lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Гахапати

message: Заглавието ми се струва леко абсурдно. Светски практикуващ като противоположно на църковно практикуващ? Това използван термин ли е? --Алиса Селезньова (беседа) 18:22, 26 декември 2014 (UTC)
replies: text: Светски в контраст на монах или монахиня.:) Да, това е използван термин. Ако погледнем италианската статия тя е със санскритско име, но гледам да е нещо разбираемо от съвременен човек. Разбира се ще направя и пренасочване от Гахапати. По принцип по нашите земи сме свикнали с дихотомии като светски - църковен, което в будизма не е точно така. Благодаря за реакцията! --DiHri (беседа) 19:47, 26 декември 2014 (UTC)
replies: text: :Сега това в християнска среда е мирянин - не знам дали се ползва в будистка. Ако не се използва, със сигурност е нужно съществителното човек - светски не може да се субстантивира по този начин. Запетайката също е необходима. Според мен санскритският термин е отличен за заглавие или стопанин (будизъм). --Алиса Селезньова (беседа) 20:20, 26 декември 2014 (UTC)
replies: text: ::Ок, ще го помисля. Прокраднах в текста "мирянин", понеже съм срещал тази дума в будистки книги на български. Не я харесвам обаче заради силния привкус от векове употреба.--DiHri (беседа) 20:30, 26 декември 2014 (UTC)
thread_title:  Заглавието
Беседа:Сърби (етноним)

message: Илюстрациите са култови. Ангел надмина себе си.  --Мико (беседа) 08:05, 28 декември 2014 (UTC)
replies: text: Ахахаха - цървули. Не мога...--Алиса Селезньова (беседа) 10:25, 28 декември 2014 (UTC)

message: Енциклопедичността не означава да си специалист по всичко, и да пречупваш през собствената си субективна призма целия универсален мироглед. Още по-малко значи официозност, а на практика - цензура.
 
Това е едно към едно текста на стр. 19 от книгата "Югославия" на Велизар Енчев - ISBN 954-91612-1-8.
В случая не става въпрос за автора на тази книга, а за това че коректно препредава историческите сведения като ФАКТ. При това общоизвестен. Въпроса за харесването, или не, е друг. Както и въпроса, какво означава на ромейски език "българи".
replies: text: Дявол
thread_title:  Източници
Шаблон беседа:Списък на актуалните събития

message: Бих предложила за актуални събития да се смятат само тези от последните 1-2 седмици, а не цял месец, както е в момента. За сравнение: избраната статия стои начело само по една седмица, т.е. за толкова време само я смятаме за актуална. Това ограничение и по отношение на новините е нужно по следните причини:
# За да не превтасват начело новини, които междувременно сами по себе си може и да имат доста динамичен характер.
#* Лош пример: новината за 18 декември, че „рублата се стабилизира на около 61 рубли за долар“ - изключително волатилна новина.
# За да се поддържат само наистина значимите  новини, препращащи към статии, конкретно посветени на събитията, личностите и обектите в тях, а не просто далечно свързани, само колкото да има някаква препратка.
#* Добър пример: 14 декември - На предсрочните избори в Япония министър-председателят от Либерално-демократическата партия Шинзо Абе и неговите коалиционни партньори печелят 325 от 475-те места в парламента и нов мандат.
# За да не става обемът на новинарската секция несъразмерно по-голям от този на избраната статия и другите елементи на страницата. В случая, допълнителен проблем е, че през тази седмица шаблонът Шаблон:Избрана статия 52 2014 е необичайно кратък, най-краткия през тази година.
По този повод междувременно направих статистика за размерите на „Шаблон:Избрана статия ХХ 2014“. 
№ 	Брой байта
1 	3302
2 	3298
3 	2580
4 	3811
5 	3024
6 	2727
7 	3720
8 	4184
9 	4550
10	3158
11	2829
12	2691
13	3059
14	3942
15	2668
16	2419
17	3168
18	2518
19	2401
20	2877
21	4028
22	3434
23	2543
24	3541
25	3644
26	2777
27	2781
28	3510
29	4002
30	3752
31	2552
32	3514
33	3328
34	3039
35	3008
36	3341
37	4134
38	3375
39	4061
40	4287
41	2577
42	3604
43	4770
44	6065
45	3368
46	3266
47	3330
48	4586
49	3047
50	2985
51	4229
52	1976
Максимална  стойност: 6065 байта (седмица № 44), минимална: 1976 байта (седмица № 52), средна стойност: 3373 байта. Този среден размер на шаблона за избрана статия може да е още един добър ориентир и за размера на „Шаблон:Списък на актуалните събития“. Спири ··· - - - ··· 10:59, 29 декември 2014 (UTC)
replies: text: Новината не е за волатилността на рублата и моментния курс, а факта че Централната банка на Русия успя да задържи катастрофалното ѝ поевтиняване посредством вдигане на лихвения процент. --Stanqo (беседа) 12:36, 29 декември 2014 (UTC)
replies: text: : Не ме разбра. Новина от подобен характер е волатилна сама по себе си, което прави задържането ѝ твърде дълго на нашата начална страница неуместно. Изобщо да държим новини на повече от 1-2 седмици (па макар и много на брой) изглежда все едно не се актуализират редовно, което предполагам не е посланието, което искаш да излъчваме? Както е добре известно, няма нищо по-старо от вчерашен вестник. Спири ··· - - - ··· 13:24, 29 декември 2014 (UTC)
replies: text: :: За двете седмици новини на първа страница съм съгласен. Това беше първото зареждане на новинарския портал, който досега не се виждаше в Начална страница. --Stanqo (беседа) 13:34, 29 декември 2014 (UTC)
thread_title:  Обем и актуалност на актуалните събития
Беседа:Вежен

message: Твърдението, че Вежен е седемдесет и седми по височина, няма обективно основание. Вероятно той се е оказал такъв по ред в някой списък, но такива списъци могат да бъдат доста различни. В статията „Списък на върхове в България над 2000 метра“ в Уикипедия Вежен в момента е на седемдесет и девето място. При добавяне на нови върхове поредният му номер може още да нарастне (във въпросната статия липсва например рилският връх Ибър, който е доста по-висок от Вежен). Sarimsak (беседа) 16:07, 30 декември 2014 (UTC)

message: Мисля, че координатите са сбъркани и затова излиза от картата, но не знам къде да ги проверя. Различават се от тези в английската статия--Ket (беседа) 09:52, 11 април 2021 (UTC)
replies: text: Сега добре ли е показването на картата? Иначе се редактират от УД. С предимство са тамошните координати, а не въведените чрез параметрите на шаблона. Странна логика... --Ted Masters (беседа) 11:26, 11 април 2021 (UTC)
thread_title:  Карта и координати
Беседа:Шанюй

message: Шан-Юй =?= Хан Ювиги Litev (беседа) 12:59, 31 декември 2014 (UTC)
replies: text: Не съм виждал академичен източник в този смисъл. Освен това самото „шанюй“ е спорна транскрипция на китайска транскрипция - някои реконструират оригинала като „цанак“. --Спас Колев (беседа) 10:26, 3 януари 2015 (UTC)

text: Само опит за лингвистична аналогия. Благодаря за отговора! Litev (беседа) 11:59, 3 януари 2015 (UTC)
thread_title:  Връзка с канасюбиги
Беседа:Сръбско кралство

message: Според мен е по-добре вместо снимката да се сложи карта на кралството, която да онагледява територията и разположението. --Rumensz (беседа) 20:51, 1 януари 2015 (UTC)
 А според мен е по-добре да си остане така. На една от картите са и Средец със Самоков и язовир "Искър" на територията му. Не че, Стефан Неманя не прави няколко военни набега по време на които овладява и тези градове, обаче на тези карти, които са изтипосани от стари сръбски читанки, не може да се има вяра в историческата интерпретация.
replies: text: Ако трябва да бъдем коректни:
# Елена със сестра ѝ, заради която става случая с Иванко, са дъщери на Стефан Неманя и съпругата му Ана (според Петър Петров);
# Константин Тих е внук на Стефан Неманя и Ана;
# Калоян им е правнук, а дядо му е Стефан Първовенчани.
Тези факти, както продължителните и методични военни набези още от Вълкан до Неманя - към Перник, Земен, Стоб, Велбъжд, Житомиск, Скопие, Призрен, Полога и т.н. не доказват нищо сръбско, а точно обратното - продължение на делото на цар Константин Бодин. Така че, когато Иван Асен II се зове "цар на българи и гърци", следва да се има предвид, че владенията на Стефан Владислав са изтикани далеч на запад, а духовния общосръбски център е вече не Рас, а Милешева. Даже по времето на Стефан Урош I, Владислав и съпругата му и дъщеря на Иван Асен II запазват кралските си титли и владението над Хум. Сина им се казва Деса II. Това само показва, че родствено, духовно и всякак политически тези владетели са привързани към българското име и държавна традиция.
Малко ми идва в повече, да се говори за сръбско владение по Самоков, Рилския манастир, Мехомия, не че тези земи не са влизали в диоцеза на т.нар. Печка патриаршия традиционно и още от старо време, обаче всички печки патриарси (половината от които, че даже и повечето са българи, ако броим това откъде са родом) се титуловат "патриарси на сърби и българи".
thread_title:  Карта
Беседа:Арсений Охридски (15 век)

message: Мико, не ми даде сърце да сменям номерацията на другите двама, понеже те вече отдавна са добили известност като Арсений I и Арсений II. Нека засега така да го оставим, а? - За много години!Груйчо (беседа) 16:02, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: Точно така. Но това заглавие е абсурдно. Арсений Охридски (XV век). --Мико (беседа) 16:03, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: :Поправи го както смяташ за уместно.Груйчо (беседа) 16:06, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: ::ОК. Имаме много с арабски числа и затова ще го направя (15), макар че все се каним да повдигнем въпроса за редните числителни. --Мико (беседа) 16:07, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: :::А немаме ли имена, които са го сметали за Призренски и некой друг освен тоя Турилов (как му е първото име), които да сметат че е Охридски четенето? За да напишем според еди кои си еди как си, но според еди кои си еди как си. --Мико (беседа) 16:09, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: ::::Нека само да отбележа, че той човекът е живял и през 14 (XIV), и през 15 (XV) век. :-)Груйчо (беседа) 16:12, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: :::::Така е - но според мен един век ни стига за различение. Ако смяташ, че Арсений Охридски (14 - 15 век) е по-чисто и логично - за мен е безразлично. Евала междувременно, че си го изровил тоя.  Изрови още - мани го тоя Пловдив. --Мико (беседа) 16:13, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: ::::::По-полека с Пловдив ти сега :-) - Не знам как да сменям заглавията на статии, така че засега в 15 век ще го оставим.Груйчо (беседа) 16:19, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: :::::::Като отвориш за редактиране - най-горе има бутон „Преместване“. --Мико (беседа) 16:21, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: ::::::::Благодаря!Груйчо (беседа) 16:25, 2 януари 2015 (UTC)
thread_title:  От [[Потребител беседа:Мико]] 

message: Махам гръцкото име. Този Арсений е засвидетелстван само в един, славяноезичен извор.Груйчо (беседа) 16:22, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: А, и аз си го помислих - но понеже е била елинизирана църквата вече... както решиш. --Мико (беседа) 17:03, 2 януари 2015 (UTC)
replies: text: :Това само за сведение: През 15 век Охридската църква не е била погърчена: Никола II е именуван в славянски надписи, Доротей и Арсений са поръчвали преписването на славянски книги. През 16 век също повечето архиепископи (на първо място знаменитият Прохор) са били славяни.Груйчо (беседа) 17:41, 2 януари 2015 (UTC)
thread_title:  Гръцко име
Беседа:Константин Бодин

message: Даден е писмен изворен източник за информацията, а не Уики статията. Мисля че трябва да се върне, освен ако няма информация, че е неверен. – Оуейн (беседа) 18:19, 3 януари 2015 (UTC)
replies: text: Оуейн, източникът е непроверим и най-вече, самата статия Дуклянска летопис е основно дело на Angel ivanov angelov (84.252.39.52, 91.134.65.87), който отдавна е известен със спорното тълкуване на източниците. Естествено, че потребителят с IP има право да пише, но и аз имам правото да се съмнявам. Ако смяташ, че е редакцията е ок, върни я - няма да е нередно, но поне със шаблон  или още източници - така би било най-справедливо според мен.--Vodnokon4e (беседа) 18:38, 3 януари 2015 (UTC)
replies: text: :Аз не мисля, че е непроверим. Тук не става въпрос за статията, а за летописа, на който има издание на български. Но аз лично няма да го търся, за да го проверявам. – Оуейн (беседа) 18:53, 3 януари 2015 (UTC)
replies: text: ::Според търсене в Гугъл имате основание да се съмнявате в тези информации. – Оуейн (беседа) 19:09, 3 януари 2015 (UTC)
replies: text: :::Затова е добре, ако може да се провери с едно кликване на препратката. Но и на мен не ми се занимава да търся.--Vodnokon4e (беседа) 21:00, 3 януари 2015 (UTC)
replies: text: ::::Статии като Зетски клон на Комитопулите и Кралство Зета са интересни, но също трябва да се проверят от някой със знания. Simin е историк, но скоро не съм го виждал тук. – Оуейн (беседа) 21:13, 3 януари 2015 (UTC)

text: не знаех, че съм Ангел!--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 84.252.39.52 (беседа • приноси)

text: Източникът се отнася за родословното дърво, което пък противоречи на спорното изречение. --Спас Колев (беседа) 13:40, 5 януари 2015 (UTC)
Дукля и Зета в един сериозен период си припокриват. Едното е Сърбия, другото - Черна гора. Не мисля, че тук има някакво голямо неъсъотсветвие, все едно да говорим за Мизия и Тракия, и да спорим дали владетелят им е владетел на България.--Георгиалександров2 (беседа) 13:28, 11 февруари 2019 (UTC)
thread_title: Източник
Беседа:Розоцветни

message: Семейство Розоцветни имат осева коренова система.
46.55.130.215 14:58, 6 януари 2015 (UTC)

message: Разред или семейство в крайна сметка. Знам, че съвременната биолигия е динамична, ама поне статията да е на едно мнение.--ДиХри (беседа) 12:24, 3 декември 2018 (UTC)
replies: text: Пооправих. --Спас Колев (беседа) 11:26, 4 декември 2018 (UTC)
thread_title:  Разред или семейство
Беседа:Списък с най-продаваните дамски групи

message: Ако статията е превод от en:List of best-selling girl groups, е редно в края ѝ да бъде добавен шаблон , който би изглеждал така:
replies: text: --Лорд Бъмбъри (беседа) 15:05, 7 януари 2015 (UTC)
thread_title:  Шаблон:Превод от
Беседа:Кевин Де Бройне

message: Някой експерт по холандски би ли казал как точно е редно да се пише името на български, защото в статията има общо три варианта. --Лорд Бъмбъри (беседа) 10:15, 11 януари 2015 (UTC)
replies: text: Произношението действително е най-близко до „Де Бройне“, както е и най-известен в българската спортна журналистика. Някои хора се бъркат, пишейки го на френски „Де Брюин“, но забравят наистина, че във Фламандския регион на Белгия официалният език е нидерландски. — Luchesar • Б/П 19:41, 26 юни 2016 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Р-400

message: Сегашният текст е копиран от http://forum.boinaslava.net. Моля преразкажете го със свои думи--Ket (беседа) 19:23, 14 януари 2015 (UTC)
replies: text: Текстът е изтрит, тъй като не е преработен и остава в нарушение на политиката на Уикипедия.--Vodnokon4e (беседа) 02:01, 14 април 2017 (UTC)
thread_title:  Нарушени авторски права
Беседа:Фини прахови частици

message: Следното съдържание беше поставено в статия, озаглавена Какво са финните прахови частици от потребител:Georgi-Ivanov-f65545 (предполагаемо студент по уикипроекта У:ОМПР 2014-2015). Тъй като заглавието е определено неподходящо и неенциклопедично и така или иначе няма как да остане в този си вид, още повече при съществуваща вече статия тук, преместих на беседата (заедно с историята), за да е под ръка. Ако Георги или някой друг пожелае, може да използва от съдържанието по-долу за да допълни статията. Текстът му обаче беше без форматиране и видимо има нужда от подобряване на правописа. Има обаче цитиран източник. Спири ··· - - - ··· 23:44, 20 януари 2015 (UTC)
---------------
Праховите частици са основния проблем на атмосферното замърсяване , също така и основен компонент при образуването на „замъгленост” и смог .Те са основен проблем за чистотата на атмосферния въздух , което ги прави основе проблем за здравето на населението .
Самото им име показва ,че те са образувани от , твърди  частици, имат водна основа ,което води до полепянето и на други химични вещества на повърхността им.Здравните проблеми се предизвикват от прахта , зависят и от размерите и вида на твърдите частици и от това  какви химични съединения се отлагат в тях .
Частиците се формират поради редица природни и изкуствено създадени химични  процеси , например , вулканичната дейност или триене на гумите в асфалта .По големите и груби частици достигащи , над 10 миркона достигат само до дихателните пътища , провокират предимно дразнене на очите и гърлото . По малките частици от 10 до 2.5 миркона достигат и до белите дробове . Най – малките от 2.5 микрона в диаметър който са и най опасни достигат до ,  от където попадат в кръвообръщението , а чрез него до всички отделни органи в човешкото тяло.
Потенциалния риск на за населението продължава през целия човешки живот , като най-голям е при малките деца и възрастните хора , водят до усложнения на редица хронични заболявания както и при хората със сърдечносъдови заболявания .
thread_title:  За преглед и евентуално преместване в статията 

message: http://ncpha.government.bg/files/prah-vazduh.pdf
---------------
thread_title:  Източници
Беседа:Кит

message: Тази малка статия е написана в някакъв „детски“, елементарен стил („Има бракониери, които убиват китовете...“; „Бебето постепенно расте.“ (?!)). Започва уж общо за „китовете“, но продължава само със сините, без линк към тях. Предлагам да се слее със статията за сините китове (въпреки че едва ли с нещо ще я подобри) или да се изтрие. Таксокутията пък е от Китоподобни (с малка разлика при вкаменелостите), там статията е пълна, нищо от тук няма да я подобри. --George (беседа) 10:11, 23 януари 2015 (UTC)
replies: text: Премахнах „детският стил“ и поисках източници за останалото, но за сливане със Син кит не може и да става дума. Това е същото да слеем Риба със Скумрия. Китът е общоприето наименование, не е таксономична група, а включва няколко такива - пише го в шаблона, подобно на Слон, Череша, Пчела и др. Т.е. намира се в разред Китоподобни, но не всички от този разред са китове (от тук идва и разликата в каменелостите). --Termininja✉ 11:32, 23 януари 2015 (UTC)
replies: text: : Разбирам. И не заслужава да е мъниче.--George (беседа) 16:05, 23 януари 2015 (UTC)
thread_title: За сливане със [[син кит]]
Беседа:Николай Иванов Петров

message: Разделът „Научна дейност“ е почти изцяло преписан от http://tu-sliven.com/mmt/lecturers-biographies/n-petrov.html. Имам съмнения, че и раздел „Професионална дейност“ е изкопиран (например заради тиретата за пренасяне), но не мога да намеря откъде. --Лорд Бъмбъри (беседа) 14:32, 26 януари 2015 (UTC)
thread_title:  Нарушение на авторските права
Беседа:Карл Закс

message: Тука е Carl.  --Мико (беседа) 19:30, 28 януари 2015 (UTC)
replies: text: Carl е навсекъде, включително и върху неговата си карта. Явно Karl е грешка на Ризов. --Мико (беседа) 20:29, 29 януари 2015 (UTC)
thread_title:  Спелинг на Карл
Уикипедия беседа:За контакти/q-template

message: Предлагам да махнем коментара от този шаблон и да сложим автоматична проверка за подпис при пращане на съобщенията. Ако липсва ~~~~, се показва съобщение, че потребителя трябва да се подпише. — Борислав 07:11, 4 февруари 2015 (UTC)
replies: text: Хммм, готина идея. А защо направо не го направим и за всички страници от ИП Беседа, Потребител беседа и други подобни? Инак ще е малко разхищение да зареждаме още JS само зарад едната У:ЗК.

text: От друга страна, не съм убеден, че точно на У:ЗК много хора ще разберат за какво иде реч, като гледам средното ниво. Не съм сигурен дали няма, след още известно тестване, накрая да премахнем тая страница, тъй като файдата до момента е почти нулева, докато вреда явно има. Или поне съобщенията да отиват на някаква подстраница на У:Р.

text: — Luchesar • Б/П 13:50, 4 февруари 2015 (UTC)

text: И още нещо се сетих конкретно за У:ЗК. Полезно е, че с иначе не особено елегантното решение в момента, става ясно откъде са дошли съобщенията. А пък по идеята за беседите, която дадох, осъзнах, че няма да е толкова просто -- например, ще трябва да се предвидят случаите, при които някой просто иска да поправи грешка в репликата си. — Luchesar • Б/П 14:17, 4 февруари 2015 (UTC)
replies: text: : Гледайки честата употреба на Шаблон:Неподписано, явно има нужда от такава проверка. А съобщенията от У:ЗК наистина е добре да се пренасочат към друга страница. :-) — Борислав 15:57, 4 февруари 2015 (UTC)
replies: text: :: Хаха, ами затова напоследък казвам за себе си, че съм позитивно настроен песимист. Е, нека потестваме още месец може би, да видим дали няма да дойдат някому някакви хитри идеи. Щото, като гледам какво идва и на пощенските адреси, пренасочването към споменатото устройство и там може да се окаже най-доброто решение. ;)

text: :: Относно подписите, отдавна си мислех за бот, който да слага пропуснати подписи. Задачата изглежда сравнително проста, но най-вероятно това е подвеждащо и ще е нужно повечко мислене и тестване за всички възможни случаи. Не знам какви са причините кодът на работещия в английската У бот да не е публичен (може би за да се избегнат злоупотреби), иначе щеше да е полезна сламка, пък макар и писан на PHP. Но наистина не пречи като начало да се тества реакцията на потребителите към един простичък JS, който проверява дали при редакция по беседи е оставен подпис.

text: :: — Luchesar • Б/П 18:08, 4 февруари 2015 (UTC)
thread_title:  Автоматична проверка за подпис
Шаблон беседа:Халиф

message: Допустимо ли е халифът да е жена?
Ще преработя шаблона с малка промяна в показателите (според Документацията), като после ще го отразя в статиите. --Rumensz (беседа) 14:32, 4 февруари 2015 (UTC)
thread_title:  Жена?
Беседа:Джо Завинул

message: На английски думата "syndicate" се произнася [синдикът] с възможни вариации в американския английски [синдъкът] или [синдикит], но никога [синдикейт]. Позовавам се на де факто стандарта на американския английски, Merriam-Webster's Unabridged Dictionary, и на де факто стандарта на британския английски, 22-томното издание на Oxford English Dictionary.
Поради това променям транслитерацията на български от „синдикейт“ на „синдикът“.
replies: text: Здравей! Разбира се виждам кой редактира, но подписът е добър стил. Също добър стил е на не го върна веднага, а да попитам филолог. Нямам собствени претенции на езиковед авторитет и се позовавам на http://dictionary.reference.com/browse/syndicate?s=t. Всичко друго, но не синдикът. :) --DiHri (беседа) 15:04, 7 февруари 2015 (UTC)

text: Проверих и разбрах: в случая е синдикът, синдикейт е глагол (събирам, обединявам в синдикат). Да живее истината! --DiHri (беседа) 20:42, 8 февруари 2015 (UTC)
thread_title:  Синдикейт или синдикът 

message: На немски фамилното му име се произнася „Цавинул“, а на английски - „Завинул“. Би трябвало в статията да се напише двойственият изговор на името му. == L.Payakoff 16:20, 22 декември 2017 (UTC)
replies: text: Някъде срещали ли сте изписано на кирилица по този начин? Някъде чували ли сте изговорено по тови начин от човек, който не е германоезичен? Бил съм на негов концерт и не чух "Цавинул". --ДиХри (беседа) 12:34, 29 декември 2017 (UTC)
thread_title:  Завинул - Цавинул
Беседа:Мъжец (анатомия)

message: В Атласа по анатомия на Просвета от 2000 г. са го писали "висулка" :D, много актуално за зимното време сега. --Alexd (беседа) 10:53, 12 февруари 2015 (UTC)
replies: text: Има и други още по-интересни неща в този атлас в превод от Мариана Манолова (дали пък нямаме български атласи, че да се превежда от испански), костиците на ухото са наречени "костички". Издаденият атлас има за научен консултант (явно не на български) някой си д-р Адолфо Касан и всъщност е преведен 2004 г. от тази пишман преводачка, като явно някои анатоми у нас са решили, че тези езиковедски нововъведения са нещо като "хармонизация" с европейската анатомия и са ги заели в онлайн сайтовете си. С такива преводи нещата с терминологията у нас могат да станат непредсказуеми 50-70 г. след комунизма и сигурно ще говорим на паткореч - верно няма да е през 1984, а маалко по-късно, както правят в някои други държави да не уточнявам кои. Може би трябва да се благодарим на латинските названия и латинския въобще, където (все още?!?) нещата са фиксирани. --Alexd (беседа) 11:06, 12 февруари 2015 (UTC)
thread_title:   Други наименования
Беседа:Свобода на панорамата

message: Дали това инженерно съоръжение влиза в материята на статията, и защо негова снимка не може да бъде качена в Уикипедия? Освен в Английската??? --Rumensz (беседа) 08:18, 14 февруари 2015 (UTC)
thread_title:  [[Пийчоид]]