lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskussion:Fur (flertydig)

message: Fur er da ikke flertydig - den primære betydning er den, som p.t. er på siden Fur (ø). (Et) fur hører egentlig ikke til i encyklopædisk sammenhæng og sproget er nærmest ukendt i dansk sammenhæng. --Palnatoke 16. apr 2005 kl. 22:06 (CEST)
replies: text: Jeg er helt enig m.h.t. (et) fur, men sproget hører da helt bestemt med i encyklopædi. --Twid 16. apr 2005 kl. 22:22 (CEST)
replies: text: :Åja - men så er det naturlige vel at have øen på siden Fur og så en Fur (flertydig) til at fange de sjældne gange, hvor det ikke er øen, man søger efter. --Palnatoke 16. apr 2005 kl. 22:27 (CEST)
replies: text: ::Ulempen ved det er, at man så er nødt til at skrive noget om sproget fur i begyndelsen af ø-artiklen. Jeg synes, det er en del mere overskueligt at gøre, som det p.t. er gjort. --Twid 17. apr 2005 kl. 03:27 (CEST)
replies: text: :::Derved sætter du hensynet til skribenten over hensynet til læseren. Der er i øvrigt også Fur-folket. --Palnatoke 17. apr 2005 kl. 06:28 (CEST)

text: ::Enig med Twid.

text: ::Jeg plejer på flertydige sider at starte med 'Ordet xxx har flere betydninger eller specialiseringer...'

text: ::Enig med Palnatoke med hensyn til brug af 'Fur (flertydig)' og 'Fur' til øen, men som det er nu, er også OK.

text: ::Hvis Fur-folket hedder det på dansk, skal det også med på siden. mvh Glenn 17. apr 2005 kl. 07:47 (CEST)

message: Her godt to år senere vil jeg stadig mene at øen er primærbetydning, og i mellemtiden har vi fået os en masse letanvendelige flertydighedsskabeloner, der ikke er voldsomt dominerende, så jeg vil igen foreslå den nævnte flytning:
*Flertydig-siden flyttes fra Fur til Fur (flertydig)
*Ø-siden flyttes fra Fur (ø) til Fur.
Efterfølgende skal der naturligvis rettes lidt til hist og her. Kommentarer? --Palnatoke 31. jul 2007, 23:42 (CEST)
thread_title:  Revisited..
Diskussion:Aasiaat

message: de to tilhørende bygder HUnde Ejland og Akunnaq.
Er der to eller tre bygder?--Heelgrasper 17. apr 2005 kl. 15:27 (CEST)
replies: text: Efter Google at dømme, er Hunde Ejland navnet på én bygd. -- Bruger:Wegge 17. apr 2005 kl. 15:30 (CEST)
thread_title: Untitled
Diskussion:Dire Straits

message: Hedder han ikke John Illsley? (i stedet for Illsey) Jeg er ikke sikker.--Ole Damgaard 17. apr 2005 kl. 21:24 (CEST)
replies: text: Jo, det gør han. Det må have været min fejl, da jeg oversatte. Tak for hjælpen :-) -- Brother Dysk 18. apr 2005 kl. 00:34 (CEST)

message: Jeg har rettet Cologne til det korrekte danske navn for byen -- Köln (jeg har set det stavet Køln, men har brugt Köln da det er den stavemåde Wikipedias danske artikel om byen bruger). 
replies: text: Fint :-) - Nico 16. dec 2009, 09:28 (CET)
thread_title:  Köln istedet for Cologne 

message: "En del af successen med Brothers In Arms var at det var et af de første fuldstændig digitalt optagne albums der udkom på det daværende nye Compact Disc-format (cd)". - Er denne påstand begrundet? At det er en af de første digitale produktioner er meget relavant og vigtig info. Men ret skråsikker formulering.
replies: text: I den engelsksprogede artikel fandt jeg uden besvær samme udsagn, som dér var kildebelagt.  Jeg har tilføjet kilden til artiklen. - Kåre Thor Olsen (Kaare) (diskussion) 7. sep 2013, 02:55 (CEST)
thread_title:  Digitalt
Diskussion:Pyramidespil

message: Er det ikke på kanten af de faktuelle at sidestille pyramidespil med MLM? Jeg er mest stemt for at fjerne den, men jeg vil gerne høre hvad i andre mener. --Bruger:Wegge 19. apr 2005 kl. 23:37 (CEST)
replies: text: Det er måske et spm om formulering. Du har ret - mlm er lovligt i modsætning til pyramidespil. Men det er stadig måder at sælge på som ligner hinanden. Thomas Maarup
replies: text: : Jeg ved godt at jeg lyder lidt bøsig nu, men en af de ting der indgår i et leksikon, er netop at finde den perfekte formulering. Du skal iøvrigt ikke føle dig personligt forpligtet til at besvare mit spørgsmål. Diskussionssiderne fungerer nemlig som et virtuelt redaktionsmøde, så det er her vi finder ud af hvad der hører med til et leksikon, og hvad der ikke gør. --Bruger:Wegge 19. apr 2005 kl. 23:52 (CEST)
replies: text: ::Jeg sætter stor pris på præcision og stringens og din betænkning er helt rimelig. http://www.forbrug.dk/erhverv/love-og-regler/forbrugerlove/mfl-loven/retningslinier/mlm/ fortæller om forskellen men det er en større omgang og selv forbrugerombudsmanden synes tilsyneladende at det er svært. Thomas Maarup 20. apr 2005 kl. 00:11 (CEST)
replies: text: :::Artiklen er fyldt med fejl og bør helt fjernes. Artiklen "Pyramideforetagender" dækker fint emnet.

message: Kan vi ikke fjerne kategorien kriminalitet eftersom pyramidespil er lovligt i flere lande og evt. erstatte det med noget med forretning? --Trade (diskussion) 11. maj 2013, 20:42 (CEST)
thread_title:  Kategori 

message: Artiklen bør ikke kategoriseres som spil/leg? Det er jo ikke et egentligt spil, sådan som Kongespil, skak eller Kalaha? 
replies: text: Det udelukker ikke kategorisering som "spil", at det ikke er et "egentligt spil". --Pugilist (diskussion) 7. maj 2018, 18:21 (CEST)
thread_title:  Kategori
Diskussion:C-3PO

message: "fiktiv robot"? 
Der bliver lidt dobbelt over det.. altså en "fiktiv robot" i en science fiction film, jeg vil da mene at C3PO er yderst virkelig i det fiktive univers. 
JesperKrogh 20. apr 2005 kl. 14:27 (CEST)
replies: text: Nu findes der robotter i virkeligheden, og C3PO findes ikke her. Så det gør ham fiktiv. - Mark jensen 20. apr 2005 kl. 14:29 (CEST)
replies: text: : Mark, for figurerne i filmene er C-3PO ikke fiktiv.  Robotten er fiktiv for dem, der ser filmen, men det er hele Star Wars-universet, hvorfor man ikke behøver at nævne det.  Jeg har tilrettet artiklen lidt. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 20. apr 2005 kl. 15:30 (CEST)
replies: text: :: Hmm, kan godt se det. Men tillader mig snart at blive forvirret. For et stykke tid siden undlod jeg at skrive "fiktiv" og blev 'disset' for det, og nu bliver jeg 'disset' for at gøre det. - Mark jensen 20. apr 2005 kl. 23:31 (CEST)
Erm, "gode venner med" siger den nogensinde det? ;) "Just open the door, you stupid lug!" TherasTaneel (diskussion) 24. aug 2013, 21:19 (CEST)
thread_title:  Indhold
Diskussion:Frederik Bramming

message: Ovenstående tekst er stjålet fra denne website: http://www.tegneseriemuseet.dk
Ærlighed er godt, men det bør vel egentlig føre til en sletning, med mindre nogen skriver teksten om.--Heelgrasper 20. apr 2005 kl. 22:56 (CEST)
replies: text: Jeg har forsket lidt i saqgen, og jeg tror jeg har fundet den side der er taget udgangspunkt i her, men i så fald er der helt klart ikke (længere) tale om en direkte kopi. Så indtil jeg bliver mødt med et bedre argument, mener jeg godt vi kan tillade os at beholde denne side - der er trods alt fyldt mere information på end tegneseriemuseet har. --Bruger:Wegge 20. apr 2005 kl. 23:15 (CEST)

message: Jeg går ikke ud fra det er meningen, at der skal stå "Denne tekst er stjålet fra..." i bunden af artiklen? - [[Bruger:Mark jensen|Mark jensen]] 20. apr 2005 kl. 23:28 (CEST)

thread_title:  Ingen kategori til Tegnere? 

message: Jeg kan ikke finde en passende kategori her på wikien til Tegnere - er det mig, der ikke kan finde ud af at lede, eller skal der oprettes én? Jeg véd ikke, hvor mange "kategoriløse" tegnere, her er, men i hvert fald Frederik Bramming og Mads Stage. --Brams 9. dec 2005 kl. 21:16 (CET)
thread_title:  Kategori
Diskussion:Johanniterordenen

message: Hospitallerordenen? Det lyder ikke rigtigt - kan det være et oversættelseslevn? --Palnatoke 21. apr 2005 kl. 08:03 (CEST)
I og for sig er betegnelsen Malteserordenen ikke mindre underlig. Ridderne var netop ikke maltesere men fremmede (franske, tyske, osv.) som (i 1500-tallet) havde "overtaget" Malta. Betegnelsen er en tankeløs germanisme (men indarbejdet på dansk).
Sebastjan (Repubblika ta' Malta) 21 apr. 2005 kl. 08:40 (CEST)
replies: text: I Danmark hed den vist Sankt Johannes af Jerusalems Hospitalsorden, så den kan vel højst have været kendt under navnet hospitalsordenen. I det hele kunne artiklen nok forbedres lidt ved et blik på http://www.grmdacia.dk/ (som jo nok også burde på som ekstern henvisning).--Heelgrasper 21. apr 2005 kl. 20:43 (CEST)
replies: text: :Som http://www.chivalricorders.org/orders/self-styled/selfsty1.htm beskriver, er denne 'orden' og flere andre mest at betragte som ganske almindelige private foreninger (gå knap halvvejs ned på siden, se efter afsnit (2), (2A), (2B) og (2C)). Vi burde i det hele taget have noget tekst om "snyde-ordener". --Palnatoke 21. apr 2005 kl. 20:58 (CEST)
Betegnelsen Hospitaller bruges kun på engelsk og hører derfor ikke til i en dansksproget artikel om "Johannitterordenen", som er den mest neutrale og almindelige form. Betegnelsen malteserordenen bliver først brugt, da Johannitterordenen i 1500-tallet flyttede deres hovedbase fra Rhodos(efter at osmannerne havde erobret øen) til Malta.83.95.134.59

message: En af deres største borge var Margat i syrien den er ikke med. Tager jeg fejl?
Joergen1234 16. jan 2012, 09:16 (CET)Joergen1234Joergen1234 16. jan 2012, 09:16 (CET)
thread_title:  Borge
Diskussion:Værløse Kirke

message: Er billedet ikke taget fra øst?

message: Hed Kirke Værløse Kirke indtil 1992 Værløse Kirke eller havde man simpelthen ikke nogen kirke, der hed Værløse Kirke? --Heelgrasper 25. feb 2006 kl. 19:00 (CET)
replies: text: OBS! Værløse Kirke hed tidligere Lille Værløse Kirke: Kirken blev indviet i 1971. .... I 1992 skiftede kirken navn fra Lille Værløse Kirke til Værløse Kirke.
thread_title:  Var der ingen Værløse Kirke før 1992?
Diskussion:Loppen

message: Jeg har netop slettet en omfattende tekst skrevet af 80.167.77.94. Teksten var personlig og ikke wiki-relevant. Den er erstattet af neutral information. Mvh --Sir48 (Thyge) 21. apr 2005 kl. 17:08 (CEST)
thread_title: Sletning af tekst
Diskussion:Alkymi

message: "En del var regelrette svindlere, der søgte at udnytte tidens overtro og frygt for det ukendte til egen vinding"
Problemet med forskening er at finasere den. Det var derfor nødvendigt at snyde nogen sponsore, til at betale en for at forske. Det kræver en viden som ikke var almindelig kendt at lave fup og snyd. Og den viden må forudsætte at de rent faktisk havde lavet noget nye opdagelser.
 
Og udfra datidens tankegang var alt kemi, selv hverdagens smørkæring en kamp imellem gud og djævlen. Og det var kirken som ville bestemme hvad der var sort eller hvid magi/kemi.
Når ordet Alkymi kommer fra græsk via Arabisk, så skyldtes det at kirken ikke havde ønsket at bevare oldtidens viden om kemi. Det var derfor en nødvendighed for Alkymisterne at forgive at man kun lavde ufarlig fup og svindel, så kirken ikke forfuldte en.
Reformationen var forudsætingen for at Alkymi kunne blive trykt og dermed blive den kemi som vi kender idag. Da det mystiske og magiske ligesom forsvinder når det er noget som man har læst i en bog.
replies: text: Til den ukendte bruger: Du er yderst velkommen til at flette dele af dit forsvar for alkymisterne ind i artiklen. --Anjoe 21. apr 2005 kl. 18:47 (CEST)
replies: text: :Nej, det er han ikke. Haabet (i alle de udgaver, vi har kunnet finde) er blokeret i et par måneder. --Palnatoke 21. apr 2005 kl. 19:02 (CEST)
replies: text: ::Ovenstående indlæg virker ikke specielt forrykt, så jeg gik ud fra det var okay at opfordre. Kan du se på IP-adr. at dette er Haabet?--Anjoe 21. apr 2005 kl. 19:34 (CEST)
replies: text: :::Mindst et af indlæg fra den ip-adresse er direkte underskrevet Haabet.--Heelgrasper 21. apr 2005 kl. 19:49 (CEST)
replies: text: ::::Skrivestilen og emnevalget i indlæggene fra den IP-adresse er ret afslørende. --Palnatoke 21. apr 2005 kl. 20:39 (CEST)
At lægge alkymien i graven sammen med Paracelcus er nok at være lidt hurtigt ude: Skal man tro "Carl-Michael Edenborg The Shame of Alchemy: The Expulsion of the Alchemical Tradition from the Public Sphere". lever alkymien endnu, men i det skjulte. Den blev simpelthen tvunget under jorden af en bølge af foragt rettet mod den. 
Tilsyneladende er der også en vis "alkymistisk subkultur" på internettet. --Refraktorius 15. aug 2007 kl. 11:15 (CEST)
Der var en frygtelig ortografi i det sidste afsnit, og hvad skal man sige til bevisføringen i at alkymister muligvis kunne lave guld - fordi der findes billeder af det?  Der findes også billeder af nisser og trolde, men noget bevis for deres eksistens er de da ikke!  Venlig hilsen Lisbeth--Kvent 19. jul 2008, 15:43 (CEST)
thread_title: Untitled

message: Kan man skaffe en kilde til dette: "Helt op til 1700-tallet var der dødsstraf for at kritisere læren om de fire elementer og de tre principper." Og hvor var der dødsstrafPederM 11. feb 2011, 20:46 (CET)
thread_title:  Fra [[Bruger:PederM]] 

message: Mangler dette afsnit ikke en kilde?
thread_title:  Kan det lade sig gøre?
Diskussion:Grundstoffer efter atomnummer

message: Efter min mening skal grundstofferne med atomnummer 57, 59, 60 og 73 tilføjes endelsen -ium. Altså Lanthanium, Praseodynium, Neodymium og og Tantalium.
--Sir48 (Thyge) 22. apr 2005 kl. 19:30 (CEST)
replies: text: Nogen speciel grund? Nu har jeg kun Gads lille leksikon og google at støtte mig til, men der ser ikke ud til at være grundlag for at tilføje -ium. Gad bruger den ikke og google finder rundt regnet 10 sider med -ium endelsen og nogle tusind uden.--Heelgrasper 22. apr 2005 kl. 19:41 (CEST)
replies: text: :Retskrivningsordbogen har ikke medtaget de pågældende navne. Men når jeg ser på listen, er det helt tydeligt, at endelsen -ium er brugt overalt med undtagelse af disse 4. Så derfor... --Sir48 (Thyge) 22. apr 2005 kl. 20:05 (CEST)
replies: text: ::SDE har Lanthan, Praseodym, Neodym og Tantal. --Palnatoke 22. apr 2005 kl. 20:13 (CEST)
replies: text: :::Ok, vil da ikke insistere :-) --Sir48 (Thyge) 22. apr 2005 kl. 20:17 (CEST)

text: ::-ium bruges vist, når man opkalder grundstoffet efter nogen eller noget (egenskab, person eller sted) (http://virgil.ruc.dk/kurser/UorgKemi/Noter/transuran.htm). Det er sandsynligvis ikke tilfældet med de pågældende fire. Endelsen har vistnok normalt en slags formindskende virkning (fx akvarium - "lille hav"), så det er nok derfor, at den bruges ofte ved grundstoffer.--Heelgrasper 22. apr 2005 kl. 20:45 (CEST)
replies: text: ::::Jeg har i øvrigt observeret at fire grundstoffer på engelsk har navne på -um (men ikke -ium), nemlig :en:Molybdenum, :en:Lanthanum, :en:Tantalum, :en:Platinum. Ingen af disse fire ender på -um på dansk. Men der er også stoffer der på engelsk ender på -ium (fx :en:Uranium eller :en:Titanium) men hvor endelsen -ium ikke er med (eller er valgfri) på dansk. --JeppeSN 8. nov 2005 kl. 13:44 (CET)

message: * Titanium: Kemisk Ordbog: Er den engelske skrivemåde. Men står dog opført i RO (suk), men bemærkelsesværdigt, er der ikke skrevet grundstof ud for det, som der fx er ved titan, men RO gør dog kun dette hvis ordet er flertydigt. (suk)
* Tungsten: Gælder det samme som Titanium. (Selvom Tungsten er opkaldt efter en "tung sten".)
Christian75 14. feb 2010, 11:51 (CET)
thread_title:  Kommentarer til navnene 

message: Er denne side nødvendig? Grundstoffer (alfabetisk) kan også bruges til at sortere dem efter atomnummer. Evt omdøbe Grundstoffer (alfabetisk) til Liste over grundstoffer. [Opdagede lige at Liste over grundstoffer vidersender til Grundstoffer. Det virker som om at det samme står lidt for mange steder. --Josso 27. jan 2011, 18:49 (CET)
replies: text: Enig, "Grundstoffer efter atomnummer" synes overflødig nu.  Dog indeholder listen lidt oplysninger som måske ikke optræder andre steder; kunne du ikke prøve at kombinere det hele i én tabel?  Dernæst kan de udgåede listeartikler omdirigeres til den artikel, som bliver tilbage.  Vi anvender i øvrigt ikke "Liste over" i listeartikelnavne, men i stedet flertalsformen af opslaget. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 27. jan 2011, 19:03 (CET)
thread_title:  Foreslået slettet
Diskussion:Divisor

message: Hej Sir48, - Ved nærmere eftertanke finder jeg at man i sin tid på dansk talte om største fælles mål og mindste fælles fold, udtryk som også kan findes med Google. Det henstilles til overvejelse om ikke disse udtryk burde nævnes i artiklen.
Sebastjan 23 apr. 2005 kl. 08:50 (CEST)

message: De omtalte regler forudsætter vist (alle?), at man anvender der ret udbredte 10-talssystem. -- Poul G 6. feb 2006 kl. 08:07 (CET)
thread_title:  Regler 

message: Det er i mine øjne en fejl, at artiklen kun taler om divisor i forbindelse med heltal og delelighed. Andre steder anvendes begrebet for alle typer tal, der deles med. Faktisk burde det meste af artiklen flyttes til en ny artikel "Delelighed" el.lign.
Det er også en misforståelse, når artiklen sætter lighedstegn mellem "divisor" og "faktor".
Pkj61 (diskussion) 27. apr 2020, 16:16 (CEST)
thread_title:  Heltal?
Diskussion:Kommunalreformen

message: Jeg synes navngivningen af de to artikler Kommunalreformen (1970) og Kommunalreformen (2007) er ulogisk, og vil foreslå Kommunalreformen i 1970 hhv. Kommunalreformen i 2007 i stedet. Begrundelsen for at bruge parantesudgaven er vel at gøre det muligt at linke til både reform og årstal fra en artikel - fx "ved Kommunalreformen i 1970" - men årstallet er for mig at se en integreret del af navnet - og man vil jo i sagens natur kunne komme videre til årstalssiden fra den pågældende kommunalreformside.
NB: Jeg har fjernet omdirigeringen af diskussionssiden da dette indlæg vedrører begge kommunalreformartikler.
--JGC 25. maj 2007 kl. 09:31 (CEST)
replies: text: Jeg støtter forslaget. - Kåre Thor Olsen (Kaare) 25. maj 2007 kl. 15:36 (CEST)
thread_title: Navngivning igen-igen
Diskussion:Star Alliance

message: Hedder det japanske flyselskab ikke Nippon Air? -- Bruger:Wegge 23. apr 2005 kl. 11:19 (CEST)
replies: text: Nej: http://www.staralliance.com/star_alliance/star/member_airlines/air_ana.html siger All Nippon Airways Co., Ltd. --Palnatoke 23. apr 2005 kl. 11:24 (CEST)
replies: text: :Og så alligevel - http://www.air-nippon.co.jp/ lader til at være samme firma. --Palnatoke 23. apr 2005 kl. 11:39 (CEST)
replies: text: :: Der er en del flyselskaber der har et officielt navn, og bruger et helt andet i det daglige. SAS og BMI er nogle gode eksempler. Men i dette tilfælde er Air Nippon et datterselskab af All Nippon Airways (ifølge :en:All Nippon Airways. Så jeg tror bare vi skal lade den stå som den er nu. -- Bruger:Wegge 23. apr 2005 kl. 11:44 (CEST)

message: Alliancen har desuden tre regionale medlemmer: finske Blue1, kroatiske Croatia Airlines og slovenske Adria. — hvad betyder regionale i denne sammenhæng? De øvrige selskaber har vel også et regionalt tilhørsforhold til bestemte regioner af verden. -- C960657 2. jan 2006 kl. 19:49 (CET)
thread_title:  Regionale medlemmer
Diskussion:Senatet (USA)

message: Burde det ikke være "Senatet (USA)" eller lignende? Peregrine981 23. apr 2005 kl. 14:38 (CEST)
replies: text: Jo. Især er der vel mulighed for forveksling med det romerske senat. --Palnatoke 23. apr 2005 kl. 14:46 (CEST)

message: Siden er blevet opdateret - Alexander Milan 27.04.10
thread_title:  Opdatering
Diskussion:Dadaisme

message: Leonardo da Vincis maleri af Mona Lisa, er et meget kendt billede. Det er der så en dadaist der har haft fingrene i og så lavet lidt om på det. Hun havde nemlig fået overskæg. titlen var L.H.O.O.Q...og det skulle på en eller anden måde på fransk betyde Hun har en varm røv.
Den sidste sætning er noget løst formuleret. Jeg savner nok også lige at få navnet på dadaisten.--Heelgrasper 24. apr 2005 kl. 01:06 (CEST)
replies: text: :Jeg har forsøgt at omskrive dette afsnit og tilføje lidt faktuelle oplysninger - det er i øvrigt Marcel Duchamp der hentydes til Lise 18. aug 2005 kl. 16:44 (CEST)
replies: text: :Man må også spørge sig hvad pointen med dette ene eksempel er. Er det ikke bedre at give en række eksempler, og så lige fortælle i hvilken henseende de er typiske? --Sangild 7. jan 2006 kl. 13:01 (CET)

message: Hovedparten af denne artikel er blevet til af en anonym 16/2-2005, der ikke har forstået hvad dada var, og som (endda uden at vide det) sætter lighedstegn mellem dadaisme og Duchamp, og derfor ikke får alle de egentlige dadaistiske aktiviteter med. Jeg er så småt begyndt at korrigere disse fejl og (i bedste fald) upræcise formuleringer, og vil fortsætte i etaper fremover. --Sangild 7. jan 2006 kl. 12:58 (CET)
thread_title:  Fuld af fejl og misforståelser
Diskussion:0 (tal)

message: Så vidt jeg husker er 0 selv ikke et naturligt tal. Dette underbygger min bog "Teknisk Matematik" ligeledes. - Mark Jensen 24. apr 2005 kl. 01:13 (CEST)
replies: text: Forklaringen fra artiklen naturlige tal burde vel også være her. Hvis den er korrekt.--Heelgrasper 24. apr 2005 kl. 02:02 (CEST)
replies: text: :0 er netop ikke et naturligt tal, af hvilken grund der findes en mængde, der hedder "naturlige tal og 0". --Palnatoke 8. sep 2005 kl. 07:41 (CEST)
Det følgende er flyttet fra øverst i diskussion for at sikre kronologien samt tilføjet en overskrift og signatur af Arne (Amjaabc) 19. jun 2010, 10:27 (CEST)

message: Artiklen er noget rod. Der  skelnes ikke skarpt mellem:
* brugen af begrebet nul, 
* symboler for  nul, 
*  brugen af nul som ciffer i titalssystemet 
* beregninger  hvor værdien af nul indgår. 
F.eks hvilke af disse fire var  det at de indiske matematikere indførte? Og hvilke brugte mayaerne? De  fleste sprog som har navne for en, to og tre har også et navn for intet, som ved optællinger klart har  værdien nul. Hvor langt tilbage er der brug af ord for intet?  
replies: text: Nu har jeg omstruktureret artiklen så den skelner bedre mellem de  forskellige betydninger af nul.
thread_title:  Kritik af artiklen
Diskussion:Streaming media

message: Siden er i sin nuværende form et copy/paste fra: . Jeg kan ikke se noget på siden der indikere at indholdet ikke skulle være beskyttet af copyright. Gdrr 24. apr 2005 kl. 01:40 (CEST)
replies: text: Selvom de ikke skriver noget om copyright på siden, er den er alligevel. Vi kan omgå den ved at omskrive teksten væsentligt. Iøvrigt ville det måske være hensigtsmæssigt at flytte artiklen til Streaming media eller lignende, da der måske er noget andet i universet, der også er streaming.--Jørgen 24. apr 2005 kl. 10:49 (CEST)

message: Robotten har i flere tilfælde konstateret at den/de følgende eksterne henvisning(er) ikke er tilgængelige. Vær venlig at kontroller at dette er tilfældet, og ret eller fjern dem fra artiklen.
* http://www.helixcommunity.org/
** Paa Streaming media den Wed Jan 25 07:39:41 2006, HTTP Redirect Loop: http://www.helixcommunity.org/ -> https://helixcommunity.org/ -> https://helixcommunity.org/
--WeggeBot 25. feb 2006 kl. 02:32 (CET)
replies: text: Linket virker. --Malene Thyssen 26. feb 2006 kl. 23:13 (CET)
thread_title:  Døde links
Diskussion:Fiktivt sprog

message: Esperanto er et kunstsprog. Hvis det skal henregnes til fiktive sprog give begrebet ikke længere mening, da det så er sammenfaldende i betydning med kunstsprog.--Heelgrasper 24. apr 2005 kl. 04:11 (CEST)
replies: text: Ser ud til, at jeg var lidt for hurtig (eller langsom) på aftrækkeren:p--Heelgrasper 24. apr 2005 kl. 04:12 (CEST)

message: Jeg forstår ikke afgrænsningen mellem fiktivt sprog og kunstsprog. "Et fiktivt sprog er et sprog der er opfundet af en eller flere personer," - så er det et kunstsprog, for det er definitionen på kunstsprog. "... uden at hensigten er at skabe et kunstsprog.". Altså et fiktivt sprog er et kunstsprog som er skabt uden hensigt om at skabe det ... jeg synes ikke at det giver mening. Jeg kan ikke se forskel og synes at artiklen skal samskrives med artiklen om kunstsprog. Byrial 31. jul 2005 kl. 03:07 (CEST)
thread_title:  Hvad er forskellen på fiktivt sprog og kunstsprog