Беседа:Гаудия вайшнавизъм/Архив 1

message: Vinoda, на Ваше разположение съм. --Емил Петков 07:50, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: Мисля, че схванах, защо са махнати/редактирани няколкото реда, които първоначално добавих. Надявам се, приносът ми сега е по-подходящ. Vinoda 08:28, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: :...Също, че помощта ми ще е по полза. Vinoda 08:49, 27 септември 2006 (UTC)

message: Шримад Бхагаватам е написан на санскрит, не на хинди. В самата препратка към Бхактиведанта Бук Тръст е преведено/транскрибирано krishnas tu bhagavan svayam т.е. мился, че е подходящо да се изпише и на кирилица, като "кришнас ту бхагаван сваям". Така е изписано и в превода на Бхагаватам на български. Какво мислиш? (Може ли на "ти"?) Vinoda 08:57, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: Забравих да допълня, че ако разглдаме как кр.с.н.ас е изписано на дева нагари, без да съм професионалист, а само любител, ще видим, че е изписано като кришнас (не мога да добавя диакритичните знаци)Vinoda 09:06, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: :Добре. --Емил Петков 09:50, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: ::Радвам се, че намираме общ език! В момента работя по превода нататък, както предполагам си искал, добавяйки цитати от английската статия в Уикипедията. Vinoda 10:26, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: :::Прави ми впечатление, че превеждаш тенденциозно. Запазвам си правото да коригирам някои изрази по-късно. --Емил Петков 10:45, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: :::: Разбира се, че може да редактираш/коригираш. Моля те, за да се предпазя за в бъдеще, ми дай пример за "тенденциозно". Аз, по-скоро, се опитвам да поднеса информацията по-разбираемо и, в определен смисъл, заради спецификата на превода на някои изрази, по-обективно. например: Deity със сигурност се превежда като "божество", но за традицията на Гаудия вайшнавизма, това "божество" е самия Бог, в някоя от инкарнациите му. Тук може да се даде пример и с една специфична форма на Бога, наречена арча-виграха, т.е. формата на Бога, почитана на олтара. Тя също се нарича deity, но това, отново е самия Бог за Гаудия вайшнавите. Дано се справям с обясненията. Иначе, се радвам, че работим съвместно. Коректив винаги е нужен и желан. Vinoda 11:02, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: ::::: Точно там е работата, че теологията в случая се разглежда аналитично в общ смисъл, отделно от традицията, а не в конкретния. Същият елемент може да съществува и в други теологии и затова става дума за "избраното божество", а не за "Бог". Това прави нещата по-обективни и обяснението по-гладко, без излишни специфични термини. --Емил Петков 11:19, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: :::::: Хм, имам предвид, че както Исус *не е избрано божество* за Християните, така и Кришна не е избрано божество за Гаудия вайшнавите. Той е самият Бог за тях. Божество наприличва на идол... Vinoda
----
Пеене v/s възпяване; култ v/s Гаудия вайшнавизъм. В самия увод, където става дума за популярния израз на Гаудия вайшнавизма, са употребени два израза:
* Култ
* пеене на светите имена...
Предлагам, вместо "култ" да се позлва утвърденото вече Гаудия вайшшнавизъм. "Култ" има малко по-различен нюанс, употребен на български носи лек оценъчен (в смисъла на "секта" във вестникарските клишета) отенък.
Относно "пеенето" предлагам да се ползва "възпяване". Това възпяване е сакрално действие за гаудия вайшнавите, то не е просто "пеене", както за ортодоксалните християни църковните ПЕСНОПЕНИЯ не са просто църковни песни. Изразът, макар и не грешен, е непълен и не дотам подходящ. Какво мислиш? Vinoda 11:24, 27 септември 2006 (UTC)

text: Не се приема. Точно това име предвид авторът и затова така съм го превел. "Chanting and singing" не е възпяване. Култут си е култ, дори и практикуващите му да имат нещо против това определение. --Емил Петков 16:05, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: :Най-добронамерено се мъча да разбера как разбираш съвместнта работа? Като overwriting? Нека бъде както ти казваш. Просто, довърши превода, защото, очевидно, няма нужда от мен. Ако това не е така, моя те, да помислиш върху следното:

text: :Английският речник, този, който циркулира и се препечатва от няколко години, почти без изменение, превежда chant като "монотонно църковно пеене". Моите скромни познания по български език ме карат да вярвам, че подобно пеене по-подходящо може да се нарече възпяване, а не просто пеене. Пеят се поп-балади, но религиозните химни, не мисля.

text: :В тази връзка, само да добавя, че приемам по-радушно английското interpreter, отколкото translator. Буквалното превеждане, дума по дума, на статията от английската уикипедия ни поставя в рискова ситуация да преведем дословно, но да изгубим неутралното. Английският език (нито в Англия нито в САЩ има действащи закони за вероизповеданията и там плурализма в това отношение е пословичен) позволява употребата на едни изрази, докато българският обременява буквалните им еквиваленти с негативни характеристики. Пример: самият Бхактиведанта Свами позлва думите "секта" и "култ" по отношение на Гаудия вайшнавизма, но в българския двете думи имат (главно) негативно значение поради, в известна степен, непознаването на фактическото им значение, от една страна, а от друга, поради развихрила се негативна кампания през ранните 90, когато България беше залята от евангелизация и "сектите" и техните "жертви" бяха на мода тогава. Пример: "Култ" се обяснява в речника на чуждите думи (пак може би единствения от години) като: 1. сбор от заклинания, външни действия и пр; служене на божество. Е, ако по света Гаудия вайшнавизма се приема като авторитетен представител на духовната традиция на Идния, заедно с всичките му светци и цялото му литературно наследство, до там, че произведенията на Госвамите се изучават в оригинал, на санскрит, в редица унивесритети, не би ли следвало да му отдадем повече уважение и да позваме по-неутрални термини, изразяващи по-голям респект? Би ли ни било приятно, ако християнството се назове "култа към Исус"? Не мисля, нито пък накой последовател или изследовател на Вайшнавизма ми е известно да е правил това.

text: :За "секта" не мисля, че има нужда да давам пример. тази дума е себедостатъчна. .

text: :Та, пак ще те помоля да помислиш, дали имаш нужда от помощта ми и дали в моите думи няма смисъл? Написах горното не от любов към аргументацията, а за да покажа, че мисля внимателно върху думите, които позлвам. Vinoda 19:27, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: ::Ако помощта ти ще е в това да променяш обективните, неутрални, аналитични термини със субективни за движението религиозни термини, наистина нямам нужда от нея. Съгласен съм с част от редакциите ти, но останалите са в нарушение на У:НГТ. --Емил Петков 05:52, 28 септември 2006 (UTC)
thread_title:  крснас ту бхагаван сваям 

message: Писанията или са Пурани или са други произведения, традиционно приемани за ведически, макар че научния подход ги разделя, т.е. отделя четирите основни Веди (шрути традицията) от останалите произвдения (и коментарите) написани от духовните водачи на Вайшнавизма (смрити традицията). Не мисля, че изразът "пуранически" писания е точен. Ако нямаш нищо против, ще го редактирам. Английската Уикипедия позлва този израз, но ако се зачетем в статията, ще стане ясно, че този термин е ползван, от една страна, да определи тзи произведения като древни, от друга, както става ясно от статията, дава детайлно описание на различните ПУРАНИ (упапурани; схтала, кула пурани... Освен това, пураните са тамастични, саттвични и раджастични...) и УПАНИШАДИТЕ. Гаудия вайшнавизмът приема НЕ САМО Пураните, а всички произведения, считани традиционно за ведичеки, които споделят същата сиддханта (същностно заключение). Vinoda 19:50, 27 септември 2006 (UTC)
thread_title:  Пуранически? 

message: === spontaneous; selfless; devotional; please ===
Изразът "spontaneous devotional service based on a selfless desire to please one's chosen deity." от английската статия за Гаудия вайшнавизма, поред мен е по-подходящо да се преведе така: "спонтанното предано служене, основаващо се на безкористното желание да се удовлетвори..."
*spontaneous се превежда на първо място, като "спонтанно", после идват и другите значения.
*selfless се превежда и като безкористен.
*devotional, в смисъла на теологията на Гаудия вайшнавизма, е свързано с devotion (преданост, привързаност, вярност) по-скоро, от колкото с буквалния му превод -  набожен, религиозен, благочестив.
*:Точно това е разликата между неутралния смисъл и смисъла в контекста на самата теология. Преводът "духовен" е от втория вид, а и е много по-неточен. --Емил Петков 05:55, 28 септември 2006 (UTC)
*to please може да се преведе "удовлетворявам". "Угаждам" е последното значение, дадено в речника.
Променям го по описания от мен начин.Vinoda 20:20, 27 септември 2006 (UTC)
*:Първо или последно, смисълът е подходящ. "Удовлетворява"/"задоволява" има друг оттенък, който дори и за един вайшнава е неугоден. --Емил Петков 05:55, 28 септември 2006 (UTC)
replies: text: :Ако имаш предвид сексуалния отенък, изобщо не е задължително "удовлетворявам някого" да го носи. Пример: "удовлетворявам изискванията за постъпване на работа". Vinoda 16:45, 28 септември 2006 (UTC)
=== descendants ===
descendants се превежда буквално така: ". 1. нанадолен, низходящ 2. произлязъл, произхождащ. В този смисъл, не са потомците, а са последователите; тези, които "произлизат" "низходящо" след Нитянанда Прабху. Коригирам го. Vinoda 20:34, 27 септември 2006 (UTC)

text: В случаяя е ясно, че не става дума за прилагателно, а за съществително. Но съм съгласен с поправката. --Емил Петков 05:56, 28 септември 2006 (UTC)
=== The practical process of devotional life ===
По гореизложените причини, (devotional, devotion), тъй като предан живот не звучи добре, според мен, превеждам devotional life като "духовен живот", а не религиозен. Религиозният човек изпитва преданост към Бога и води духовен живот. Изразът "духовен живот" в този смисъл, според мен, е по-подходяш. А, и разделът се нарича "Духовна практика"... Vinoda 21:08, 27 септември 2006 (UTC)

text: Пак от ненеутрална позиция може и да е "духовен". При обективно разглеждане на дадена религиозна система си е точно "религиозен". Предлагам да го променим на "Религиозни практики". --Емил Петков 05:58, 28 септември 2006 (UTC)
replies: text: :Съгласен съм, за да се движим напред! Vinoda 16:24, 28 септември 2006 (UTC)
thread_title:  Още корекции дума по дума и пасаж по пасаж 

message: Изразът "spontaneous devotional service based on a selfless desire to please one's chosen deity." от английската статия за Гаудия вайшнавизма, поред мен е по-подходящо да се преведе така: "спонтанното предано служене, основаващо се на безкористното желание да се удовлетвори..."
*spontaneous се превежда на първо място, като "спонтанно", после идват и другите значения.
*selfless се превежда и като безкористен.
*devotional, в смисъла на теологията на Гаудия вайшнавизма, е свързано с devotion (преданост, привързаност, вярност) по-скоро, от колкото с буквалния му превод -  набожен, религиозен, благочестив.
*:Точно това е разликата между неутралния смисъл и смисъла в контекста на самата теология. Преводът "духовен" е от втория вид, а и е много по-неточен. --Емил Петков 05:55, 28 септември 2006 (UTC)
*to please може да се преведе "удовлетворявам". "Угаждам" е последното значение, дадено в речника.
Променям го по описания от мен начин.Vinoda 20:20, 27 септември 2006 (UTC)
*:Първо или последно, смисълът е подходящ. "Удовлетворява"/"задоволява" има друг оттенък, който дори и за един вайшнава е неугоден. --Емил Петков 05:55, 28 септември 2006 (UTC)
replies: text: :Ако имаш предвид сексуалния отенък, изобщо не е задължително "удовлетворявам някого" да го носи. Пример: "удовлетворявам изискванията за постъпване на работа". Vinoda 16:45, 28 септември 2006 (UTC)
thread_title:  spontaneous; selfless; devotional; please 

message: descendants се превежда буквално така: ". 1. нанадолен, низходящ 2. произлязъл, произхождащ. В този смисъл, не са потомците, а са последователите; тези, които "произлизат" "низходящо" след Нитянанда Прабху. Коригирам го. Vinoda 20:34, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: В случаяя е ясно, че не става дума за прилагателно, а за съществително. Но съм съгласен с поправката. --Емил Петков 05:56, 28 септември 2006 (UTC)
thread_title:  descendants 

message: По гореизложените причини, (devotional, devotion), тъй като предан живот не звучи добре, според мен, превеждам devotional life като "духовен живот", а не религиозен. Религиозният човек изпитва преданост към Бога и води духовен живот. Изразът "духовен живот" в този смисъл, според мен, е по-подходяш. А, и разделът се нарича "Духовна практика"... Vinoda 21:08, 27 септември 2006 (UTC)
replies: text: Пак от ненеутрална позиция може и да е "духовен". При обективно разглеждане на дадена религиозна система си е точно "религиозен". Предлагам да го променим на "Религиозни практики". --Емил Петков 05:58, 28 септември 2006 (UTC)
replies: text: :Съгласен съм, за да се движим напред! Vinoda 16:24, 28 септември 2006 (UTC)
thread_title:  The practical process of devotional life 

message: Емиле, не мисля, че някой от нас двамата има монопол върху обективността и неутралната гледна точка, независимо от личните ни убеждения. Ако прочетеш внимателно това, което предлага, ще се увериш, че редакциите, които предлагам, са именно с цел да се представи неутрална информация, лишена от субективизъм информация. Информация, освободена от правоверни обременявания, които целят подсъзнателно да насочат читателя към определени заключения, относно стойностите на "култа", за който чете и неговите религиозни ритуали. Имам опит в рази област. Българското общество е доста обременено по отношение на религиозната безпристрастност и толерантност. Нека не ставаме жертва на това. Пак ще повторя и ще те помоля да помислиш дали искаш основата на нашето взаимодействие да е стремежът към безпристрастна и наистина неутрална информация, лишена от про-правоверна терминология или просто ще побързаме да преведем статиите от други езици, за да запълним "дупката". (Ако искаш, мога да ти дам малко странична информация, относно проблемните моменти в дискусиите на тази тема в английската уикипедия, но не мисля, че е нужно да ги правя публично достояние, тъй като това не е целта на тази медия.) Иначе, шаблона (и в преносе смисъл) НГТ може всеки да го извади като аргумент, но виж първия ми ред... Vinoda 16:41, 28 септември 2006 (UTC)
thread_title:  Обективност и неутралност 

message: Моля те, помисли, дали изразът "самоотверженото желание да се угоди на избраното божество" не е пропагандно клише (мога да дам примери от вестниците). Аз все още предлагам следната редакция: "безкористно желание да се удовлетвори [нека бъде засега] избраното божество". Кое му е не-неутралното на втората редакция?.. Вторият прочит е много по-уважителен, красив и безпристрастен. Vinoda
thread_title:  пропагандно клише