Беседа:Чуждици/Архив 1

message: {{Архив беседа}}
Колегата Петров е повторил тук линковете за ''чужди думи'' (изобщо заемки). Аз се въздържах да го направя, защото тук става дума само за '''неправилно''' заети от други езици думи. Нямам достатъчно информация как изглежа деленето на чуждици и полезни заемки в другите езици. Струва ми се, че немците имат Fremdwoerter, французите - barbarisme, англичани и руснаци май не ги делят, поне като понятия. --[[Потребител:George|George]] 08:03, 7 февруари 2007 (UTC)
Цялата статия си е за секция в Чужда дума.--[[Потребител:Мико Ставрев|Мико Ставрев]] 08:12, 7 февруари 2007 (UTC)

message: много често, особено напоследък една вече наложила се чуждица се заменя с друга
replies: text: :Мисля че статията е за Уикиречник --Ема 15:52, 23 август 2007 (UTC)
replies: text: ::Не е за Уикиречник. Просто трябва да се разбере що е това "чужда дума" и "чуждица". Именно това трябва да е акцентът в теоретичната част на статията. -- Ivo1973 15:56, 23 август 2007 (UTC)
replies: text: ::: Да речем - "ежедневие", "считам" и т.н. са русизми - те към коя графа спадат? "Маса", "креват" идват от други езици - къде да отидат? Въпросът е риторичен :) -- Ivo1973 16:00, 23 август 2007 (UTC)
replies: text: :::Чуждиците са нежелани и излишни чужди думи в езика. Терминът чуждица носи отрицателен оттенък. Докато заемките са общоприети чужди думи в езика, могат да съществуват паралелно с чисто български думи синоними или могат и да нямат българско съответствие и да са необходими. Често са международни термини от дадена научна област. Повечето думи в този списък са просто чужди думи или заемки. Чуждиците са една две, като "коства" или "адмирация" или "креативен". Дори за "коства" или "адмирация" не съм много сигурна, но така ми се струва. Друг е разговорът за произхода на една дума, която може да се смята вече за чисто българска, но да произлиза от друг език, като "патладжан", идва от арабски или турски, но не е чужда дума. "Считам" е добре да се заменя със "смятам", прилича на чуждица, но е доста общоприета. За "ежедневие" съществува ли друг синоним? Мисля че е навлязла вече в езика и не се смята за чужда дума. --Ема 16:27, 23 август 2007 (UTC)

text: ::Би трябвало думите в този списък да се обсъдят една по една. "Транквилайзер" не съм чувала, но "транквилант" е медицински термин и следователно не е чуждица.
* между "народ" и "нация" има съществена разлика. 
* "брутен национален продукт" не може да се замени с "народен"  --Ема 17:12, 23 август 2007 (UTC)
replies: text: ::: Според мен целият списък може да изчезне. Не е наша работа да определяме кое е чуждица и кое е заемка. Дефиницията стига, а и ще е хубаво да се слее с чужди думи. Точица 18:07, 23 август 2007 (UTC)
replies: text: :::: Някои примери могат да се дадат. Моско Москов има една книга, която се занимава със случая, но не съм убеден, че е най-меродавното помагало. Иначе що се "касае" (на бълг. - "отнася" - случая) до "ежедневие" на бългаски е всекидневие, всекиднемник и т.н. "Ежегодно" е добре да се пише като "годишно" и т. н. -- Ivo1973 18:31, 23 август 2007 (UTC)
Цитат:
- между "народ" и "нация" има съществена разлика. 
- Според мен целият списък може да изчезне. 
Не е наша работа за определяме кое е чуждица и кое е заемка. Дефиницията стига, а и ще е хубаво да се слее с чужди думи. Точица 18:07, 23 август 2007 (UTC) 
- Някои примери могат да се дадат. Моско Москов има една книга, която се занимава със случая, но не съм убеден, че е най-меродавното помагало. Иначе що се "касае" (на бълг. - "отнася" - случая) до "ежедневие" на бългаски е всекидневие, всекиднемник и т.н. "Ежегодно" е добре да се пише като "годишно" и т. н. -- Ivo1973 18:31, 23 август 2007 (UTC)
 
1:Каква е разликата между народ и нация? До 1998г. всички говореха за "народ",а сега медиите се погрижиха "народ" да стане мръсна и архаична дума,която да бъде заменена с английската "нация"(nation),както и много други думи.
2:Може да не е наша работа,но е крайно очевидно.А в Чужди думи има препратка към чуждици и заемки,затова няма нужда от преместване,защото чуждицата не е просто чужда дума,а чужда дума,
която има превод.А ако списъкът изчезне хората няма да имат достъп до сведения и ще затъпеят още повече,отколкото BTV и другите медии се стараят.
3:Толкова ли мразиш руските думи?Може би си забравил кой ни е освободил.Освен това се занимаваш с малки неща.
До Ема:

Родна спич омайна, кратка!
Спич, що бла-бла еври дей!
Спич на о’кей и на фак ю,
спич на хироу и злодей.

В еърсите тя ми джингъл
в бар ли вляза посред найт,
а запея ли си сингъл,
ставам хепи и ол райт.

И над муувито унесен,
нейтив спич уиспъ агейн.
Хъндред бастърда отнесе
менът, дето съм му фен.

Рам Бо Силек
--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 87.126.90.202 (беседа • приноси) .

text: Уикипедия не е платформа на пуристите, на войните за ограмотяване или на бойците против тъпотията. Аз самата не обичам да ми се говори с джус, фешън, денсене, енджойване и т.н., но списъкът, който така старателно попълвате, е просто произволен според лично ваши си виждания. Да не говорим, че думите в списъка не отговарят на дефиницията на чуждица, която сте нанесъл. Чуждицата се различава от заемката по това, че заемката е общоприета. От кога думи като "чао" и "мерси" не са общоприети?! Прибавете сериозни източници, Молотов. Точица 16:09, 25 август 2007 (UTC)
replies: text: : АЗ СЪМ СЕРИОЗЕН ИЗТОЧНИК,ТОЧИЦА.ИЗУЧАВАМ ФИЛОЛОГИЯ.--Молотов 18:01, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :: Щом сте филолог, значи можете да четете, да? Да. Значи, моля, прочетете Уикипедия:Цитирайте източниците си и Уикипедия:Благонадеждни източници и ще разберете че вие сам по себе си не можете да бъдете източник. Източниците са публикувани текстове и материали, на които позоваваме твърденията си в статиите. Също така, Молотов, много моля прочетете и Уикипедия:Цивилизованост, Уикипедия:Уикиетикет и Нетикет. Не е красиво да си крещим с caps lock, нали? Следя поведението ви и на други беседи, където призовавате за блокиране на потребители заради допускане на неточни (според вас) преводи. Честно казано, намирам го за недопустимо. --Спири / беседка 18:22, 23 септември 2007 (UTC)

text: : По принцип въпросът с чуждиците е много сериозен, тъй като в последните 15-20 години с отварянето на България към света доста масово и в много случаи без никакъв мозък, смисъл и причина се заменят звучни български думи с чуждици, основно от английски. Думата "ежегоден" има заместител годишен или взависимост от текста може да се ползва и всяка година. Транквилант може да се ползва в специализираната литература, но на български език има дума успокоително (лекарство). Думата "чао" може да е наблязла в разговорния език, но няма място в литературния и е чуждица, същото е с "мерси". И за двете има чудесни български думи. Колкото до войните за ограмотяване, аз не ги виждам като такива. Просто всеки, който пише тук трябва да има някаква минимална граматическа, стилова... изобщо езикова култура.--Радостина 18:24, 23 септември 2007 (UTC)

message: Плакат - от латински - placatum
Вертолет - русизъм, бивш неологизъм (простете за думата), на български трябва да е "въртолет"
Пласьор - от френски plaseur
Etc., казано на чист български
replies: text: Молотов, преиграваш. Евала (пардон) за борбата, която водиш да опазиш българския език чист, ама чак пък толкова... или как беше онова на Вазов по повод Балан: "Таквизи ни били на нас дедите, едромъдести и хуевити, не страдали от ишиас и от лумбаго, на всичко викали е...го". Поздрави -- Ивайло 18:38, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Иво, на колко ракии (или каквото пиеш там) го написа т'ва? --Радостина 18:55, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :: На николко. Цитатът от Вазов, освен многоточията и новия правопис, е 1:1, ако това имаш предвид -- Ивайло 19:00, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::Имам предвид, изненада ме :-) тъкмо ти завиждах, че си на няколко... забрави!--Радостина 19:05, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::Знам, че вертолет,пласьор и плакат са от други езици но са по-приемливи.И ако искаш да знаеш, Балан е измислил много думи-ВЕСТНИК,ПОЧВА... ,пригодил е руските воезд и самолет,така че ще говориш за него с уважение, или трябва да кажа респективно,Иво?--Молотов 19:54, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::: "Летище", "Влак" Това е чудесно, уважение имам, за разлика от пуризма, който е налагал и който ти сега се опитваш да налагаш на място, дето е неуместно, длаги "филоложе" (т.е. как ще да бъде "филолог" на български")? -- Ивайло 20:01, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::Айде доста беше - мир и любов. (Междувременно вертолет е чуждица, а хеликоптер - заемка)

text: :::::Сега ти се правиш на пурист.Филолог няма точна дума на български-учител или даскал.А езикознател е в балански стил.
replies: text: ::::::П.С. Хънгри медвед нейси брейкденс или гладна мечка хоро не играе.--Молотов 20:08, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::::::Иво, има разлика между това което говориш ти и той, спорът ти е безпричинен, има разлика между турцизмите примерно, които ние използваме вместо хубавите български думи (само пример: манджа (турцизъм) - гозба (българската дума), перде (турцизъм) - завеса (българската дума)) и други чужди думи (заемки) които пак са взети от друг език, но не безпричинно и паразитно, а защото българска дума изобщо няма (пример - плакат, няма българска дума затова сме взели чужда)--Черноризецът 20:09, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::::Вертолет е славянска дума,хеликоптер не е.И пуристко ли е да кажеш водач вместо лидер?--Молотов 20:13, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::::::::Диалогът е безсмислен по мое мнение.--Мико Ставрев 20:16, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::::::Спорът е безпричинен и безмислен, съгласен съм. Заместването на Черква с Църква - също. Повече няма да участвам в тази дискусия, но моля колегата и приятел Молотов да се въздържа от някои корекции на статии, както и при публикуването на недостатъчно обмислени материали. Лека нощ. -- Ивайло 20:18, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::::::::::„Църква“ е книжовна дума,„черква“ не е.Лека нощ, Ивайло!--Молотов 20:24, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::::::::Хъм - отворете правописния речник.--Мико Ставрев 20:26, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::::::::: Дублетни. --Спири / беседка 20:31, 23 септември 2007 (UTC)

text: ::::::::Манджа не беше ли италианска или са заемали от турски?--Механик-водач 20:45, 23 септември 2007 (UTC)
Искам само да кажа нещо. В този списъчен вид това не е статия. Нужна е дефиниция, резултати от изследвания по въпроса, историческа справка, ако има статистически някакви данни... Не виждам смисъл да се допълва един списък, който и без това няма да стане изчерпателен, а да не се напишат съществените неща по въпроса. Вярно е, че не мога да помогна, но поне давам някои насоки на заинтересованите. --Спири / беседка 20:31, 23 септември 2007 (UTC)

text: Никой не прави такъв списък в интернет.Аз съм единственият.--Молотов 20:38, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :И ако „черква“ е дублетна форма, защо не я напишете на някой изпит вместо „църква“?--Молотов 20:43, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::Пич, на изпити съм спрял да се явявам от известно време насам - купи си речник и го отвори - няма какво да се разсъждава толкова много.--Мико Ставрев 20:48, 23 септември 2007 (UTC)

text: ::И Спири,не се обаждай където не разбираш!--Молотов 20:48, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::Мико,аз съм писал на изпит „черква“.Беше грешно.--Молотов 20:50, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::ОТВОРИ речника.--Мико Ставрев 20:54, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::::Ти го отвори!Очевидно имаш нужда.Заповедните изречения се пишат с удивителен знак,Мико.--Молотов 20:58, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::Отворил съм го - Спири ти го написа резултата по-нагоре. Пускането на забележки за правописа ми единствено ме развеселява. --Мико Ставрев 21:00, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::::::::Манджа беше и е от италиански  (за Механик-водач)--Радостина 20:59, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::::::някъде четох, че английския бил най-богат на думи защото си няма главна централа да го управлява, пуристите му не могат да си покажат рогата и взима нови думи при всеки възможен случай, те хайдутин взели наготово ние от един хеликоптер се шашкаме, най-добре по 3-4 думи да имаме за всяко нещо, а не по половин. --Механик-водач 21:04, 23 септември 2007 (UTC)

text: Не знам за английския честно... имайки известна база за сравнения, мисля, че руският е много богат език.--Радостина 21:13, 23 септември 2007 (UTC)
thread_title:  По повод приносите на филолога Молотов 

message: Спрете да се джавкате (а, ето още един турцизъм) като махленски (ха, още един) псета (хм, това е чуждица, ама май не е турцизъм). От такива статии има нужда - и чуждици, и турцизми. Всичко е в началото си, имайте търпение. Ще се опитам да привлека на помощ бай Иля Талев (да, роднина на Димитър Талев), ако му се занимава, ако не ще го помоля поне за помощ за източници. Въпросът тук не е дали да ги има думите или да ги няма, а да не ЗАМЕСТВАТ бг думи. Ако един народ загуби езика си, губи голяма част от идентичността си--Радостина 21:11, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: Именно - дали заместват е въпросът. А както вече писах разликата между заемката и чуждицата в мнооого случаи е тънка, което прави списъка безсмислен, тъй като не може да бъде покрепен с източници - отявлените чуждици ги няма по речниците. Това с релацията език-идентичност е вярно, но е невярно, "има хелкоптер - няма език". Механковата реплика горе е лаическа, но вярна.--Мико Ставрев 21:15, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Мико .Не се бутай в А група!Дори не мога да разбера какво си написал отгоре.Когато ти напишеш разширен списък на чуждици и турцизми,тогава ще имаш право да спориш с мене.--Молотов 21:22, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::Ох, татин сладък, той не може горкият да разбере. Пише се безсмислен, препинателните знаци се отделят с паузи.--Мико Ставрев 21:25, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::Говорих за ХЕЛКОПТЕР !--Молотов 21:27, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::Образованието ми, любезни е по-голямо от вашето, което, разбира се, е видимо и по правописа и по стила на изказа ми, но то няма отношение към безсмислеността на списъка, която обсъждаме тук - ако имате мнение по въпроса, изкажете го. Разбира се, ако имате и други наблюдения върху личността ми, ще се радвам да ги прочета и тях преди лягане.--Мико Ставрев 21:30, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::: Мико, предлагам да прекратиш и ти спора за тази вечер. В близките два часа потребителят Молотов няма възможност да отговаря... --Спири / беседка 21:38, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::::Уви, спор нямаше.--Мико Ставрев 21:43, 23 септември 2007 (UTC)

text: ::::: Ставраки стига сте успамвали последните промени, че ми спи и не виждам нищо от вас--Черноризецът 21:39, 23 септември 2007 (UTC)
Това е типична българска черта, значи, да си мерим... ценностните системи. Е, не трябваше да го блокирате момчето. От тази гореща балканска кръв един свестен разговор не може да излезе. Да ви върна на това, което евентуално ще стане на статия. МНОГО неща могат да се пишат тук, включително различните влияния от различни езици взависимост от модата и тн. Не е необходимо да се слагат всички думи, но не е лошо да има такива страници поне с най-често срещаните примери. Сега... чудя се, ще си помагаме или ще си пречим. Аз не съм слънце и не мога да огрея навсякъде, но ако има други филолози и специалисти по въпроса, моля да помогнат.--Радостина 21:40, 23 септември 2007 (UTC)

text: Неподкрепим с източници е тоя списък и на практика е самостоятелно изследване.--Мико Ставрев 21:42, 23 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Уточнения 

message: До Черноризец: Кви да е източници - аз вече съм всеяден тука--Мико Ставрев 21:45, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: Намери учебник за 5-ти клас там го пише черно на бяло това дето си го дал за , за отделните думи си има речници за чуздиците в българският език, аз си имам такъв ама сега е късно и не ми се пише--Черноризецът 21:47, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Добре де - намери - вкарай го и аз ще го приема. Не съм виждал в живота си Речник на чуждиците, между другото - там е проблемът.--Мико Ставрев 21:48, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::Явно трябва да видиш, аз мисля да си лягам имам си работа утре...--Черноризецът 21:50, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::Никога не е издавано такова нещо.--Мико Ставрев 21:52, 23 септември 2007 (UTC)

text: :::Няма нужда от речник на чуждиците, не знам все още това за чуждиците дали да не стане раздел в статията "Чужди думи". Погледнах в английската, там имат списъци, примерно думи в английски от индиански произход, или китайски, или арабски... статиите са почти само списъци, а за източник ползват етимологичен речник. Такова нещо може да се ползва. Аз не рзполагам с книги на бг тук, но не може да няма речник на чуждите думи или етимологичен речник в БГ. --Радостина 21:57, 23 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::::Този вариант го подкрепям и мисля, че наистина може би бил полезен. Вярвам всички правите разлика между Речник на чуждите думи, които има легион и Речник на чуждиците.--Мико Ставрев 05:40, 24 септември 2007 (UTC)
В случай, че някой ги намери за полезни - ето дефиниции от онлайн тълковен речник (www.eurodict.com) за заемка и чуждица. Това по повод търсенето на източник за: „Терминът „чуждица“ носи отрицателен оттенък, за разлика от „заемка“ (общоприети чужди думи в езика, които нямат местен еквивалент)“. --Maymay 00:25, 24 септември 2007 (UTC)
Благодаря ви, че изтрихте,англицизмите,които бях посочил.Сега хората ще продължат да казват и пишат „хит“ и др.,без да знаят,че това е чуждица.Бях се объркал,че това е енциклопедия, а вие не сте вандали.--Молотов 16:44, 4 октомври 2007 (UTC)

text: Това е именно енциклопедия, а не речник, още по-малко пуристки наръчник.--Мико Ставрев 16:47, 4 октомври 2007 (UTC)
replies: text: : И учебник не е. Молотов, не е това мястото да просвещаваш хората. Точица 19:19, 4 октомври 2007 (UTC)
thread_title: Източниците