lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Discussió:Voivodina

message: La forma "Voivodina" és tal com es pronuncia "Vojvodina", mot serbi, que és com s'hauria de dir aquest article (a la GEC surt així). En hongarès de la Vojvodina en diuen "Vajdaság". Enric, 17:45, 8 set 2005
Però segons la traducció que ofereix el Salt, poses en castellà "Vojvodina" i t'ho tradueix a "Voivodina". Supose que serà perquè s'interpreta que "Vojvodina" ve de l'alfabet ciríl·lic "Војводина" i aleshores si ve d'un alfabet no llatí, la paraula en qüestió s'ha d'adaptar a l'ortografia catalana i no fer transliteracions, llavors seria "Voivodina". La veritat, com el serbi s'escriu en llatí i també en ciríl·lic, potser que és ací on hi ha el conflicte. Bé, no sóc erudit en llengua catalana però expose el meu parer.--Pepetps 17:41 9 set, 2005 (UTC)
Precisament perquè el serbi també es pot escriure en alfabet llatí, els mots serbis no es transliteren diferentment de com ja ho fan ells mateixos. Així, tenim Sarajevo, i no pas Saraievo, que és com correspondria segons la pronúncia. --Enric 18:04 9 set, 2005 (UTC)

message: Crec que hi ha un excés de traduccions a la primera línia, o que s'haurien d'incorporar a l'article de forma diferent. --Mcsmp (disc.) 20:33, 8 gen 2021 (CET)
thread_title:  1a línia
Discussió:Monarquia

message: ¿Que es la monarquia?

message: No totes les monarquies són hereditàries. Les monarquies d'origen germànic, com el Regne de Toledo o el I Reich, eren electives. L'heretabilitat no és un tret fonamental del sistema monàrquic.
--Wamba 10:54, 28 juny 2007 (CEST)
thread_title:  Monarquies no hereditàries 

message: S'han posat com a referència els següents enllaços:
* La Corona como símbolo democrático, per Yolanda Gómez Sánchez, catedràtica de Dret Constitucional, publicat a La Vanguardia (30/05/2004) 
* El Rey en la Constitución, per Francesc de Carreras, catedràtic de Dret Constitucional de la UAB, publicat a La Vanguardia (05/01/2008) 
* La modernidad coronada de España, per Philippe Nourry, publicat a La Vanguardia (05/01/2008) 
* Arguments en defensa de la Monarquia a Europa] a Monarquia Europea 
Tots quatre són articles d'opinió (o blogs d'opinió), que gairebé no aporten dades per recolzar l'article. Si algun dels quatre aporta alguna dada que serveixi de referència a algun punt de l'article s'hauria de marcar com amb , però si no és així crec que els quatre enllaços s'han de treure d'acord amb VP:EE.--Pere prlpz (discussió) 18:15, 9 juny 2008 (CEST)
replies: text: Jo tb ho crec. Fet.--Josepsbd (discussió) 17:48, 2 nov 2008 (CET)
thread_title: Referències (o no)

message: (Primero:perdona me que escribo en castellano, yo soy de sudamerica y no sé catalán)
Que ráro que es a encontrar un articulo sobre la tema de monarquía en catalán !!!Yo pensé que la palabra en catalán para la Monarquía es La República! LOLOLOL --Julio Cesar (discussió) 18:25, 3 març 2009 (CET)
thread_title:  ¿¿¿¡¡¡Monarquía en Catalán???!!! 

message: L'apartat 3, Situació actual de les monarquies diu textualment: "També hi ha tres microestats amb monarquia (Liechtenstein, Mònaco i Andorra)". A Andorra no hi ha cap monarquia. Abans de la Revolució francesa un dels coprínceps era el rei de França.
Anselm Quixal
replies: text: A Andorra hi ha un coprincipat parlamentari, que és una forma de monarquia parlamentària. Abans un dels coprínceps era rei fora d'Andorra i ara no ho és, però a Andorra segueix essent copríncep. De fet, també el Vaticà és esmentat sovint com una monarquia.--Pere prlpz (disc.) 18:24, 14 set 2011 (CEST)
Efectivament Andorra és una monarquia perquè és segons la constitució un coprincipat parlamentari. L'article està correcte.--Boigandorra (disc.) 16:18, 9 nov 2017 (CET)
thread_title: Andorra
Discussió:Romanx

message: Hi ha una definició del què significa una síl·laba tancada o oberta? És aquest concepte propi de la gramàtica catalana? Jo no ho havia sentit mai per al català o per al castellà, si no m'equivoque no existeix aquesta noció, sí en fonètica, però no és tan emprada com per a no fer un xicotet esment en este article, o el que seria millor fer un enllaç cap a un article que en ho explique (ja hi ha un article sobre [Síl·laba] es podria incloure i ampliar este.—Ludor | (ho discutim?') 23:39 9 set, 2005 (UTC)

message: Encara que a vegades en algún lloc cuan es parla del romanx se li pot dir retorromànic, dins del retorromànic hi ha dues branques més, diferens del romanx: lo friulà a prop de Venècia i el lladí a les Dolomites.--LODUCDIXAR (discussió) 16:55, 23 feb 2008 (CET)
thread_title:  Romanx no es el mateix que retorromànic 

message: Crec que el sobreselvà està prou referenciat i te prou longitud com per haver de fusionar-se. --Amortres (disc.) 18:06, 1 abr 2021 (CEST)
replies: text: El mateix per a l'Engiadinès --Amortres (disc.) 10:17, 4 abr 2021 (CEST)
replies: text: : Procedeixo a eliminar les propostes --Amortres (disc.) 16:22, 19 abr 2021 (CEST)
replies: text: :: I els petits que queden, igual --Amortres (disc.) 07:25, 17 des 2021 (CET)
thread_title:  Fusió de Sobreselvà i Engiadinès
Discussió:Hernán Cortés

message: Hi ha alguna referència que permiti afirmar que Hernán Cortés signava Ferran? --VRiullop 17:32 12 set, 2005 (UTC)
replies: text: Les alternances entre aquests noms en el castellà de l'època són habituals. Evidentment Fernando i Hernando són el mateix nom, amb manteniment o pèrdua de la F- inicial. Fernán y Hernán son el mateix, amb apòcope de la vocal final i subsegüent caiguda de la -d que resta en posició inestable (-nd > -n, com en català SECUNDUM > segon). Això de Ferrán s'explicaria per assimilació de les dues consonants veïnes -rn-, però sí que es veritat que no em sona massa. Però d'això extraure les típiques teories de la conspiració sobre si era català...en fi. --Comandant Rampas 22:15, 25 març 2007 (CEST)

message: Un article revelador:
Ferran Cortes era súbdit de la Corona d'Aragó
--JoanKeops (disc.) 23:02, 13 ago 2011 (CEST)
Escut de Ferran Cortès AMB SENYERA:
Retrat de Ferran Cortès amb l'escut del Regna d'Aragó:
Els enllaços posats aquí sol fan referència al sr. Jordy Bilbeny, no hi ha referències de cap altre tipus i aquestes no són imparcials, a més les teories d'aquest sr. sol la recolzen el mateix i quatre que l'envolten, qualsevol historiador d'Espanya, de Catalunya i del món desmunten amb bastant de facilitat les seves fantasies, és per això que no seria seriós mantenir aquests enllaços amb tals referències. --MiguelAngel fotografo 01:30, 7 maig 2007 (CEST)
thread_title:  QUI FOU REALMENT Ferran Cortès? 

message: Articles que defensen un Cortès aragonès:
*Ferran Cortés era un subdit de la Corona d'Aragó
*Ferran Cortès el conqueridor
*Los Anales de Aragon, p.622, La familia de los corteses que aunque trae su origen de Lombardia se lo estableció el Reyno de Aragón
--JoanKeops (disc.) 13:39, 22 des 2012 (CET)
thread_title: Hernán Cortés era aragonés

message: Articles que defensen un Cortés Comte de la Ribagorça, Duc de Luna i Princep de Jerusalem.
*
--Catsarreulluitant (disc.) 12:47, 24 des 2012 (CET)
thread_title: "Hernán Cortés" era de la Ribagorça

message: , dins del Viquiprojecte:Els 1.000.--amador (disc.) 05:47, 24 jul 2009 (CEST)
thread_title:  Traducció-amplaició
Discussió:Brunei

message: *El lema nacional que surt a la versió anglesa "Always in service with God's guidance" no és el mateix que surt a les versions francesa i alemanya. M'he decantat per aquesta darrera opció per simple si més gent ho diu deu ser correcte.
*No sé quina és la ciutat més grossa del país. Suposo que la capital, però no n'estic segur.
*El gentilici no sé quin és.
--Jahecaigut 22:41 12 set, 2005 (UTC)
*Segons Crest of Brunei el lema nacional, que figura escrit en caràcters aràbics dins la mitja lluna que hi ha a l'escut (el qual també està representat a la bandera), és, en anglès, el que deies més amunt: "Always in service with God's guidance". A sota de la mitja lluna hi ha una cinta amb el nom de l'estat també en caràcters aràbics: "Brunei Darussalam" (Brunei, terra de pau).
*Segons el World Gazetteer, la ciutat més poblada és la capital, Bandar Seri Begawan (64.409 hab. segons càlculs del 2005), seguida de Kuala Belait (31.178) i Seria (30.097); és a dir, grans ciutats no són...
*El gentilici no l'he trobat documentat enlloc en català. Per tant se suposa que és "de Brunei", tal qual. De tota manera a la Universitat de Brunei tenen una col·lecció anomenada, en llatí, "Bruneiana". Per tant, si el gentilici llatí (inventat a posteriori, és clar) és "bruneianus", en català podria ser "bruneià"... Però per si les mosques jo no hi posaria res.
--Enric 13:41 13 set, 2005 (UTC)
thread_title: Dubtes
Discussió:Objecte volador no identificat

message: No estic d'acord a utilitzar este tipus d'expressions (i/o):
replies: text: no han estat sinó fraus i/o malinterpretacions.
Veigs que li lleva caràcter enciclopèdic, sembla un text més bé col·loquial.Ludor | (ho discutim?) 20:46 13 set, 2005 (UTC)‎

message: És platell volador un terme correcte? Jo he sentit més cops platet volador.--Galifardeu 00:53, 10 des 2006 (CET)
thread_title: Platell volador
Discussió:República Turca de Xipre del Nord

message: Crec que s'ha de dir República Turca de Xipre del Nord i no pas República Turca del Nord de Xipre. Si és així, s'han de modificar els articles que enllacen a la segona opció (Mar Mediterrània, Xipre, Unió monetària i Nakhtxivan. Pere 11:21 14 set, 2005 (UTC)
replies: text: Completament d'acord amb la teva primera opció, i més tenint en compte que tots els altres idiomes romànics anteposen Xipre al Nord. Pel que fa al mapa (per a qui l'hagi fet), caldrà canviar també el nom del territori, i de passada corregir la Mediterrània, ja que ara hi diu "Mediterrànea". Enric, 14:13, 14 set 2005

message: A l'article ja hi ha dues fonts fiables que avalen descriure l'RTXN com a estat titella de Turquia. Si calgués, se'n podrien trobar 20 o 50 més. El que no es pot fer és retirar informació degudament referenciada per substituir-la per un eufemisme.—Leptictidium (digui) 20:10, 4 oct 2020 (CEST)
thread_title:  Estat titella
Discussió:Micos

message: No acabo d'entendre aquest article, ni la diferència que aporta respecte a hominidae. A més, el diccionari diu que un mico és un simi amb cua llarga, tot al contrari del que s'afirma aquí. No sé què se n'hauria de fer, fusionar? esborrar? millorar? --VRiullop 20:28 15 set, 2005 (UTC)
replies: text: Realment el contingut no encaixa. La taula no és la corresponent al contingut. Llull · (vostè dirà) 13:45, 10 ag 2006 (UTC)

message: He eliminat l'últim paràgraf; la informació que hi havia va més aviat a Creacionisme, o potser fins i tot a Viquipèdia:Humor. —Leptictidium (discussió)  11:18, 26 feb 2009 (CET)
thread_title: Eliminació de contingut

message: Caldria aclarir quins és el contingut de l'article. A la GEC ho deixen en mico: Simi, especialment de cua llarga. I al DIEC, amb menys matís: Simi de cua llarga. Els de la wiqui espanyola es dediquen a defensar les seves diferències amb els anglesos (:en:monkey vs :en:ape), els quals el tenen ben desenvolupat. Un article important que pot ajudar a aclarir malentesos de forma (un "mono"!) i contingut.--Peer (discussió) 08:42, 22 març 2009 (CET)
replies: text: El contingut segueix sense quadrar. Per exemple, està parlant de la subfamília dels primats, quan els primats són l'ordre sencer. S'hauria d'acabar d'aclarir.--Pere prlpz (disc.) 11:33, 1 març 2013 (CET)
replies: text: :A més, anant mirant el diccionari (cal mirar unes quantes definicions) és força més restrictiu que aquí. És més, tampoc estic segur que el diccionari quadri del tot (si els gibons no tenen la cua llarga, pot ser que al final no quedi res dins de la definició).--Pere prlpz (disc.) 11:36, 1 març 2013 (CET)
thread_title:  Contingut i interwiquis 

message: Segons el DIEC:
*Mico: [LC] [ZOM] Simi de cua llarga.
*Simi: m. [LC] [ZOM] Mamífer de l’ordre dels primats, especialment primat antropomorf.
*Antropomorf: m. pl. [ZOM] Grup de primats sense cua, els més pròxims i semblants als humans, integrat per simis pertanyents als catarrins, que comprèn la família dels hilobàtids, amb els gibons, i la dels pòngids, amb l’orangutan, el ximpanzé i el goril·la.
Així que comencem tenint la cua llarga i acabem sense cua ...Xvazquez (disc.) 11:07, 11 abr 2021 (CEST)
replies: text: En les definicions del DIEC no hi veig cap problema, ja que el que diu el DIEC és que hi ha 1) simis que tenen la cua llarga, que es diuen «micos»; i 2) simis que no tenen la cua llarga, que no es diuen «micos» i entre els quals es troben els antropomorfs. El problema rau en el nostre article, que per algun motiu diu que els micos són antropomorfs. He eliminat aquesta paraula de la intro i crec que amb això ja resolem la qüestió.—Leptictidium (digui) 08:53, 12 abr 2021 (CEST)
thread_title:  Impossible saber què és un mico
Discussió:Tennis

message: NORMES DEL TENNIS
- Quan es fa el servei, la pilota a d'entrar en el rectangle creat.
- Es canvia de camp en els punts imparells. (1,3,5...)
- Guanya el set, el competidor que primer arriba a 7 punts.
- Sempre s'ha de guanyar de 2 jocs.

message: La nova Ortografia de l'IEC diu que "el grup nn se simplifica en alguns manlleus com escàner, espinàquer, tenis (i tenista, frontenis), xeiene, i en alguns cultismes com britànic, Aníbal, Apenins, Peloponès."
Per altra banda, l'AVL té "tenis" com a forma principal i "tennis" com a forma secundària. Però només té els derivats "tenista, tenístic...", no té "tennista, tennístic...". 
La forma original en el diccionari de Fabra era "tenis". Després l'IEC va introduir "tennis", sense abandonar "tenis". Però "tennis" té l'inconvenient que no reflecteix ni la pronúncia anglesa ni la catalana. 
Per tot això, sembla raonable que ací usem "tenis" i derivats. Es pot esmentar "tennis" com a forma anglesa no adaptada. --Jaumeortola (disc.) 10:27, 6 des 2016 (CET)
thread_title:  Grafia: tennis / tenis
Discussió:.cat

message: Caldria posar la plantilla per a dominis.
Caldria millorar la Història, anant a l'arrel de la reclamació de dominis propis.
--Marc 21:33 16 set, 2005 (UTC)
replies: text: He afegit plantilles basant-me en la versió anglesa.

text: També caldrà comentar les diferents reaccions un cop ha estat aprovat. Toniher 18:33 17 set, 2005 (UTC)
El nom d'aquest article no hauria de ser només .cat? Ho dic perquè tots els dominis tenen aquest tipus de nom (.ad, .fr, .es, etc.), i crec que s'hauria de mantenir el format. TXiKi 17:38, 14 set 2007 (CEST)
replies: text: : Si accedeixes a la pàgina de .cat també arribes aquí. De fet, amb els altres domini va igual... la pàgina .com redirigeix a domini .com. --Xcaballe 12:11, 17 set 2007 (CEST)
replies: text: :: Tens raó amb el domini .com, però em sembla que és un dels únics. .net, .org, .es,... no redirigeixen. TXiKi 20:53, 24 set 2007 (CEST)
Què us semblaria afegir al quadre lateral una casella "nombre de dominis registrats"? Des d'aquí podem fer el seguiment.--Monturiol (discussió) 14:41, 28 ago 2008 (CEST)

message: La frase a la introducció que fa referència a l'Ajuntament de Girona és incorrecta. L'enllaç actual és girona.cat, així que no hi ha cap "escàndol que no s'hagi volgut solucionar". --Meldor (disc.) 00:02, 6 gen 2010 (CET)
thread_title:  Ajuntament de Girona
Discussió:Partit Obrer d'Unificació Marxista

message: * Algú podria documentar la relació entre el POUM i la OCI (Organització Comunista Internacional)? Sembla ser que, a diferència del POUM, la OCI va tenir certa activitat a Catalunya durant la dècada de 1970.
L'OCI era i es una organització trokista enquadrada dintre del corrent "lambertista", sense cap vinculació amb el POUM, que recordem, mai es va declarar troskista a pesar dels seus contactes amb León Trosky i la seva oposició a Stalin.
--Petrer 14:38 19 set, 2005 (UTC)
JO no entenc quina obsessio te algun en o be, apropiar-se de la tradició original del POUM, el BOC, el PCC d'Arquer, etcetera, fent-lo derivar cap al PSUC (!!!!) -o sigui els seus botxins o els criats dels seus botxins en el millor dels cassos-, cap al nacionalisme d'esquerres, o obcecats amb emparentar-lo amb el trosquisme (una mena de "demonització" que recorda al joc infantil de "la pesta", que justificaria ves a saber que) ESTEM AL 2011!!! --PereJoan (disc.) 20:39, 2 jul 2011 (CEST) Una altra xorrada; que l'MSC era un partit nacionalista català, pero si és l'antecessor del PSC!! Uns altra: els seus dirigents van ser detinguts i els membres passaren a la clandestinitat. cal citacio??? A quin pais pertany aquesta vikipedia?? realment si, calen les citacions, pero tambe estaria be que qui afegeix aquestes etiquetes cites be a que obeix metrallar aquest article aixi i el seu interes personal en el tema
--PereJoan (disc.) 14:45, 14 ago 2012 (CEST) No se qui és, però vaig a comencar a canviar les "cal citació" de l'antitrosquista/antipoumista de torn, per efectivament citacions, em callo l'opinio sobre la vocacio professional verda de qui les hagi posat
No se si el company "cal citació" -no m'entretindre a veure qui és- li cal citació per saber si plou o fa vent. Fins i tot l'avi psuquero -dels pocs que deuen quedar- més estalinista donarà per cert això sense més "De fet, la posició de força de Stalin fa que finalment el POUM siga deposat, amb l'oposició de la CNT, del govern que va compartir amb les altres forces d'esquerra des de l'inici de la contesa al juliol de 1936." Surt a les cronologies. I aixi l'article i tot el que tingui a veure amb el pum-troquisme, farcit en aquest cas dels "cal citacio". No entenc que 75 anys despres hi hagi algu -tan infantil diria- que encara converteixi aquesta historia en una batalleta maniquea entre bons i dolents, de la qual queden 4 avis i àvies en vida. A veure si madurem.
replies: text: Pere Joan tranquil, la demanda de més citacions en un article d'història que pràcticament el 90% està sense referenciar no és cap bajanada. Jo mateix et demano que en totes les edicions que fas hi afegissis sempre la font i la pàgina referenciades.--Galazan (disc.) 01:37, 19 ago 2012 (CEST)

message: --Kippelboy (disc.) 06:28, 8 des 2012 (CET)
thread_title:  Reaprofitament de continguts
Discussió:Jafudà Cresques

message: A les enciclopèdies catalanes, i tradicionalment, aquest cartògraf ha estat conegut com a "Jafudà Cresques"; el nom "Jehuda" (que a la nostra enciclopèdia hauria de ser "Jehudà", ja que és un mot agut) és la transcripció anglesa del mot hebreu, que en català medieval s'acostumava a escriure "Jafudà". En una novel·la relativament recent (1998), "L'Atles furtiu", d'Alfred Bosch, que va sobre la peripècia de la creació de l'Atles Català, sempre es parla de Jafudà. Crec que hauríem de reanomenar-ho, no? Corregeixo el text i ho reanomeno. Si hi veieu gaires impediments, sempre es pot tirar enrere... Enric, 10:00, 21 set 2005

message: Jafuda Cresques/Jaume Ribes, mai va ser cridat per Enric el Navegant el 1420 per dirigir l'escola de Segres, per la senzilla raó que ja era mort el 1410, com va demostrar Jaume Riera i Sans a "Jafudà Cresques, jueu de Mallorca, mestre de mapamundis i bruixoles", a "L'atlas català de Cresques Abraham" (1975) pag. 14-22 i la revista Randa núm. 5 (1977) pàg. 51-66. Entre la documentació que publica, documenta un plet a Barcelona, de febrer de 1410, entre Anna, la mare de Jafuda, i Dolça, la seva vídua, sobre els aliments i la dot respectives.
La confusió, com es veu, ha estat resolta fa relativament poc, i és deu a que les fonts portugueses, quasi un segle posteriors als fets, parlen d'un Jacomé de Mallorca que la historiografia va confondre amb Cresques:
Joao de Barros (1496-1570), : -mándou vir da ilha de Mallorca um mestre Jacome, hornera mui douto na arte de navegar, que fasia e instrumentos náuticos e que Ihe custou muito pelo trazer a este reino para ensinar sua sciencia aos officiaes portuguezes d'aquella mes ter".
Duarte Pacheco Pereira (s. XV—1533): isso mesmo mandou á ilha de Malhorca por um mestre Jacome, mestre de cartas de marear, na qual ilha primeiramente se fezeram as ditas cartas, e com muitas dadiuas e mercés ho ouue nestes Reynos, ho qual as ensinou a fazer áquelles de que os que em nosso tempo viuem, aprendéram."--Lliura (disc.) 09:45, 8 ago 2009 (CEST)
thread_title: L'escola de Sagres
Categoria Discussió:Espais d'interès natural

message: Caldria afegir-hi les diferents legislacions (i noms que pot tenir aquest concepte) a la resta dels Països Catalans, a Europa i a la resta del món. Toniher 23:58 20 set, 2005 (UTC)

message: S'està considerant moure aquesta categoria, discutit a Viquiprojecte Discussió:Patrimoni natural#Categorització. --V.Riullop (parlem-ne) 08:40, 23 oct 2013 (CEST)
thread_title:  Reanomenament
Plantilla Discussió:Amèrica Central i Carib

message: Tots aquests països ja estan dins la plantilla "Amèrica del Nord i Central" (anomenada {Amèrica del Nord}), ja que era difícil destriar-ne alguns de si anaven al Nord o al Centre. De tota manera, aquí hi falten totes les illes del Carib, no? Enric, 14:45, 22 set 2005

message: Per què les Bahames estan posades com a Carib, si estan a l'Atlàntic? --83.32.71.29 16:08, 21 març 2007 (CET)
thread_title: Bahames??

message: França es troba a dos llocs, com estat independent amb que té territoris i dins de l'apartat Dependències. Perquè? Si es segueix el mateix procés, perquè el Regne Unit no es troba a tots dos llocs? Que determina estar en un lloc o un altre? Suposo que hi ha una explicació i per tant, no m'atreveixo a tocar res.--Maltrobat (disc.) 20:15, 3 gen 2011 (CET)
thread_title:  França?
Discussió:Eivissenc

message: Gràacies!!!
Un detall,a mallorca no es diu ets amos, es diu els amos
hi ha una llista de noms especifics que s'escriuen amb article el,la
replies: text: Del llibre de la referència: "En la forma masculina plural, davant vocal o h, l'eivissenc ofereix una particularitat, ja que continua essent es, com davant consonant. A Eivissa i a Formentera deim es llibres, com a Mallorca, però no ets amos, ets horts, sinó es amos, es horts". Canviam l'exemple per ets horts? --VRiullop (parlem-ne) 19:08, 29 nov 2006 (CET)
Una cosa: aquí diu que hi ha ús compartit de boix i al·lot, però aquestes dos paraules realment no són sinònimes, almenys a Eivissa. Al·lot seria noi i boix seria nen, és a dir, un boix és més jove que un al·lot. Amb sis anys ets un boix, no un al·lot i amb quinze ets un al·lot, no un boix.--ToniEivissa (discussió) 14:14, 13 des 2007 (CET)

text: D'acord amb el matís. En lloc de "compartit amb el balear al·lot" el que hauria de dir és que al·lot és compartit amb les altres illes. En canvi boix (nin a Mallorca) és eivissenc.--V.Riullop (parlem-ne) 17:00, 13 des 2007 (CET)

message: S'han canviat les variants de dos a tres, afegint el josepí. L'únic tret que s'explica del josepí és l'absència de la e neutra tònica. Aixó passa no només a Sant Josep sinó també a Sant Agustí, Santa Agnès i Sant Antoni. També passa a altres llocs: Maó o Binissalem a més, és clar, del Principat on és una e oberta i del País Valencià on és una e tancada. Cal una referència per veure si aquest localisme té rang de variant lingüística. --VRiullop (parlem-ne) 18:21, 17 des 2006 (CET)
thread_title:  Josepí 

message: Algú ha modificat on vaig escriure que la paraula jupetí (emprada en eivissenc) era valencià i ara hi diu que és espanyol, que en valencià diu guardapits. Això que jupetí era una paraula valenciana ho vaig treure d'Enciclopèdia catalana|. A més, el Diccionari català-valencià-balear hi apareixen diverses zones del País Valencià on s'empra, a més de Tortosa i evidentment Eivissa. D'altra banda, la paraula armilla és una paraula catalana emprada habitualment a Catalunya i així apareix al diccionari normatiu i a qualsevol altre. No tinc cap dubte que el seu origen és castellà, però és una paraula catalana.
replies: text: Ho he canviat, guardapits i armilla són sinònims. --V.Riullop (parlem-ne) 16:22, 3 juny 2010 (CEST)
thread_title:  jupetí i armilla