lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Детска железница Пловдив

message: Нямаме никакви снимки. Има ли желаещ да щракне някоя и друга? --Elkost (беседа) 06:21, 7 юли 2014 (UTC)
thread_title:  Снимки 

message: Безумно дразни употребата на маса умалителни – гаричка, влакче, спирчица.
А железницата е съвсем истинска впрочем. И гарата е гара и спирката, спирка. Стандарта 600мм е нормален ЖП стандарт. Локомотивите и вагоните са (бяха) стандартни теснолинейни ЖП локомотиви и вагони.
Не знам, може от 2007-ма насам да са го направили като влакче от лунапарк. Но детската железница е създадена със съвсем други цели – образователни.
По време на социализма на нея работеха само деца, под надзора на преподаватели, разбира се. За което в статията няма нито дума.
Статията има нужда от сериозно доработване.
 — Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 91.148.187.32 (беседа) 09:23, 25 април 2022 (UTC) (проверка)
replies: text: Благодаря Ви за направените забележки. Не забравяйте, че Уикипедия се създава от хора като Вас, така че не се колебайте и сам(а) да поправяте възможни неточности или да допълвате информация. Единствено помнете, че е силно желателно всяка информация в енциклопедията да бъде подкрепена с източници, желателно благонадеждни, което позволява на читателите сами да направят проверка. Ако имате нужда от помощ при редактирането, не се колебайте да питате на Уикипедия:Разговори. Ted Masters (беседа) 02:14, 26 април 2022 (UTC)
thread_title:  Езикът на статията
Беседа:Партизанска война

message: Въстаническа война, партизанска война, герила? I am confused. --Alexd (беседа) 11:58, 9 юли 2014 (UTC)
replies: text: # Ме Тоо!  --Rumensz (беседа) 10:26, 17 юни 2018 (UTC)
Партизанска война не е комунистически термин. Думата partisan (партизанин) е френска. А в Русия собствено "партизани" е имало още по времето на войната с Наполеон от 1812 година - много преди "комунизмът" изобщо да стане популярен. А "герила" не мисля че даже се употребява в Българския език, освен от хора които силно са повлияни от Английския, примерно, или от други чужди езици. Аз поне не можах да я намеря в нито един от речниците в който търсих. Няма "герила тактика" има "партизанска тактика", няма "герила война" има партизанска война, и т.н. --Mitko (беседа) 17:19, 26 февруари 2019 (UTC)
thread_title:  Наименование
Беседа:Алфред Махеан

message: Произношение:  (американски - мехеа/ън, мах'аан, _мъх'аан)
В текстове като 
* Алфред Махън   -- morskivestnik.com, НБУ
* Алфред Маън    -- geopolitica.eu
* Алфред Махан   -- data.bg
* Алфред Майън   -- студентски работи --Alexd (беседа) 14:08, 9 юли 2014 (UTC)
replies: text: ...но май никъде не е Махеан?--George (беседа) 15:54, 9 юли 2014 (UTC)
Аз го чувам като Мъ/ахеън или Мъ/ахеан.  В краен случай - може и Махеан. Като че ли най-добре ми се струва Махеън  Оставяме настрани, че е от ирландски произход и тогава името му би трябвало да се произнася Мей(х)ин - с едва доловимо х. Или нещо такова, още по-объркващо.--94.113.220.174 05:11, 5 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Източници
Беседа:Управляваща класа

message: Реших да преведа тази статия, понеже терминът е значим в английски, а в български почти отсъства, тоест не бива осмислян и не е част от социологическата теория и социологията както се практикува като обясняване на социалното битие в България. :) 
Конкретно въпреки дефиницията в страницата, че управляващата класа е част от висшата класа в едно общество (която е традиционна дефиниция), аз мисля персонално, че управляваща класа в българия е всяка класа, която по някакъв начин не е изобщо свързана с висшата класа, тоест това са новоизлюпени мутри (бивши борци), селяни, които обаче трябва да са не просто такива, но за предпочитане далеч от градовете или от столицата (за "управляващите селяни" да си селянин до столицата не е да си баш селянин). Има разбира се мутро-бизнесмени, които управляват в смесица от принуда и измами, както и икономисти, които обичат да си служат с максимално допустимото от закона като измама. Класите на коренните софиянци, буржоазия, интелектуалци, реститути (една от най-обидните думи в българския език) са максимално декласирани като социален имидж, като водещ в това отношение, без да коментирам дали е заслужено или не, е бившият цар, получил наименованието "царО", дедо и прочее. Причината е и в това, че веднъж загубили класов статус по време на комунизма въпросните класи са се примирили или пожелали да "се коалират с комунизма", тоест да му прехвърлят управляващата и въобще висшата класова функция, така че те притежават като цяло само някои от реликвите (наследство), и атрибутите (поведение, култура), на висша и управляваща класа, но реално са делегирали другаде управлението, примирили са се и са приели да бъдат обиждани, включително с изказвания като царО, което се отнасят и до тях,
съответно управляваща е всяка не-културна, не-аристократична, не-софийска като произход, не-справедлива и т.н. класа в България, която може да покаже, докаже или изземе материално благополучие. Всички останали атрибути на класата са дълбоко презирани и мразени по следните причини:
* комунистически / либертариански убеждения (принципна ненавист към аристокрацията)
* неаристократичен произход
* ненавист заради обединението на буржоазията с комунизма
и т.н. 
В резултат ние сме общество което търси най-ниското и смущаващото за да го обяви за управляваща класа, като понякога в този принцип се постигат пролуки или пробиви, и сред неблагополучията, някой е прост, но все пак и умен, прост, но пък успешен и така обществото придобива периоди на неочаквано и внезапно подобрение. --Alexd (беседа) 08:39, 15 юли 2014 (UTC)
thread_title:  Изненадващ термин
Беседа:Система на Хепбърн

message: К сожалению, я не пишу по-болгарски. Но хорошо знаю, что система Хэпберна абсолютна непригодна для славянских языков, тем более с кириллической письменностью, поскольку запредельно (до неузнаваемости) искажает японские слова. Мешает она и носителям английского языка при изучении японского. Даже истинные знатоки японского из Англии и США говорят с таким ужасным произношением, что зачастую их трудно понять. Русские, белорусы и украинцы уже почти 100 лет используют для тех же целей Систему Поливанова. Для болгарского она бы подошла ничуть не хуже. Вот она.
http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0 Въ 176.195.81.179 12:09, 21 юли 2014 (UTC)
replies: text: К сожалению, система Поливанова непригодна для болгарского языка, так как болгарская фонетика существенно отличается от русской. Я японист. Владею болгарским (родной язык), английским (сертификат С2), немецким (сертификат С2), русским (сертификат С2) и японским (магистр японистики, Софийский университет) языками. Редактор Японско-болгарского иероглифического словаря, где дано болгарское соответствие системы Хэпберна. Уже кодифицирована болгарская транскрипция японских слогов/фонем. Жду источника. Первоначальная версия дана мною в болгарской Википедии. Xakepxakep (беседа) 12:33, 12 април 2015 (UTC)
replies: text: :* В мире не существует ни одной абсолютно точной практической транскрипции. Ведь и по-русски-то произносят не совсем так, как пишут. Задача создателей такой транскрипции — лишь максимальное приближение к оригиналу. А дальше всего от оригинала Система Хэпбёрна, основанная, как и признается в статье, на английской фонетике. Я тоже японист, не единожды бывал по нескольку месяцев в Японии. Работал и на международных выставках с японистами всех континентов. Так вот, Хэпбёрн затрудняет изучение японского языка даже для англосаксов. И бегло говорящие по-японски англичане, американцы, австралийцы, канадцы обладают просто-таки ужасающим произношением. Сами японцы утверждают, будто никто из иностранцев не говорит на их языке лучше русских. Сам я знаю, кроме японского, английский и французский, немного латынь, но без труда общался со славянами в Польше, Чехии, Словакии, Черногории, Хорватии и Болгарии, не говоря уже об Украине. Они мне по-своему, я им по-русски. Все языки этих стран взаимопонимаемы и во многом благодаря схожему (пусть и не идентичному) произношению. Поэтому никак не могу понять, зачем болгарам система на английской фонетике и для латинской письменности, бесконечно далекой и от болгарской фонетики, и от японской (взять хотя бы Хиросиму, что совсем не Хирошима), и от кириллицы. Это все равно, что чесать левой ногой за правым ухом. Если вы лингвист, то попробуйте тогда, если не годится Поливанов, разработать что-нибудь более подходящее для болгар. Не боги ведь горшки обжигают. Въ 176.77.26.212 07:50, 2 август 2015 (UTC)
replies: text: :: "...Японско-болгарского иероглифического словаря, где дано [мною  уже в 1999 году] болгарское соответствие системы Хэпберна" Xakepxakep (беседа) 01:46, 17 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Зачем болгарам система Хэпбёрна?
Беседа:Мармозетка на Жофроа

message: В отговор на това: във френски oi/oy наистина се изговаря [ўа], но на български е прието то да се изписва „оа“: имена като Франсоа, Поатие, Антоан Лавоазие, думи като резервоар, буржоазия, соаре и мн. др. На руски всички те се изписват с „уа“. --Cmrlbg (беседа) 02:27, 22 юли 2014 (UTC)
thread_title:  отговор
Шаблон беседа:Проект Биология-заглавка-беседа

message: Не знам дали е най-подходящата, но не ми се търси повече. Ако някой иска може да пробва с други изображения. --Alexd (беседа) 14:21, 23 юли 2014 (UTC)
thread_title:  Картинка
Беседа:М3 Къмюникейшънс Груп

message: На сайта на Hill+Knowlton Strategies не виждам да имат офис в София. --Пища Хуфнагел (беседа) 13:02, 24 юли 2014 (UTC)
replies: text: Прилича на неточен превод. Страницата им в LinkedIn казва, че са партньори. --ShadeOfGrey (беседа) 13:27, 24 юли 2014 (UTC)
thread_title:  Hill+Knowlton Strategies?
Беседа:Кишинев

message: От известно време традиционният статут на името „Кишинев“ е разколебан и понякога се използва „Кишинеу“. Всъщност румънската буква ă се изговаря и предава като „ъ“ (Кълъраш, Бакъу). Този вариант с „е“ вместо „ъ“ може би се дължи на влияние на регионален изговор или на писмената форма на молдовска кирилица, в която на буквата ă съответства буквата э (не мога да намеря източник по въпроса). Смятам, че трябва да се отбележи в статията, че градът се среща и като „Кишинеу“, защото в несимволичен процент от случаите се среща по този начин и защото фигурира като „Кишинеу“ в правописния речник на БАН от 2002 г. Но мисля, че не трябва да се извършва промяна на заглавието на статията „Кишинев“ преди формата „Кишинеу“ трайно да се е наложила като доминираща форма. --Cmrlbg (беседа) 02:41, 26 юли 2014 (UTC)
replies: text: Съгласен. Само си мисля, че е добре в бележката да се посочи и страницата от правописния речник.--Akeckarov (беседа) 15:59, 5 септември 2014 (UTC)
replies: text: :Страница 1008, приложение 4: „Названия на държавите в света, техните столици и парични единици“. --Cmrlbg (беседа) 04:02, 9 септември 2014 (UTC)
replies: text: ::Благодаря!--Akeckarov (беседа) 16:43, 19 септември 2014 (UTC)
thread_title:  варианти
Беседа:Костадин Кюлюмов

message: :Здравей, Алиса. Според теб например статията за писятелят Костадин Кюлюмов не е по-логично да се намира в Категория:Хора свързани с горянското движение (:Категория:Хора свързани с горянското движение) отколкото в Категория:Горянско движение (:Категория:Горянско движение)? Аз мисля, че писателят е все пак човек, свързан с движението на горяните, макар и действащ активно срещу тях. т.е. по-логично е да бъде в под категория описваща хората (а не например оръжията), които имат нещо общо с горянското движение.--BioPupil (беседа) 14:54, 28 юли 2014 (UTC)
thread_title:  Костадин Кюлюмов
Беседа:Палечка (филм)

message: На български се превежда като „Палечка“. --Пища Хуфнагел (беседа) 07:06, 30 юли 2014 (UTC)
replies: text: --Rebelheartous (беседа) 07:37, 30 юли 2014 (UTC)
thread_title:  Името 

message: Имаме конфликт на информация.  Доколкото помня, ти каза, че Цанко Тасев ти бил казал, че Джакомо в „Палечка“ на Арс Диджитал Студио му била първата му роля в дублажа.  Според твоите данни, Александра Аудио са направили дублажа. Двамата бихте ли били така добри да споделите малко повече за съответната информация. Аз имам мнение по въпроса, базирани на мои данни от няколко човека, но предпочитам първо да ви изслушам.Radiohist (беседа) 09:53, 20 юли 2018 (UTC)
thread_title:  Кое студио е направило дублажа?
Беседа:Битка при Баница

message: Човекът като редактира факта, поставен под въпрос, така че вече да не е спорен, и да няма основания да се изтрива, защо му връщате редакциите? И не виждам от какво форматиране се нуждае статията освен от една или две връзки в последния раздел. Това отношение само би пропъдило този нов редактор, който допринесе нещо значително. – Owain (беседа) 18:14, 31 юли 2014 (UTC)
replies: text: Статията има нужда от сериозно съкращаване и енциклопедизиране - половината статия не е по темата. Върнах редакцията защото твърдението и така има нужда от източник.--Алиса Селезньова (беседа) 17:02, 1 август 2014 (UTC)
replies: text: :Твърдението изглежда като логично и common knowledge. Вие като имате толкова ресурси по темата, не може ли да намерите търсения от вас източник, вместо да се побледнява текст и авторът на статията да се чувства гонен. – Owain (беседа) 17:26, 1 август 2014 (UTC)
replies: text: ::Отбелязала съм си да потърся и да го пооправя, но изобщо не съм съгласна, че искането на източник и побледняването на текста гони редакторите.--Алиса Селезньова (беседа) 17:46, 1 август 2014 (UTC)
thread_title: Връщане на редакции

message: Последните два параграфа не са за тук. Единият е за Гоце Делчев,  а другият за Баница. 
--Мико (беседа) 19:40, 5 август 2014 (UTC)
thread_title: Последните параграфи
Шаблон беседа:Мост

message: Мисля, че ще е добре да се добави поле за координати към този шаблон. Поздрави, MegaAlex (беседа) 00:26, 3 август 2014 (UTC)
replies: text: Готово. --Спас Колев (беседа) 12:02, 8 август 2014 (UTC)
thread_title:  Поле координати
Беседа:Мартин Фрийман

message: В българския език няма дума: прикуъл. Тя не значи нищо. Пишете грамотно и не използвайте излишни чуждици.
91.230.7.85 17:59, 3 август 2014 (UTC)
replies: text: Очакваме да разберем от теб кой е еквивалентът на прикуъл.--Rebelheartous (беседа) 12:26, 4 август 2014 (UTC)
thread_title:  Прикуъл
Беседа:Дувър

message: Приетото в България име на града е Дувър (и в различни статии в БГУ), а не Доувър, независимо как се изговаря на английски. --Rumensz (беседа) 07:26, 4 август 2014 (UTC)
replies: text: Аз съм съгласен, че по-популярното име на български е Дувър. – Owain (беседа) 18:31, 5 август 2014 (UTC)
Въпросът не е в популярността, а в правилата, които са задължителни и за знаещите английски. Така че поправете на Дувър, моля.
thread_title:  Името
Беседа:Курс (ветроходство)

message: Как упсяхте да го кажете толкова объркващо и неразбираемо?!?!?
Не е удачно механичното преписване от английски.
1 -  Посоката на вятъра НЕ Е на където отива, а ОТ КЪДЕТО ИДВА! На където отива е за теченията.
Северен вятър е вятър който ИДВА ОТ север!
С други думи Левентик НЕ сключва 180 градуаса с вятъра а 0!
Защо, ако беше както казвате, острите курсове бейдевинд и левентик, се наричат остри, защото сключват "тъп ъгъл" с вятъра ли? Напротив, остър сключват.
Защо тогава пълните, бакщаг и фордевинд се наричат пълни?
2 - при бакщаг НЯМА опасност от "неочаквана смяна на курса". Има такова нещо при фордевинд и не "смяна на курса", а смяна на ХАЛСА. Нарича се "спонтанен поворот фордевинд" и не става при курс бакщаг, а при фордевинд. Може да се получи и при невнмимателен поворт фордевинд.
Ако не се внимава, платното (грота) може да премине с удар от единия борд на другия и гика може да счупи нещо или да изхвърли някого през борда или да му разбие главата.
Това не е промяна на кураса, но си е едно от опасните неща.
3 - на български се казва халс. (галс е на руски.) --Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 195.242.126.5 (беседа • приноси) 13:39, 4 август 2014‎ (UTC)
replies: text: Моля, чувствайте се свободен да промените статията така, както смятате за добре. След като сте наясно с темата, бъдете смели.--Ilikeliljon (беседа) 15:30, 9 август 2014 (UTC)
thread_title:  Объркващо описание
Беседа:Пропадане в мрака

message: Според мен заглавието трябва да се промени на "Стар Трек: Пропадане в мрака". Тези идиоти са го превели само "Пропадане в мрака", но след време може и да се промени заглавието, както стана с филма на Тарантино "Reservoir Dogs" - в началото са го рекламирали като "Кучета в резерв", а сега е "Глутница кучета". Подобен е случаят и с "The Hangover", който незнайно защо беше преведен "Последният ергенски запой", а му направиха две продължения и като го излъчваха по bTV с дублаж тази година, беше преведен "Ергенски запой". --Batman tas (беседа) 13:53, 4 август 2014 (UTC)
replies: text: Ти сам казваш – „са го превели“, т.е. имаме официално БГ заглавие. Не можем да вкарваме лични интерпретации. Телевизионните излъчвания може да се вземат предвид само ако отсъства официален превод.--Rebelheartous (беседа) 14:16, 4 август 2014 (UTC)
replies: text: : Случаят с „Глутница кучета“ казва друго. А и не си мисли, че тия официални преводи за кината се правят от компетентни хора. --Batman tas (беседа) 11:57, 8 април 2015 (UTC)
replies: text: :: През юли бе излъчен под името "Пропадане в мрака: Стар Трек". Arise13 (беседа) 17:15, 10 октомври 2020 (UTC)
replies: text: ::: В момента го излъчват по Нова и е така, както Arise13 каза. Пак давам за пример „Глутница кучета“. Между другото, по някое време след излъчването на Hangover са му редактирали заглавието и беше преведен „Последният ергенски запой“, което много ме учуди. Все пак ретроактивно трябва да се върне към „Пропадане в мрака: Стар Трек“, защото филм, който е само със заглавие „Пропадане в мрака“ може да се отнася за всичко. Погледнете страниците на други езици и ще видите, че май само в България имаме идиоти. Поне аз проверих десетина версии на заглавието и във всичките присъстваше Стар Трек. --Batman tas (беседа) 01:08, 8 ноември 2020 (UTC)
replies: text: :::: Линк Това е официалният канал на Форум Филм България в Ютюб. Ето и официалният постер на български. Кое към какво се отнася не е наша работа да тълкуваме.--Rebelheartous (беседа) 17:10, 9 ноември 2020 (UTC)
thread_title:  Името
Беседа:Дана Интернешънъл

message: Моля снимките от статията да не се премахват. --Кончита Вурст (беседа) 18:05, 5 август 2014 (UTC)
replies: text: Да не претрупваме със снимков мат'рял.--Rebelheartous (беседа) 10:53, 6 август 2014 (UTC)
replies: text: :Защо? Много си е добре в такъв вариант статията, не искам да се заяждам, но няма правило, което да ни казва колко снимки на колко текст трябва да отговарят. --Кончита Вурст (беседа) 16:45, 6 август 2014 (UTC)
replies: text: :: О, има, има. Специално е обърнато внимание на това как, къде и по колко снимки е удачно да се разполагат в статиите. Особено в такива, които не са невероятно обемни като настоящата.--Rebelheartous (беседа) 21:04, 6 август 2014 (UTC)
replies: text: :::"В момента, в който статията бъде допълнена с достатъчно текст, който има отношение към дадено изображение, всеки редактор може да се чувства свободен да премести изображението обратно в статията." Всички снимки (освен може би една) имат отношение към текста.--Кончита Вурст (беседа) 21:09, 6 август 2014 (UTC)
replies: text: :::: Точно така, достатъчно текст. Към момента статията е средно дълга и е излишно да се наблъскват фотос след фотос. А и по принцип слагането на снимка под основния шаблон за изпълнител, който също съдържа снимка, не е удачно. Да не говорим, че в стария вариант имаше цели 3 снимки от Евровизия 2011. Добър пример за количеството и къде да се разполагат е английската статия за Марая Кери.--Rebelheartous (беседа) 10:57, 7 август 2014 (UTC)
thread_title:  Снимки
Беседа:Управляващо устройство

message: Не избързваме ли малко с искането на източници? Източникът съм аз, ако имате основание да твърдите че "информация е неточна или изцяло невярна" моля да поправите грешките или поне да посочите в Беседата защо е така. Че е "непълна" е вярно, и няма как да е друго при този размер на статията.
Ако искате да се обогатява българската Уикипедия не бързайте с административния натиск.
По-добре е да помогнете с поставянето на междуезиковите препратки, че са сменили концепцията за поставянето им и нещо не мога да се оправя.
Zerg (беседа) 14:30, 7 август 2014 (UTC)
replies: text: Виждам, че вече има източници, така че по тази точка няма проблем. А защо са нужни, можете да прочетете тук.--Rebelheartous (беседа) 09:53, 8 август 2014 (UTC)
thread_title:  Източници
Беседа:Мери Стийнбъргън

message: Стийнбъргън се казва, а не Стийнбърджън. И аз доста години си мислех, че е с "ДЖ", но е с "Г". --Batman tas (беседа) 01:44, 8 август 2014 (UTC)
thread_title: Името
Беседа:Анете

message: Слях историите на двете почти успоредно написани статии за Аниете. Май малко неразбираема стана историята - някой ако има забележки, ще махна историята от втората написана статия, че тя и без това е била две изречения.--Алиса Селезньова (беседа) 11:37, 9 август 2014 (UTC)
replies: text: Пооправих още малко бакии. Единствено ще е добре да се премести като Анете, тъй като това меко Н не се омекотява на БГ по принцип или пък да става И.--Rebelheartous (беседа) 12:00, 9 август 2014 (UTC)
replies: text: :Ооо, ами то си беше Анете, но го преместих на Аниете, тъй като така разбрах заявката на У:ЗА. Мекостта се предава - виж че е Испания (а не Испана) и е Ла Коруня.--Алиса Селезньова (беседа) 12:10, 9 август 2014 (UTC)
replies: text: :: Примерите на са много добри. Едното (Испания) е побългарен вариант от типа на Париж и Вашингтон. Не идва директно от Еспаня. Другото в оригинал е A Coruña („а“ след мека съгласна -> става „я“ като Еспаня), което е различно от Añete („е“ след мека съгласна -> остава си „е“). Реално Añete ако се остави меко, ще се изписва Аньете, а не Аниете, но не е граматически правилно. Тези неща ги видях току-що тук (виж Канете) и затова се забавих с отговора. --Rebelheartous (беседа) 10:28, 12 август 2014 (UTC)
В отговор на питането на Rebelheartous на моята беседа: В българския език меки гласни има само пред [а] (изписва се ‹ня›), [у] (‹ню›) и [о] (‹ньо›), както и пред [ъ] във форми като ‹да сменя› [да сменьъ]. В останалите позиции се срещат само твърди съгласни (историческите меки съгласни са преминали в твърди в съвременния книжовен език) и при транскрипции се използват само твърди съгласни (мекостта не се предава): пред [е] (Нунес, на руски Нуньес), пред [и] (Канисарес, рус. Каньисарес), пред съгласна (Гданск, рус. Гданьск), в крайна позиция (Познан, рус. Познань).
В общия случай комбинациите {мека съгласна + [а]} (МФА: [ɲa] или [nʲa]) и {съгласна + [й] + [а]} (МФА: [nja]) се свеждат до ‹ня› на български. Ако гласната е [е], те стават ‹не›. По-сложно е, когато гласната е [ъ] – но този въпрос е друг. Съществуват случаи, в които е прието да се поставя „и“ (*Aniete [-nje-] би станало Аниете), но настоящият (Añete) не е такъв. Макар че мекостта на испанската съгласна предразполага към разгръщане до ‹ние›, от гледна точка на нормите за транскрибиране това не е коректно; коректно е „Анете“. Не се допускат изписвания като ‹нье›, ‹ньи›, ‹нйе› и под., макар че аз съм виждал такива из книгите. Това важи и за другите съгласни, не само за [н]. --Cmrlbg (беседа) 02:00, 24 ноември 2014 (UTC)
thread_title:  Сливане
Беседа:Коста Ламбрев

message: Кръстю Ламбрев от Костурско, интербригадист, роден 1895 г. дали му е брат? --Мико (беседа) 16:54, 9 август 2014 (UTC)

message: По досегашния текст няма данни да е бежанец от Македония (бил изпратен от родителите си да учи), нито издател на вестници (редактор не означава издател, макар и често функциите да се съвместяват). Махам им категориите. --Elkost (беседа) 06:35, 6 юни 2018 (UTC)
thread_title:  <del>Бежанец, издател</del>
Беседа:Юннан

message: Заглавието на статията противоречи на съдържанието. Xakepxakep (беседа) 21:53, 10 август 2014 (UTC)
replies: text: Юннан (Юн-нан) е по-точно, защото двете части, от които се състои, са yún + nán. На руски е изписано Юньнань (Юнь-нань). --Cmrlbg (беседа) 01:15, 16 август 2014 (UTC)
thread_title:  Юнан или Юннан?
Беседа:Емил Иванов

message: Тази сто на сто не е единствената автобиографична статия в българската Уикипедия, но дали няма начин авторът да съобщи поне рождената си дата?Груйчо (беседа) 10:45, 11 август 2014 (UTC)
thread_title:  Рождена дата