og indholdsmæssigt forslag

message: Er det en fejl, at andre korrigerer artiklen? Jeg ser først denne side efter kort tids redigering, der let kan fjernes, hvis de tidligere rettelser er en kladde. God jul til alle her tre år efter 2017!188.179.123.130 30. nov 2020, 23:36 (CET)
thread_title:  En fejl 

message: Jeg venter med at rette mere, til jeg har fået grønt lys til korrektionerne188.179.123.130 1. dec 2020, 16:27 (CET).
thread_title:  Grønt lys
Diskussion:Ming-dynastiet

message: Please, check interwikis of this article! User:Infovarius recently changes interwikis from :en:Ming dynasty to :en:House of Zhu. If they are incorrect, please change it in Wikidata. --Treisijs (diskussion) 15. nov 2016, 13:07 (CET)
thread_title:  Interwikis
Diskussion:Moskusokse

message: Kortet over udbredelsen er ikke nøjagtig. I det østlige Grønland er udbredelsen langt sydligere. 94.134.135.227 2. feb. 2023, 10:58 (CET)
thread_title:  Kortet over udbredelsen er ikke nøjagtig. I det østlige Grønland er udbredelsen langt sydligere.
Diskussion:Napoleon 3. af Frankrig

message: I infoboksen står der, at han havde et barn, der hed Louis-Napoléon Bonaparte, men linket fører tilbage til hosstående artikel, så der må være en fejl. Havde han en søn med samme navn, men hvor linket bare er forkert? - Sarrus (d • b)  d. 21. jan. 2024, 10:25 (CET)
replies: text: Han fik umiddelbart i hvert fald tre, den der forsøges linket er , der i forskellige sprogs artikelnavne på wikidata:Q221549 er kaldt lidt forskelligt, hvad han skal kaldes på dansk er så spørgsmålet. TherasTaneel (diskussion) 31. jan. 2024, 00:14 (CET)
thread_title:  Barn af sig selv?
Diskussion:Nævningeting

message: "Findes tiltalte derimod skyldig (hvilket kræver mindst 8 stemmer ud af 12" men: "Tinget består i dag af 6 nævninge"
Hvor mange stemmer efter ændringen? 212.242.205.115 27. maj 2016, 06:40 (CEST)
Dette er vist svaret (fra Eksterne henvisninger = http://www.domstol.dk/saadangoerdu/straffesager/naevningesager/Pages/default.aspx ):
"Dommerne og nævningerne drøfter først skyldsspørgsmålet og stemmer om det. For at tiltalte kan dømmes, skal mindst 4 nævninger og 2 dommere (i landsretten 6 nævninger og 2 dommere) anse det for bevist, at tiltalte er skyldig. Ellers skal tiltalte frifindes." 212.242.205.115 27. maj 2016, 06:45 (CEST)
thread_title:  8 ud af 12? 

message: Jeg kunne se, at nævninger var rettet som en "stavefejl", men det er det ikke, det er den klassiske flertalsform, og stadig den strafferetsjurister foretrækker. Det er således den mere formelle fagsprogsform, hvorimod nævninge uden -r er den mest udbredte blandt lægmænd. Jeg er selv ret ligeglad med, hvilken form der anvendes i artiklen, bare vi bruger den konsekvent, men de er begge korrekte. Se http://sproget.dk/raad-og-regler/artikler-mv/sprogbrevet-dr/sprogbrevetdr-nr-61/nevninge-r Mvh.--Batmacumba (diskussion) 27. apr 2018, 17:32 (CEST)
thread_title:  Stavemåde 

message: Jeg har læst op på engelsk common law, og særligt de amerikanske variationer, og udarbejdet kapitlet "Jury i engelsktalende lande" med henblik på at forklare forskellene, de markante elementer som en almindelig læser i mine øjne kunne forventes at søge om en jury samt de mest afgørende påvirkninger en jury har opsat mod det danske retssystem. Er det dét som blev efter spurgt med noten "Denne artikel omhandler overvejende eller alene danske forhold. Hjælp gerne med at gøre artiklen mere almen." og er mit bidrag fornuftigt nok til at WikiPedias veteraner vil fjerne denne?
thread_title:  "danske forhold" 

message: Det er ikke en rigtig beskrivelse under "Den dobbelte garanti" at de juridiske dommere kan vælge at følge eller forkaste nævningene afgørelse - sådan fungerer det ikke.
Skyldsspørgsmålet afgøres i fællesskab. Det er korrekt at nævningene afgiver deres stemmer først, og derefter de tre juridiske dommere - men dommerne stemmer ikke for at følge eller forkaste det nævningene er kommet frem til, de afgiver deres stemme om de finder tiltalte skyldig eller ej.
Se evt her: https://domstol.dk/alle-emner/straffesag/naevningesager/
Den nuværende formulering er uheldig, da den godt nok giver samme resultat for tiltalte, men det fremgår ikke at skylden afgøres i fællesskab mellem nævnidommeren, sådan som det er.
Afsnittet bør derfor skrives om... Krasmussen (diskussion) 21. jan. 2022, 16:31 (CET)
thread_title:  Forkert hvad der står om nævneting i Danmark
Diskussion:Olmeker

message: Der er en del ikkeunderbyggede påstande i denne artikel. En del er baseret på personlig opfattelse af f.eks stenansigterne, og ikke fakta. Det er desuden absolut ikke sandt at Olmekerne er "den ældste og første, kendte kultur i hele Amerika" i det der er langt ældre civilisationer i Sydamerika.
Hvordan kan denne artikel have blevet godkendt til publicering?62.44.135.235 15. nov 2020, 20:07 (CET)
replies: text: Artiklen er oprettet for 16 år siden og kun i begrænset omfang redigeret af andet end bots siden da, hvilket formentlig skyldes at dansk wikipedia kun har et begrænset antal kyndige bidragsydere. For min skyld må du meget gerne rette hvad du synes er nødvendigt. Du skal ikke regne med at andre gør det. --Hjart (diskussion) 15. nov 2020, 20:17 (CET)
thread_title:  Meget dårlig artikel
Diskussion:Partikel-bølge-dualitet

message: altså de tre sidste paragraffer er mystiske Hvad skal der stå?
Og fotoner i dobbeltslids eksperimentet viser hvis de fyres af en ad gangen at fotonerne lander i et punkt (som en partikel) men af disse punkters fordeling viser et interferens mønster
Burningbrand (diskussion) 4. sep 2015, 22:18 (CEST)
thread_title:  (Emne mangler) 

message: Hej, jeg har slettet en del af det, du har skrevet, da der ikke havde noget med partikel-bølge-dualitet at gøre. Du siger bare til, hvis du er uenig. --Inc (diskussion) 9. dec 2019, 00:39 (CET)
thread_title:  Slettede afsnit
Diskussion:Pitotrør

message: og da jeg ikke selv er inde i dette emne, må jeg bede en af jer andre om at kigge på det:
----
Den engelske, tyske og franske side er rigtige.
 
PÅ den danske side har der sneget sig følgende bemærkning ind: " ...IAS, der er den relative hastighed af fartvinden." Det der ikke rigtigt. Den hedder TAS (true  air speed) og er ikke nævnt på de udenlandske side jeg kan læse. Det vil selvfølgelig være fint hvis TAS kom med på den danske side. 
 
IAS og TAS er kun ens ved  standardtrykket 1013 mPa eller havoverfladen (MSL). Forskellen stiger med højden på grund af ændringer af massefylden .
 
IAS er proportional med 
                                                                               2
                                                            ½ * ro *  V
ro burde være et græsk bogstav for massefylden, V er hastigheden af fartvinden. Denne størrelse kaldes dynamisk tryk.
 
Fidusen er at at for samme IAS er den dynamiske påvirkning af et fly den samme (f.eks. stall) uanset TAS og GS. 
 
I alle fly - svævefly som jumboer - skal der være et instrument der viser IAS hvorimod der ikker krav om TAS eller GS.
----
I håbet om at en flyvekyndig kaster et blik på det.. --Palnatoke (diskussion) 4. sep 2012, 12:25 (CEST)
replies: text: Pitotrørets rå data viser den indikerede hastighed (IAS: Indicated Air Speed), og viser den korrekte hastighed af luften, hvis luften er 15 °C og 1013,2 mb lufttryk (standardatmosfære).

text: Ved flyvning hvor længdeaksen afviger meget fra flyveretningen (sideglidning, høj indfaldsvinkel), kan positionen af pitotrøret føre til positionsfejl. Denne instrumentfejl kan korrigeres med tabeller til den kalibrerede hastighed (CAS: Calibrated Air Speed).

text: Hvis man vil kende flyets egenfart i forhold til luften, skal der korrigeres for temperatur og lufttryk til TAS: True Air Speed.

text: På rutefly vil computere modtage de rå pitotdata fra transducere, og kan beregne TAS, der præsenteres på den computergenererede fartmåler. På små propelfly og svævefly går der direkte luftslanger fra pitotrøret til fartmåleren i cockpittet. Forskellen på IAS og TAS har mindre betydning for disse fly, så enten skal man selv forøge den aflæste hastighed med 2 % pr. 1000 fod, eller på nogle instrumenter indstille OAT (ydre lufttemperatur) og flyvehøjde.

text: Ruteflys flyvehastigheder og -højder gør det mere kritisk at kende TAS, for at undgå coffin corner. Her kan stall nemt optræde, hvis lufthastigheden over vingen bliver transsonisk.

text: Summa summarum angiver pitotrøret IAS, mens TAS er "egenfarten", "flyets hastighed gennem luften", eller "den aerodynamiske hastighed". IAS er relevant for en artikel om pitotrør, TAS er relevant for fartmåler-artiklen. Formuleringen "den relative hastighed af fartvinden" har tilsyneladende ikke slået fast, at IAS ikke er "hastigheden af fartvinden" (TAS), men kun en relativ måling. Det skulle måske ændres til "den MÅLTE hastighed af fartvinden", eller hvad? --Med venlig hilsen Necessary Evil (diskussion) 7. sep 2012, 21:21 (CEST)
thread_title:  Jeg fik en mail..
Diskussion:Plasma

message: Omtalte Langmuir lavede et apparat omtalt som den langmuirske fakkel. Det var vist et tidligt plasmaskæreapparat. Jeg mener, at når der er indbrud i værksteder, bliver der ofte stjålet "plasmaskæreapparater". De er sikkert gode til indbrud og pengeskabe. Nogen der ved, hvad en plasmaskærer er? Ditlev Petersen (diskussion) 14. mar 2014, 22:29 (CET)
thread_title:  Skæring
Diskussion:Politivold

message: Artiklen bør opgraderes. Der er mange artikler på nettet, som kan bruges. I nuværende form bør den vel slettes Ramloser (diskussion) 6. jun 2021, 12:58 (CEST)
replies: text: Jeg er tæt på at være enig, som nævnt andetsteds. Artiklen er ren fristil uden kilder. Jeg har tidligere skrevet til artiklens forfatter og bedt om at artiklen blev skrevet færdig. Det vil jeg foretrække frem for en sletning. Men som det ser ud nu bør artiklen slettes. --Madglad (diskussion) 6. jun 2021, 20:06 (CEST)
replies: text: :Egentlig ville jeg gerne, men jeg har rigtig mange andre projekter, der skal gøres færdige først.--Ramloser (diskussion) 6. jun 2021, 20:46 (CEST)
thread_title:  Tyndbenet artikel
Diskussion:Portugals historie

message: Jeg har godkendt artiklen som LA. Jeg har foretaget et hav af smårrettelser og indsat  en del steder. Artiklen er udmærket, men inden en eventuelt GA-nominering bør der indføres flere kilder og man kan med fordel indsætte flere billeder. Afsnittet Den første republik er meget langt og tekstmættet. Overvej at inddele det i flere afsnit og indsæt som minimum billeder, hvor det er muligt - f.eks. i indledningen. Toxophilus (diskussion) 5. feb 2014, 12:54 (CET)
thread_title:  Godkendelse til LA
Diskussion:Roger Waters

message: Nogle der kan komme med en komplet list over de sangere og sangereinder 
som optrådte i 1989 med The Wall !
replies: text: Så skulle er være en komplet liste over de medvirkende. Jeg har lavet et nyt afsnit til koncerter og turnéer, indtil videre er 1990 udgaven af The Wall den eneste. Beklager at jeg har glemt at skrive hvilke ændringer jeg har lavet i "Opsummér redigering". Thuecl (diskussion) 5. jan 2014, 14:28 (CET)
thread_title:  Hvad er m.fl. ?
Diskussion:Rætoromansk (sprog)

message: Der er rod i navnene og klassifikationen. Ethnologue har følgende om navnet: "Alternate names: Rhaeto-Romance, Rheto-Romance, Romanche, Romansh, Rumantsch"
Om klassifikationen: "Indo-European, Italic, Romance, Italo-Western, Western, Gallo-Iberian, Gallo-Romance, Gallo-Rhaetian, Rhaetian," jeg retter klassifikationen/Sprogstamme nu, så den stemmer med Ethnologue.
Efter jeg har rettet Sprogstamme/klassefikation i overensstemmelse med Ethnologue tror jeg Rætoromanske sprog skal hedde gallorætoromanske sprog, men jeg vil gerne høre andres mening. Jeg anser ihvertfald Ethnologue for at være Bibelen, når det drejer sig om sprog og klassifikation. Jeg læner mig altid op ad den. 
Ethnologue har følgende grafiske fremstilling af sammenhængen mellem sprogene: Rhaetian, det betyder vist, at min fremstilling stadig har mangler. Iøvrigt stemmer deres fremstilling med vores omtale af ladin og friulisk her i artiklen. mvh Per (PerV) (diskussion) 15. maj 2016, 22:47 (CEST)
replies: text: Hej PerV, hvordan skal sammenskrivningsforslaget øverst i artiklen forstås? Venlig hilsen --SorenRK (diskussion) 10. jul 2016, 21:36 (CEST)

text: Palnatoke har rettet det. Beklager at jeg ikke havde gennemskuet det. :-)  --SorenRK (diskussion) 10. jul 2016, 23:21 (CEST)
thread_title:  Navn og klassifikation
Diskussion:Rødlos

message: Jeg har nomineret denne fine artikel, som Arne arbejdede som en hest på under julekonkurrencen 2012, som lovende; egentlig er den allerede god, efter min vurdering.Ramloser (diskussion) 18. jan 2013, 12:42 (CET)
replies: text: Jeg har gennemlæst den, og har efterladt et enkelt  ved en sætning, der skal omstruktureres, så den giver mening. Toxophilus (diskussion) 18. feb 2013, 20:13 (CET)
replies: text: :Enig, er det bedre nu? --Arne (Amjaabc) (diskussion) 18. feb 2013, 20:37 (CET)
replies: text: ::Ja det synes jeg. Godkender til LA :-D Toxophilus (diskussion) 19. feb 2013, 11:31 (CET)
thread_title:  LA
Diskussion:Scuderia Ferrari

message: The file that depicts the logo: Fil:Scuderia Ferrari.png has been removed from Commons for copyright reasons. There is a new file that you could use : Ferrari-badge.jpg However, for some reason i can not get it working in the infobox here. Maybe somebody knows how to do it? Kind regards Saschaporsche (diskussion) 2. jan. 2023, 16:56 (CET)
thread_title:  logo
Diskussion:Sharia

message: Udklip fra islam artiklen der muligvis helt eller delvist kan anvendes her:
* Sharia er den religiøse lov, som udtrykker Guds vilje og i princippet omfatter alle forhold i menneskelivet. Derfor mener de muslimske lærde, at sharia må være ethvert muslimsk samfunds lov. Fiqh tilsvarer den religiøse lovs retsvidenskab og er de islamiske lærdes forskellige trosretninger. 
* Sunna betyder tradition og viser til udtalelser og handlinger Profeten eller hans nærmeste kom med eller gjorde, men som ikke er optaget i Koranen. Beretningerne om disse udtalelser og hændelser kaldes hadith. Der er titusindvis af hadith i en række forskellige samlinger. Disse hadithsamlinger har for mange teologer været en lige autoritativ kilde til forståelsen af sharia som Koranen.
* Disse tekstkilders tillæg er ijma og qiyas to afgørende tolkningsprincipper. Ijma er de lærdenes mening om, hvad en rigtig tolkning er. Det, de er enige om, er den rigtige tolkning. Qiyas er et princip om at tolke ved hjælp af analogier. For eksempel findes der ikke et generelt alkoholforbud i Koranen, men et forbud mod at drikke saften af gærede druer. Ved hjælp af analogiprincippet, hvor det væsentlige i forbuddet mod at drikke vin – altså forbuddet mod beruselse, generaliseres til et forbud mod al alkohol.
* Der er fire hovedfortolkninger inden for sunni, som kaldes lovskoler. De har navn efter sine ophavsmænd Shafi'i, Hanafi, Hanbali og Maliki. 
* Sharia dækker alle områder i livet, fra politik og krig til daglige problemstillinger. Sharia ligger til grund for statens love i de allerfleste muslimske lande, mens få muslimske landes love er i fuldt samsvar med traditionelle fortolkninger af sharia. Der har alletid været stor debat blandt muslimer, om hvilke kulturelle regler i muslimske lande, som er påbudt af sharia, og hvilke som er baseret på tradition, eller som åbner for fleksibilitet i forhold til forskellige omstændigheder og forskellige tider.
--Xhmee 15. okt 2013, 21:57 (CEST)
thread_title:  Udklip fra anden artikel
Diskussion:Smør

message: Afsnittet om etymologi giver ikke noget som helst om det danske ords etymologi Hapla69 (diskussion) 13. sep 2019, 16:16 (CEST)
replies: text: Det er rigtigt.  Som opretter af afsnittet har du måske noget at sige? Jeg foreslår at slette afsnittet og i stedet skrive "(fra norrønt smjör)." i indledningen. ― Biscuit-in-Chief :-) (Tal pænt • Bidrag) 6. dec 2019, 19:38 (CET)
replies: text: :{ping|Biscuit-in-Chief}} Fin ide. Afsnittet er oversat fra engelsk, så det er derfor. Mvh.Toxophilus (diskussion) 8. dec 2019, 12:52 (CET)
thread_title:  Etymologi 

message: I en af de første sætninger står der "2% salt, kan tilsættes...". Ville det ikke være bedre om at der bare stod "Salt, kan tilsættes", eller "En mindre mængde salt kan tilsættes". Her i england er der f.eks. kun 1.5% salt i den saltede smør.
--HilgeJohan (diskussion) 15. jan 2020, 22:44 (CET)
replies: text: Det ville bedre med en korrekt angivelse med kildeangivelse. I Danmark må der maks. være 1,2 % salt i smør. Angivelsen på 2 % virker mærkelig. --Kartebolle (Dipsacus fullonum) (diskussion)
thread_title:  Salt
Diskussion:Sneleopard

message: Udtrykket 'for nylig' er brugt i artiklen. Det er et MEGET relativt udtryk uden referenceramme/kildehenvisning. Hvornår menes der? SejHing (diskussion) 11. okt 2013, 19:52 (CEST)
thread_title:  Ubrugelig datering bør ændres