lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Уикипедия беседа:Университетски уикипроекти

message: Един мейл в пощенския списък от изминалата седмица на Dimi z ме провокира за един малко дълъг отговор, който не е добре да остава съвсем без последствия. Става въпрос за това дали искаме да формираме някаква експертиза за организирането на университетски уикипроекти (УУ) и като как да изглежда тя. Все още нямам идея как да подходим (освен, по възможност: организирано ), но съм почти сигурна, че от нашия синтезиран опит ще могат да почерпят и други уикиобщности.
Бих искала да призова хората, които в различни свои роли са се занимавали досега с УУ, да вземат участие в обсъждането. Въпросите, най-общо са:
* На ниво отделен УУ:
** Колко и кои от проектите функционират? Ако не функционират – по каква причина? може ли нещо да се направи по въпроса?
** Как сме процедирали досега с проектирането и провеждането на УУ: успешни и неуспешни практики (неуспешните понякога са дори по-полезни да се знаят).
** ...
* На ниво цялостна концепция:
** Какво е цялостното ни отношение ни към УУ? Могат ли УУ да решават проблеми, свързани със съдържанието или размера на общността, или да се възприемат само като полза за студентите/преподавателите?
** С какви организационни алтернативи разполагаме и как могат те да се комбинират в зависимост от конкретните параметри на курса?
** Как ще развиваме УУ в бъдеще: търсим ли контакти с преподаватели в конкретни области (от които У има нужда от повече или по-добро съдържание), експлотираме наличните, или ...
** ...
На първо време ще се радвам, ако се прояви изобщо желание за едно такова обсъждане. Затова моля в някакъв разумен срок да кажат дали биха участвали: Olympias, Мико, NBUPolSci GProd, Justine.toms, Plamski13, Maymay, Laveol, Ruby~bgwiki, Ilikeliljon, надявам се, не съм пропуснала никого. И всеки друг, който се интересува от темата и смята, че може да допринесе, е добре дошъл да участва в обсъжданията. 
Като първи опит да сложа малко ред в собствената си глава :) съм нахвърляла нещо като въпросник на въпросите, които общо взето в тази логическа последователност се е налагало да си задавам, когато съм проектирала курс. Също така ще е от полза и ето тази страница в outreach.wikimedia.org, където съм се опитала да обхвана абсолютно всички образователни уикипроекти, които са инициирани през годините. Спири ··· - - - ··· 15:18, 18 май 2015 (UTC)
Ооо за малко да забравя: добавям и VladislavNedelev като опитно зайче на моите преподавателски експерименти и помощник-асистент на курса У:УУТ в Пловдив. :) Спири ··· - - - ··· 17:46, 18 май 2015 (UTC)
replies: text: бих. през юни. НБУ_ГПроданов_Политически_науки_2009-2014 (беседа) 21:26, 18 май 2015 (UTC)

text: И аз бих се включила.--Maymay (беседа) 10:42, 19 май 2015 (UTC)
thread_title:  Натрупване на експертиза за организирането на университетски уикипроекти
Беседа:Джорджано

message: Виждам противоречие между това, което пише в Уикипедия:Страници за изтриване и запазването на статията?--Rebelheartous (беседа) 13:15, 19 май 2015 (UTC)
replies: text: Да. Заради неяснотата дали трябва да се гласува с мнозинство Б или с А. --Stalik (беседа) 19:03, 19 май 2015 (UTC)
replies: text: : Не виждам на кои критерии отговаря тази статия. --Станислав Николаев 17:25, 28 май 2015 (UTC)
thread_title:  Изтриване 

message: Като редактирах натиснах май клавишна комбинация и не се запази причината ми за редакция. А тя беше, че посочените източници говорят за стилово и носово, а не немузикално пеене. Във всеки случай бийтовете, които ползва са професионални, така че за отсъствие на музикални качества не може да се говори. Animsaj  12:00, 18 октомври 2015 (UTC)
thread_title:  За музикалните достойнства 

message: Последната редакция подписана с IP е вандалство, но забелязвам, че връщането на версии е невъзможно, заради междинни редакции. Това създава известни неудобства.--Animsaj  10:11, 3 декември 2015 (UTC)
replies: text: В такива случаи отиваш на последната не-вандалска версия, отваряш я за редактиране и записваш. --V111P 04:28, 4 декември 2015 (UTC)
replies: text: : Ясно.--Animsaj  17:51, 9 декември 2015 (UTC)
thread_title:  За вандалствата
Беседа:Процес и реалност (книга)

message: Ок, слагам статията, защото очевидно това е доста основна тенденция в съвременната философия (у нас като "субект в процес" на Кръстева, което обаче е малко по-различно), и нещо, на което някои практици базират "социалните" и "психологически" опити, смятайки че или няма такова нещо като вътрешно присъща личност за субекта или де факто опитвайки да формират, или изменят чрез подобни "събитийни или временни / времеви същности" (обекти на реалността), което аз лично намирам за нередно, особено ако това е опит за отклоняване от реалната същност на субекта (неговата буда-природа :). Просто искам да въведем тази теория, за да видим какво се случва, защо, как тази теория е употребявана от някои, в каква степен тя е реална и действителна, колко неточна, какви са критиките към нея, кое я оборва, какво тя се опитва да оборва и прочее. Също така да видим отношението на метафизика на същността към това, в корелация с будистките термини за Нирвана / освобождение от времевите реалности, както и зен-будисткото трениране в устойчивостта. Това което искам да кажа е че очевидно тези две теории в западната философия са в конфликт, тоест постмодерната процесуална теория иска да обори метафизика на същността, докато в будизма тези теории имат своето съотнасяне към реалността на самсара (маркиран от променливости, които носят страдание) и /или дори процесът на духовното-ставане-на-Буда (което също е вид ставане, преминаване през опитност), както и трайността на буда-просветлението. --Alexd (беседа) 08:59, 20 май 2015 (UTC)
thread_title:  Уточнение
Беседа:Руси Христозов

message: : Това е явно грешка на сайта им - примерно . По спомени Христозов нарочно е изваден в отделно Министерство на доставките, за да координира насилствените реквизиции по колективизацията. --Спас Колев (беседа) 09:51, 20 май 2015 (UTC)
thread_title:  Крайна дата в МВР
Шаблон беседа:Пост списък/Министър на вътрешните работи на България

message: * Руси Христозов 06.08.1949 — 06.01.1954
* Георги Цанков 06.01.1954 — 17.03.1962Министерство на вътрешните работи на България Историческа справка
thread_title:  Сгрешени дати в шаблона - справка: [http://www.mvr.bg/za_mvr/history/default.htm Министерство на вътрешните работи на България] 

message: --BioPupil (беседа) 13:14, 20 май 2015 (UTC)
thread_title:  Източници
Беседа:Канел

message: На беседата ми се проведе този разгово между Молли и мен, като никой от нас не иска да променя статията, така че поставям обсъждането ни тук в случай на интерес от други редактори на статията.
----
Защо реши музикалният инструмент да е каННел? В музикалния речник от 1969 година е каНел. Ако искаш, промени го, източникът е Светослав Четриков/Музикален терминологичен речник/"Наука и изкуство", София/стр. 127. Хубав ден! --Молли (беседа) 11:53, 25 май 2015 (UTC)
replies: text: Една естонска уикипедианка ми произнесе думата много бавно, тъй като не знаех, че я има на български. можеш да го промениш, ако мислиш, че ще е по-добре. На естонски името на инструмента е „кан-нел“, със спиране по средата, поради което го написах с две „н“-та на български. Практически има име на инструмента на български, но в моята представа е грешно. От друга страна и „Париж“ на френски не е „Париж“, така че ако го промениш няма да споря нито за миг. Поздрави, --Лорд Бъмбъри (беседа) 20:49, 25 май 2015 (UTC)
replies: text: : Ти си писал статията, ти решаваш. Аз само ти дадох български източник. Успех! --Молли (беседа) 12:07, 26 май 2015 (UTC)
replies: text: :: Статията не е моя собственост :). Ще пренеса разговорът ни на беседата на статията и по този начин ще дам възможност и на други хора да обърнат внимание на случая. Благодаря за източника! --Лорд Бъмбъри (беседа) 12:14, 26 май 2015 (UTC)
----
--Лорд Бъмбъри (беседа) 12:14, 26 май 2015 (UTC)

text: Би трябвало да е канел. Ако обаче са две думи - кан и нел с различно значение и са образували името на инструмента - тогава е каннел. Като шорттрек, емайллак. Има го това например и при немските географски имена - Глава 6. Правила за транскрипция и правопис на немските географски имена - Чл. 42: Двойните съгласни се предават като единични с изключение на случаите, когато са на морфемна граница (Dobbertin - Добертин, Далмин, Grossfura - Гросфура, Prettin - Претин, но: Norddorf - Норддорф, Havelland - Хафелланд, Rosennock - Розеннок, Hochheim - Хоххайм). Тоест идеята на български е че избягваме чуждите двойните съгласни, освен когато не указват нещо (като две отделни думи, две отделни части) - Nord и dorf, шорт и трек.--Vodnokon4e (беседа) 13:30, 26 май 2015 (UTC)
replies: text: : Не е съставна дума. --Лорд Бъмбъри (беседа) 14:09, 26 май 2015 (UTC)
replies: text: ::Да, Водно конче е напълно прав - требва да е канел. --Мико (беседа) 14:19, 26 май 2015 (UTC)
replies: text: ::: Слушам и изпълнявам :). --Лорд Бъмбъри (беседа) 14:22, 26 май 2015 (UTC)
thread_title:  Име на инструмента на български
Беседа:Броненосни крайцери тип „Империйо̀з“

message: Името на типа крайцери в оригинал е Imperieuse. Смятам да преместя и статията под това име, именно защото е оригиналното име. Транскрипцията на думата е неясна. Колегата Alexander.D.Hristov (авторът на превода) я е предал като Импѐриус (с вероятното ударение), в руския източник е Имперьюз (Имперюз, с неясно ударение). Самата дума е френска (означава „властен“), та типа на крайцерите вероятно се произнася имперьо̀з. --Zhoxy (беседа) 15:54, 27 май 2015 (UTC)
thread_title:  Името
Уикипедия беседа:Уики обича Земята - България 2015/Списък

message: За да не поддържаме излишни номерации и да не стават каши, минах по националните паркове, природните п., резерватите и поддържаните р. и уеднаквих номерцата отпред с тези от регистрите, само с добавката на едно NP, PP, R, PR отпред, за по-мнемонично. И много се ощастливих, като видях, че тези номерца са били вече сложени като последен параметър на  /Обект   Благодаря и на двама ви за което! Спири ··· - - - ··· 07:20, 31 май 2015 (UTC)
thread_title:  Номерациите
Беседа:Кейтлин Дженър

message: Написах в биото лекоатлетка, но сега се замислих. Спечелил е медала си като мъж, но от друга страна в момента е жена. Не знам кое би следвало да е коректното изписване.--Ģiverņ (беседа) 18:47, 3 юни 2015 (UTC)
replies: text: Случаят е интересен наистина. Според мен трябва да се гледа като какъв/каква се възприема към актуалния момент. Можем да определим всеки индивид само като един от двата пола. Кейтлин вече е жена, значи цялата статия би следвало да мине под женското начало.--Rebelheartous (беседа) 07:24, 14 април 2016 (UTC)
thread_title: Лекоатлет или лекоатлетка
Беседа:Скаптопаренски надпис

message: Тая Скаптопара, всичко за нея е тука. Нема и разкопки, така че не съм убеден, че става статия. --Мико (беседа) 19:27, 3 юни 2015 (UTC)
replies: text: Принципно си прав, но все пак надписът е изключително богат на информация и в перспектива, може да се направи едно мъниче. Имах една книжка на Борис Цветков за миналото на Благоевград. До колкото си спомням там имаше добър анализ на темата за Скаптопара. Ще я потърся да видя какво пише.--Кочев (беседа) 05:22, 4 юни 2015 (UTC)
replies: text: :Прегледах книжката „Благоевград. Страници от миналото“ на Борис Цветков. Скаптопара определено си става за статия. Авторът е археолог и ползва и данни от археологически проучвания. Посочва четири възможни локации на античното селище. Иначе основния сериозен източник по темата е книгата „Проучвания върху западнотракийските земи през римско време“ на Борис Геров. За съжаление я нямам, а също не е налична и онлайн.--Кочев (беседа) 11:00, 5 юни 2015 (UTC)
replies: text: :: Юлия Божинова, археолог в Регионален исторически музей Благоевград в интервю за Радио ‘‘Фокус’’ - Пирин относно древното тракийско селище Скаптопара, датировка, разпределение и интересни факти, свързани с неговата история. Jingiby (беседа) 15:09, 5 юни 2015 (UTC)
replies: text: :::Еми, айде де - колко са десет изречения.  --Мико (беседа) 05:07, 6 юни 2015 (UTC)
replies: text: ::::,  Не знам защо беше заложена с пояснение (античен град), но преди малко се появи микромъниче, дооправено до мъниче (общо взето с малко текст от тук, където се говори за селището) - дали може да добавите нещо в статията Скаптопара?-- Алиса Селезньова (беседа) 09:31, 18 февруари 2023 (UTC)
replies: text: :::::Ше я погледна. И аз не си спомням защо беше заложена така. Ще трябва да си намеря книжката на Борис Цветков „Благоевград. Страници от миналото“.--Кочев (беседа) 06:08, 19 февруари 2023 (UTC)
thread_title:  Ще я има ли Скаптопара? 

message: Тука е целият с английски превод, но как да го вкараме гръцкия текст? --Мико (беседа) 05:00, 6 юни 2015 (UTC)
replies: text: Всъщност - то го има в Хайлделбергския сайт. --Мико (беседа) 05:26, 6 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Текст 

message: Потърсих Z.K. Kapellas както е в източника - абсолютно нищо. И на гръцки го пробвах, пак нищо. --Мико (беседа) 14:54, 12 януари 2017 (UTC)
replies: text: Виж тук и тук. Jingiby (беседа) 15:40, 12 януари 2017 (UTC)
replies: text: :А - благодарим. Наобратно са му били инициалите в немския източник. --Мико (беседа) 15:48, 12 януари 2017 (UTC)

text: :Това Петишън енд Риспонс изглежда много добър източник - може да се разцъка. --Мико (беседа) 15:57, 12 януари 2017 (UTC)
thread_title:  Капелас
Беседа:Богиня

message: Превеждам някои части от английската, която обаче е в трагично състояние, както индикира шаблонът в началото й, без източници в голямата си част, и дори се наложи да преведа едно изречение от тука - там. Конкретно възгледите там са смесица от witchcraft и дълбоко вкоренен сексизъм, които се конкурират във всяка дума от текста на английски. Аз лично не съм фен на нито едното. Тук-таме се промъква и християнския възглед, който не знам как точно се промъква, като се има предвид че в Християнството богини няма, а само богове. Въобще кочина, не знам как точно ще се получи нормална статия тук и съответно там. --Alexd (беседа) 09:01, 4 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Преводи
Шаблон беседа:Раздели на математиката

message: Не разбирам каква е логиката на подредбата на шаблона. Нито се придържа стриктно към азбучния ред, нито към последователността евентуално в математически план. --Alexd (беседа) 12:54, 4 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Логика на подредбата
Беседа:Киряк Цанков

message: Проданов, с. 179-180, сочи изрично, че информацията на Ташев за участие на Киряк Цанков в тази комисия е погрешна.--Добри (беседа) 17:20, 5 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Не/участие в комисията за ревизия на Органическия устав на Източна Румелия
Беседа:Евстатий Пелагонийски

message: Нито нишавски, нито одрински митрополит е бил. И на двете места е и. д. --Мико (беседа) 14:15, 7 юни 2015 (UTC)
thread_title:  И. д. 

message: Враца не я виждам да се споменава в разказа на Попова, нито в Българската възрожденска интелигенция. Аверкий е отстранен в 74 така че явно е само няколко месеца управляващ във Враца, тъй като през октомври поема управлението в Пирот. --Алиса Селезньова (беседа) 06:47, 11 октомври 2018 (UTC)
replies: text: Има споменавания на Враца в Гугъл Книги - верно е явно - не видех години. --Мико (беседа) 09:38, 11 октомври 2018 (UTC)
replies: text: :Зина Маркова обаче в списъка си на управляващите във Враца пише, че Аверкий подава оставка през ноември 74 и веднага след него поема архимандрит Константин? Май - май не? --Мико (беседа) 10:03, 11 октомври 2018 (UTC)
thread_title:  Враца 

message: Крушевац е в БВЕ, Крушевац е и в Зина Маркова. Може би е грешка на мацката от Белово Крагуевац. --Мико (беседа) 09:58, 11 октомври 2018 (UTC)
thread_title:  Крушевац 

message: Сега това изброяване на каазите сигурно ли е? Щото Зина пише изрично Пелагонийската и Мъгленската (тоест Лерин), но ако Леринско е броено към българската Пелагонийска епархия, требва да напишем Пелагонийската и Мъгленска? Това е силно вероятно. --Мико (беседа) 10:06, 11 октомври 2018 (UTC)
replies: text: А, да, има го в източника. --Мико (беседа) 10:08, 11 октомври 2018 (UTC)
thread_title:  Мъглен
Беседа:БЗНС (пояснение)

message: Понеже тръгнах да правя статия за БЗНС на Никола Петков (нямаме!), се замислих за фолмата на имената на статиите за БЗНС-тата. От граматическа гледна точка май е нещо такова:
* Това след 1989 - БЗНС „Никола Петков“: кръстено е на името на Никола Петков
* Онова 1945-1947 - БЗНС - Никола Петков (или БЗНС (Никола Петков)): нарича се (или претендира) само БЗНС, "Никола Петков" е добавка за отличаване от останалите
** Няма ясно правило дали да е с тире или със скоби
* Аналогично би трябвало да е БЗНС - Врабча 1, БЗНС - Стара Загора, БЗНС - Пладне, но БЗНС „Александър Стамболийски“
 Това изглежда ли смислено от гледна точка на литературата? Мисълта ми е да ги унифицирам на базата на някакво правило. --Спас Колев (беседа) 12:43, 8 юни 2015 (UTC)
replies: text: Логиката според мен е вярна - късните са кръстени на хората, предишните използват имената им за различаване. Но не трябва да се забравя, че Пладне и Врабча са си с кавички, щото са кръстени едното на вестника, другото на улицата. Иначе аз много-много достъп до литературата нямам, но според мен случаят е същият като с БРСДП (ш. с.) и (т. с.) - така че БЗНС („Пладне“)... --Алиса Селезньова (беседа) 12:55, 8 юни 2015 (UTC)

text: Съгласен съм с Алиса, макар че може и с тире. В литературата е хаос на пръв поглед. --Мико (беседа) 17:00, 8 юни 2015 (UTC)

text: По Енциклопедия „България“ (от 1978): БЗНС „Александър Стамболийски“ (БЗНС „Пладне“), БЗНС „Врабча 1“, БЗНС-Обединен, БЗНС (Никола Петков). Ще потърся как са в някоя модерна книга.--Добри (беседа) 20:09, 8 юни 2015 (UTC)

text: История на българите. Том 3 / 2009, под редакцията на Георги Марков: също БЗНС „Александър Стамболийски“, но БЗНС – Никола Петков (това от 1947).--Добри (беседа) 20:32, 9 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Формат на имената
Беседа:Балкански гекон

message: see Mediodactylus kotschyi 93.104.130.137 07:47, 13 юни 2015 (UTC)
replies: text: Thanks. They are merged now. --Спас Колев (беседа) 11:39, 18 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Mediodactylus kotschyi
Категория беседа:Право

message: През 1968 година, на деветнадесет години съм ключил обществен договор с Държавата: да си внасям осигурителните вноски и да се пенсионирам по законите действащи по време на сключването на договора. Когато срокът на договора изтече, с набиране на пенсионната възраст, Аз разчитах, че ще се пенсиопирам на 55 години, защото съм работил повече от 13.5 години втора категория. На какво основание "парламента" променя едностранно сключеният преди 40 години обществен договор, като на изборите не съм му гласувал доверието си за да ми променя основният закон за който дадох активната си част от живота. Позволява ли конституцията промяна на пенсионните закони със стара дата. Има ли създадена нормативна база за такова нееднократно променяне на пенсионните закони. Имам ли право Аз да си търся правото, да се пенсионирам по тези закони, които са действали по времето на сключването на "общественият договор". Навърших 65 години и не виждам кога ще мога да се пенсионирам. Васил Тодоров Петров 0896718860 във f /фейсбук/ съм - vasilaki49. Очаквам гореща дискусия. Това, че не стигат парите за пенсии не са виновни "комунистите", защото ако е имало комунисти нямало да се стигне до разграбване на общественото достояние. Ако е имало комунисти, и ако "сега" наистина господства демокрация и всички сме "равни пред бога", защо вноските за пенсия не са равни. Бедните внасят върху целият си доход, а богатите върху таван. Нима "доходът" им се дели на до и над? Доходът им над моя, е измамно присвоен мой, работнически доход. С моя доход не само живее охолно, но и трупа необлагаеми излишъци, плащайки 10% върху тях и моят доход си го узаконява като своя собственост.
thread_title:  Приемане на закони със стара дата. Сключил съм обществен договор с Държавата: да си внасям осигурителните вноски и да се пенсионирам
Беседа:Отношения между България и Сърбия

message: Не ще да е много сериозна статия, в която се признава, че основен източник е една пропагандна книга - "основен източник - Сръбско-българските отношения от най-старо време до днес - от Стоян Чилингиров; 1918 г.; издава Щабът на Действующата Армия - София"--2A00:4802:2C0:0:0:0:0:1D9A 08:40, 15 юни 2015 (UTC)
thread_title: Източник

message: Отношенията през 21 век, по сръбската карта, следва да се развиват между световната модна марка Булгари и сръбските парчетии от Югославия. 85.11.164.216 20:51, 4 април 2016 (UTC)
thread_title:  По същество
Беседа:Тракийски племена

message: Отделих лидийци, ликийци (дори кападокийците от Кападокия, която е създадена чак от Персите), както и пеони, мизи, гети и т.н. като родствени племена. Първите са хито-лувийски народи и освен географски и търговски допир, нямат племенна връзка с траките. Вторите пък са възприемани като отделни племенни общности от древните автори (макар многократно да е отчитана езиковата и културна родственост между тях и траките), затова не съм убеден, че трябва да фигурират в списъка на тракийските (под)племена. Който има повече познания, нека да поправи и допълни корекците ми...--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 82.46.239.160 (беседа • приноси) 13:11, 18 юни 2015‎
thread_title:  Родствени племена
Беседа:Петя Славова

message: ::Преместено тук от моята беседа. --Поздрави, Петър Петров 14:59, 19 юни 2015 (UTC)
Добавянето на скандални елементи към страници на конкретни личности, както и цитирането на източници с клюкарски и жълт привкус намалява енциклопедичната стойност на информацията.
78.40.138.101 14:45, 19 юни 2015 (UTC)
replies: text: Предполагам визирате .  Някои от източниците, напр. в. Телеграф и в. Сега, са си съвсем достоверни източници.  Текстът „ Статии във вестниците „Уикенд“, „19 минути“, „Галерия“, „Торнадо“, „Шоу“ и сайтове от типа на „Блиц“, „Скандално“, „Разкрития“ разказват и други случаи...“ направо може да бъде изтрит, понеже не цитира нищо конкретно, а отделно и тези вестници не са достоверен източник на енциклопедична информация.  Затова премахвайте и редактирайте на малки порции, а не по 7 килобайта, за да не изгори покрай сухото и суровото. --Поздрави, Петър Петров 15:08, 19 юни 2015 (UTC)
replies: text: : "Жълтината" на вестниците не определя достоверността на информацията. Ако дадена институция има основание да опровергае информацията, тя или води дело или иска опровержение. Ако такива има, то те се допълват в статията. Защото Уикипедия е история, а не PR на който и да е. За справка - "Банка КТБ", нима това е истината за банката? --Rumensz (беседа) 15:38, 19 юни 2015 (UTC)
=== Редакция и качества на съдържанието на страницата "Петя Славова" ===
След нялколко поредни опита за редкация и актуализация на данни на страницата, съобразно правилата и препоръките на администратори, стигам до извода, че има очевидни пресонални интереси зад управлението на съдържанието. 
Прегледах десетки персонални страници на български личности с противоречива бизнес история, но не видях нито една, която да е оформена по подобен начин, с фокус върху скандални твърдения.
Фундаменталните правила при създаването на страници са безпристрастието и презумпцията за добронамереност. 
Преобладаващото съдържание в тази страница обаче, особено в два конкретни раздела звучи като статия от евтин таблоид, няма енциклопедична стойност и създава усещане за персонално пристрастие.
78.40.138.101 10:55, 24 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Източници на информация 

message: След нялколко поредни опита за редкация и актуализация на данни на страницата, съобразно правилата и препоръките на администратори, стигам до извода, че има очевидни пресонални интереси зад управлението на съдържанието. 
Прегледах десетки персонални страници на български личности с противоречива бизнес история, но не видях нито една, която да е оформена по подобен начин, с фокус върху скандални твърдения.
Фундаменталните правила при създаването на страници са безпристрастието и презумпцията за добронамереност. 
Преобладаващото съдържание в тази страница обаче, особено в два конкретни раздела звучи като статия от евтин таблоид, няма енциклопедична стойност и създава усещане за персонално пристрастие.
78.40.138.101 10:55, 24 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Редакция и качества на съдържанието на страницата "Петя Славова"