lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Kirkeskat

message: Jeg synes, at artiklen ser lidt hånende ned på kirken med et ord som "medlemskontingent". Det er en skat, der pålignes medlemmer af Folkekirken. --hansjorn 2. aug 2005 kl. 07:42 (CEST)
replies: text: Artiklen har generelt et ordvalg, der svagt antyder, at den er skrevet af en modstander af kirkeskatsystemet. Fx forenkles det relativt komplicerede forhold mellem staten og folkekirken mht. udveksling af ydelser. En større udredning af det forhold hører ikke hjemme her, men om ikke andet burde det antydes i artiklen. Selve ordet medlemskontingent har jeg ikke så meget imod. --Heelgrasper 2. aug 2005 kl. 13:08 (CEST)
replies: text: :Tak til Troels for en lille forbedring - og så: Hvor kompliceret kan det være? Kirkeskatten går til at vedligholde kirkerne med en enkelt og vigtig undtagelse: Aflønningen af præsterne, der sker via Finansloven. Tilbage står så arbejdet med kirkebøgerne, der måske går lige op med aflønningen - ellers burde der være en skarp skillelinie mellem stat og kirke. Ret mig gerne, hvis jeg er fejlinformeret.--hansjorn 2. aug 2005 kl. 17:44 (CEST)

text: Jeg har skrevet yderligere en præcisering og er så dristig at mene, at artiklen nu er ret tæt på at være neutral. Derimod er "vægtfordelingen" skæv. Den første linje bør nok udbygges; men dét skal gøres af andre end mig. --Troels Nybo 3. aug 2005 kl. 08:46 (CEST)

message: Artiklen påstår, at kirkskattesatsen svinger mellem 1 og 1,55 procent. Det kan vist ikke passe. Iflg http://www.familieadvokaten.dk/Emner/673.html var laveste sats i 2005 0,42% i Gentofte Kommune.--C960657 26. maj 2006 kl. 18:54 (CEST)
thread_title:  Kirkeskattens størrelse
Diskussion:Spanske inkvisition

message: Jeg er ikke sikker på at det er korrekt at henregne jøder til kættere. -- Sebastjan 2. aug. 2005 kl. 12:15 (CEST)
replies: text: Jøder og muslimer regnes vel snarere til vantro. Artiklen har i øvrigt en række mærkværdigheder i tegnsætning og ordvalg. --Palnatoke 2. aug 2005 kl. 12:30 (CEST)

message: Jeg har fjernet sætningen: "Den Franske Revolution, der medførte at dødsstraffen blev afskaffet i Frankrig 1789, menes at være en af de afgørende faktorer, når man skal finde årsagen til afskaffelsen af inkvisitionen."
Hvem mener det og med hvilken begrundelse? Hvis dødsstraffen blev ophævet i 1789, kan det kun have været ganske kortvarigt - jf. massehenrettelserne under rædselsregimerne. Hvis dét skulle have sammenhæng med den spanske inkvisitions ophør efter 1826, må denne sammenhæng yddybes, begrundes og forsynes med kildehenvisning(er).--Ylle 15. jan 2008, 23:12 (CET)
thread_title:  Fransk revolution og dødsstraf
Diskussion:Phi

message: Er det ikke lige nørdet nok med så mange decimaler?? Til de fleste udregninger er de første 3-4 vist nok ;-) --Jørgen 2. aug 2005 kl. 23:35 (CEST)
replies: text: Tallet kunne flyttes til en underside kaldet "phi med mange decimaler" eller lignende. Så bliver oplysningen ikke smidt væk, men phi-artiklen bliver mere overskuelig. --Rune Magnussen 2. aug 2005 kl. 23:44 (CEST)
replies: text: :Enig! Med mindre særlige, tekniske anvendelser af tallet kræver så mange decimaler (jeg kender ingen) vil jeg mene at vi i denne artikel snildt kan nøjes med de 20-30 decimaler tallet er givet med lidt før "cifferbjerget"... — Peo 2. aug 2005 kl. 23:47 (CEST)

message: Denne side bør deles i to (jævnfør pi):
* phi (bogstav)
* phi (tal)
og den sidste af disse børe være en omdirigering til det gyldne snit. I hvert fald er det noget rod at denne artikel og det gyldne snit har samme indhold. Hvad mener I? --Jeppe 6. sep 2005 kl. 15:31 (CEST)
replies: text: Enig - skidt for sig og snot for sig. Den nære forbindelse med de to ting bør hellere afspejles i velplacerede interne links mellem de to artikler... — Bruger:Peo
thread_title: Del denne side
Diskussion:Hovedstadens Lokalbaner

message: Nu er jeg ganske vist flyttet fra byen sidste år, men toget går vel stadigvæk fra Hillerød til Helsingør og ikke kun til Snekkersten???--Jørgen 3. aug 2005 kl. 00:45 (CEST)
replies: text: :Det er rigtigt at toget går (kører) fra Hillerød til Helsingør, men den strækning der forvaltes af Hovedstadens Lokalbaner på vegne af HUR er altså kun "Lille Nord" Hillerød - Snekkersten. Resten af strækningen - ja for så vidt incl. Snekkersten station drives af Banedanmark (er jo øverste del af "Kystbanen". Togene på HUR's strækninger - de tidligere privatbanestrækninger - drives for HUR af Lokalbanen A/S hhv. for togene Hillerød - Snekkersten - Helsingør af DSB S-tog. --John 3. aug 2005 kl. 10:49 (CEST)

message: Det er uklart, om der menes, at Lille Nord ejes af HUR eller om det er de øvrige lokalbaner der ejes af HUR. Umiddelbart virker det som det sidste, men er ikke sikker. Eventuelt skulle man skrive det på denne måde: de privatbaner der ejes af HUR samt Lille Nord. Njalle 16. dec 2005 kl. 16:20 (CET)
thread_title: Ejes Lille Nord af HUR?
Diskussion:Slaget på Grathe Hede

message: Artiklen om Knud 5. siger: "Det ender med, at Valdemar og Knud slås og Knud bliver dræbt og den sårede Valdemar flygter."
Artiklen om Grathe Hede siger: " Svend lod i følge Saxo sine mænd overfalde de to andre konger. Knud blev dræbt, men det lykkedes Valdemar, omend såret at flygte."
Hvem har ret?
--Troels Nybo 3. aug 2005 kl. 10:04 (CEST)
replies: text: Artiklen Svend 3. Grathe har "Det endte med, at Svends folk myrder Knud, mens det lykkedes den sårede Valdemar at undslippe." SDE har "Knud omkom ved Blodgildet i Roskilde den 9. august 1157, da Svend forsøgte at rydde sine rivaler af vejen." --Palnatoke 3. aug 2005 kl. 10:12 (CEST)

message: Jeg kender ikke dansk historie, men jeg kan stadigvæk se at der er noget galt med sætningen:
* "Svend gik i land ved Grenå (ved Djursåens munding), men ved list og magt lykkedes det at få Svends flåde ødelagt."
Hvorfor bruges ordet "men"? Skulle sætningen være "Valdemar gik i land...og ved list...."? Eller skete der noget helt andet? 76.20.6.14 1. apr 2012, 17:40 (CEST)
thread_title:  Mærkelig sætning 

message: Hvor mange deltog i slaget? 76.20.6.14 1. apr 2012, 17:41 (CEST)
thread_title:  Hvor mange?
Diskussion:Jørn Sørensen

message: Der er også en fodboldspiller, der hedder Jørn Sørensen. Fra det legendariske "sølvhold". --Troels Nybo 3. aug 2005 kl. 10:09 (CEST)

message: Den seneste tilføjelse virker ikke umiddelbart som NPOV, men jeg kender ikke nærmere til sagen, så jeg skal ikke kunne sige det med sikkerhed.--Heelgrasper 21. nov 2005 kl. 16:30 (CET)
thread_title:  Seneste tilføjelse
Diskussion:Becifring

message: B - B-dur / Bm - B-mol
Eb - Es-dur / D#m - Dis-mol 
Ab - As-dur / G#m - Gis-mol 
Db - Des-dur / C#m - Cis-mol 
F# - Fis-dur / F#m - Fis-mol 
Hentet fra "http://da.wikipedia.org/wiki/Becifring"
B og H er efter min personlige overbevisning den samme tone, bestemt efter sted på kloden man befinder sig.
Men i Danmark har vi parakdoksalt nok ikke noget Hb og derfor er b'et i Bb nødvendigt... eller er det? Jeg har endnu ikke set den notation.
--Lars P. 3. aug 2005 kl. 10:56 (CEST)
Helt sikkert!! Jeg kan kun tilslutte mig, at det skal hedde Bb!! Så er der ingen tvivl. h må også meget gerne erstattes af b! --Janus_Lind
thread_title:  Bb eller B
Diskussion:Vietnam

message: Hvad er det for en gang sjusk med et billede, som en eller anden har smidt oven i teksten. (Jeg har ikke undersøgt i historikken, hvem synderen er.) --Troels Nybo 3. aug 2005 kl. 16:35 (CEST)

message: Der ligger et foto på tværs hen over kilder/henvisninger - dem ville jeg gerne have kigget på. Kan det fjernes uden at lave en masse ravage?? Brams 21. okt 2005 kl. 22:11 (CEST)
Tak for hjælpen med at fjerne fotoet. Brams 21. okt 2005 kl. 23:15 (CEST)
thread_title:  Foto ligger i vejen
Diskussion:Erotik

message: Denne artikel indeholder intet leksikalt indhold, hvorfor jeg har indsat -skabelonen. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 3. aug 2005 kl. 17:19 (CEST)
replies: text: Jeg er enig. Det eneste siden indeholder er links til erotiske sider, hvilket ikke kan betegnes som leksikalt indhold. Vi bliver i øvrigt nok nødt til at holde skarpt øje med artikler inden for emnet sex og erotik. Der kommer en masse spam til disse sider. --Maitch 3. aug 2005 kl. 17:23 (CEST)
replies: text: :Nu har jeg prøvet med lidt tekst, men hvad ved os mænd om erotik...?  ;o) G®iffen 3. aug 2005 kl. 17:41 (CEST)
Danske mænd ved sikkert meget lidt om erotik, men nu var Eros jo også en græsk gud!

message: Bruger:Hofkas jeg havde fjernet 3 referencer med døde link - du genindsætter disse referencer - hvorfor ?  --Wildone.dk (diskussion) 25. dec 2017, 21:03 (CET)
replies: text: Jeg har tilbageført artiklen, så kilderne er som du har anført dem. Dog har jeg ændret i den indledende tekst, da jeg mener den var for subjektiv. Mvh. --Hofkas (diskussion) 27. dec 2017, 10:43 (CET)
thread_title:  3 referencer med døde link
Diskussion:Kusse (flertydig)

message: Bruger:Hansjorn skrev "flertydige begreber har vel hverken kategori eller interwiki?" og det har han næsten ret i. Flertydige begreber kan godt have interwiki, hvis den samme flertydighed findes på flere sprog. Der kan jo også være flertydige personartikler (eksempelvis Hans Rasmussen) - og de kunne jo godt kategoriseres. --Palnatoke 4. aug 2005 kl. 09:52 (CEST)

message: Er det ikke sådan at der er en primær betydning og at folk, der slår op på Kusse, bør redirectes til Skede (kønsorgan)? --Palnatoke 4. aug 2005 kl. 11:00 (CEST)
replies: text: Jo, - enig. Et mere generelt problem er dog, at folk opretter nye betydninger uden rent faktisk at have skrevet eller at kunne skrive en artikel om betydningen. Dermed bliver ordbogsindhold smuglet ind på de flertydige sider. Der er fx ingen artikel skrevet om en forholt, og baskholm nævner bare dette fag/slangudtryk henkastet i antrækker. --Anjoe (Anders) 4. aug 2005 kl. 11:24 (CEST)
thread_title:  Flertydighed?
Diskussion:Hexamethylentriperoxiddiamin

message: Er det ikke det her stof der blev brugt i bomberne i London i sidste måned? Ifølge en artikel i Politiken har New Yorks politi, som har haft nogle folk i England for at hjælpe med opklaringsarbejdet, fortalt offentligheden at disse bomber var lavet med HMDT... — Peo
replies: text: Nemlig. Det var netop den Politiken-artikel, der inspirerede mig til at sætte noget over fra tysk. --Palnatoke 4. aug 2005 kl. 14:09 (CEST)

message: Er der nogen, der har en kilde til eksplosionstemperaturen for hånden? Jeg har ledt lidt rundt og fundet lidt af hvert, så jeg er ikke helt sikker på at det, som jeg har rettet det til nu er 100% korrekt. Knud Winckelmann 3. jan 2010, 13:08 (CET)
thread_title:  Eksplosionstemperatur
Diskussion:Karakter (bedømmelse)

message: Ville det ikke være på sin plads at nævne hvad betegnelserne Ug, Mg, G osv. står for? --80.196.148.217 5. aug 2005 kl. 02:28 (CEST)
replies: text: I stedet for G- (osv.) brugtes tidligere G? – udtalt godtspørgs eller godt spørgs. Således i Herman Bang, Ved Vejen (1886): "Hvad fik Gustav i Geografi?" - "Godtspørgs", kom det med Bas fra en Tallerken.  Dette var endnu i brug midt i 1900-tallet.

text: Udtrykket ug med kryds og slange bruges vel kun spøgende som en ekstra ros. H.C. Andersen spiller herpå i Eventyret Storkene . Google viser (overraskende) at udtrykket er i levende brug.

text: Sebastjan 29. nov. 2005 kl. 09:50 (CET)
--
>>Den nye skala er lavet, fordi 13-skalaen ikke kan omregnes til den internationale omregningsskala, ECTS-skalaen
Det er forkert, 13-skalaen KAN godt omregnes til andre skalaer.
Og ECTS skalaen siger noget om et arbejdsbelastning på et kursus, ikke noget om hvordan man bliver bedømt eller hvor godt man klarer et kursus.

text: kyrke 26. aug 2006

text: Enig fsva. ECTS. Hvad motivet til den nye skala er, må vi så forsøge at finde nogen kilder på. Ret endelig i artiklen. (Og i øvrigt velkommen - må jeg foreslå dig at oprette en brugerprofil?) --Martin 29. aug 2006 kl. 23:32 (CEST)

message: Der står:
replies: text: Normalt blev 00 givet hvis man ikke er mødt op (til eksamen) eller ikke har afleveret en opgave. 03 og 5 var dumpet, 6 og op var bestået.
Jeg ved ikke om det har været normalt, men i min 15-årige karriere i gymnasiet har ingen opgave eller intet fremmøde givet ingen karakter, mens 00 er blevet givet for en blank eller næsten blank opgave (som dog findes), eller for en næsten ikke-eksisterende faglig præstation (hvor man dog er mødt op). Forskellen er for det første, at en studentereksamen kun kan erhverves når der er givet en karakter, og at 00 i modsætning til ingen karakter kan indgå i udregning af et gennemsnit.--noe 8. aug 2007, 22:49 (CEST)

text: Jeg kan huske fra mine eksamenstider, at 00 blev givet, hvis man mødte op til eksamen uden at fremlægge en besvarelse. Så min opfattelse som elev stemmer vist overens med din opfattelse som eksamintaor :). Retter det i artiklen nu. --|EPO| 20. aug 2007, 22:35 (CEST)
thread_title:  00 på 13-skalaen 

message: Da jeg i 1961-62 gik i 2. klasse fik vi karakterer efter dette system:
* ft = Fuldt tilfredsstillende
* mt = Meget tilfredsstillende
* t = Tilfredsstillende
* kt = Knapt tilfredsstillende
* it = Ikke tilfredsstillende
Var det mon en lokal skala (i Gentofte, hvor jeg gik i skole), eller benyttedes den på landsplan?
--Oz1cz 4. mar 2010, 19:44 (CET)
Jeg har hørt, at 8 ideelt set skulle være (lands-)gennemsnit for 13-skalaen. Er der noget tilsvarende i den nye skala og burde dette ikke indgå i artiklen?
Mvh
Jørgen K.
thread_title:  ft, mt, t, kt, it 

message: Jeg gik på teknisk skole og der var karakterskalaen fra 1 til 10, hvor 10 altså var det højeste.
Er der nogen forklaringer og historiske oplysninger om denne karakterskala?
thread_title:  Karakterskale på tekniske skoler
Diskussion:Kall Rasmussens fragment

message: Denne artikel, og artiklerne om tre andre Saxo-fragmenter, er naturligvis af stor interesse. Men de synes at bygge på de tilsvarende artikler i den engelske Wiki, og disse ser ud til at være affattet uden fornøden sagkundskab. Artiklerne trænger til revision, men jeg er ikke tilstrækkeligt inde i emnet til at indlade mig herpå. -- Sebastjan 5. aug. 2005 kl. 08:05 (CEST)

message: Bindestregen i navnet undrer mig lidt, eftersom den jo ikke forekommer i navnet på opdageren. Google er i dette tilfælde ikke til megen hjælp, da alt fører tilbage til Wikipedia.--Heelgrasper 15. okt 2005 kl. 22:23 (CEST)
thread_title:  Bindestreg? 

message: Bruger:Haabet ændrede  blev brugt som hæfteliste om Kronborg slotte-kataster fra 1627-1628 til blev brugt som hæfteliste om Kronborg slottets-regneskaber fra 1627-1628.
Lad gå, at slottets-regneskaber kun er en anelser dårligere dansk end slotte-kataster, men på hvilket grundlag er kataster blevet oversat til regnskab? Og hvorfor skal en sådan ændring markeres som en mindre ændring? Kataster er en jordebog, jf. den engelske artikels Cadastre.--Heelgrasper 15. okt 2005 kl. 23:27 (CEST)
thread_title:  Mærkværdig ændring
Diskussion:Brugge

message: På hvilket sprog hedder byen Brügge? En hastig søgning i Google tyder på at man på dansk overvejende bruger den flamske form Brugge (husk at u på hollandsk, flamsk osv. udtales som y: Utrecht). -- Sebastjan 5. aug. 2005 kl. 13:00 (CEST)
replies: text: Måske handler det om fodbold. Byens navn blev nok for alvor almindeligt kendt i Danmark, da den stærkeste lokale fodboldklub placerede sig som en af Europas bedste i nogle år i 70'erne, ikke mindst fordi den fik et par danske spillere af høj klasse. Jeg husker tydeligt, da aviserne begyndte at skrive om Ulrik le Fevre og FC Brügge. Stavemåden er vel tysk? Og der er en ganske stærk tradition i Danmark for at overtage tyske navne. Tænk bare på Venedig. --Troels Nybo 5. aug 2005 kl. 13:20 (CEST)
replies: text: :Ja, en tradition; men den er i tilbagegang. Næppe nogen skriver i dag (som tidligere) Mailand (Milano), Kolumbien (Colombia), osv. Bournonville (f. 1805) komponerede balletterne Kermessen i Brügge og Fra Siberien til Moskov. -- Sebastjan 5. aug. 2005 kl. 13:30 (CEST)
replies: text: ::Min egen holdning til sagen er fuldstændigt pragmatisk. Hvis saglige grunde taler for en ændring af stavemåden, er det helt i orden med mig. --Troels Nybo 5. aug 2005 kl. 13:36 (CEST)
replies: text: :::Jeg kan godt følge Troels i det med fodboldklubben. Det er i hvert fald der, jeg kender den fra. Men jeg ved ikke om det andet er mere rigtigt.Cleveland 5. aug 2005 kl. 13:39 (CEST)

message: Befolkningstallet er opgivet pr. 1. januar, men uden år. Hvilket år er der tale om? --Twid 15. sep 2005 kl. 20:05 (CEST)
thread_title: Befolkningstal
Diskussion:Roskildekrøniken

message: Til belysning af hvor varsom man skal være med at tage fremmede tekster for gode varer, tager jeg: Rikes and Eskil quarrel over the Archbishop site of Lund, which falls to Eskil. Dette er meningsløst: der skulle vel have stået the Archepiscopal See of Lund (ærkebispestolen i Lund). Den slags bliver ikke bedre af "bogstavelig" oversættelse. -- Sebastjan 5. aug. 2005 kl. 15:00 (CEST)
replies: text: Nej, det kan være rigtigt. -- Kasper Holl 5. aug 2005 kl. 15:00  (CEST)

message: Artiklen er blevet opfrisket og har nu en genkendelig wikipaedisk struktur: Intro, indholdsoversigt & et par afsnit + "se også", "litteratur", "noter".  Teksten er også tilføjet referencer.
Intro'en understreger det handler om nationalhistorie, hvilket stringent set er POV.  Det er ikke med vilje og skyldes kun det nu engang er den litteratur jeg er blevet bekendt med. Sechinsic (diskussion) 13. nov 2015, 18:07 (CET)
thread_title:  Opfriskning
Diskussion:Hyperbel

message: Definitionen dækker kun et specialtilfælde: den ligesidede hyperbel. Artiklen bør udvides så den svarer til artiklen Ellipse. -- Sebastjan 5. aug. 2005 kl. 15:10 (CEST)

message: Der er (bortset fra tidligere på da-wiki) kun tre keglesnit. --Madglad (diskussion) 2. aug 2016, 08:53 (CEST)
replies: text: Det yderst almindelig at regne med 4 typer keglesnit. Eksempler, hurtigt fundet m.hj.a. Google: ,  (afsnit 5.4, side 20), . Mvh. Kartebolle (diskussion) 2. aug 2016, 09:01 (CEST)
replies: text: :de fire keglesnit er: cirklen, ellipsen, parablen og hyperblen.--Villy Fink Isaksen (diskussion) 2. aug 2016, 09:26 (CEST)
replies: text: :: Og hvis man skal være stringent er der seks idet disse to kan tilføjes: "punktet" og "to skærende linjer". --Villy Fink Isaksen (diskussion) 2. aug 2016, 09:30 (CEST)
replies: text: :::Hvad med "Én ret linje"? Hvad med at holde os til de gængse tre hovedformer, matematikken regner som keglesnit, når vi tæller? Specialtilfældene skal selvfølgeligt omtales i artiklen keglesnit, men ikke forstyrre alle mulige andre artikler. --Madglad (diskussion) 2. aug 2016, 10:04 (CEST)
replies: text: :::: , har du kilder til at sige at der er 3 hovedformer? (Og nej, andre Wikipediaer kan ikke bruges som kilder). Jeg gav kilder ovenfor som nævner 4 hovedformer. Mvh. Kartebolle (diskussion) 2. aug 2016, 10:10 (CEST)
replies: text: ::::: Enhver lærebog, har ikke lige nogen ved hånden. I øvrigt bør diskussionen føres i Diskussion:Keglesnit. Denne artikel handler om hyperbler, og det er lidt dumt ikke at samle diskussionen om keglesnit, hvor den hører hjemme. --Madglad (diskussion) 2. aug 2016, 10:25 (CEST)
thread_title: Keglesnit
Diskussion:Tvebakker

message: Tvebakker er ikke kammerjunkere - ihvert fald ikke der hvor jeg kommer fra (Fyn). --Anjoe (Anders) 5. aug 2005 kl. 15:46 (CEST)
replies: text: At visse tvebakker kaldes (kaldtes) kammerjunkere bekræftes i Google. Men jeg er ikke sikker på præcis hvad der karakteriserer kammerjunkere - eller hvorfra udtrykket stammer. -- Sebastjan 5. aug. 2005 kl. 15:50 (CEST)
replies: text: :De tvebakker jeg kan købe her i Odense er større og mere porøse, mens kammerjunkerne er mindre, mere kompakte og med en anelse (mere?) sukker i. Kammerjunkere bruges især i den moderne koldskål. --Anjoe (Anders) 5. aug 2005 kl. 16:04 (CEST)
replies: text: ::Enig med Anjoe. Der er størrelsen og sukkeret til forskel. Bliver helt sulten efter koldskål nu. ;-) Cleveland 5. aug 2005 kl. 16:17 (CEST)

message: Man kan sagtens have én tvebak, så jeg foreslår at vi flytter artiklen til Tvebak. --Palnatoke 5. aug 2005 kl. 23:01 (CEST)
replies: text: Det var egentlig det jeg forberedte med oprettelse og indsættelse af Skabelon:Kogebogom, men så kom jeg i tanke om Lindgrens Tvebak. Skal der være en flertydig og i så fald med hvilket navn? --Anjoe (Anders) 5. aug 2005 kl. 23:05 (CEST)
replies: text: :Der bør afgjort være en flertydig. En tvebak kan også være et lommeur. :-) --Troels Nybo 5. aug 2005 kl. 23:32 (CEST)
thread_title:  Flertal eller ental? 

message: Kunne man måske nævne en parallel til https://www.etymonline.com/search?q=biscuit som har etymologiske rødder i Latin (også bagt to gange)? Der er jo visse ligheder. Her kunne man nøjes med at nævne den sproglige lighed. 185.181.220.135 14. feb. 2023, 15:36 (CET)
thread_title:  Bis coctus og tvebakker?
Diskussion:Snob

message: Jeg vidste faktisk ikke at en snob er en der "snobber opad" (et nyere ord kunne så være det i Danmark anvendte wannabe). Jeg har altid troet at der var en fra de finere lag (f.eks. den gamle engelske overklasse) der følte sig bedre end andre? Men jeg må indrømme, at det passer med det engelske opslag. Kunne nogen gøre mig den tjeneste at krydschecke med f.eks. nudansk ordbog (jeg har den ikke selv)? --Martin 6. aug 2005 kl. 11:25 (CEST)
replies: text: NDO har:

text: snob /snobb/ subst.: -ben, plur. -ber: person, der kryber for el. stræber efter, hvad der er socialt højerestående - [lånt i slutn. af 19. årh. fra eng. snob; omstridt oprind.; især kendt gennem Thackeray: 'The Book of Snobs' 1848]

text: --Palnatoke 6. aug 2005 kl. 11:48 (CEST)

message: Jeg synes ikke, det er noget godt eksempel på at "snobbe nedad", at man cykler til arbejde i stedet for at tage firmabilen! Tværtimod er det da et udtryk for miljøbevidsthed (eller ønske om at komme i form, eller begge dele), som man også kan finde hos rige mennesker... --Kvent 20. feb 2012, 16:27 (CET)
thread_title: Snobbe nedad

message: # En person fra et velstående elller anden form for elitært samfundslag, som beundrer, sentimentaliserer og efterligner handlemønstre etc. fra lavere samfundslag.
# En person fra et lavere samfundslag, som foragter og vrænger ad de livsudfoldelser og interesser, som udfoldes  og navnlig den viden, som haves, tilegnes og værdsættes blandt klassisk dannede mennesker. 
(flyttet fra artiklen af Madglad (diskussion) 28. maj 2016, 15:16 (CEST))
thread_title: Forslag til rettelse vedrørende "snobbe nedad" - der er 2 udgaver:
Diskussion:Mystiker

message: Ordet mystik kommer af et græsk ord, der betyder "at lukke øjnene"
Belæg for denne overraskende etymologi efterlyses. -- Sebastjan 6. aug. 2005 kl. 13:30 (CEST)
replies: text: NDO giver faktisk en lille smule belæg - mysterium etymologiseres med: [gennem latin fra græsk mysterion afl. af mystes en indviet, der er afl. af mýein tillukke sig, lukke øjnene ... ] --Palnatoke 6. aug 2005 kl. 13:43 (CEST)
thread_title: Untitled

message: Der er vel heller ikke særskilte opslag om billist, cyklist, løber etc. Alle disse ligger under Bil, Cykel, Løb. 80.208.69.115 22. dec. 2023, 09:42 (CET)
thread_title:  Burde denne ikke bare ligge under "Mystik"
Diskussion:Verdens sande tilstand

message: Artiklen har fået et POV-mærkat klistret på ved afsnittet om UVVU-undersøgelsen. Jeg kan ikke se noget problem i det afsnit, selvom det selvfølgelig altid kunne være længere og mere detaljeret. Artiklen som helhed har mere kritik end beskrivelse af bogens indhold, men det kan vel komme. Jeg har lavet forskellige rettelser og slettet det vage afsnit om forsvar for Lomborg. --pbn 7. aug 2005 kl. 01:24 (CEST)
replies: text: Jeg satte netop  på fordi der ikke var balance mellem de to sider. Det er ikke fordi jeg ser et problem i afsnittet om kritik af Lomborg (det er jeg ikke i stand til at vurdere). Jeg vil kontakte en ven der er Lomborg-ekspert (virkelig!) og bede ham se på artiklen. --Martin 7. aug 2005 kl. 01:31 (CEST)
replies: text: :Jeg er blevet undervist af den kære Lomborg. Faktuelt ser det hele rigtigt ud. Mener dog man kunne indføje, at UVVUs afgørelse ikke bare skabte debat. Den blev kritiseret af stort set hele den danske universitetsverden. (Og altså også af Lomborg-modstandere.)Cleveland 7. aug 2005 kl. 01:40 (CEST)
thread_title:  POV