lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Kategoridiskussion:Videnskabsfolk fra Danmark

message: Er faldet over noget som forekommer mig at være et problem. Danske økonomer m.fl. angives at være en underkategori af Danske videnskabsfolk. Men der må være en del økonomer (og tilsvarende i andre faggrupper) der er encyclopædi-interessante, men som ikke kan opfattes som (eller som selv opfatter sig som) videnskabsfolk, men som politikere, praktikere eller noget tredje. Er der nogen der har en god idé? Dvs. til en løsning hvor grupperne 'videnskabsfolk' pdes og 'økonomer' m.fl. grupper på den anden side opfattes som delvis overlappende (og at faggrupperne altså ikke bliver ægte delmængder af videnskabsfolk). Arbejder pt med bio'er på interessante sociologer, kultursociologer m.fl. og dér er præcis det samme problem. Vh --Bjoerna 16. jan 2006 kl. 19:56 (CET)
replies: text: Tja, kategorien er måske blevet sat på lidt uovervejet eller i det mindste inkonsekvent. Således er :Kategori:Økonomer ikke en underkategori til :Kategori:Videnskabsfolk, men til blot til :Kategori:Personer efter profession og :Kategori:Økonomi. :Kategori:Danske økonomer "burde" derfor måske snarere være en underkategori til Kategori:Økonomer og :Kategori:Danskere, evt. en :Kategori:Danskere efter profession. Hvis man ved en konkret dansk økonom så også vil have ham kategoriseret som dansk videnskabsmand kan man anbringe ham i :Kategori:Danske videnskabsfolk. --Heelgrasper 16. jan 2006 kl. 22:57 (CET)
----
Hvordan pokker er Ferdinand de Saussure, som er sveizisk sprogforsker, blevet anbragt blandt danske videnskabsfolk?

text: En simpel kopieringsfejl, gætter jeg på.  Jeg har fjernet de fejlagtige kategorier fra Ferdinand de Saussure. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 29. mar 2008, 09:26 (CET)
thread_title: Ægte deltmængder? Kategori-problem vedr. videnskabsfolk og praktikere m.fl.
Diskussion:Militær straffelov

message: Så vidt jeg har forstået, blev adgangen til at straffe helt fjernet fra kommandovejen med den ny militære straffelov; chefer kan herefter kun tildele disciplinarmidler. Dermed må den indførte bemærkning:
replies: text: I underafdelinger anvendes denne paragraf ofte til at straffe værnepligtigt personel for mindre forseelser, eller arbitrært for forhold uden retsligt gerningsindhold, eksempelvis såkaldt dårlig holdning.
med erfaringen

text: Statistisk set straffes værnepligtige hårdere end fastansat personel for samme forseelser. Denne tendens fremtræder særligt tydeligt ved sammenligning af de udmålte straffe for forhold begået af værnepligtige med de udmålte straffe for samme type forhold begået af linieofficerer. Samme forhold fremtræder, omend i mindre grad, ved sammenligning af de værnepligtiges straffe med straffe for samme forhold begået af stambefalingsmænd eller konstabler.
vel vedøre tiden før årsskiftet?
-- Poul G 16. jan 2006 kl. 21:41 (CET)

text: I forbindelsen med fremlæggelsen af lovforslaget sagde forsvarsministeren:
replies: text: :I relation til militær retsplejelov er der ikke fundet grundlag for at bevare de gældende regler om militære chefers adgang til at pålægge straf, hvorfor disse regler ophæves. ()

text: Den indsatte bemærkning er altså - hvis da ellers den kan dokumenteres - kun af historisk interesse. -- Poul G 19. jan 2006 kl. 14:28 (CET)
thread_title:  Straf i underafdelinger
Diskussion:Kogepunkt

message: Er koge- og fortætningspunkt det samme, blot fra hver sin side? Og hvis det er, skal de så ikke deles om en artikel? --Palnatoke 16. jan 2006 kl. 22:37 (CET)
replies: text: Ja. Der er bare den forskel, at man ser det fra "normaltilstanden". Vand koger ved 100 C. Kuldioxid fortættes ved -78 C. (SVJH). Rune Magnussen 16. jan 2006 kl. 22:45 (CET)
Fortætningspunkt bør vel være en omdirigering hertil. Noget helt andet er så hvornår et stof fortætter som kun er én komponent ud af en gasblanding. Her kommer stoffets partial(gas)tryk jo ind. Som bekendt kan vand fortætte når duggen falder, og det sker jo langtfra ved 100 °C. Men det er jo ikke anderledes end at vand kan "tørre bort" (fordampe) ved selv samme temperatur. Men som sagt: Slå de to artikler sammen under navnet Kogepunkt. /JeppeSN 16. jan 2006 kl. 23:09 (CET)

message: Jeg savner information om vands kogepunkt som funktion af trykket.
thread_title:  Kogepunkt som funktion af trykket.
Diskussion:Fjællebro (Ringsted Kommune)

message: Der er forbindelse til Fjællebro via S-tog og Metro.
Her kunne det jo nok være interessant at få at vide, hvor der er forbindelse til. Med Metro går jeg næsten ud fra, at der tænkes på Københavns metro, men med mindre min paratviden om sjællandske forhold er fuldstændig ved siden af, så går den da ikke til Fjællebro (derfor lavede jeg ikke linket til at gå dertil, da jeg tilpassede artiklen). Meningen må så være noget i stil med, at der er forbindelse til København via disse to transportmidler. --Heelgrasper 16. jan 2006 kl. 23:38 (CET)
Har Fjællebro ikke et andet navn foruden Fjællebro. Jeg har i forskellige sammenhænge stødt på navnet Kværkeby Stationsby men der er måske tale om en helt anden by?80.167.131.163 7. nov 2008, 17:38 (CET)
Fjællebro og Kværkeby Stationsby er den samme by. Byen hed Kværkeby Stationsby, inden togstationen lukkede. Men byen hedder faktisk Fjellebro med E i dag. Det står i hvert fald på byskiltene. 
Ifølge Danmarks Statistiks Statistikbanken Tabel BEF44 hedder byen Fjællebro med Æ. Hvis man søger på Fjellebro med E kommer der intet resultat, hvorimod der kommer et resultat hvis man søger på Fjællebro med Æ. Så er det jo spørgsmålet hvem der har ret - Danmarks Statistik eller byskiltet.93.160.18.242 16. apr 2009, 19:23 (CEST)
I listen over autoriserede bynavne staves det med "æ".--Lcl 16. apr 2009, 20:56 (CEST)

message: Det lyder umiddelbart charmerende at der skulle eksistere et lokalt valsenummer, men indtil nogen præsenterer en pålidelig kilde, tvivler jeg stærkt på eksistensen af en sådan vals. Det lyder som en joke. --Hubertus 28. jul 2011, 18:34 (CEST)
replies: text: Jeg har slettet valsen nu. --Palnatoke (diskussion) 29. mar 2012, 08:46 (CEST)
thread_title:  Fjællebro-valsen?
Diskussion:Osceola

message: Artiklen er mit ansvar, men jeg blev logget ud, og fik den ikek 22signeret". JKrons 17. jan 2006 kl. 00:35 (CET)
Diskussion:Kirsten Hastrup

message: Er Kirsten H. relevant ift forskning om slægtsfejder mv. i middelalderens Island? I så fald bør hun måske nævnes i artiklen om Hævn? Vh --Bjoerna 17. jan 2006 kl. 07:32 (CET)
thread_title: Island, spm. om slægtsfejder
Diskussion:Liverollespil

message: Fjernede '*[http://www.Rythia.dk Live rollespil når det er bedst!', det ser ud til at være en lille forening, hvis nogen véd noget andet så giv lyd --Ulvund 17. jan 2006 kl. 16:51 (CET)

message: Er der nogen der kan verificere den sidste redigering, da det virker lidt vildt at gå fra 600 til 6000 og samme IP lige har lavet hærværk? --Peter Andersen 14. maj 2006 kl. 20:41 (CEST)
replies: text: Jeg går stærkt ud fra at det er vandalisme, og har fjernet redigeringen. Om ikke andet, så er det stadigvæk sandt, da der står over 600, og det er 6000 vel :-)--Jørgen 14. maj 2006 kl. 20:46 (CEST)
thread_title: Sidste redigering?

message: Jeg har gennemlæst og rettet artiklen, så jeg tør næsten stå inde for at Skabelon:Sprog kan fjernes, om Skabelon:QA også kan ved jeg ikke da artiklen egentlig stadig mangler meget. --Opspin 2. sep 2006 kl. 18:51 (CEST)
replies: text: Da der tilsyneladende ikke er nogen som kommer med indvendinger fjerner jeg skabelon da det ser lidt pænere ud. --Opspin 4. sep 2006 kl. 21:50 (CEST)
thread_title:  QA og Sprog 

message: Jeg har fjernet linket fra The Gathering under samme underskift. Vil gerne høre hvis i har indvendinger.
thread_title:  The Gathering
Diskussion:Pelle Erobreren (film)

message: {{WPSE|klasse=Stub}}
{{WikiProjekt Film|klasse=Start}}

message: Jeg tvivler på, at den vandt "en Oscar for bedste danske film". Mon ikke, der skulle stå "bedste udenlandske film"?--Nikolaj 17. jan 2006 kl. 16:52 (CET)
thread_title: Untitled
Diskussion:Balanced scorecard

message: Indholdet i denne artikel stemmer ikke helt med artiklen Robert S. Kaplan. Det bør bringes i orden. --Heelgrasper 18. jan 2006 kl. 00:53 (CET)
replies: text: Det var vist mig, der ævlede her. De ser ud til at stemme fint. --Heelgrasper 18. jan 2006 kl. 18:14 (CET)

message: Traditionelt har man ledet virksomheder ud fra økonomiske nøgletal, hvilke baseres på historiske data. Dette svarer til at styre virksomheden igennem bakspejlet. Populært sagt opfattes The Balanced Scorecard som et værktøj, der gør ledelsen i stand til at styre virksomheden ud fra forruden. (To afsnit samlet - der er tale om ét argument.) Jeg tror kun få ikke BSC-brugere vil kunne nikke genkendende til denne kritik. Dermed bør den begrundes eller dæmpes til, BSC-tilhængere mener .... -- Poul G disk. 6. jun 2006 kl. 21:02 (CEST)
thread_title:  Forrude 

message: Artiklen står opført i kategorien "Software", men her er jo tale om et ledelsesværktøj, som ikke nødvendigvis er it-baseret.
--Ahhansen disk. 2. apr 2008 kl. 11:41 (CEST)
thread_title:  Forkert kategori?
Diskussion:Jetlag

message: Der må da vist være en eksisterende kategori, der kan bruges på denne artikel, i stedet for den ikke-eksisterende, der bruges nu. --Heelgrasper 18. jan 2006 kl. 03:35 (CET)

message: Dehydrering is not likely a result of jetlag!  It's never mentioned among the symptoms of the various (other) circadian rhythm disorders.  It is much more likely caused by the very dry air in airplanes, and it's thus as common on or after north/south flights as east/west ones. --Hordaland 26. apr 2008, 21:17 (CEST)
thread_title:  Dehydrering
Diskussion:1986

message: Er Morten Thoregaard oppe i et niveau, hvor han skal optræde under fødte? Jeg ved ikke mere om manden, end hvad man kan finde på google. --Heelgrasper 18. jan 2006 kl. 03:48 (CET)
replies: text: Lad os skrive om ham, når han bliver formand for KU. --Palnatoke 18. jan 2006 kl. 06:24 (CET)
thread_title: Morten Thoregaard?
Diskussion:Graddag

message: Virker graddage kun, når det er varmere indenfor end udenfor? --Palnatoke 18. jan 2006 kl. 14:09 (CET)
Helt ærligt så ved jeg det ikke, men umiddelbart må det gå begge veje. Hvis man forestiller sig et varmt klima, hvor man vil sænke temperaturen i ens bolig, ja - så må man jo kunne regne graddagetallet ud på samme måde, bare den modsatte vej. Men hvad det hedder ved jeg ikke. Jeg har slået op i encyklopædien, der giver følgende definition af graddage: "graddage, graddøgn, mål for opvarmningsbehovet (energiforbruget) i en periode. 1 graddøgn svarer til 1 døgn med en forskel på 1 °C mellem døgnmiddeltemperaturerne inde og ude. For en periode, fx varmesæsonen, er antallet af graddøgn, graddagetallet, summen af graddage for perioden. Beregningen baseres normalt på udetemperaturen målt i skyggen og en indetemperatur valgt til 17 °C (for at kompensere for varmetilskud fra fx belysning). I Danmark er graddagetallet normalt 2500-3000 for en varmesæson". --Thorkild 18. jan 2006 kl. 14:14 (CET)
Hvem regner med graddage? Meteorologer, fysikere, ingeniører, varmeværker .. ? --Ulvund 18. jan 2006 kl. 14:18 (CET)
Det gør dem du nævner oven for bl.a. Og et samfund. Antallet af graddage er et godt udtryk for om det pågældende år har været varmere eller koldere. Her i Grønland betyder det fx meget, fordi hele vores energiforsyning stort set er baseret på olie. Og er antallet af graddage højt - ja, så ved vi at vi skal købe mere olie næste år (til endnu højere priser). Og har vi en kold dag som i dag, hvor det er et sted mellem -13 og -18 og det blæser. Ja, så stiger graddagetallet væsentligt. Og dermed også hele samfundets energiforbrug. Og det er faktisk derfor antallet af graddage er et godt udtryk for hvilket energiforbrug, der er nødvendigt for at opretholde en rimelig komforttemperatur - både i bygninger og boliger.--Thorkild 18. jan 2006 kl. 14:31 (CET)
thread_title:  Uden overskrift 2006 

message: Eksemplet "Ønsker man derimod at varme huset op til 22°C i den samme uge er der behov for 84 graddage (22-10)*7" forekommer mig forkert: Som anført i sætningen før, fraregnes 3 grader aht. "ekstern opvarmning" (lamper mv.) og det bør vel derfor være (22-10-3)*7 = 63? Mortenf (diskussion) 21. mar 2017, 23:07 (CET)
thread_title:  Uden overskrift 2017
Kategoridiskussion:Verdensarvområder

message: Dobbeltkategori: Kategori:Verdensarvsområder dækker samme emne. Santac 18. jan 2006 kl. 15:22 (CET)
thread_title: Verdensarvsområder dækker samme emne

message: Begrundelse for sletningsønske:
Der var kun få artikler i herværende kategori, da hovedparten fandtes i Kategori:Verdensarvsområder. Og da kategorien fik underkategorien Kategori:Verdensarvsområder i Europa, er herværende dobbeltkategori nu tom. --Brams 4. apr 2006 kl. 22:27 (CEST)
thread_title:  Dobbeltkategori
Diskussion:Rembrandt

message: "Danmarks eneste ægte Rembrandt"? ;-)

message: Please note for instance the English version of this article for excellent (digitised!!) material. Earlier I added a link to it, but someone deleted it (why?). You know what... will add it here again...if you like it, please insert it in the article. Many thanks in advance (sorry, I am not able to write this in Danish...) FS
* The European Library presents more than 150 online objects of or related to "rembrandt+")&pos=3&src=SE Rembrandt
replies: text: It is a very common phenomenon that spam bots go through the articles of Wikipedia and adds hyperlinks to various more or less interesting places on the Internet. You started to insert links on more than one article and even made a new article in English about the same place. At the creation of this article I did not hesitate to block you and revert all your edits suspecting you were a spam bot.

text: An article about The European Library could probably be interesting, but I will ask you to leave this to the Danish speaking users. As this is Danish Wikipedia it is expected every article is written in Danish.

text: As for the link I will not insert it in this or any other article again as you only link to a search. Now if you had found a nice and thorough article about him with his works it would be fine. But in this case you have not even checked how the results relate to the word "Rembrandt". --|EPO| 22. jul 2007, 11:49 (CEST)

text: If you continue to insert these links you will be blocked again without any further warning. --|EPO| 22. jul 2007, 11:52 (CEST)
replies: text: :Sorry, dear EPO, but you have it wrong... I am not a spammer!! Please! I do appreciate your directions very much, and will most definively check them out, for instance, I have put the article on The European Library up for translation. However I doubt you fully grasp what (kind of public organisation) The European Library is... If you believe that there is no place for The European Library in Wikipedia, please let me know why... Have a great day,

text: :Fleurstigter 2. aug 2007, 12:20 (CEST)

text: :PS - for your information: of course I checked the results on Rembrandt!
replies: text: ::Spammer or not. I find it very hard to understand the importance of linking to a search result. If you would like to link to The European Library please link to articles or galleries. Merely search results will be reverted. Such actions are taken against any user who spreads search result links. --|EPO| 2. aug 2007, 12:27 (CEST)
thread_title: The European Library
Diskussion:Tanasøen

message: Her er noget galt. Indholdet stemmer ikke med artiklen Nilen. --Heelgrasper 18. jan 2006 kl. 21:34 (CET)
replies: text: Nu gør det - og med artiklen Den Blå Nil. I øvrigt er det jo velkendt at netop Nilen er svær at finde kilden til. :) --Palnatoke 18. jan 2006 kl. 21:38 (CET)

message: Hvilket navn er bedst, Lake Tana eller Tanasøen, evt. Tana-søen? Søen Lake Victoria er behandlet under Victoriasøen, men man ser i :Kategori:Afrikanske søer at mange andre søer er navngivet på engelsk, selv i tilfælde (som Tana) hvor engelsk ikke tales som modersmål det pågældende sted. Så skal vil flytte til Tanasøen eller ej? /JeppeSN 18. jan 2006 kl. 22:02 (CET)
replies: text: Det ville være godt, hvis artiklen blev flyttet til Tanasøen. Dette er den danske wikipedia, og vi skriver for danskere, og når vi har et ord for "sø", hvorfor så ikke bruge det? --Sten Porse 18. jan 2006 kl. 22:43 (CET)
replies: text: :Hvad hedder søen på dansk? Google siger at "Lake Tana" vinder med 57 hits mod 16 til "Tanasøen".
replies: text: ::Du skal lige fratrække en del af resultaterne fra de 57, da nogle af siderne er på engelsk. Som du plejer at sige, så afspejler Google ikke nødvendigvis hvad brugerne søger på. Jeg synes det er forkert at bruge et engelsk navn, når engelsk ikke har noget at gøre med landet. Jeg kan forstå at indbyggerne sikkert vil sige "Lake Tana" til turister, da de formentligt ikke har lært dansk, men jeg synes ikke det er grund til at skulle bruge et engelsk navn til en afrikansk sø. Så foretrækker jeg navnet på originalsproget. --Maitch 18. jan 2006 kl. 23:13 (CET)

text: :En hurtig gennemlæsning trækker ca. 7 fra de 57, men så er der også nogle stykker, som er vores egen nuværende tekst. Til gengæld omtaler SDE søen som "Tanasøen". --Palnatoke 18. jan 2006 kl. 23:54 (CET)
Cool nok at siden nu er flyttet, men hvad siger I til alle de andre søer på :Kategori:Afrikanske søer samt sikkert også søer i andre verdensdele? /JeppeSN 19. jan 2006 kl. 00:02 (CET)

text: :Nogle søer er nærmest ukendte, og så kan vi vel ikke rigtig sige at de overhovedet *har* et dansk navn. Man kan i øvrigt sommetider bruge interwikilinkene som hjælp - hvis tyskerne kalder en sø for "Lake", gør vi nok også. --Palnatoke 19. jan 2006 kl. 00:24 (CET)
thread_title:  -søen eller Lake?
Diskussion:Diskurs

message: Kampen om ordenes betydning er vigtig, fordi der ikke eksisterer en objektiv virkelig eller sandhed i Diskursteori. Virkeligheden er socialt konstrueret gennem sproget.
Ovenstående blev tilføjet af en anonym bruger. Jeg vil tillade mig at stille spørgsmålstegn ved, at dette skulle være en nødvendig antagelse i diskursteori. Hvorfor skulle analyser af italesættelselsen af en fænomen med nødvendighed føre til, at man mener, at fænomenet er en social konstruktion? --Heelgrasper 18. jan 2006 kl. 21:45 (CET)
Hvis man ændrer udsagnet fra:"objektiv virkelig eller sandhed". Til :"en sproglig, objektiv og global sandhed". Kommer man nærmere, hvad de fleste diskursteoretikere mener. Med mindre man mener at fenomener generelt, eller i enkelte tilfælde, bliver ændret af divergente sproglige forståelser. Et billede på dette kunne være, forestilingen om at et betragtet objekt ville ændre sig, hvis man så dette gennem "andre briller", eller et farvet filter. Men dette er nok nærmere skepticisme eller relativitetsteori end diskursteori.

message: Artiklen fortæller tydeligt at der er (mindst) to betydninger. De bør vel have separate artikler. --Palnatoke 10. jun 2006 kl. 07:32 (CEST)
Jeg er ikke helt sikker på, at det skarpe skel mellem diskursanalyse indenfor lingvistikken og indenfor sociologien giver ubetinget mening. Det kommer naturligvis an på, hvordan man definerer diskursanalyse, da dén som fx Niklas Luhmann, Laclau & Mouffe og Foucault praktiserer sikkert kan siges at høre rent hjemme indenfor sociologien. Men andre - fx Fairclough - som laver lingvistisk analyse, kæder de to retninger sammen og hører således under både sociologien og linkvistikken. Om der findes diskursanalytiske retninger, der udelukkende kigger på det lingvistiske uden at insistere på, at resultaterne skal ses i forhold til sociale forhold, skal jeg ikke kunne sige. Men min pointe er, at teoretikere som Fairclough og andre kritiske diskursanalytikere ikke kan puttes i én af kategorierne. --Bsh 10. jun 2006 kl. 13:18 (CEST)
thread_title:  Flertydig?
Diskussion:80/20-reglen

message: Er det blot en afledt betydning når man bruger det om computerprogrammer? 90% af ressourcerne bruges af 10% af programkoden. Da programmørtid generelt er dyrere end maskintid, bliver der sjældent brugt ressourcer på optimering.
En anden påstand er, at 90% af et projekt tager 90% af tiden men resten tager også 90% af tiden. Rune Magnussen 18. jan 2006 kl. 21:56 (CET)
replies: text: Det er et stykke statistisk lommefilosofi, og i grunden er det ikke vigtigt om balancen er 90/10, 80/20 eller noget tredje. Det er naturligvis de runde tal, der er lettest at huske. --Palnatoke 18. jan 2006 kl. 22:16 (CET)

message: Jeg forstår ikke se også. Pareto-optimal fordeling er noget ret andet end dette; kun ophavsmanden er vist fælles? Kunne vi ikke linke via ham? -- Poul G 30. jan 2006 kl. 23:51 (CET)
replies: text: Det kunne vi såmænd sagtens. Min bekymring gik mere på, at der ikke er skrevet en artikel om ophavsmanden. Dette er der selvfølgelig råd for, da den engelske har ham med.. Under alle omstændigheder er jeg på vej i seng :) --[Bruger:EPO|EPO]] 30. jan 2006 kl. 23:55 (CET)
thread_title:  Pareto-optimal fordeling
Diskussion:Jaber al-Ahmad al-Jaber al-Sabah

message: Navnet på efterfølgeren staves forskelligt her og i artiklen om Kuwait. Det bør nok ensartes. --Heelgrasper 19. jan 2006 kl. 00:35 (CET)
replies: text: Navnet er taget fra "Aktuelle begivenheder" på forsiden, som én anonym i morges benyttede til at oprette en række stub-artikler. --Sir48 (Thyge) 19. jan 2006 kl. 00:57 (CET)
Jeg har lige omskrevet artiklen med hjælp fra engelsk WP, men desværre lader det til at alle Unicode tegnene gik tabt i processen. Kan nogen reparere det?

text: Damn, inline RTL-tekst er møgbesværligt. Men det lykkedes vist :) Der er vistnok sådan et usynligt tegn der betyder "vend rækkefølgen", som jeg ikke lige kunne finde og få korrekt indsat, selvom jeg kopierede fra enwiki. Dog lykkedes det vist i 27. forsøg. :) --Morten Barklund  [ disk / bidrag ] 11. apr 2006 kl. 14:14 (CEST)
Diskussion:Moesgård

message: Skal museet behandles i en særskilt artikel eller her? Man kunne under alle omstændigheder overveje at lave en redirect fra Moesgård Museum hertil, hvis der ikke lige er nogen, der ønsker at skrive en særskilt artikel lige nu, da artiklen her kort omtaler museet. Hvis der bliver oprettet en særskilt artikel om museet skal man lige sørge for at få linket herfra til museet. --Heelgrasper 19. jan 2006 kl. 03:19 (CET)
replies: text: Hej. Jeg tror spørgsmålet har løst sig selv, nu da museet er flyttet til den nye store moderne bygning længere oppe af bakken. Museet har sin egen side nu og denne side må således omhandle herregården og godset alene, som jeg ser det. RhinoMind (diskussion) 16. nov 2015, 11:40 (CET)
thread_title:  Museet 

message: Jeg kan ikke finde belæg for, at Gyldenstierne har været ejere af Moesgaard i tilgængelig litteratur, den starter først ved Jost Andersen Ulfeldt.
Kan nogen oplyse kilde hertil?
/KL
replies: text: Jeg ved ikke med de to ældste Gyldenstjerner på listen (der er indsat af en anonym bruger), men  Jens B Skriver skriver i sin bog om Moesgård (Moesgård, Historien om en Herregård, ): Hvem der har oprettet denne stormandsgård vides ikke, men det kan med sikkerhed siges at den i 1450'erne har tilhørt Gyldenstjerne-slægten og nævner som første navngivne: Erik Nielsen Gyldenstjerne der døde i 1455, og også de efterfølgende.  -- Nico 19. aug 2007, 00:25 (CEST)

text: Det hører med at det drejer sig om Det ældste Moesgård der lå lid syd for det nuværende - Nico 19. aug 2007, 00:27 (CEST)
thread_title:  Moesgård og Gyldenstierne - kilde?