lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor:Mersad Berber

message: Stavio sam Šablon o autorskim pravima jer je kompletan tekst preuzet sa . 
Roque, bilo bi dobro kada bi mogao ili izmijeniti tekst članaka da bude orginalan (nagrade i činjenice poput datuma rođenja, naravno, mogu i treba da ostanu) ili ukloniti ga. E.B. 19:26, 17 Dec 2004 (CET)

message: Akademski slikar, rođen je 1. januara 1940. godine u Bosanskom Petrovcu, u Bosni i Hercegovini. Slikarstvo je diplomirao na Akademiji likovnih umjetnosti (ALU) u Ljubljani 1963. godine, u klasi profesora Maksima Sedeja. Postdiplomski studij grafike kod profesora Rike Debenjaka, dovršava 1965. godine.
Kolektivno izlaže od 1961. godine, a prvu je samostalnu izložbu imao već 1965. godine u Gradskoj galeriji u Ljubljani. Od tada započinje umjetnikovo višestrano predstavljanje javnosti.
Vanredni profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu postaje 1978. godine. U međuvremenu se profesor Berber svrstava među najpoznatije i najtraženije savremene svjetske umjetnike, a njegovi radovi su postali sastavni dio brojnih javnih i privatnih zbirki, kao i muzeja u čitavom svijetu.
Tate Gallery u Londonu je 1984. godine otkupila jedan njegov rad, što ga je neupitno svrstava uz bok mnogim velikim imenima okupljenih u ovom restižnom svjetskom muzeju. Vrsnost slikara i ilustratora predstavio je ilustriranjem brojnih značajnih knjiga, za koje je dobio najviše međunarodne nagrade. Njegova su scenografska rješenja prezentirana na pozornicama u Sarajevu, Vašingtonu (Washington DC, USA), i Zagrebu. Autor je crtanog filma "Tempo secondo", u proizvodnji "Zagreb film"-a, 1980-1985. godine. 
Započevši s 1966. godinom pa do danas, dobio je pedesetak umjetničkih nagrada, među kojima su i nagrade gradova Sarajeva i Banja Luke, više nagrada u Zagrebu, Beogradu i Rijeci, te značajne nagrade u Dubrovniku, Trstu, nagrade sarajevskog lista "Oslobođenje", te nagrada ZAVNOBIH-a (1992). 
Medju svjetske važne nagrade nezaobilazno treba izdvojiti one u 
- Sao Paolu, 
- Alessandriji,(Alessandria, IT);
- Firenci (Firenze, IT);
- Tokiju (Tokio, JP);
- Nju Delhiju (New Delhi, IN) - Velika premija Lalit Kala Academy, 1978. , kao i I. nagradu World Book Fair, 1980. godine;
- Monte Karlu (Monte Carlo, MO)- Nagrada ICOM-a, 1978. godine;
- Madridu, (Madrid, ES);
- Lajpcigu, (Leipzig, FRG);
- Varni (Warna,BG);
- Krakowu (Krakow, PL) Trijenale 1997. godine.
Opsežne monografije objavljene su 1980. i 1985. godine u izdanju Mladinske knjige, Ljubljana, te 1997. godine u izdanju Sol Intercontinental, Ljubljana. Od 1992. godine živi i radi u Zagrebu.
thread_title:  Tekst sa clanka
Razgovor:Aleksandar Veliki

message: == Problem sa ovim člankom ==
Nakon linkovanja Aleksandra Velikog sa Filipom II ugledah neke nebuloze (čitaj: vandalizme) i pođoh da im uđem u trag
i vidim da je problem malo veći, jer je tekst bar jedno 15 puta prepravljan nakon vandalizama, tako da ako se vrati na tadašnje stanje, gube se sve prepravke na ovamo, a ako se ne vrati, onda fali povelik komad teksta... Šta činiti?
--ssbljk 20:10, 25 mar 2005 (CET)
Pa mislim da sada je kako treba.Dejvid 18:15, 31 mar 2005 (CEST)
aleksandar makedonski makedonec. solun e makedonski no nepravilno odzemen. kako moze aleksandar da e grk koga toj vojuval so grcite. imeto makedonija e so vekovi. a isto taka i Grcija ili helada e so vekovi a voedno i nema nisto zaednicko.

message: Za odabrani ili dobar? Šta kažete? --Arnel  (razgovor) 16:55, 19 august 2020 (CEST)
thread_title:  Mišljenje
Razgovor:Alija Izetbegović

message: {{Stranica_za_razgovor}}
{| class="infobox" width="220"
|-
!align="center"|[[Slika:Exquisite-bz2.png|50px|Arhiva]]
'''Arhiva'''

message: |-
|align="center"|
[[Razgovor:Alija Izetbegović/Arhiva|Arhiva 1]] <small>(do 7. maja 2015.)</small><br>
|}

message: U odlomak o nagradama dodati nagradu "Nagrada mira Kadesh" koja mu je krajem posthumno septembra ove godine dodijeljena u turskom gradu Corumu na Međunarodnom simpozijumu mira. --
replies: text: Navedite referencu i Vaša želja biće uslišana! --Golden Bosnian Lily (r) 19:19, 1 oktobar 2017 (CEST)
http://aa.com.tr/ba/dnevni-naslovi/turska-aliji-izetbegovi%c4%87u-posthumno-dodijeljena-nagrada-mira-kadesh/921819
Hvala.
thread_title:  Nagrada Kadesh 

message: Bilo bi korisno ubaciti kao sekciju "pogledati još", ali i negdje unutar teksta ovu wiki stranicu:
https://bs.wikipedia.org/wiki/Spisak_mjesta_imenovanih_po_Aliji_Izetbegovi%C4%87u
~~Antifašist~~
replies: text: --- CH3OHCl3Radodaj H2O 11:36, 21 oktobar 2017 (CEST)
thread_title:  Mjesta nazvana po Aliji
Razgovor:Pitagorina teorema

message: treba postaviti stepene na formulu c2=a2 + b2

message: Munjo, mislim da nemaš pravo! Kao akademski wiki urednik trebao bi težiti perfekciji u matematskoj definiciji. Kvadrat koristiti je nije precizno. možda koristiti izraz kvadrat vrijednosti dužine ili tomu slično. u  teoremi se radi, što kao tehnicar i inženjer znaš, o površinama. ovako se može protumačiti, da se kvadrati kao geometrijski likovo sabiraju, a to ne ide. ko je god napisao taj uđbenik pisao ga je lišem nelogičnom nivou. ovdje se radi o zbiru površina a ne o zbiru kvadrata!--AnToni(R) 18:38, 23 juli 2019 (CEST)
replies: text: Kvadrat u ovom slučaju znači matematičku operaciju kvadriranje. Dokaz za to je postojanje termina kao što su: kvadrat zbira (a+b)^2 = a^2+2ab+b^2, kao i kvadrat razlike (a-b)^2, između ostalih. --Munja (razgovor) 19:45, 23 juli 2019 (CEST)
replies: text: : U definiciji kvadrata zbira i zbira kvadrata su brojcani ili opći parametri. u ovoj se teoremi govori o površini i mi smo< vjerovatno jedina wiki koja definiše teoremu na banalni neuki način, kao ona pjesmica: "Kvadrat na hipotenuzom, to zna svako dete, ravan je zbiru kvadrata nad obe katete". pojednostavljena pjesmica za treći osnovne! ovdje bi se teoreme trebale stručnije definisati!--AnToni(R) 19:52, 23 juli 2019 (CEST)
thread_title:  Teorema
Razgovor o Wikipediji:Vrata zajednice

message: Zamolio bih upućene da malo razjasne sistem rada na Wikipediji.
Vjerovatno većina nove teksove postavlja tako što prevodi sa drugih jezika.
Pošto većina naših posjetioca trenutno pak vjerovatno taži po drugim jezicima postavlja se pitanje kako adekvatno izvršiti linkovanje sa drugih jezika, odnosno da li dotično vršimo mi ili prepuštamo slučaju tj. editorima drugih jezika?Bosnawi 10:01, 10 mar 2005 (CET)
Uglavnom kad mi napravimo članak mi moramo uspostaviti interwiki linkove sa drugim wikipedijama, tj. staviti link za naš članak na njihovoj stranici i onda copy/paste-ovati pun interwiki list na našem članku. Međutim, ustvari samo se treba uspostaviti interwiki link sa engleskom i njemačkom wikipedijom. Onda ubuduće kada druge wikipedije naprave taj članak i copy/paste-uju pun interwiki link sa engleske wikipedije imaće link na našu. Za te koje već imaju članak koji smo mi tek tad napravili, postoju botovi koji ponekad kompletno uspostave interwiki linkove. Asim Led 21:36, 10 mar 2005 (CET)
replies: text: :Složio bih se sa tobom pri čemu bih još dodao hrvatski i srpski jezik. U svakom slučaju ću se sljedeće vrijeme malo pozabaviti dotičnom problematikom, da vidim možemo li pojednostaviti proceduru.Bosnawi 10:29, 11 mar 2005 (CET)
thread_title: Linkovanje sa drugih jezika

message: A new attempt to get the Wikimedia community to collaborate on multi-lingual tasks is the Wikimedia Collaboration of the Week. Please see the page on meta for details. It would be great if you could translate the following and add it to . The text below is from :en:Template:Wm-cotw and will be updated every week. Thanks. Angela 21:18, 3 apr 2005 (CEST)
The Wikimedia Collaboration of the Week is an attempt to get the Wikimedia community to join forces in tackling problems that affect all our projects. The current COTW is to create a standard multilingual manual for the MediaWiki software. The help pages should be linked from Help:Contents on Meta, our Wikimedia-wide coordination wiki. Please see the instructions for this COTW and help to make it happen!
thread_title: Wikimedia Collaboration

message: Na ovoj stranici postoji podnaslov sa imenom pitanja. Mozeli mi neko objasniti sta je smisao stranica opca pitanja, tehnicka pitanja, pitanja za korisnike i pitanja za administratore. Naime vrh stranice navodi slijedece: "Za opća pitanja i razgovor sa zajednicom posjetite Čaršiju". Zbog ove recenice je za ocekivati da ce vecina korisnika postaviti pitanje na carsiji a ne na stranicama za pitanje. --EmirA 12:09, 2 februar 2007 (CET)
*hello, please translate this article in you'r nice language. best regards--:glk:User:AminSanaei
thread_title:  Pitanja
Razgovor:Mehmed-paša Sokolović

message: Može li se članak otključati za registrirane korisnike? Treba pod hitno izbrisati one tačke iza rimskih brojeva i same rimske brojeve zamijeniti nazivima mjeseci (npr. 17. novembar 1553) Amsal 00:12, 29 juli 2008 (CEST)
Otključao sam stranicu. Skinuo sam informaciju u prvom djelu o imenu. Taj dio treba doraditi ispod. Pokusacu to uraditi sutra. Pozdravi --EmirA 00:49, 29 juli 2008 (CEST)
thread_title:  Otključavanje 

message: Zašto "tri do pet mostova na prostoru Bosne" ako se potom nabrajaju četiri (u samoj Bosni)? Koji je peti za koji se pretpostavlja da je njegov i zašto se pominje broj "tri"? — Prethodni nepotpisani komentar napisao je Annabelleigh (razgovor • doprinosi) 00:00, 8 novembar 2009
replies: text: Ja mislim da je u pitanju Kozija ćuprija u Sarajevu, koja je navedena u ta četiri mosta, a da se za nju samo pretpostavlja da je gradio Sokolović (zato se spominje 3), a pet mostova je valjda ukupno sagradio (od čega 4 u Bosni i 1 u CG), pa moguće da je samo pogrešno napisano. Ali opet nisam siguran. --Smooth O 09:18, 8 novembar 2009 (CET)
thread_title:  "tri do pet mostova"? 

message: Nikola Šubić Zrinski je ubijen kad je Siget zauzet ,a ne Nikola Zrinski. Nikola Zrinski je koliko ja znam ubijen u BECKOM NOVOM MESTU ,zajedno sa Franom Krstom Frankopanom. Zrinsko-frankopanska urota ako se ne varam. Toliko. 
Lijep pozdrav.
Eh slabo znas...a i varas se....nije Nikola Zrinski obješen u Beckom novom mjestu vec je to bio Petar Zrinski.
Nije obješen nego mu je odrubljena glava. Njegov stariji brat Nikola Zrinski nekoliko godina ranije poginuo je u lovu na veprove. Petar ga je zamijenio na čelu urote.  Tako da je i ovaj prvi komentator bio blizu istini. 141.136.191.25 23:09, 10 januar 2018 (CET)
thread_title:  ispravak 

message: Mehmed Paša Sokolović nije bio bošnjačkog nego Srpskog porijekla.
thread_title:  Zahtjev za izmjenu, 2. april 2022 

message: Mehmed Paša Sokolović je bio JANIČAR, te nikako nije mogao biti begov sin. Janičari su birani  ISKLJUČIVO od nemuslimana, kao djeca su otimana od pretežno hriščanskih familija i nošena u janičarske kampove za obuku gdje su primali islam.
thread_title:  Zahtjev za izmjenu, 14. januar 2023
Razgovor:Sarajevski atentat

message: - Njemačka ima 2 cilja → DRANG NACH OSTEN ( prodor prema Bliskom Istoku)
                                     → PANGERMANIZAM (širenje na okolne zemlje)
-	Njemačka je dobila koncesiju za željeznicu BEČ-BAGDAD
-	dolazi do sukoba interesa između Njemačke i Austrije na području cijelog Balkana, Austrije i Italije na Jadranu i Austrije i Srbije na Balkanu
-	rat u svijetu se slutio
-	jedino je papa Pio X. i njegov nasljednik krajem 1914. Benedikt XV: upozoravali na potrebu rješavanja sukoba mirnim putem
-	u Srbiji jača ideja "Velike Srbije"
-	1903. nastala CRNA RUKA, 1911. preimenovana u UJEDINJENJE ili SMRT → terorist. velike srp. org.
-	u Bosni je imala ogranak – MLADA BOSNA-(želi da BiH pripadne Srbiji)
-	28.06.1914. →prijestolonasljednik FRANJO FERDINAND dolazi nadgledati vojne vježbe u okolici Sarajeva
                         → atentat izvršio GAVRILO PRINCIP(17.god.),(i ženu Sofiju i ministra)
                         → POVOD RATU
-	austrijska tajna policija sumnjala u umješanost Srbije
-	23.07. → Austrija šalje ultimatum Srbiji da želi da njezini istražitelji dođu u Srbiju i istraže stvari i da se Srbija ispriča → imali su 5 dana cajta
-	25.07. – Austrija prekida diplomatske veze sa Srbijom
-	28.07. – AUSTRIJA OBJAVLJUJE RAT SRBIJI
-	Srbija je bila miljenica Rusije i Francuske koje su zbog toga objavile mobilizaciju
-	Njemačka je kao trebala zaštititi A-U pa 1.08.1914. objavljuje rat Rusiji, a 3.08. Francuskoj, a kad su Njemačke trupe ušle 3.8. u Belgiju, koja je bila neutralna, da bi opkolili, prema SCHLIFFEVOM planu, Pariz i osvojili ga "blitzkriegom", Britanija je zbog toga 4.08.1914. objavila rat Njemačkoj

message: U članku je pogrešno navedeno ime. Nije Mehmed nego Muhamed.
thread_title:  Muhamed Mehmedbašić
Razgovor:Brčko

message: Uopce nije tocno da je u Brckom zivjelo 1991 samo 6% Hrvata.Tocno je 26% Hrvata , 18 % Srba, 42% Muslimana.
U pravu si (ko god to napisao), medjutim 26% Hrvata se odnosi na cijelu opstinu Brcko (1991). 
"Brčko, grad sa svojih 87.332 stanovnika (po zadnjem popisu stanovništva), smješten je u Bosanskoj Posavini i na osnovu svog geografskog položaja, privrednih i drugih kapaciteta, predstavlja privredni i kulturni centar Bosanske Posavine. Općina Brčko čini 18,72% teritorije i 24,18% ukupnog stanovništva Bosanske Posavine. Na osnovu zadnjeg popisa stanovništva iz 1991. godine na teritoriju općine Brčko živjelo je 38.771 Bošnjaka (44,4%), 22.163 Hrvata (25,4%), 18.133 Srba (20,8%), 5.621 Jugoslovena (6,4%) i 2.644 ostalih (3%)."
Sada ce doci do ispravke na clanku.  Nidurhaf 20:12, 26 januar 2006 (CET)
Prema podacima Statističkog ureda Brčko distrikta BiH, u distriktu Brčko sredinom 2006 u evidenciji službe za izdavanje osobnih dokumenata bilo je upisano 105.000 stanovnika. U prosjeku se u distritu godišnje rađa oko 1.000 osoba a umire oko 800.
Kakve su sanse da se u ovoj enciklopediji pronadju informacije o otkopanoj prvoj sekundarnoj grobnici u Goricama kod Brckog?
Riki Lugonjić nije iz Brčkog

message: U gradu postoji i rukometni klubovi RK LOKOMOTIVA i ŽRK JEDINSTVO.
thread_title:  Zahtjev za izmjenu, 11. august 2012 

message: Mislim da bi bilo pošteno da uz sliku štovane džamije ubacite i slike katoličke i pravoslavne crkve. Hvala u ime svih dobronamjernih Bosanaca!
thread_title:  Zahtjev za izmjenu, 21. septembar 2012
Razgovor:Düsseldorf

message: zahvaljujem se vlasniku i realizatoru ove stranice za jednu veeeliku uslugu i na uloženom trudu.pozdrav od bosanskividici.com admina — Prethodni nepotpisani komentar napisao je 78.48.147.223 (razgovor • doprinosi) --Amir pitaj 09:43, 7 juni 2009 (CEST)
thread_title:  zahvala
Razgovor:Evropska unija

message: Riječ "unija" se piše malim slovom u imenu Evropska unija (Europska unija).
U pravu si ako se rijec unija koristi kao prilog tj ta opise prvu rijec. Ako je rijec unija dio imena (Evropska Unija) onda mislim da se pise velikim slovom kao sto se pisu Sjedinjene Americke Drzave ili Velika Britanija.  Mislim da je tako ali ako neko misli da nisam u pravu javite --Dado 18:21, 12 maj 2005 (CEST)
replies: text: Promenite naslov clanka u Evropska unija. Ovako stvarno izgeda nepismeno.

text: Složio bih se sa Dadom. Evropska Unija poprima sve oblike jedne države i dotičnu treba posmatrati na isti način kao i SAD, što bi značilo ne treba mijenjati naziv članka već u izvršiti ispravke u tekstu. --Bosnawi 14:02, 24 maj 2005 (CEST)

text: I dalje se na slazem sa vama. Evropska unija nije drzava ma kako ona izgledala. Ona je zajednica drzava, a ne drzava. U enciklopediji se ne mogu upotrebljavati subjektivni, nego objektivni standardi i cinjenice. U samom clanku je napisano da Unija u vecini svojih segmenata poprima izgled drzave (federacije ili konfederacije). Dakle, nemojte biti u zabludi i preimenujte clanak u Evropska unija, jer se radi o medjunarodnoj (ili regionalnoj) organizaciji. Prosvrljajte malo po drugim balkanskim Vikipedijama, konsultujte pravopis, a mogli bi recimo u nekim od dnevnih novina pogledati kako se pise. Evo, recimo pogledajte na teletextu. Ima toliko izvora gde bi se moglo pogledati... Pozdrav s naboljom namerom!

text: Evo, da rezimiramo tako sto cete kliknuti na ovaj link i pogledati na koliko se mesta pise Evropska unija, a ne Evropska Unija. Pozdrav, i obavezno u buduce konsultujte neke izvore pre nego sto kazete svoj stav...
replies: text: :Hoce
Pored Hrvatske i Makedonija ima status zemlje-kandidat za EU. Moguce je da obje zemlje udju u EU u priblizno isto vrijeme, oko 2010. Cheers!

text: :Za Hrvatsku je moguce ali za Makedoniju i Tursku jos nije. (Makedonija ima problema sa grckom, a Grcka pripada EU i mora odobriti da Makedonija ude, ali do sad jos se ne slaze sa tim). Sa strane EU je receno da kontaju cak da ce Makedonija tek 2020 uci u EU.

message: Nisu kandidati kao Crna Gora, BiH, Srbija itd. navedeni koji nisu jos oficijelni kandidati, ali koji su vec potpisali sporazum o stabilizaciji i kojimo jos samo jedan korak do statusa za kandidata fali.
thread_title: Potencijelni kandidati
Razgovor:Bože pravde

message: Zamolio bih pokretača ovog članka za doradu istog, tj. razjašnjavanje postojećih verzija teksta "Bože pravde". Koliko je meni poznato postoje najmanje dvije verzije teksta. --Bosnawi 13:52, 24 maj 2005 (CEST)
replies: text: Postoji ih nekoliko, a vrlo dobar članak je :hr:Bože pravde. Za onog koga više zanima. :) -- Bugoslav 13:09, 7 april 2010 (CEST)

thread_title:  Zahtjev za izmjenu, 28. august 2013 

message: Trebalo bi smanjiti stepen zaštite tako da članak mogu uređivati automatski potvrđeni korisnici. —Srdjan m (razgovor) 21:17, 14 mart 2016 (CET)
thread_title:  Zahtjev za promjenu stepena zaštite, 14. 3. 2016.
Razgovor:Republika Srpska Krajina

message: Imamo vec dvije verzije ovog clanka koje su masovno nekoordinirane i mislim da nam ne treba i treca. Sacekao bih reakciju korisnika hrvatske Wikipedije na clanak Republika Srpska Krajina koji je danas postavljen na njihovoj Wikipediji prije nego sto radimo editovanje na ovoj verziji.--Dado 01:30, 9 jun 2005 (CEST)
replies: text: Na koje dvije verzije misliš? --Bosnawi 10:20, 9 jun 2005 (CEST)
Na srpsku i hrvatsku.  Pogledaj interwiki links na clanku.  Hrvatska verzija vise lici na englesku pa izgleda da ima vise potencijala --Dado 15:56, 9 jun 2005 (CEST)

text: Slažem se. Sakečajmo još koji dan da dovrše članak i onda preuzmimo isti. --Bosnawi 10:14, 10 jun 2005 (CEST)

message: Ovo treba pomesti i počistiti od grešaka i pogrešaka Toni 20:59, 6 novembar 2008 (CET)
Etnička karta tog teritorija nije točna. Naime, Srbi su bili u apsolutnoj manjini u Slavoniji i Baranji pa ta područja ne mogu biti plave boje. 
213.147.120.119 14:55, 26 januar 2016 (CET)
thread_title: Članak popraviti
Razgovor:Evropa

message: Predlažem da se Evropa na bosanskoj Wikipediji u geopolitičkom smislu podjeli na regije po ovoj karti:
Smatram da je ovo moderna podjela Evrope, ukoliko mislite drugačije molim da se otvori diskusija, kako bi prilog o Evropi bio što kompletniji i što kvalitetnije napisan. Hvala!
Ady 23:11, 09. oktobar 2007(CET)
replies: text: Nema problema da navedeš kartu, ali se mora navesti na osnovu kojih izvora je ona napravljena. Poenta: Mi se na Wikipediji ne bavimo istraživanjem, jer zbog toga članak može dobit šablon  što mu umanjuje vrijednost, eventualno se može izbrisat. Wikipediju možeš jednostavno posmatrat kao skup kolektora činjenica iz raznih izvora, a istraživanja, nove teze itd. ne spadaju u ovaj domen, smatraju se zloupotrebom. Eh sada, ako je ovo tvoja originalna karta, da bi je uvrstio u članak (morao si i sam koristiti neke izvore), pa je jedini način da je "proguraš" tako što izvore argumentuješ, jer pretpostavke i nove hipoteze se ne mogu ubacivat. Takva su pravila. Sorry. Emir Kotromanić 20:14, 10 oktobar 2007 (CEST)

text: Evo pogledaj kako su to naveli na engleskoj Wikipediji (treća mapa po redu u desnom donjem uglu):
Dakle, navede se izvor: Regions of Europe as delineated by the United Nations.Emir Kotromanić 20:19, 10 oktobar 2007 (CEST)
thread_title: Karta

message: Europa je vlastita imenica! Konsekvence i paralele:
*Euro;
*Eurosong
*august, etc.
Rh+ (razgovor) 23:48, 18 novembar 2015 (CET)
replies: text: :Već je primijećeno Europa (mitologija).--palapabosnia (razgovor) 00:09, 19 novembar 2015 (CET)
thread_title: Europa nije E'''v'''ropa

message: Ovo je peti najposjećeniji članak u čitavoj 2019. Trenutno, prilično je slab. Imamo li zainteresovane za neki mini projekt da ga doradimo? Haris (razgovor) 11:37, 10 februar 2020 (CET)
replies: text: Automatski podržavam sve prijedloge vezane za geografiju. :-) Ali, treba nas se okupiti dovoljan broj za bilo kakvu ozbiljniju akciju. Možeš baciti i na Čaršiju, pa šta bude. – KWiki (razgovor) 12:15, 10 februar 2020 (CET)
replies: text: : Kolega Nerko65 uradio odličan posao. Gdje su ti silni geografi koji govore bosanski da nam pomognu... Haris (razgovor) 13:33, 18 februar 2020 (CET)
Posao je tek započet, a ako neko hoċe da se pridruži bilo bi super. Nakon uvoda nastavljam dalje sa historijom, a geografiju i stanovništvo može neko od nas sredi. Juče sam par sitnica dodao na poseban članak o evropskoj historiji. I tu ima dosta posla, ali polahko, sve ċe biti sređeno. Nastavljamo sa radnom akcijom i pozdrav svima.
Nerko65 (razgovor) 14:05, 18 februar 2020 (CET)
thread_title:  Prioritetni članak
Razgovor:Dezoksiribonukleinska kiselina

message: Pozdrav,
primjetih da na početnoj strani u artiklu "Možda niste znali ..." piše: 
"Dezoksiribonukleinska kiselina - DNA - je materija specifična za svaku živu jedinku na planeti. Ona je osnovna materija naslijeđa - prenošenja osobina sa roditelja na potomke.". 
Postavlja se pitanje šta je sa RNA (ribonukleinska kiselina) velikog broja RNA-virusa i nedavno otkrivenih priona. Mislim da je potrebno precizirati definiciju, ako se želi definicija tako općenite prirode.
Nasinec, 28.06.2005 23:15
Saglasan sam da sam trebao pomenuti RNA, ali s obzirom da je na DNA primarna naslijedna struktura, na njoj sam i ostavio fokus.RNA kod višećelijskih organizama ima ulogu vektora, transkriptora i transportera, tako da ona nije nosliac naslijeđa.Biće najbolje da se otvori nova tema: RNA, te da u njoj bude pojašnjena RNA malo detaljnije.
-> r.g.

message: Ako je nominativ mn. hromosomi onda je genitiv mn. hromosoma - a ako je nominativ mn. hromozomi onda je genitiv mn. hromozoma. "Hromosomi" i "hromozoma" se ne slaže i treba se odlučiti za jednu varijantu :-). Poz, --Kaster 10:44, 12 juli 2006 (CEST)
thread_title:  Gramatika 

message: Moze li neko da provjeri sta je pravilno na bosanskom: Deoksiribonukleinska kiselina ili Dezoksiribonukleinska kiselina?  --Elmir[demicx] 22:18, 3 august 2006 (CEST)
* Pravilno je drugo, dakle Dezoksiribonukleinska kiselina. Ado 10:43, 4 august 2006 (CEST)
thread_title:  DNA 

message: Clanak "Deoksiribonukleinska kiselina" izbrisan! --Elmir[demicx] 11:22, 4 august 2006 (CEST)
Deoksiribonukleinske kiseline, ili kraće DNK, spadaju u grupu velikih molekula i imaju ključnu ulogu u prenošenju bioloških informacija specifične prirode. Nukleinske kiseline su izgrađene od jedinica koje se nazivaju nukleotidi. U sastav nukleotida ulaze tri ili više molekula: fosforna kiselina, dezoksiriboza i purinska ili pirimidinska baza. Od purinskih baza to su adenin (A), guanin(G), a od pirimidinskih citozin(C) i timin (T).
Molekula DNK se može prikazati u obliku merdevina, odnosno sa dva lanca omotana jedan oko drugog u spiralu. Pri čemu su prečke merdevina po jedna purinska i po jedna pirimidinska baza. Raspored purina i pirimidina je takav da se oni međusobno povezuju, tako da jednu prečku čine adenin i timin, a drugu guanin i citozin. Takvo uklapanje baza zove se komplementarno ili podudarno.
Nukleotid DNK se sastoji od fosforne kiseline, deoksiriboze i baze, dok se nukleotid ribonukleinske kiseline ili RNK, razlikuje od DNK po nazočnosti šećera riboze i baze uracila umjesto timina.
Sličnost u građi DNK-a i RNK-a potječe otuda što se dijelovi DNK-a koriste kao "kalupi" po kojima se sintetiziraju molekule RNK-a.
Molekuli DNK-a se kod različitih biljaka i životinja razlikuju po veličini. Najmanji broj nukleotida ima DNK virusa (samo nekoliko hiljada), molekula DNK bakterije sadrži nekoliko miliona nukleotida, dok kod čovjeka taj broj prelazi nekoliko milijardi nukleotida.
thread_title: Tekst sa clanka Deoksiribonukleinska kiselina