lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Razgovor o kategoriji:Srednjovjekovna Bosna

message: Može li neko da instalira podkategoriju: :Kategorija:Kontroverze srednjovjekovne bosanske historije u okviru kategorije Srednjovjekovna Bosna.--hase 20:30, 11 mart 2007 (CET)
Ako moze neko staviti i podkategoriju :Kategorija:Historiografija srednjovjekovne Bosne.BoFF 01:18, 14 mart 2007 (CET)
Moze li sada i kategorija Izvori za historiju srednjovjekovne Bosne? BoFF 01:18, 14 mart 2007 (CET)
replies: text: Može li neko da otvori kategoriju Bibliografija srednjovjekovne Bosne (tu bi išla literatura o pojedinim pitanjima, problemima i uopće Bibliografija napisanog o srednjovjekovnoj bosanskoj historiji), Hvala, --hase 11:39, 11 august 2008 (CEST)
replies: text: :Biografija ili bibliografija? da nije typo greška? --CER@ 11:43, 11 august 2008 (CEST)
replies: text: ::Ma jeste, treba Bibliografija, fakat dosta za danas, hvala na pratnji, --hase 11:51, 11 august 2008 (CEST)
replies: text: ::: - nema na čemu :-)--CER@ 11:57, 11 august 2008 (CEST)
replies: text: ::::Može li tko da uvede podkategoriju (Vjerski odnosi u srednjovjekovnoj Bosni). Tu bi trebalo prebaciti niže kategorije (Crkva bosanska) i još neke članke o vjerskoj slici srednjovjekovne Bosne (katoličanstvo, franjevci i sl.) --hase (razgovor) 19:15, 8 septembar 2013 (CEST)
Moželi tko ubaciti kategoriju: 
* Vjerski odnosi u srednjovjekovnoj Bosni
unutar kategorije Srednjovjekovna Bosna.

message: U ovoj kategoriji postoje podkategorije Srednjovjekovna bosanska vlastela, Bosansko plemstvo‎, kao i Bosanski kraljevi‎. Ove bi podkategorije trebalo objediniti, te razlučiti šta pripada gdje. Mislim da vlastela otprilike odgovaraju plemstvu, te da bi analogno en.wiki trebalo uvesti i kategoriju hercegovačko (humsko) plemstvo!--AnToni(razgovor) 22:20, 8 septembar 2013 (CEST)
To je interesanto ali previše moderno promišljanje demokratskog kompromisa. Tako to ne treba raditi. Historija jeste slojevita u srednjem vijeku. Ali, držati se treba banskih i kraljevskih okvira srednjovjekovne države, dakle govorimo o bosanskom plemstvu, a ne o humskom, usorskom, donjekrajskom i sl. Dakle, samo srednjovjekovna bosanska vlastela, a u okviru članaka gdje se govori o rodovima kazuje se gdje ona živi. To je vlastela,gospoda koja dolazi na bosanski sabor nije to entiteska gospoda. Država se ne zove Bosna i Hum, nego Bosna. Molim da se ovo humsko izbaci.--hase (razgovor) 09:25, 9 septembar 2013 (CEST) Inače dobar posao danas ću ih presložiti--hase (razgovor) 09:25, 9 septembar 2013 (CEST)
replies: text: Po knjizi Bosna - kratka povijest Noela Malcolma, Hum su u prvo vrijeme naseljavali Vlasi, a kasnije Srbi, pa sam zato mislio ovu kategorizaciju uvesti. No mozemo je uvesti kao podkategoriju kategorije Srednjovjekovna bosanska vlastela‎. Ali pogledat cu danas malo jos tu knjihu, pa da vidimo dalje.--AnToni(razgovor) 12:27, 11 septembar 2013 (CEST)
Molim Vas komponirajte samo kategoriju Srednjovjekovna bosanska vlastela. --hase (razgovor) 09:34, 17 septembar 2013 (CEST)
Molim Vas otvorite podkategoriju u okviru Srednjovjekovna Bosna pod nazivom:
* Vjerski odnosi u srednjovjekovnoj Bosni--hase (razgovor) 09:37, 17 septembar 2013 (CEST)
thread_title:  Podkategorije
Razgovor:GNU-ova licenca za slobodnu dokumentaciju

message: ==Naziv članka==
Meni ovaj naziv ne zvuči baš tečno. Pošto se na našem kaže licenca, zašto nebi promjenili naziv članka u GNU Licenca za slobodnu dokumentaciju? --Benjamin 12:39, 14 mart 2007 (CET)
replies: text: Slažem se. --Elmir[demicx] 12:47, 14 mart 2007 (CET)
replies: text: :OK, ja ću preusmjeriti članak. --Benjamin 14:51, 14 mart 2007 (CET)

message: Hmm, zar ne bi prevod trebalo da stoji u imenskom prostoru Wikipedia, a ovde da bude članak o samoj licenci - nastanak, razvoj, verzije i tome slično? --Brane Jovanović 15:15, 30 august 2007 (CEST)
thread_title: Pravi imenski prostor?
Razgovor:Oben am jungen Rhein

message: ==Orthography==
It is a genitive: "Bruderliebe Band" and not a ===noun=== (Bruderliebeband). In German you say: "Ich bin meiner Schwester Bruder" or: "Ich mag meiner Eltern Haus" - and you also say: "Das Land ist durch Bruderliebe Band vereint und frei".
Razgovor:Bosanska Krupa

message: Vesela nauka
Koji Slaveni naseljavaju Krupu, Bihać, Kladušu, Cazin, Novi? Pogledajte dobro drugi drvorez koji predstavlja sliku Krupe prije pada pod Turke. Ondje lijepo piše ime naroda koji živi u Krupi. Crabatten ili HRVATI. Znači bili su Slaveni i Hrvati u Krupi. Kolika li je zloba i glupost u glavi onoga koji uporno niječe postojanje Hrvata? Krupa nije pripadala Hrvatskoj državi, Krupa je bila hrvatski grad kao što je sad bosanski grad. Nisu u ono doba u Krupi živjeli nikakvi stranci koji su bili u vlasništvu hrvatske države, oni su bili hrvatska država, i po analogiji ni današnja Krupa nije naseljena nekim državljanima BiH već Bošnjacima koji ne pripadaju Bosni i Hercegovini već je ona njihova država, ona njima pripada. Zar su grofovi Babonići Blagajski neki Slaveni, a Matija Bakić branitelj Krupe tamo neki slaven, a neki slaveni u Austrijskoj vojsci toliko voljeli Crabate u Krupi da su dezertirali iz austrijske vojske da bi iz ljubavi spram Krabata ginuli za njih , onako, za džabe?
Inače srednjovjekovna njemačka riječ za Hrvate potječe od istog korijena kao Grab, pa se 
stari Hrvati po značenju ubrajaju u one koji žive u zemunicama po planinama što je zabilježio češki jezik u Chorovatima ili Gorovatima i danas Hrvatima. A za onu lijepu novu crkvu, pokraj koje je skrivena jedna mala, neugledna i spaljena i od onih koji su podigli tu lijepu novu crkvu, dakle za tu novu lijepšu crkvu treba reći da stoji na temeljima samostana sv. Martina koji s onima u novoj crkvi na svojim plećima nema baš mnogo zajedničkog. Onaj tko misli ovako graditi povijest gradi kulu od karata, jer povijest se ne može graditi inače je obična laž. A njeni graditelji lažljivci. Zar se misli da će se europska znanoast zaustaviti na vratima BiH, doći će drugi, koji sve to znaju, pa će se netko crvenjeti zbog današnjeg laganja, ako taj i takvi uopće obraza za crvenjenje imaju. Mislim na crvenilo od stida, a ne od životinjskih nagona.--Tomislav Dretar 10:03, 16 mart 2007 (CET)

message: Prema nekim saznanjima vi ste potpuno u pravu.No šta će te historijom se bavi svak i svak je piše onako kako mu trenutno odgovara.Za informaciju vama i čitateljima  u završnoj fazi je obnova i male katoličke crkve ispod staro grada.
thread_title:  Mislim da ste u pravu 

message: Da li je baš potrebno staviti 12 slika doma kulture na ovu stranicu. Za to sam da se ostavi jedna. Ado 15:37, 22 juni 2007 (CEST)
naravno je da je glupost , mislim glupo je i da slika ispod koje pise Una pokazuje umjetno stvoren slap u centru Bihaca, a toliko lijepih snimAka une postoje u centru grada a da nee govorimo gdje sve jos
thread_title:  Slike 

message: should be correct: http://www.opcinabosanskakrupa.ba/ --91.37.80.106 15:55, 29 januar 2012 (CET)
thread_title:  Weblink
Razgovor:Spisak bizantijskih careva

message: == Standard ==
Zdravo. Ako budete imali vremena pogledajte clanak Bosanski vladari i Švedski vladari. Bilo bih dobro da koristimo istu tabelu na svim spiskovima vladara. Isto tako dobro bih bilo da standarizujemo imena ovakvih clanaka. Ili promjeniti Bosanske vladare u "spisak bosanskih vladara" ili ovaj clanak u "Bizantijski vladari". Pozdravi --EmirA 12:04, 22 mart 2007 (CET)
Razgovor:Ante Marković

message: == Ante je bio Genije! ==
Ante Markovic je bio genije; Sa svojim ekonomskim programom on je mogao izvuci Jugoslaviju iz krize i sa sve vecom podrskom Zapada koju je tada dobivao,-uvesti je u Europu daleko prije Ceske, Poljske, Madjarske..itd. Eh Ante, samo da si mogao pobijediti sve bezmozgase i sijace mrznje iz tvog vremena, bilo bi sada tisucu puta bolje svima! A tko zna, mozda i jesi mogao pobijediti na izborima. Cudno i sumnjivo je kako je Anteov Savez Reformskih Snaga, od 90% postotne podrske u svim republikama ex-Jugoslavije prije izbora, prosao neslavno na samim izborima!? Sumnjivo i nedopustivo! Tko zna sto se sve falsifikovalo u toj konfuziji za vrijeme izbora; Ali neka, doci ce vrijeme kada ce svi sijaci mrznje, cijepljenja i razdvajanja naroda, ciji ostaci su jos uvijek prisutni cak i ovdje, na stranicama wikipedije,-ODGOVARATI za sve sto se desilo u tim danima! Duh pokojne zemlje Jugoslavije im nece oprostiti! Ili, kao sto ponosne rijeci njene himne kazu: 'Proklet bio izdajica svoje domovine'- svi oni koji su je izdali bice prokleti zauvijek, sve dok i zadnji od njih ne nestane! Zivio Ante i njegove ideje koje je imao o zajednickom i mnogo sretnijem zivotu jugoslavenskih naroda! Neka se te ideje opet otjelotvore i neka se ostvari njegov san-na nekim novim osnovama u novoj Europskoj integraciji! Veliki pozdrav; Cheers!
Retrieved from "http://sh.wikipedia.org/wiki/Talk:Ante_Markovi%C4%87"
Razgovor:Alen Garagić

message: ===Glasanje za brisanje članka===
Glasanje otvoreno do 1. aprila 2007
ZA
* --Elmir[demicx] 23:33, 29 mart 2007 (CEST) 
* --Vseferović 23:44, 29 mart 2007 (CEST)
*--Pavone 00:01, 30 mart 2007 (CEST)
*--Emx 10:47, 30 mart 2007 (CEST)
PROTIV
*--Zumbulka 20:02, 30 mart 2007 (CEST) Pogledajte malo na Google. Kako moze razlog za brisanje biti "Osoba nije od znacaja da bi bila zastupljena na Wikipediji". Klasicna muzika u pitanju, a da je turbo onda bi bila osoba ok. I worldmusiccentral je pisao o njemu , odrzao je i koncerte u BiH, Doboj i Tuzla, ako se ne varam... Po mom misljenju, clanak treba samo preuredjenje.
*--Sven Alen Garagić je ima lijepu solističku karijeru u Evropi. Ne znam zašto bi njegova biografija bila izbrisana. Malo se više informirajte prije nego što dajete takve prijedloge.
Koji kreten je predlozio ovaj clanak za brisanje. Momak je jedan od najvecih gitarista danasnjice u klasinoj muzici i jedno sto bi covjek moga reci protiv ovog clanka je da izgleda ko reklama za koncert a ne kao biografija.
Razgovor:Narodnooslobodilačka borba Jugoslavije

message: Mapa koju sam zamenio u članku nije slobodna za upotrebu i uzeta je sa sajta WHKMLA (uz malu prepravku). Svako ko uporedi ova dva linka može videti da je jedna mapa nastala od druge a na sajtu odakle mapa potiče nema naznake da se mapa može koristiti i prepravljati na taj način:
* http://bs.wikipedia.org/wiki/Datoteka:Yugoslavia_1941.png
* http://www.zum.de/whkmla/histatlas/balkans/yucro1942.gif
212.69.17.166 15:02, 3 novembar 2010 (CET)
replies: text: Na navedenoj stranici (whkmla) nije naznačen copyright, a na Commonsu je naznačeno da je preuzeto sa sr.wiki i da je objavljeno sa GDFL licencom.--CER@ (ask) 15:20, 3 novembar 2010 (CET)
thread_title: Kršenje autorskih prava
Razgovor o Wikipediji:Wikitimovi/Tim moderatora za konflikte

message: Gledajuci Wikipediju na engleskom tamo postoji vise timova za specificne slucajeve.Ako se obracam pogresnom timu molim vas uputite me na pravi. Htjela bih se formalno zaliti na jednoga od vas jer po wikipedijinim pravilima mislim da je napravio "administrator abuse" . Jer je blokirao IP korisnika bez razgovora i objasnjenja,cak niti upozorenje nije dao. Neznam tacno kako se to prevodi na bosanski ali na engleskom je to "request for mediation" po jednoj osnovi.Nisam nasla na ovoj Wikipediji gdje se ulazu zalbe za napravedno blokiranje po drugoj osnovi. Unaprijed hvala.
Angela
replies: text: Link? --Emx 19:38, 10 april 2007 (CEST)
thread_title:  Pomoc
Razgovor:Vareš

message: == Demografija ==
Vec je naveden popis stanovnistva tako da je ova recenica besmislena i moze povuci nepotrebna pitanja. Angela
Ako vec morate navoditi ovu recenicu onda pogledajte da je ipak veci broj Hrvata tako da nemogu biti izjednaceni.Vares nije Varus. Zasto ovo brisete? Angela
replies: text: :Možda ovo nije mjesto za to, ali ja bi Vas stvarno molio da se registrujete. Vidim da imate kritički osvrt prema našoj wikipediji, što je izuzetno dobro, jer svako griješi i dobrodošli su ljudi koji nam ukazuju na te greške. Ali Vi, bez Vašeg korisničkog računa, potpuno ste nezaštićeni kao kritičar, jer svako može napraviti izmjenu i potpisati Vas kao autora te izmjene. --Kal-El 09:07, 11 april 2007 (CEST)
replies: text: :Ne odgovara kontekstu i nije sročeno kako treba, plus manjkaju afrikati.. --Kal-El 09:11, 11 april 2007 (CEST)
Sta ne odgovara kontekstu? Ako mislite na recenicu koju sam izbrisala jos uvijek mislim da je nepotrebna.Angela

text: :Oprostite, ja sam kriv. Mislio sam da ste Vi to napisali. Jutro je, a ja se još nisam razbudio. Još jednom moje isprike.. Popravio sam grešku --Kal-El 09:29, 11 april 2007 (CEST)
Nema problema. Toliko dugo dok se razumijemo. Angela
Razgovor:Luj XV, kralj Francuske

message: Na en.i fr. pise da je rodjen 15.02.1710 a na hr. isto kao i tu. Sto je ispravno. Rodjen kao Louis XV duc d' Anjou. Pa Provjerite.Angela
replies: text: jedino je na hr.wiki bilo 16.2. pa sam ispravio na pravilan datum --CER@ (ask) 14:17, 9 juni 2010 (CEST)
thread_title:  Datum rodjenja
Razgovor:Kurija (čvor)

message: == Ostalih 4 ==
Tu su ostale cetiri definicije pa ih stavite, ja nemam mogucnosti stavljati standardna slova!
4. sve centralne ustanove papinske vlasti
5. naziv izbornickih razreda (po stalezima, po imovinskom cenzusu i dr.) u nekim izbornim sistemima -----mislim daje ova najprikladnija za clanak
6. plemicki dvor, kanonicka kuca
7. skup kongregacija^(v.), vrhovni papinski organ za upravljanje katolickom crkvom, vatikanska vlada
zanimljivo kurijalni sistem   sistem izbora po izbornim kurijama (relevantno 5.), ogranicuje biracka prava radnih masa i osigurava vecinu mjesta u predstavnickom tijelu spahijam i kapitalistima. Izvor Klaic
Angela
Kurija se u biti pise malim slovom osim na pocetku recenice.Angela
Razgovor:Bosanski Petrovac

message: Gospodo vi ne da ne znate vi naprosto lažete. Najpoznatija obitrelj Petrovca bili cu Colonichi od kojih je je jedan bio primaš, mitropolit, nadbiskup, kardinal ugarske-hrvatskog kraljevstva. Da malo čitate, barem malo, znali biste da je obnašao ovu funkciju u tadašnjem hrvatsko-ugarskom kraljevstvu, a da se i danas nalazi spomenik Marijanu Koloniću hrvatskom plemiću u jednom gradu u Hrvatskom gradišću. Interesantna je tvrdna MilošA  Petrovića, nastavnika i direktora Skenderove kuće i zaljubljenika u Skendera kako je taj čova prešao na katoličanstvo i postao primaš mađarski, kao da su prije toga ondje bili muslimani, Židovi ili pravosloavci ili najbolje Titini prvopenzioneri. Ima li kraja srpskim mogućnostima laganja i izmišljanja?--Tomislav Dretar 12:11, 11 april 2007 (CEST)

message: Bosanski Petrovac poslije karlovačkog mira između Turske i Austrougarske, doživljava svoj razvoj i izgradnju, ali prije svega zahvaljujući naseljavanjeu stanovništva izbjglog iz Like, ravnih kotara,Udbine itd. današnijh područja u R.Hrvatskoj.Pored nekih pisanih dokaza postoje i materijalno fizički dokazi o povezanosti ovih krajeva i ljudi. Poznata vrsta sira pod nazivom Basa proizvodi se u petrovačkom kraju kao i u nekim djelovima Like, mahom kod Srpskog stanovništva, mnoga sadašnja prezimena Muslimana u Bos.Petrovcu su identična sa prezimenima koja su sada dio Hrvatskog nacionalnog korpusa.
Naseljavanjem ovoga dijela bosne popunila se praznina koja je tada postojala u rasposdu gradova Kapetanija i gustoći naseljenosti ovoga kraja, jer je uz već postojeći Bjelaj ovaj dio dobio još jednu utvrdu, koja strategiski nije puno ni oduzmala, ali ni davala odbrani Bosanske krajine.
Dolaskom Austrougarske kao nove političke i ekonomske vlasti stanje privrede i ukupnih prilika se mijenja. Grade se prvi javni objekti poput: škola, Zgrada lokalne uprave, željeznice, kao i prva pilana na Oštrelju.
Uskotračnom prugom B.Petrovac je povezan sa Drvarom, Prjedorom, a dalje i sa ostatkom monarhije.
Oštrelj se pored još par mjesta razvija u mala naselja sa odlikama gradova pa između ostalog posjeduje želježničku stanicu i kino. Austrougarska na području današnje Općine probija i izgrađuje cca 350 Km pruge za izvlašenje oblovine iz lokalnih planina i transport trupaca dalje, ali se i stara o obnovi šuma i zaštiti divljači.
Bosanski petrovac sa tvrđavom biva porušen i izgrađen je prvi put sa regulacionim planom o upotrebi kanalizacije i dovođenjem vode vodovodom dužine petnaestak kilometara čiji su dijelovi i danas u funkciji.
thread_title:  Bos. Petrovac. i Aneksija Bosne i Hercegovine
Razgovor:Palestina (država)

message: Hello, This article mixes a few different things, specailly in the interwiki links, the "Palestinian authority" or "Palestinian national authority" is just a governing body, that controls the population in the cities, and manages part of their civil activities in the rest of the occupied territories, the aria is still occupied. there is NO state with that name in reality, but there are pleanty of recognition for its existance and/or right to exit. Palestine IS a geographical area, regardless of the political intities controlling it. please change the links to palestine the geographical area.--213.6.7.187 12:21, 25 septembar 2011 (CEST)
thread_title:  Problem with this article interwiki 

message: Podijeliti ovaj članak na dva:
*ovaj ostaje kao područje Plaestine
*drugi, za državu Palestinu, piznatu/djelimično priznatu itd.--palapabosnia 23:36, 22 decembar 2011 (CET)
replies: text: Članak je premješten na Palestina (država)! Ostale članke treba napraviti npr. Palestina (pokrajina), Britanski mandat nad Palestinom--AnToni(R) 11:58, 23 novembar 2017 (CET)

text: Palestina treba biti ime članka. --Munja (razgovor) 17:39, 29 august 2018 (CEST)
thread_title:  Palestina, dioba članka
Razgovor o šablonu:Mson

message: mson je skraćenica od može se odnositi na. (nadam se da će te to lahko zapamtiti :-P)
Šablon se upotrebljava u čvor člancima, kada isti pojam znači više različitih stvari, pojava, osoba, itd.
Kal-El 08:34, 30 april 2007 (CEST)
replies: text: Treba iw na :hr:predložak:mz. --Ante Perković (talk, talk@hr) 17:23, 26 septembar 2008 (CEST)
replies: text: : --Smooth O 17:25, 26 septembar 2008 (CEST)

message: Izbaciti ovdje kategoriju Čvor članci zato što se ona samo sastoji od čvor članaka, a ne šablona. -- Edin(r) 19:45, 27 februar 2012 (CET)
thread_title:  Kategorija 

message: Da mogu ukloniti ovu praznu tabelu u kodu koju je Demicx dodao još 2007. a nema potrebe za njom jer samo stvara dodatni prostor. – Srdjan m (razgovor) 20:10, 16 juli 2016 (CEST)
thread_title:  Zahtjev za izmjenu, 16. jul 2016.
Razgovor:Abeceda

message: == Alternativna abeceda ==
A B C Ç D E Ə F G Ğ Gj H I J K Ḱ L Lj M N Nj O P R S Ş T U V Z Ž
Ç (Č)
Ə (ѣ jat)
Ğ (Dž)
Ş (Š)
Razgovor:Amir Omerović

message: Ponovo se događa da dobivamo članak o osobama koje su završile fakultet ili akademiju prije sedam ili osam godina, i to ih svrstava u kategoriju osoba dovoljno značajnih da budu uvrštene na stranice jedne enciklopedije. Izjasnite se da li ovaj članak treba brisati ili ostaviti na wikipediji. Ado 14:16, 21 maj 2007 (CEST)
replies: text: :Ponovo isto kao i kod rahmetli Rifata Kačara, :-(, neznam da li samo admini mogu povesti akciju za kandidaturu za brisanje ili to mogu i user-i, pa evo ja ću odmah glasati za brisanje.--CER@ 15:20, 23 novembar 2007 (CET)

message: ZA
#  - eto, bujrum za glasanje...--CER@ 15:20, 23 novembar 2007 (CET)
#  - Uz dužno poštovanje prema gospodinu Omeroviću, ali već smo ranije utvrdili da wikipedija nije "ko je ko".Ado 15:43, 23 novembar 2007 (CET)
#  - Bushido Stvarno ne znam zašto ljudi postavljaju ovakve članke. Možda bi trebali stvoriti novu Wikipediju na kojoj svaki bosanac koji ima završeno bar četiri razreda osnovne može upisati biografiju. Bar imamo dobru podlogu članaka na ovoj Wikipediji haha Bushido 17:39, 2 decembar 2007 (CET)
PROTIV
* Obrisano Ado 18:00, 2 decembar 2007 (CET)
thread_title: Glasanje za brisanje članka
Razgovor:Jovan Divjak

message: Divjak je dao objašnjenje o vraćanju čina 16.5.2005. u direktnom razgovoru sa slušaocima radija RFE, bez novinarskih interpretacija i sl s obzirom da se izrodilo svakakvih špekulacija:
*Postupkom vraćanja generalskog čina pokazao sam svoju građansku neposlušnost kao metod ponašanja inače i građanskom društvu. Izetbegović je mogao podeliti komandantima na desetine ordena narodnog heroja za zasluge u odbrani BiH, ali ih ne nagrađivati generalskim činovima, jer to je za profesiju, za sposobnost, vojničko obrazovanje, uspešnost u komandovanju itd. Među onima koji su dobili čin generala ima i onih protiv kojih se vode sudski procesi.16.5.2005.
thread_title: Vraćanje čina
Razgovor:Sjećaš li se Dolly Bell?

message: ==Tekst koji je napisao Jale071==
Sjećaš li se Doli Bel (Dolly Bell) je dugometražni film bosanskohercegovačkog režisera Emira Kusturice, tada mladog prsškog diplomca sa FAMU-a.
Za ovaj film Emir Kusturica je nagrađen Zlatnim lavom na Filmskom festivalu u Veneciji za najbolji debitantski film i nagradama FIPRECI, AGIS i CIDLAC na Festivalu jugoslovenskog igranog filma u Puli 1981. godine.
Scenario za jedan od najznačajnijih filmova domaće kinematografije napisao je Abdulah Sidran, koji će kasnije napisati i scenario za Kusturičin visko nagrađivani film Otac na službenom putu.  
Radnja filma se zasniva na suptilnoj priči iz sarajevske čaršije, o prvoj tajnoj ljubavi i erotskim maštanjima u tavanskoj tami. Mladić odrasta u Sarajevu tokom 1960tih, u sjenci svog dobrog, ali bolešljivog oca, gdje biva privučen svijetom malih kriminalaca. Oni ga angažuju da sakrije mladu prostitutku i on se zaljubljuje u nju.
"Doli Bel" (Dolly Bell) je kao niti jedan film do tada označio početak nove BiH škole filma, koja je predstavljala fantastičnu simbiozu italijanskog nadrealizma Federika Felinija i visokoprofesionalnih iskustava praške Akademije za film i televiziju.
Glasovita ja uzrečica iz ovog filma "Svakoga dana u svakom pogledu sve više napredujem". 
Glumačku postavu filma čine: Slobodan Aligrudić, Ljiljana Blagojević, Slavko Štimac
Razgovor:Vincent van Gogh

message: Tekst prebacen s clanka Vinsent Van Gog. --Elmir[demicx] 13:23, 10 juni 2007 (CEST)
Vinsent Van Gog je rođen 23.marta 1853. u Grut Cundertu, gradu u Holandiji. Sa 16 godina zaposlio se u Hagu kao prodavac slika. 1874. su ga premjestili u London, gdje je zapostavio posao i bio je otpušten. Vratio se u rodni grad, gdje je probao da se zaposli kao sveštenik.  1878. godine ga je crkva postavila da pomogne rudarima u Bornažu, u Belgiji. Van Gog se saosjećao sa rudarima pa se preselio u malu kolibu, da bi im bio blizu. Međutim njegovi poslodavci su bili nezadovoljni njim pa su ga otpustili 1880. godine.

message: Van Gog nije tugovao zbog otkaza i želio je da postane umjetnik. Ostao je par godina u Hagu, a zatim je 1885. godine posjetio Pariz. Tamo je posjetio jednu impresionističku izložbu i dopao mu se taj novi stil umjetnosti. Upoznao je mnoge velike slikare kao Pola Sezana,  Tuluza-Lotreka i druge.
thread_title:  Dolazak u Pariz 

message: Van Gog se posle nekog vremena provedenog u Parizu osjetio nelagodno i preselio se 1888. u seoce Arl blizi Marseja. Tamo je stekao par prijatelja. Počeo je da razvija svoj stil slikanja. Radio bi i po 16 sati dnevno, neumorno slikajući. Sprijateljio se sa slikarom Polom Gogenom, koji je sanjao da stvori slikarsku koloniju.
thread_title:  Arl 

message: U jednom nastupu bijesa, Van Gog je bacio flašu na Gogena koji je pobjegao. Zatim je Van Gog odsjekao desno uvo. U ludnicu je dobrovoljno otišao 1889. godine gdje je nastavio neumorno slikanje. Pustili su ga iz ludnice posle nekog vremena. Van Gog se naselio u Overu, na sjeveru Francuske. Tamo je naslikao 70 slika za 70 dana. Ubio se 27.jula 1890. godine. Danas se smatra za jednog od najvećih slikara.
----
thread_title:  Ludnica