Беседа:Паеля

message: Гугъл показва горе долу 1:2 паея:паеля, но тъй като не открих указ/постановление/наредба за наименование на валенсианските манджи, реших да наблегна на фонетичното и графично (тук съвпадат) изписване, пък и това не е името на Германия например та да е успяло да навлезе през вековете в езика ни и да се превърне в част от българската езикова традиция и култура :). На испански "Ll"=й (дж, ж или ш в някои диалекти, ль само в румънско произношение). Във валенсиано също "ll"=й (дж), а "l" и "l·l"=л, ль (палатизира се единствено ако следва е или и, точно като в българския). И накрая от какъв език да се дават наименованията, паея де пейш е на валенсиано (на исп. е паея де пескадо), обаче пък лас фаяс е на испански (на валенсиано лес файес) и въобще  откъде изкокна това валенсиано, или валенсиански или валенсиа̀, дано поне за него има някоя наредба? --The Engineer 23:54, 20 юни 2006 (UTC)
replies: text: Това за правилността е пределно ясно, но не е повод да се мести статията. Още като я писах, съм проверил как е възприето в България както за конкретната дума, така и за изписването на други дъми със същото буквосъчетание. Респектирам познанието ти на езика(езиците), но за много подобни случаи сме се разбрали, че няма да се променя статуквото. Ще вмъкна обяснение, за да има мир. --Емил Петков 07:42, 21 юни 2006 (UTC)
replies: text: :Статуквото е паея, не бях и чувал паеля, и хич не е прието и навлязло. Също и не разбрах на испански или валенсиано са имената на нещата. --The Engineer 13:21, 21 юни 2006 (UTC)
replies: text: ::Не се аргументираш. Статуквото е "паеля". --Емил Петков 13:30, 21 юни 2006 (UTC)
replies: text: :::Малко повече от теб се аргументирам, навлязло е като паея и статуквото е паея. --The Engineer 13:33, 21 юни 2006 (UTC)
replies: text: ::::Статуквото, т.е. възприетото наименование в България, е "паеля". В Гугъл има 17 страници без повторения с "паея" и 113 страници без повторения с "паеля". А ти за паеля въобще не си чувал, преди да избягаш в Испания. --Емил Петков 13:35, 21 юни 2006 (UTC)
replies: text: :::::Съотношението в гугъл ли ти е аргумента? --The Engineer 13:41, 21 юни 2006 (UTC)
replies: text: ::::::... И наредба номер 6. --Емил Петков 13:45, 21 юни 2006 (UTC)
Съжалявам че ще разочаровам само едната от страните, но навсякъде където съм чел менюта в България е било паеля. Ял съм го рядко и не ми е сред любимите, така че не мога да претендирам за голяма представителност. -- Златко ± (беседа) 13:38, 21 юни 2006 (UTC)

text: Ако има значение и моето мнение, ще добавя, че аз също винаги съм чувал за "паеля" на български. --ikonact 13:39, 21 юни 2006 (UTC)
Ще го гласува ме ли?--The Engineer 13:41, 21 юни 2006 (UTC)
„А ти за паеля въобще не си чувал, преди да избягаш в Испания.“ Сега ако ти кажа, че си лайненце, пак с 5ко, Хари и Станислав реввате, че само съм заплашвал и обиждал.--The Engineer 13:43, 21 юни 2006 (UTC)
ПП Е затова ме нямаше половин година. Ще огрее и на тая нива обаче :).
Правете каквото искате, приключвам с дискусията.--The Engineer 13:46, 21 юни 2006 (UTC)
*Според правилата на У:Н6 е Паеля. (--Прон 14:19, 21 юни 2006 (UTC)

text: Няма проблеми, всеки бърка, линк към тая наредба, за всички видове названия ли е?--The Engineer 14:21, 21 юни 2006 (UTC)
replies: text: :И аз се дразня, когато знам как е на правилно на съответния език, а на български (дори понякога и в У:Н6, както в случая) е приет някакъв неправилен вариант, но това е положението. В случая, като човек който живее в България, мога да потвърдя, че тук всички казват и пишат "паеля". --Христомир Раков 20:28, 21 юни 2006 (UTC)
Е според тая наредба повечето неща са изключение, трябва да кръстим и Палма де Малорка или страната на васките според нея, май е по-важно как е прието, та е тъпизъм да се цитира наредбата. Също не виждам смисъл да е валенсиано, не валенсиански, следващо-имената на видовете паеи са на валенсиански, а името на празника на испански, трето-всъщност защо всички ми изтъкват испанския, като нещата са на друг език, с други правила. Единствения смислен довод може да е, че е добила така популярност.--The Engineer 07:45, 22 юни 2006 (UTC)

text: :Според мен в случая е излишно да размахваме тази наредба поради две причини. Първата е, че в България е прието да се казва паеля и няма нужда да се базираме на наредби, за да го кажем. Второ, тази наредба е за "правопис на чужди географски имена на български език". Доколкото знам паеля не е географско понятие. Но дори и да се базираме на наредбата там пише "Имена (на широко известни географски обекти)..., за които има исторически създадени български съответствия, чиито форми, утвърдени в българския език, се различават от оригиналните, се запазват като традиционни.". Така,ч е паеля си е пак паеля :-) --ikonact 08:08, 22 юни 2006 (UTC)
replies: text: ::Доколкото си схващам мисълта, точно това казвах да не се размахва наредбата, а да се види как и дали е прието, за паеята не съм казал нищо, доколкото виждам друго ми беше чуденето, от кой език да са названията, и друго-празника кога е успял да се прочуе като Фаляс, щом името му е Falles http://en.wikipedia.org/wiki/Falles , поне да е Фалес или някаква подобна щурутия.
replies: text: :::За наредбата го казах, защото ти започна с Палма де Малорка и исках да спрем. Ясно е, че сме на едно мнение :-). Нещата с Falles са малко по-сложни. Не съм специалист в тази област, но предполагам, че за празника няма утвърдено име на български. В такъв случай трябва да се използват принципите на транскрипцията. По тази логика трябва да е Файес или Фаяс. Разбира се, ако се докаже, че на български това име се използва точно като Фаляс, и не по друг начин, защото така е утвърдено тогава нещата стоят по друг начин. --ikonact 08:44, 22 юни 2006 (UTC)
thread_title: Името

message: Единствения резултат за ФаЛяс е http://calendar.dir.bg/inner.php?d=17&month=3&year=2006&cid=0&sid=0&eid=21124 , най-много има за фаяс, над стотина, но явно все още името на празника не е прието и утвърдено. Езика е валенсиански, не е географско название, ако се ползва гугъл като аргумент е 100:10:1 за фаяс:файес:фаляс, а според наредба 6, както е „фалес“, няма въобще. Поради всичко това смятам за най-подходящо файес, фаяс е на друг език все пак. --The Engineer 11:06, 23 юни 2006 (UTC)
replies: text: Фаяс ще остане. Друг или недруг, минава през испански, а и резултатите на гугъла го показват. --Емил Петков 09:38, 24 юни 2006 (UTC)
replies: text: :Значи гугъл ще е критерия. Може да проветриш за паеля де пеиш, ще го поправя на паеля де пеикс или пеис, х не откривам по коя наредба се чете ш.--The Engineer 12:11, 24 юни 2006 (UTC)
thread_title:  Фаляс 

message: Става ми мъчно като видя името на Емо, но и тази статия няма никаква логика да е Паеля. [...] но повярвайте ми, тези имена звучат ужасно за някой, който никога не ги е чувал изкривени по този начин. Ако има и други с "л", за бога, моля ви, дайте да се осъзнаем. Ако видя някъде (не съм проверявала) польо вместо пойо, не знам какво ще направя.--Радостина (беседа) 18:15, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: Само за храни ли става въпрос, или за всички исп. термини и имена с двойно Л? Например Рио Галегос. Според наредбата е правилно, но като испаноговорящ потвърждавам че е далеч от действителното произношение. --Василчо (беседа) 18:40, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: : Аз лично говоря за всички испански думи с двойно ел. Затова разпалих двете беседи с ястията - тортиля и паеля. Има някаква [...] наредба за географски имена (която по принцип е много неграмотно написана) за това как се произнасят географски обекти на различни езици. Докато за географски места мога да преживея недостатъците, все пак на един град или долина няма да им стане обидно, то за имена на хора и неща, които слагам в устата си, не ми е безразлично как се окипазяват имената. Този Майкъл Мур още ми боде очите, защото към името му е приложена наредбата за географските имена, където видите ли пише, че двойно о на английски се "предава" с у. Точка. Явно на никой не му пука, че името е Майкъл Мор, а не Майкъл Мур, според наредбата сме длъжни да го прекръстим. От 6-7 години не мирясвам и няма да мирясам докато не се преборя с тази посредственост. Нека не забравяме и кентавър и центавър. Като начало можем да почнем с храните. --Радостина (беседа) 18:57, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: :: Е, какво толкова, просто приемаме, че на български превода е тортиля и паеля, навсякъде е преведено така, в художествената и т.н. литература :) Виж за имената може да се спори наистина --Nadina 19:03, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: :::Радост, моля те, не разводнявай беседите като ги водиш на няколко места - как говориш ти е без значение. Майкъл Мур тук също е без значение. Това не е посредственост - това е класическото испанско (умиращо) произношение. --Мико (беседа) 19:07, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: :::: Майкъл Мур ли е класическото испанско произношение? Майкъл Мур и всички други изгъзици са дело на неграмотни преводачи или журналисти. Упоритостта, с които обаче ги защитавате, за мен е непонятна. На хора, които не знаят чужди езици, може и да им е безразлично дали ще е тортиля или тортия, но за хора като мен е кощунство. Мико, да потретя, намери ми достоверен източник (не на български естествено) където се произнася тортиля. Не разбирам, честно, защо държите да затвърдите посредствеността?--Радостина (беседа) 19:19, 4 март 2012 (UTC)

text: :::: Смятам да "разводня" всички беседи с неправилни имена. И тъй като спорът е по същество за името на съответната статия, твоите възражения са несъстоятелни. И между другото, никъде не съм споменавала как АЗ говоря.--Радостина (беседа) 19:25, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: :::::Моите възражения са подкрепени с източници - твоите са "така са ме учили" - между другото само това говориш - ако смяташ да разводняваш всички беседи - аз се оттеглям. --Мико (беседа) 19:27, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: :::::: Аз не виждам НИ ЕДИН източник от теб (беседа) 19:34, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::: Не вервам да очакваш, че ще започнеш да пишеш на сто места, и аз ще вървя да ги обгрижвам всички беседи.--Мико (беседа) 19:44, 4 март 2012 (UTC)
Само да обясня, че този път няма да отстъпя, ако ще и да ме блокирате. Ще изчакам няколко дни да ми дадете официален аудио файл някъде където думите се произнасят с л. Ако не можете, съм в пълното си право да преместя всички статии с неправилни имена. Има няколко човека тук, които се опитват да се налагат над останалите независимо дали са прави или не, затова са и скорошните спорове и за 1-та статия, и за архивите, и за имена. Защото много хора усещат, че се подхожда към тях със секирата и се задушава всеки опит за дискусия и разяснение. Затова няма повече да говоря, ще действам. Топката е в твоя корт и на тези, които твърдят, че има л в думата. И моля, престанете с тази наредба 6, ако имате каквото и да е уважение към самите себе си. --Радостина (беседа) 19:52, 4 март 2012 (UTC)

text: Радост - българският език не започва с твоето рождение. --Мико (беседа) 20:00, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: : Нито с твоето, а и на който и да е друг. Колкото и да се опитваш да отклониш темата, този път съм непреклонна: много е просто - в случая говорим за некадърен превод. Вие го защитавате, аз - не. Ще чакам източници.--Радостина (беседа) 20:07, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::Айде сега ако ще си мерим рожденията съвсем ще я закъсам. Радост, моля те, наистина не става въпрос за некадърен превод, а просто за придържане към класическото, но по-малко разпространено произношение.--Алиса Селезньова (беседа) 20:15, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::: Което е изчезнало от столетия :-) и сама разбираш, не може да служи за аргумент. Все едно да оправдаваме французите ако използват прабългарски. И то с уговорката, че дори на стар испански, или кастилски не е чисто л, по подобие както б не е чисто б на испански.--Радостина (беседа) 20:26, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::Неее, няма никакви столетия. На места още се пази, при това днес. Виж цитата от пича от Кралската академия в Беседа:Тортиля, където ясно си пише, че на много (не във всички) места ll отива към y, но е още в процес.--Алиса Селезньова (беседа) 20:34, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::: Мико отдавна не знае за какво говори, този спор съм го водила с него няколко пъти. Той си мисли, че знае нещо, чул недочул, и двамата в случая говорите за кастилски диалект, казвала съм му на Мико и преди, че факта, че цяла Бавария казва иш либе диш, не значи, че ch трябва да е ш на български, ама едно си баба знае, едно си бае. Кокретно за тортийа, вече бъркам беседите, родината на тортийата е Мексико, което означава, че трябва да се придържаме най-вече към мексиканското произношение на тази дума, кастилския в случая е непричьом (нямам руското е). И ако не знаете, мексиканският испански е много по-различен от този в Испания.--Радостина (беседа) 20:41, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::Но тук не говорим за диалект, а за книжовна форма, призната от Кралската академия. Все пак това е Уикипедия на български език и ако ще говорим с какъв език трябва да се съобразяваме, то това е българският, а в него това ядене се произнася тортиля, както и на книжовен испански.--Алиса Селезньова (беседа) 20:49, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::: Добре бе, дай ми един източник, за 10-ти път, ЕДИН, където се произнася тортиля и ще млъкна. Не можете. Какво ми пука, че някой некадърен български преводач е решил да го преведе тортиля. Целият този спор щеше да е излишен, ако ми бяхте дали ЕДИН официалне източни с произношение тортиля. Аз чакам чакам вече час...--Радостина (беседа) 20:53, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::Това е недопустимо, тъй като би било оригинлно изследване.--Алиса Селезньова (беседа) 20:54, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::: Хахахахаха ето това наричам бягане по бели гащи, какво изследване, какви пет лева, искам официално произношение, ползва се през цялото време в английската уики. И между другото на книжовен испански език със 100% сигурност не се произнася тортиля. Но както споменях, в случая значение има мексиканският (за тортийа).--Радостина (беседа) 20:58, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::А аз - следване на правилата на Уикипедия. И тук - релевантни са испанският език, който е официален за Мексико и който се регулира от Кралската академия. Според същата Кралска академия ll може да се произнася като меко л при книжовния испански. Което можене се следва в българския език, което се изразява в наложеност.--Алиса Селезньова (беседа) 21:02, 4 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::: Алиса, имам чувството, че говоря на стена. Обясних ти какво се има предвид под меко л. Хайде пак: чуй го! това обърнато ламбда как се произнася Това вашето с Мико е чиста спекулация и твърдоглавост. Аз ви дадох десетки източници, вие ми говорите наизуст, досега не съм видяла един сериозен източник за л в думата. Правила в Уикипедия за храни няма, има за географски обекти. Така че в случая се спазват правилата на съвременния, не средновековния испански език.--Радостина (беседа) 21:14, 4 март 2012 (UTC)
Така е то, в спора се ражда истината, за тези, които имат смелост да я приемят. Всъщност зачетох се в различни материали и едва сега разбрах, че под меко л Алиса и Мико имат предвид остарялото произношение на ll, което се различава от съвременното. Не знам кога точно е настъпила тази промяна, но днес двойно ел се произнася по-скоро само като и, докато преди е било или удължено и, или дж, или уй и тн. Едва сега проумях, че всъщност ел никога не е имало, нито по време на средновековието, нито в отделни райони на Испания днес. Това, което има, е всъщност остарялото произношение на ll като /ʎ/ или /ʝ/, като и двете нямат нищо общо с л. Т.е. оказах се по-права отколкото си мислех.--Радостина (беседа) 21:40, 4 март 2012 (UTC)

text: Ох. Мекото л стандартно се обозначава графично в българския език с л и тази форма е тотално наложена. Имат много общо, тъй като /ʎ/ отговаря на L, както и написах около сто пъти и което пренасяме графично в л.--Алиса Селезньова (беседа) 08:21, 5 март 2012 (UTC)
"Паеля" - Звездев, Иван. 160 избрани рецепти на Иван Звездев, Продукции Нова, София, 2003 година, стр. 228.

text: Хайде и тук да го напиша, че темата се е раздвоила - защо се води спор за нещо, което правилно или не, е наложено с тези си форми в българския език - тортиЛя и паеЛя. И не е нужен звуков файл, а хартиен, какъвто е дал Мико. --Молли (беседа) 08:32, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: : Именно (отделно е и правилно все още). --Мико (беседа) 08:34, 5 март 2012 (UTC)
Това сериозно ли го казвате всички? Леле майко, то положението е по-сериозно отколкото си мислех. Никой не е способен да разбере какво казвам, макар да си мислех, че го обяснявам просто. Молли, четеш ли? Никога не съм казала, че искам източник на български. Неграмотността на българите ми е отдавна позната. Исках източник на испански, френски, английски... един поне, където думата е произнесена тортиля, не можете да ми дадете! Ако имаше, досега да сте ми запушили устата, ама нема. А тези глупости дето Алиса ми ги говори за мекото л, след като сто пъти обясних, че такова нещо няма... просто не са достойни за отговор. Отказвам се, при толкова очебиещо невежество, просто е безсмислено да говоря. Наистина пагубно са изпростяли хората в България. --Радостина (беседа) 09:22, 5 март 2012 (UTC)

text: Радост, тази версия на Уикипедия е "на български", тук важат нормите на българския книжовен език, а не Ютюб. Глупост е патосът, който изливаш по статиите. Приеми, че сме простаци. --Мико (беседа) 09:30, 5 март 2012 (UTC)

text: Ами глупостите не са мои, а на Кралската академия. Според тях има такова книжовно произнасяне, така че обвиненията в посредственост и идиотия, моля, към тях. Отделно има тотална наложеност - Уикипедия не е място за нормотворчество, а за следване на правилата на книжовния български език.--Алиса Селезньова (беседа) 09:53, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::: Патосът никога не може да бъде глупав. Наивен, идеалистичен, да, но никога глупав. Аз просто съм шокирана от упоритостта да си джвакаме в блатото... Алиса, ти не можеш да разбереш елементарни неща. Казвам ти поне 10 пъти, че такова нещо няма, двойно ел никога на испански не се е произнасяло л, за 10-ти път - това на което ти му казваш меко л е всъщност алтернативно произношение, но никога не е било л. Хем те накарх да го чуеш, хем ти дадох връзка да прочетеш и нищо, вакуум... прочети английската статия http://en.wikipedia.org/wiki/Ll, знам, че е трудно, ама напрегни се да разбреш--Радостина (беседа) 09:59, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::А ти погледна ли изобщи статията за йеизмото? Кралската академия, която признава произношението на меко л, което предаваме на български с л, изобщо броиш ли я за инстанция? И не му казвам аз меко л - палаталната латерална фонема /ļ/ отговаря на българското меко л.--Алиса Селезньова (беседа) 10:06, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::: Точно там ти е грешката, точно там се проявява невежеството на българите палаталната латерална фонема /ļ/ НЕ отговаря на българско л, не отговаря на никакво л, никога не е била л, но понеже наподобява латинската буква ел, някой е решил и че се произнася като ел. ЧУЙ Я! Има звуков файл в английската статия, и ще видиш разликата между двете произношения, но не и ел. Аз чак след като изчетох двете статии проумях откъде ви идват заблудите. Дават се всички възможни произношения, това, което вие наричате меко ел се произнася близко до йя, докато другото е по-скоро иийа, като има и вариант дж, дори ш, НИКОГА л. И петгодишно дете вече би разбрало. В пълна заблуда сте с Мико за л-то.--Радостина (беседа) 10:25, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::В английската версия именно пише, че отговаря на L.--Алиса Селезньова (беседа) 10:26, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::Радост, фонемите не са букви. Добре е че схвана, че двойното ll има алтернативно старо (изчезващо) произношение и тази фонема на български се предава с л пред о с льо, пред у и а с лю и ля, пред и и е чисто л. Ето ти я палатално латерална (El fonema /ļ/ es palatal por el punto de articulación y lateral por el modo de articulación) :File:Palatal lateral approximant.ogg--Мико (беседа) 10:16, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::: Алиса, ЧУ ЛИ? Не прочете, а чу ли? Това, което ти прилича на L, не се произнася L, никога не се е произнасяло ел. In official Galician spelling the ll combination stands for the phoneme /ʎ/ (palatal lateral approximant, a palatal /l/) значи в този момент поглеждаш отдясно и натискаш на звуковия файл, отговарящ на /ʎ/ (palatal lateral approximant, a palatal /l/) и разбираш как се произнася този символ. Това не е латинско l, това си е просто символ. Да чуваш някъде л?--Радостина (беседа) 10:42, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::Миткова, Адриана, Боряна Кючова-Петринска. Практическа испанска граматика, ISBN 954-9977-01-3 Издателство Везни, стр. 12. "В по-голямата част на Испания се произнася приблизително като мекия български звук [л'] в думите лято и Вальо. Например: callar [kaʎàr], llano [ʎàno]."--Алиса Селезньова (беседа) 10:59, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::: Безсмислено е да ми даваш български източници, обясних ти как се произнасят тези две думи по старото и по новото произношение. Ако прочетеш целите статии, ще видиш че много ясно е обяснено в тях и старото, и новото пеоизношение, и нито едно от тях няма помен от л. Кажи им да си изгорят букварите и да видят примерно ето това видео в което човекът обяснява всички възможни произношения и никъде няма да чуеш и помен от л. А между другото сега и като го чувам, това, което ти казваш, че е утвърдено от Кралската академия е точно начина, по който аз съм го учила и го прооизнасям, с други думи аз имам старото произношение. За милионен път да кажа - двойно ll в испанския никога не е било и не е л. Ако досега са писали глупости по българските буквари, да си промият ушите и да не учат децата на глупости, защото научаването на един език включва и правилно произношение. Аз съм се мъчила с носовките на френски дни наред докато ги докарам като французите, двойното ll е труден звук, не знам колко пъти ни е повтарян и обясняван точно къде се поставя езика, откъде се изпуска въздуха, какво е положението на диафрагмата. Българският език е много ленив език, общо взето можеш да си държиш устата е едно положение, без да я мърдаш особено и да си говориш. На френски е немислимо, устата ти прави гимнастика през цялото време. Искам да кажа, на български може да има резон да се предава с я, йа, джа, дори ша, но предаване с л е пълно невежество, съжалявам, не мога да намеря по-добра дума, само ми е любопитно кой пръв е наложил тази глупост.--Радостина (беседа) 16:16, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::Граматиката е писана от филолози. Графично се предава с л - никой не говори за гимнастики на езика. Спорът наистина става безпредметен, след като за наложен термин ти се дава източник граматика, а ти ми даваш този прочут ютюб. Никой не отрича, че може да се произнася като "ий", но според филолозите е напълно книжовно предаването графично с л. Френският изобщо в случая не ме вълнува - има си източници за испанското изписване, при това по-сериозни от "не съм чувала никога". За българския език, важат български норми. И изобщо, ама изобщо няма никаква тежест как някакъв си човек обяснявал нещо си в ютюб.--Алиса Селезньова (беседа) 18:07, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::: За българския език могат да важат българските норми за български думи, не и за испански думи, аз ако съм на тези филолози, ще си подам оставката. Не е само този човек, има хиляди видео на ютюб на преподаватели в училища и униврситети, изгледах доста и никъде няма и помен от л. Иксаш да ми кажеш че испаноговоряшите не знаят собствения си език, но българските филолози са единствено правите? Нелепо, нали? Нито чуваемо, нито написано, никъде го няма това л. Имам съмнения че е влязло през руски, но не съм сигурна. Явно българските филолози са или глухи, или което е много по-логично - недоучили невежи. Правих паралела с френския ако не си разбрала, защото там също има двойно ел, и в двата езика еволюира по подобен начин. Ако за теб и Мико има повече тежест един недоучил български филолог пред стотици милиони испаноговорящи, ОК. Единственият достоверен източник е как неграмотните български филолози са решили да го предават. Желязна логика, нищо не мога да кажа срещу това.--Радостина (беседа) 18:25, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::::Ама кой говори за знаене на езика! Тук става въпрос за правило как от испански да се предаде звук графично на български език. Българските норми важат за всички думи, написани на български език, включително чуждите думи. Мадридски професор, както казах също си казваше пичът л, но това разбира се е без тежест за Уикипедия, както и хилядите клипове в ютюб.--Алиса Селезньова (беседа) 18:34, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::::: Със сигурност не е казвал л, това може да съществува само на някакъв подобен на петричкия диалект :-), ако човек обаче не знае добре езика, могат да му се причуят какви ли не звуци. Аз дадох видеото именно на това момче, защото имаше най-хубаво и най-чисто произношение, ако ти дам мексикански испански, те адски замазват звуците, кубинците пък направо ги ядат. Аз от 6-7 години съм против графичното изписване, а държа на автентичното произношение, оттам идват и недоразуменията да се транскрибират собствени имена по тези правила, при положение че на много езици няма никакви правила. Поне собствените имена и храните могат да се пишат с близко до автентичното произношение. Как може да ми се излиза с аргумента, че името на Майкъл Мур се било наложило, при положение, че е грешно! Къде е Манди Мур, къде е Менди Мор, ами вие тотално променяте имената на хората! Най-малкото е неуважително, отделно неграмотно. Няма никакво друго обяснение да се прекръсти Менди Мор освен невежество на тези, които са писали наредбите, но и на тези, които ги прилагат без да мислят. Същото е, ако някой чужденец реши да транскрибира графично баница, banica и да го произнесе баника и като дойде в България и си поиска баника, вие да се заливате от смях, е те така звучи на един мексиканец тортилята. Joe на английски (Джо), Joe на фреснки (Жо) и Yo на испански (йжо) са три много разични ж звукове, но това не може да се забележи от несвикнало ухо. Аз разбирам как на някой може да му се причуе л в Кабрийо защото това не е българското йо, слагаш езика горе и го приготвяш за и, но казваш йо, звучи близко до льо, обаче не можеш да направиш това с llevar, lluvia, йжевар, йювия звучи много по-различно от льовар и льювия, а звукът е същият. Което вече е очеваден факт, че наличието на л в произношението е безсмислица.--Ананда/Радостина (беседа) 20:15, 5 март 2012 (UTC)
П.С. Ще взема някой ден да преведа статията от испанската и френската статия, барем някой от тези филолози я прочете и спре да заблуждава децата.--Ананда/Радостина (беседа) 20:23, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::::::Абсолютно си казваше меко л, при това нито говореше на някакъв паралел на петрички акцент, нито смятам го знам толкова зле езика. Именно защото няма такъв звук в българския език и защото не може да се предаде лесно графично, филолозите са се спряли на буквата л. Както писах вече, в ен У пише, че те също смятат, че отговаря на графичното l.--Алиса Селезньова (беседа) 20:32, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::::::::::: Спряли са се на гершна буква, защото такава няма. Когато спорих с Мико преди време се свързах с приятели по много испаногоеорящи страни, изсмяха ми се като ги питах дали има вариант с л някъде. А и момчето на видеото много добре го каза, като някой признесе двойно л като л испанците го гледат втрещено. Както казах или са глухи, или недоучили. В английската не пише нищо такова. Но както казах е безсмислено. Аз обяснявам, обяснявам, ти и Мико повтаряте едно и също, макар че и за слепец е очевидно, че съм права. --Ананда/Радостина (беседа) 20:48, 5 март 2012 (UTC)
Гледам че няма статия кесадиЛя хахахахахахаха....--Ананда/Радостина (беседа) 20:59, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: :::::::::::::::::en:Palatal lateral approximant, където, както три пъти написах, в края на увода пише "and the equivalent X-SAMPA symbol is L" - отбележи символ. Според представител на Кралската академия може да се произнесе, така че не знам за какви приятели изобщо има място тук. Забележи, че когато езикът ти е роден, много често сам не знаеш за много правила и по-малко популярни особености, въпреки, че го ползваш този език перфектно. И да, знаеш го по-добре от филолози сигурно, но знаеш за него много по-малко.--Алиса Селезньова (беседа) 21:42, 5 март 2012 (UTC)
Аз се извинявам, защото заради мен обсъждането се разнесе на две места. Честно казано, Радостина, и във Франция "л"-то не се чува, но съм склонен да приема предложението на Надя, че на Паеля е наложен "превод" на български, щом има източници. Във Франция на българското сирене му казват "Фета", на киселото мляко - "Яурт" или "Йогурт" - еми приемам, че такъв е "преводът" на френски. Мога да ям и Фета, и Йогурт, че дори и Ьогурт, без да си разплета чорапите, и без на сиренето да му е обидно. Виж, за хората е друго, за новопоявилите се, още не наложили се имена съм се препирал, примерно Сеголен Роаял. За наложилите се, примерно Гюстав Ефел, има пренасочване и обяснение на първия ред. Не зная, струва ми се, че това е сравнително добро решение. Отново съжалявам, че се намесих. --Петко 21:29, 5 март 2012 (UTC)

text: Мда, и аз, и Молли няколко пъти отбелязахме, че в крайна сметка има тотална наложеност и може безкрай да спорим дали всеки средностатистически испански общ работник знае по-добре развитието и правилата в испанския от всеки българин филолог, но източниците са си източници.--Алиса Селезньова (беседа) 21:50, 5 март 2012 (UTC)

text: Петко, вината изобщо не е твоя, моя си е, не на две, на десет ще я пренеса. Защо аргумента за наложеност (и то от столетия) не провървя при Рейли/Релей. Не, там се наложиха да го променят защото било неправилно, макар да няма физик, който да не знае че е утвърдено Релей. Не, там аргументът за наложеност не върви. Обаче върви при Манди Мур, дето и 30 години няма. Що за тъпотия? Що за двоен тсандарт? Никаква логика, ама никаква, тук има няколко човек, които се налагат всеки път както им е удобно, мен ме е яд, че се водят по акъла на неграмотници. Ауууу, това Айфел не го бях виждала. Истина е, че се казва Айфелова кула, но името и едно време си беше Гюстав Ефел. Аз не едно, за 100 имена поне съм спорила (не броя географските, там мога да го преживея), като някой ми дойде с аргумента наложило се, се смея, защото никога, ама никога не е късно да се поправи. Поправиха Шарлиз Терон, там успях да се наложа, могат да оправят Шарлиз Терон, но не могат Менди Мор или Хилари Суонк, не проумявам бе, не приоумявам тази антилогика. Аналогията ти с киселото мляко не е много удачно, там наистина се касае за превод, не транскрипция. Всички тези собствени имена, дето ги изкилиферчват, е все едно на теб да ти казват Питко вместо Петко или Алеся вместо Алиса. Просташко и неуважително е да се променят собствени имена. На някои хора може и да не им пречи, но на мен кесадиля и тортиля ми звучат като Напальон вместо Наполеон. Но нищо де, аз мине се не мине вземе ще подклаждам огъня, жалко че точно хората, които мислеха като мен си тръгнаха обидени... и с право, защото то наистина не се излиза наглава с такива хора.--Ананда/Радостина (беседа) 23:44, 5 март 2012 (UTC)
replies: text: :Според представител на Кралската академия и испанските граматики тортиля и паеля е напълно правилно (както и според ен У ), а според българските източници, е тотално наложено. Нито френски/английски/африкански имена на физици, нито на актьори са релевантни към темата.--Алиса Селезньова (беседа) 09:15, 6 март 2012 (UTC)
replies: text: :: Всички имена имат отношение към темата (за релевантен не знам), според Кралската академия и испанските граматики тортиля и паеля са абсолютно недопустими. Така никой и не успя да ми намери един небългарски източник в който да е оправдано съществуването на буквата "л". Няма и да намерите. Но ето това е фрапантен случай, в който вместо да вървим напред, дърпаме назад и си джапаме в локвата с това, което нашите велики академици са ни дали във великите си спавочници.--Ананда/Радостина (беседа) 16:02, 6 март 2012 (UTC)
replies: text: :::Ананда, това е българската уикипедия, която се пише на български книжовен език, който се регулира от Института по български език, който е към БАН. Прощавай, че ти го казвам за 72 път. --Мико (беседа) 16:04, 6 март 2012 (UTC)
replies: text: :::: Прощавай, че и аз ти го казвам за милионен път, но БАН може да регулира българския език, не испанския. А онези старци от БАН може би е добре да вложат част от средствата в слухови апарати...--Ананда/Радостина (беседа) 16:09, 6 март 2012 (UTC)
replies: text: :::::Но, Ананда, за 73 път „паеля“ е на български език.  --Мико (беседа) 16:18, 6 март 2012 (UTC)
replies: text: :::::: Но Мико сан, паеля е превод НА български, но не и български, просто побългарена по селски маниер испанска дума.--Ананда/Радостина (беседа) 16:31, 6 март 2012 (UTC)
replies: text: ::::::: Но, Ананда, както искаш го наречи, но това е една дума в българския книжовен език и в него тя се пише така. Приеми, че сме селяни.  --Мико (беседа) 16:33, 6 март 2012 (UTC)
replies: text: :::::::: Все едно... всъщност още горе в първите редове "инджиера" е написал всичко, каквото има да се каже по въпроса. Не знам отколко години съществуват тези думи в българския между другото, защото едно време испанската и мексиканска кухня изобщо не бяха популярни, та ако са от 20-ина години, за каква наложеност говорим?! И всичко, което е наложено може да се "разложи"? Нали си спомняш Шарлиз Терон? А сега съвсем сериозно (иначе с теб можем да си играем на умности до сабахлян :-))). А сериозното е ето това: ако винаги се прилага един и същ подход, ако всичко се стандартизира, няма да имам проблем, ако ще и тортифа му казвайте. Но тук непрекъснато се прилага двоен стандарт за наименованията, иска ми се да е от незнание и невнимание, а не от желание да се противоречи и да се налагат някои хора. Ти едно време като ми каза, че са променили правилата и мерните единици са само на латински, се съобразих. Има единство, макар да не прави смисъл, добре. Скоро като ми казаха, че имало официална промяна от окис на оксид, колкото и да ми е неприятно, съобразих се, макар тази промяна да е абсолютно безсмислена и объкваща, оксид, пък окисляване, за много деца (а трябва да се мисли и за това, като се правят промени) че се бъркат. Но както и да е, поне има някакъв стандарт и уеднаквяване, колкото и да е безсмислено. В случая няма. Майорка, обаче Кабрильо... да не ги изреждам всичките. Как може някой да ми каже, че името на Менди Мор се е наложило като Манди Мур в България, при положение, че момичето и 30 няма? Наистина ли не проумяваш, че с този аргумент - наложило и утвърдено си слагаме таралеж в гащите и създаваме предпоставки за двоен стандарт и объркване? Каква логика има в това за гръцкото митично същество като отправна точка да се взима гръцкия, а при съзвездието латинския, за да имаме безсмислици като кентавър и центавър? Остарявам и започвам да ставам разногледа от едни такива напълно безсмислени и нелогични начинания. Ако реша да пиша статия за кесадия, какво, кесадиля ли ще трябва да е? Какво става когато звукът е в началото на думата, там "л" е абсурд, нещо от рода на lleva лева или льова трябва да е? Това е толкова различно от оригиналното звучене. имаш ли връзка някъде към тези правила, само моля те не наредба 6, тази не искам да я гледам, има ли някъде по нета правилата за ll в превод на български, любопитно ми е да видя кои са авторите и как точно са го написали.--Ананда/Радостина (беседа) 17:06, 6 март 2012 (UTC)
thread_title:  Името и тук