lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Робство

message: ==== «Българската дума „роб“ присъства още в старобългарския като „робъ“ с близко до сегашното си значение — роб, крепостен селянин, подчинен, слуга.» ====
Съжалявам, но на български „роб“ не означава и никога не е означавало „крепостен селянин“, още по-малко „подчинен“ или „слуга“. Това са свободни интерпретации и ако са взети от речник, то определението е крайно идеологизирано и във всички случаи невярно.
Изучавал съм История на българската държава и право. Крепостните селяни в Първата българска държава са две категории - „парици“ (закрепостени към светски феодал) и „клирици“ (закрепостени към църква или манастир). Няма да коментирам статута им, той значително се различава от статута на зависимото население в Западна Европа и дори в Източната Римска империя. Служителите в администрацията, слугите и изобщо хората, служещи пряко или косвено на владетеля са описвани с названието „работники царства ми“. Да виждате някъде да се говори за роби, дори на символно ниво? Спорен е и въпросът, дали и как е уреден робският статут в двете средновековни български държави.
Имам много сериозни съмнения и по описаната по-горе етимология на думата „роб“, но се надявам някой по-компетентен от мен да изрази становище или да приложи по-сериозен източник. 151.251.73.71 16:01, 31 март 2024 (UTC)
replies: text: Ket (беседа) 17:20, 31 март 2024 (UTC)
thread_title:  Понятието „роб“ на български и твърдението за смислова връзка с „крепостен селянин“, „подчинен“ и „слуга“ 

message: Съжалявам, но на български „роб“ не означава и никога не е означавало „крепостен селянин“, още по-малко „подчинен“ или „слуга“. Това са свободни интерпретации и ако са взети от речник, то определението е крайно идеологизирано и във всички случаи невярно.
Изучавал съм История на българската държава и право. Крепостните селяни в Първата българска държава са две категории - „парици“ (закрепостени към светски феодал) и „клирици“ (закрепостени към църква или манастир). Няма да коментирам статута им, той значително се различава от статута на зависимото население в Западна Европа и дори в Източната Римска империя. Служителите в администрацията, слугите и изобщо хората, служещи пряко или косвено на владетеля са описвани с названието „работники царства ми“. Да виждате някъде да се говори за роби, дори на символно ниво? Спорен е и въпросът, дали и как е уреден робският статут в двете средновековни български държави.
Имам много сериозни съмнения и по описаната по-горе етимология на думата „роб“, но се надявам някой по-компетентен от мен да изрази становище или да приложи по-сериозен източник. 151.251.73.71 16:01, 31 март 2024 (UTC)
replies: text: Ket (беседа) 17:20, 31 март 2024 (UTC)
thread_title:  «''Българската дума „роб“ присъства още в старобългарския като „робъ“ с близко до сегашното си значение — роб, крепостен селянин, подчинен, слуга.''»
Беседа:Право

message: Правото е една от областите, където се очакват най-много дискусии, включително по областта на правото и неговата същност, за това поставям началото на беседа, която може да бъде мястото за такива дебати. Editoronit (беседа) 11:34, 14 юли 2022 (UTC)
replies: text: Editoronit, странно е да твърдите че поставяте начало на беседа която съществува от десет години както можете да видите в историята ѝ при това без да е предизвикала досега каквито и да е дискусии. В Уикипедия практиката е да се обсъждат конкретни статии на съответните беседи. Сале (беседа) 12:27, 14 юли 2022 (UTC)
thread_title:  Право и правен дебат
Беседа:Специална теория на относителността

message: "Специалната теория на относителността (СТО) е теория във физиката, описваща измерванията в инерциални отправни системи при еднаква стойност на скоростта на светлината (c) във всяка от тях, независимо от състоянието на движение на нейния източник,[1] и превръща скоростта на светлината от свойство на определено явление във фундаментална характеристика на пространство-времето. Тя обобщава Принципа на относителност на Галилей от областта на механиката до всички физични закони, включително тези на електродинамиката.[2]"
Това е абсолютно неразбираемо, дори и за хора като мен (физици). Като цяло преводът, защото по-голямата част е превод, е доста слаб. Липсват лоренцовите трансформации (основното следствие от теорията) и метриката. На практика когато се говори за СТО в професионалните кръгове се има предвид именно тези две неща. Ако имам време ще мина да оправя, но не е ясно ...--Предният неподписан коментар е направен от Kshegunov (беседа • приноси) .
replies: text: Моля, подписвайте съобщенията си. Не знам кой я е писал тази специално, но по принцип физиците сме много малко тук и не можем да смогнем....--Радостина 05:24, 24 февруари 2013 (UTC)

text: Благодаря за Вашето предложение!  Ако смятате, че дадена статия трябва да бъде написана или подобрена, моля чувствайте се свободни да направите тези подобрения.  Уикипедия е уики, така че всеки може да редактира почти всяка статия просто като щракне бутона редактиране отгоре.  Дори не е нужно да сте влезли (въпреки, че има много причини да го направите).  Уикипедианската общност Ви окуражава да бъдете смели, когато редактирате статии.  Не се притеснявайте, ако от време на време допускате неволни грешки – вероятно те ще бъдат открити и оправени бързо.  Ако не сте сигурни как се редактира, вижте тук или потренирайте в пясъчника. −PetaRZ ¬ 08:54, 24 февруари 2013 (UTC)
thread_title:  Увод
Беседа:Франц Кафка

message: Предлагам настойчиво за библиографското изброяване да се сложи линк, а на негово място да се опишат българските преводи (следвайки  хронологията на издаването им; след корекция, началото е вече в статията).91.92.179.172 11:26, 24 януари 2013 (UTC)

message: За националност не трябва ли да напишем австриец? 212.233.211.152 02:38, 18 юли 2023 (UTC)
replies: text: Това е посочено в инфокарето.  Elizaiv22 (беседа) 09:54, 18 юли 2023 (UTC)
thread_title:  Националност
Беседа:Английски ренесанс

message: Присъствието на Милтън в статията е леко озадачаващо - Джон Милтън живее и твори изцяло през 17 век и в този смисъл излиза извън рамките на посочения период. Освен това името му липсва в английската версия--Ket (беседа) 13:53, 28 август 2012 (UTC)
thread_title:  Джон Милтън
Беседа:Сократ

message: Къде точно се намира Древна Гърция?! 5.183.228.63 19:41, 14 юли 2023 (UTC)
replies: text: Ето тук Ket (беседа) 03:17, 15 юли 2023 (UTC)
thread_title:  Древна Гърция
Беседа:Пьотър Чайковски

message: Притеснява ме, че в заглавието името е Пьотър, а в увода – Пьотр. Как мислите, кой вариант да оставим? Yavor18 (беседа) 20:02, 3 юли 2013 (UTC)
replies: text: Готово. Пьотър е единствено допустимото от правописа. --Мико (беседа) 20:40, 3 юли 2013 (UTC)
replies: text: :Само че традиционно е "Пьотр". Нали уж се спазваше традицията при имена. Xakepxakep (беседа) 15:03, 7 май 2017 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Риба

message: Името „Риби“ не трябва ли да мине в единствено число, нали уж така е прието? Понеже мн. ч пишем само когато е част от таксон и то над род включително. --Termininja✉ 15:52, 29 март 2014 (UTC)
replies: text: Да, би трябвало да е в единствено число. --Спас Колев (беседа) 12:04, 2 април 2014 (UTC)
replies: text: :  --Termininja✉ 15:15, 20 април 2014 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Нобелова награда

message: Здравейте,
Искам само да обърна внимание на факта, че част от основната информация за Нобеловата награда, както и част от информацията за Нобеловата награда за литература не са осъвременявани вече 10 години. Освен това прави впечатление, че за последните нобелови лауреати информацията е много оскъдна, или почти я няма, а също така липсва и основното - мотивите на Нобеловия комитет за избора на наградения кандидат.
Пожелавам успех на всички вас! 
Потребител:109.104.223.49
replies: text: Моля, чувствайте се поканен/а да направите всички допълнения и да осъвремените статията. Всеки има право да го направи. Ще се радваме на нова редактор тук. Успехǃ --Молли (беседа) 06:12, 30 септември 2016 (UTC)
thread_title:  30 септември 2016‎
Беседа:Мария Кюри

message: Защо Сальомеа, буквата "l" в полския език се чете като мекото "л" в българския, например в "лекар" (не е "льекар"). Ако държим да се придържаме максимално близо до оригиналното полско произношение, би трябвало да е "Скуодовска", а не "Склодовска" (буквата Ł ł се произнася като буквата "л" в песента на Хиподил "Скакауец"). 195.96.245.93 11:37, 11 април 2024 (UTC)
replies: text: Уикипедия не задава правила за правопис, а се придържа към съществуващите. Вижте Вашингтон примерно. ДиХри (беседа) 17:15, 11 април 2024 (UTC)
thread_title:  Името
Беседа:Млечен път

message: На колко години Земята преминава радиалният център на галактиката т. е.дебелината 
 1000св.г. има ли връзка със промяна на поляритета на полюсите? 151.237.46.117 16:21, 19 декември 2022 (UTC)
thread_title:  Радиален център
Беседа:Централен процесор

message: Неправилно е използване за наименованието на централния процесор обозначението ЦПУ, независимо от записа на английски Central processing unit. В България с ЦПУ се обозначават цифровите управляващи устройства предназначени за управление на металорежещи машини и роботи в машиностроенето. Като название техният еквивалент на английски е Computerized Numerical Control  или Computer Numerical Control (CNC). На руски този вид специализирани компютри са с наименованието Числовое программное управление (ЧПУ).--CvetanPetrov1940 (беседа) 09:39, 20 ноември 2015 (UTC)
thread_title: ЦП или ЦПУ
Беседа:Треска

message: Мисля, че трябва да се премести на треска (риба). Сега оправям препратките, които сочат насам, повечето са за реката, останалите за болестта. Треска е добре да е пояснителна. --Мико (беседа) 06:33, 29 август 2012 (UTC)

message: Ударението на рибата е на буквата "е": http://ibl.bas.bg/rbe/lang/bg/%D1%82%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0/. Освен това главното ударение на български не е като грешно даденото, а долната част е вдясно от горната, т.е. обратно на даденото. Xakepxakep (беседа) 18:39, 1 декември 2019 (UTC)
thread_title:  Странно ударение в таксономичната кутия
Беседа:Национализъм

message: Старите хора като умират, у тях се заражда много голям апетит. Национализмът е неестествен апетит на стария човек, който умира.
Петър Дънов, източник Zelenkroki (беседа) 21:58, 28 юни 2023 (UTC)
thread_title:  Цитат за размисъл
Беседа:Голямата депресия

message: Припомнете ми, но според мен тази икономическа криза е световна, но само донякъде. Аз мисля, че Германия, но особено България, са си били страни в икономически подем тогава. Икономическите загуби за Германия са предимно заради войната, а не заради икономическа криза, особено не "долетяла" от САЩ. Впрочем финансовата криза от края на 2000-те и началото на 2010-те също идва от САЩ. Coincidence? --Alexd (беседа) 06:52, 23 май 2014 (UTC)
replies: text: Поне онлайн няма почти нищо за история на икономиката на България. Според  в началото на века сме в подем, според тази ученическа работа 20-те са години на подем  и според същата през 29-та започвала кризата, но аз не съм убедена в това. Според мен кризата у нас започва и то несвързано с Голямата депресия, когато Германия започва да губи войната, защото според Людмила Живкова, С априлско вдъхновение в борбата за мир и социализъм, за единство, творчество и красота: доклади, речи, статии и изказвания, Том 3, Партиздат 1983 (леле, къв автор си намерих), българската икономика през 30-те е била силно обвързана и зависима от германската, което се потвърждава от Давид Коен, Военновременната икономика на България: 1939-1944, УИ Св. Климент Охридски, 2002, който отново говори за икономическа зависимост от Германия през периода и то за целия регион, както става ясно дори видът икономика е назован като "военен" и "временно" (хм). Обаче при цялото това обсъждане на темата "зависимост" просто никъде изобщо не става дума (при сериозните автори) за "икономическа криза", българските монети се обезценяват (правят от просто железо) чак през 40-те, тоест преди самият край на войната и малко преди смъртта на Цар Борис III, което е показател за някакъв вид вече "криза" или поне изоставане. Като цяло при нас винаги през и след Освобождението е имало бедност, така че в общи линии икономиката е била основно в посока на възход във всички отношения. Ние изобщо не сме имали никаква индустрия през турското робство и т.н., така че голямата депресия не е много сигурно колко е "световна", но то и световната криза от 2008 не засегна някои страни, така че... --Alexd (беседа) 07:12, 23 май 2014 (UTC)
replies: text: : Тези източници и кратки наблюдения върху българската икономика от този период прехвърлих в Икономика на България#В началото на 20 век и преди 1945 --Alexd (беседа) 07:25, 23 май 2014 (UTC)

text: Грубо казано картината е нещо такова:

text: * от началото на 20-те постепенно се излиза от дупката на войната

text: * след Бежанския заем (1926) следва бърз растеж за сметка на външни заеми

text: * 1929 започва депресията (срив на международните цени на селскостопанските продукти, основна част от износа) - съвсем пълноценна, масови фалити (Братя Бъклови), много частни банки са на ръба и са национализирани (Банка Български кредит)

text: * от средата на 30-те - бърз растеж, базиран на износ за Германия

text: * после - войната и комунистите

text: Инфлацията и паричната политика съм ги вадил подробно от Аврамов в Български лев#История. Спас Колев (беседа) 11:21, 27 май 2014 (UTC)
thread_title:  България по време на Голямата депресия
Беседа:Зороастризъм

message: Статията за него в нашата Уикипедия започва така: "Зороастър, също Заратустра (на авестийски език: Zaraθuštra, Zarathustra, на старогръцки: Ζωροάστηρ Zōroastēr / Ζωροάστρης Zōroástrēs) е персийски религиозен реформатор, основоположник на зороастризма, държавна религия на Персия от времето на Ахеменидите до края на Сасанидската епоха. Името Ζωροάστρης е гръцка транслитерация на авестийското Заратустра." В същото време в настоящата статия пише, че той е ирански религиозен деец. Кое е вярно? Jingiby (беседа) 12:04, 31 януари 2018 (UTC)
replies: text: Ирански е сигурно, персийски - възможно, но слабо вероятно и без ясни източници (Персия вероятно още не съществува по времето, когато е живял; писал е на източноирански език, а персийският е западноирански). Това с държавната религия е нерелевантно - все едно да кажем, че Христос е византиец. --Спас Колев (беседа) 11:43, 2 февруари 2018 (UTC)
thread_title:  Зороастър
Беседа:Океания

message: Изглежда на английски вече Insular Oceania (Q538) пренасочва към Oceania (Q55643), като идеята е, че "Океания" вече включва "Australasia". Ако няма възражения, ще опитам да изтрия връзката от Q538 и вместо това ще я сложа в Q55643. Даниел Ч (беседа) 23:09, 5 януари 2022 (UTC)
replies: text: Размених ги, така връзката съответства на дефиницията в статията. --Спас Колев (беседа) 12:28, 7 януари 2022 (UTC)
replies: text: :Благодаря. Ще погледам още малко какви са ефектите от местения през Уикиданни и ще започна и аз да го правя. Даниел Ч (беседа) 13:24, 7 януари 2022 (UTC)
thread_title:  Преместване от  Insular Oceania (Q538)  към  Oceania (Q55643)
Беседа:Пари

message: Направих грубия превод от английски, а сега моля интересуващите се редактори да хвърлят критичен поглед, защото някои понятия ме съмняват. Направила съм сверка с български трудове (М. Младенов), но не съм икономист и е възможно да има грешки. Моля, бъдете смели --Ket (беседа) 14:06, 14 февруари 2014 (UTC)
thread_title:  Критичен поглед
Беседа:Чарлз Дикенс

message: Защо не е Чарлс, все пак на английски е Charles? Виждам подобна беседа под статията за Джак Лондон – защо е Джек, а не Джак, както трябва.  212.233.211.152 23:05, 12 април 2024 (UTC)
replies: text: Произнася се със „з“: :en:wikt:Charles#Pronunciation. --Спас Колев (беседа) 07:43, 13 април 2024 (UTC)
thread_title:  Чарлз
Беседа:Обществено здравеопазване

message: Според мен на български е прието да се казва „обществено здраве“. Предлагам преименуване на статията. --Stalik (беседа) 16:17, 1 септември 2012 (UTC)
replies: text: +1 --Радостина 16:31, 1 септември 2012 (UTC)
replies: text: : +1 Направо ще го преименувам. Звучи нелепо. --Izvora (беседа) 18:13, 23 октомври 2012 (UTC)
thread_title:  Относно името
Категория беседа:Образование в Солун

message: Здравей, Алиса! Виждайки коментара ти „не е бил само в Гърция“, най-после проумях защо се подвеждаш да причисляваш категорията към османските (и съответно да променяш категоризацията на нейните подкатегории). Напълно съм съгласен, че когато става дума за 4-те БГ училища в Солун, то те там са функционирали именно през османския период (и през 1913 г.) и е основателно статиите за тях (1 по 1) да се отнесат и към османското образование. 
Основателно е само за тях обаче, но не и за цялата категория с всички статии по образованието в Солун. В тази категория по-рано бяха само статии за БГ училища в Солун и нямах нищо против за наше улеснение временно цялата категория да отнасяме към К:Образование в Османската империя. Сега обаче вече имаме и цяла подкатегория за Солунския университет, създаден чак през 1925 г., т.е. доста време след като градът е освободен от османците на 28.10.1912 г. Все пак трябва да правим разграничение между статиите и категориите конкретно за османския период (които да отнасяме към османски категории) от останалите.
В противен случай, ако продължаваме по логиката за османската принадлежност (през частичен период от историята), то следва цялата К:Солун - вкл. и статиите за неосмански периоди (също и статиите и категориите за другите гръцки градове) да отнесем към К:Градове в Османската империя, а съответно К:Гърция да попада в К:Османска империя с обяснение „били са в Османската империя“ - разбира се, в компания с категориите с всички статии за България и другите страни, били под османска власт! Какво общо има да речем Троянската война или денят „Охи“ с османците!? 
В категориите на бивши държави се отнасят общи статии (описващи също съвремието ни и други периоди) по изключение - ако темите са силно свързани с тях, например за техни столици. Сигурно си забелязала, че се занимавам много с категории, което предполага, че трябва много да съм ги обмислял, изучавайки и чуждоезичната практика. Не си губи времето и ти да се колебаеш, вервай ми. (За справка все пак виж категоризацията в Ен:Уики за тази категория, както и подобни в Бг:Уики и другаде.) Най-добри поздрави! --Elkost (беседа) 15:35, 2 септември 2012 (UTC)
thread_title:  Солун и Османската империя
Беседа:Цървища

message: Хммм, след като в началото на 17 век е Червище, етимологията от личното име Царьо олеква.--94.26.82.132 15:39, 2 септември 2012 (UTC)
replies: text: Етимологията е за името Цървища.--84.40.83.227 17:07, 2 септември 2012 (UTC)
replies: text: :Имам предвид, че след като вероятно по-ранният пласт на този топоним е -Чер, Царьо става малко по-малко логичен. Просто отбелязвам, нищо друго не следва от забележката ми.

text: :Все пак, интересно е да се види в как в османските документи се предава -цър, въэможно ли е?.--94.26.82.132 17:10, 2 септември 2012 (UTC)
replies: text: ::Не разбирам, как едновременно е от името Царьо и "по народна етимология от църв, червей."--Akeckarov (беседа) 07:37, 3 септември 2012 (UTC)
replies: text: :::Цитатът е точен. Идеята му е, че от Царв... постепенно е осмислено на Цървища. Да коментираме източника в статията не ни е работа. --Мико (беседа) 18:30, 3 септември 2012 (UTC)
replies: text: ::::Напротив - работа ни е. Изводът от това не е, че ще се променя нещо в статията. Съображенията, изказани тук, на беседата, също могат да бъдат информативни, включително и когато хвърлят сянка върху източника.--Akeckarov (беседа) 07:22, 4 септември 2012 (UTC)
replies: text: :::::О, да - ако има некво видимо противоречие. Аз съм твърдо убеден, че червейската етимология е железна, но не съм лингвист. Отделно като разнесох етимологиите и на Йорданов и на Дуриданов имаше откровени глупости - но това е според мен с незавършена унгарска филология. --Мико (беседа) 07:25, 4 септември 2012 (UTC)
replies: text: ::::::Ами, червейската етимогия не е оспорена. Напротив, тя очевидно се потвърждава от предполагания по-стар пласт - Червище. Проблематизира се царьовата етимология.--Akeckarov (беседа) 07:28, 4 септември 2012 (UTC)
replies: text: :::::::Това казвам и аз - от Царьо(во), и съответно Царьовище, Царище и т.н. е е възможно някак да се уподоби на Цървище. Много по-трудно е обаче от Царьо да се стигне до Червище. Което пък е предишно на Цървище. Иванов посочва ли по-ранни форми на топонимите?--94.26.82.132 17:23, 4 септември 2012 (UTC)
thread_title: Етимология
Беседа:Ким Кардашян

message: Не е ли по-правилно Кардашиян?--Nikinikolananov (беседа) 15:49, 24 октомври 2012 (UTC)
В крайна сметка, Карда̀шиян или Кардашя̀н е по-правилно на български? Като се има предвид, че тези конкретно девойки са родени в Щатите, а пък там го произнасят [kʰɑɹˈdæʃiən], за разлика от оригиналното западно-арменско [kʰɑɾdɑˈʃjɑn], може би наистина е по-уместно Карда̀шиян. — Luchesar • Б/П 17:07, 13 февруари 2016 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Лондонски конвенции за агресията (1933)

message: На първоначалното заглавие Лондонска международна икономическа конференция (1933) съответства само част от първото изречение - такава конференция наистина е проведена в Лондон, но не на 3-5 август, а от 12 юни до 27 юли 1933 г. Тя е посветена на Голямата депресия - невижданата дотогава по дълбочина и обхват световна икономическа криза.
В същото време целият останал текст (само леко редактиран по-късно) от самото начало говори за конвенциите за въоръжена агресия, подписани на 3-5 юли (а не август) в Лондон. Вероятно участвали в конференцията дипломати и политици от заинтересованите страни са подготвили и сключили въпросните конвенции за агресията, но те не са част от икономическата конференция. Ето защо сменям заглавието според основния текст. --Elkost (беседа) 08:03, 4 септември 2012 (UTC)
thread_title:  Смяна на заглавието
Беседа:Българщина

message: Много интересно ми се видя определението дадено на понятието. Не го намерих, уви, в тълковния речник. Всъщност определението в два онлайн търлковни речника ( и ) е „Съвкупност от присъщите на българите черти, качества, добродетели“. --Stalik (беседа) 10:46, 4 септември 2012 (UTC)
replies: text: Готово. --Мико (беседа) 14:59, 7 ноември 2012 (UTC)
replies: text: :Браво! --Stalik (беседа) 15:12, 7 ноември 2012 (UTC)
thread_title:  Определение
Беседа:Никол Шерзингер

message: Не е ли Шерцингер?--Nikinikolananov (беседа) 11:14, 4 септември 2012 (UTC)
Името очевидно е с немски произход - т.е. Шерцингер, но тъй като англоговорящите произнасят "z" - "з" се стига до поредната деформация. Само като пример - "джакузи" всъщност трябва да е "якуци" :-) Dino Rediferro (беседа) 19:38, 6 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Име 

message: И така, след като изчетох какво пише в главата "Личен живот" на страниците на английската, италианската, испанската, френската, португалската (няма такава глава), руската, немската, полската (няма такава глава) и македонската страници в У, установих, че за връзка между Шерцингер и Григор Димитров освен в българската се споменава единствено в тази на немски. В поледната обаче посоченият източник е сайтът www.blick.ch - т.е. с чехски домейн. Отделно поне на мен, на прословутата снимка с целувката между двамата, дамата откровено ми изглежда с прекалено светла кожа, за да е наистина Шерцинегер. Накратко - за реланост ли говорим или за журналистически сензацийки? Dino Rediferro (беседа) 00:08, 10 декември 2016 (UTC)
replies: text: Ами какво да се каже. Като няма с какво да се изфукаме, казваме това. Какво ги интересува другите народи това. 212.233.211.152 14:50, 10 юли 2023 (UTC)
replies: text: : Отдавна има само едно изречение относно връзката й с Димитров. Но нали трябва да се направим на остроумни и да драскаме по беседи от скука... --Ted Masters (беседа) 23:18, 10 юли 2023 (UTC)
thread_title:  Гришо