lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Емпириокритицизъм

message: Това прилича на преписано от Розентал... --Спас Колев 15:37, 5 септември 2007 (UTC)
replies: text: Определено е пристрастна статия. Емпириокритицизмът е едно от основните явления във философията на ХIХв. Това тук представя само "разгромяващата" критика на Ленин към Авенариус и Мах и към позитивизма като цяло. Влиза в списъка ми за доработка, когато имам време ще напиша нещо. --Turin 19:11, 3 декември 2007 (UTC)
Mrx++ Рабира се, че емпириокритицизмът е едно явление във философската мисъл, на неговите основи се оформя далеч по-умерения позитивизъм, който формира научното мислене сега (в смисъла на Карл Попър, въпреки, че самия Попър е отричал да е позитивист- тогава позитивизмът е бил еквивалентен на емпирикритицизма). Карл Попър отбелязва, че високо цени книгата на Ленин "Материализъм и емпериокритицизъм". Нашият "виден" философ Желю Желев май стана десидент, доколкото знам с една критика на дефиницията на материята на Ленин. Той я публикува и след това излиза в немско списание (или излиза само отзив , от което се е много възгордял, а от друга страна колегите са му завидяли. Не стига това, ами той я отпечатал на циклостил и започнал да я разпространява нелегално. Това сигурно още повече радразнило колегите и най-вече ръководството и Тодор Павлов го е изпратил на село при тъста му да сади лук. Емпириокритицизмът, е една крайна субективистична теория, на основата на която се развива енергетизма. Лично аз считам, че в дефиницията на Ленин за материята (считайки, че за такова най-фундаментално понятие не може да се даде истинска дефиниция) - като обективна реалност има голяма ценност. Така субективните идеалисти не могат да дадт определение как нашите сетива пораждат материалния свят. В момента, в който обяснят това, субективния свят става обективен,а според Лени материален, защото те могат да го обяснят само с елементи от обективния свят. Представителите на емпириокритицизма, като Мах, Вилхелм Освалд и др.са отричали съществуването на атомите, електроните и т.н.Счита се, че за изпадането на Лудвиг Болцман в депресия и самоубийството му са допринесли и техните критика на неговите материалистични разбирания.
thread_title:  НГТ 

message: Уважаеми господа редактори, поздравления за труда, който полагате!
Някой е мислил през 2007 г. да редактира статията. Ако публикувам статия, че земята е плоска и стои върху четири кита, никой ли няма да я махне като откровена щуротия? 
87.119.64.87 07:09, 28 юли 2022 (UTC)
thread_title:  Изложение от позициите на диалектическия материализъм
Беседа:Фриги

message: Местя тук твърдение, без посочен източник:
Фригийският език се счита по-стар от езика на египтяните и един от първите езици на човечеството.
Спас Колев 15:41, 5 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Един от първите езици 

message: Не са ли "фригийци"?--Пламенъ Цвѣтковъ 08:51, 8 декември 2008 (UTC)
replies: text: Пустите фригийци станали на фриги. Пак са се маскирали. Фригийци са си.--Vodnokon4e 09:32, 8 декември 2008 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Сливнишка битка

message: Мисля да преместя на Сливнишка битка или на Сливнишко сражение. Предпочитания?--Мико Ставрев 11:37, 6 септември 2007 (UTC)
replies: text: Нямам. Преместих я само заради членуването. --Спас Колев 11:41, 6 септември 2007 (UTC)
replies: text: : Даже е наложително преместването, тъй като се оказва, че „битката при Гургулят“ е част от „битката при Сливница“. Според мен правилните термини в случая са „Сражението при Сливница“ (дори „Отбранителното сражение при Сливница“) и „Боят при Гургулят“. Голяма част от не-българските сражения и боеве масово се пишат битки, основно заради превода (battle - бой, битка, сражение), но в българския език си има отделни термини и според мен трябва да се спазват, за да е по-ясно за какъв точно тип военни действия става дума. Поздрави! --Стан 18:15, 9 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::Добре, постигнат консенсус? --Черноризецът 17:43, 5 ноември 2007 (UTC)
thread_title:  Заглавие 

message: Беше прибавена като основна статия в Сръбско-българска война, а както виждам съдържанието и е в по-голямата си част едно към едно. Дали е правилно?--Черноризецът 17:43, 5 ноември 2007 (UTC)
replies: text: :Ами при положение че това е главно сражение по време на войната....--Biso 07:36, 2 декември 2007 (UTC)
thread_title:  Основна
Беседа:Списък на български мъжки имена

message: Имам въпрос. Какво се разбира под "български мъжки имена" - мъжки имена с български произход или имена на български мъже? Защото "Алберт" и "Антонио" не ми звучат много български. Arath 18:47, 6 септември 2007 (UTC)
replies: text: Имена на мъже българи.--Мико Ставрев 18:49, 6 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Ти знаеш ли за българин с името Раян? Или Антани(Антъни)? Така са доста от червените препратки. --Uroboros беседа 07:23, 30 декември 2008 (UTC)

text: Тука май има имена, които не са български, въпреки че се носят от българи. Моля да се прави разлика и да се посочват източници или да се поясни в началото. --Ivanko 15:50, 22 февруари 2009 (UTC)

message: Идеята на тази страница е да бъдат включени имена, които са нетипични, за да бъдат категоризирани като български имена, но въпреки това са популярни на територията на България.
*Например мъжки имена като Майкъл, Робин, Кевин, Ричард, Робърт, Патрик, Райън, Антъни, Антоан, Жан и женски имена като Алла, Дженифър, Джесика  и подобни не са български имена, даже някои имат български еквивалент като Антъни/Антоан (Антон), Майкъл (Михаил) или Жан (Иван), но са популярни в България в момента. 
*Други имена като Ахмед, Хасан, Али, Гарабед, Завен, Киркор и подобни не се срещат сред етническите българи, но въпреки това са популярни сред определени големи малцинствени групи на територията на България.
*Други имена като например Юри/Юрий, Сергей, Руслан, Ярослав, Емил (от френското име Емил) и женски имена като Моника, Глория, Елвира, Карина, Виктория и подобни са навлезли в България през последните 60-70 и повече години и стават популярни, но въпреки това не могат да се окачествят като такива. (По тази група от имена може доста да се дискутира, предполагам, понеже е възможно някой да приеме, че тези имена вече са напълно навлезли в българското общество.)
Надявам се в общи линии да Ви е станало ясно за какво иде реч в тази статийка ;)
Stoichkov8 02:50, 21 юли 2010 (UTC)
thread_title: Списък на чужди мъжки имена популярни в България
Беседа:Монти Пайтън

message: Мисля, че тези цитати трябва да са в Уикиречник или в статията за описания скеч. В момента нямат никакъв смисъл.--Н.Христов 15:55, 7 септември 2007 (UTC)
replies: text: Да, в Уикиречник, според мен. --Спас Колев 16:02, 7 септември 2007 (UTC)
replies: text: : В цитата естествено. Не пропускате да се гъбаркате май.--Н.Христов 16:14, 7 септември 2007 (UTC)
replies: text: :: Не, бе, и аз не съм се усетил. Имах предвид, че не е за статията за скеча. --Спас Колев 10:42, 11 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::Май ние сътворихме нов скеч --Н.Христов 16:28, 12 септември 2007 (UTC)
thread_title: Махане на цитатите
Беседа:Димитър Бербатов

message: За Пирин головете за първенство ли са? --HSV 15:10, 8 септември 2007 (UTC)

message: Здравейте, има ли някой представа до колко е вярно Димитър Бербатов да е роден в Марикостиново?--Спасимир (беседа) 12:33, 30 август 2017 (UTC)
replies: text: По произход е от Марикостиново - роден е в болницата в Благоевград. --Мико (беседа) 12:40, 30 август 2017 (UTC)
replies: text: :Ясно, благодаря, дали няма да е добре да има подраздели: родени в Марикостиново и свързани с Марикостиново.--Спасимир (беседа) 08:05, 31 август 2017 (UTC)
replies: text: ::Точно така ги правим и аз Родени, Починали, Други, които обикновено са "по произход от..." --Мико (беседа) 08:09, 31 август 2017 (UTC)
thread_title:  Къде е роден Бербатов?
Беседа:Крик

message: може ли някой да погледне тази статия, опитвам се да я извадя от задънени, но имам силни съмнения за стойностите на товароподемност--Радостина Георгиева 20:43, 8 септември 2007 (UTC)
replies: text: Сверих данните за товароподемността с Физико-математическатата и техническа енциклопедия на БАН, коректни са.  --Спири / беседка 20:53, 8 септември 2007 (UTC)
replies: text: : OК, щом БАН казва така... явно са някакви специални, иначе крика за кола едва ли е повече от 2-3 тона...--Радостина Георгиева 21:20, 8 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Товароподемност
Беседа:Георги Златарски

message: Това с 12 научни статии е повече от съмнително.--Мико Ставрев 09:21, 9 септември 2007 (UTC)
replies: text: Май работата тръгва от тук. Ще махна целия абзац. --Спас Колев 14:45, 11 септември 2007 (UTC)
thread_title:  12 статии
Беседа:Наследствени болести при човека

message: Защо статията се казва "Наследствени болести" след като в нея са включени заболявания, които водят до стерилитет, тоест не могат да се предават по наследство, а са спонтанни? Не трябва ли да е "Генетични болести при човека"? Точица 22:55, 9 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Заглавие 

message: Не знам защо, но тази статия много ми прилича на урок от учебника по биология и здравно опазване за 10-ти клас, профилирана подготовка на издание ПРОСВЕТА.--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 82.137.78.84 (беседа • приноси) . (9 януари 2009)
thread_title:  Възможен източник 

message: Както е посочено по-горе, много от цитираните болести НЕ са наследствени и заглавието е напълно неподходящо.
Също така твърденията в статията не са подкрепени с източници, тя по-скоро прилича на извадки от учебник.
Например твърдението, че при по-възрастните родители някои болести се срещат по-често досега не е потвърдено медицински, напротив в повечето случаи майките са под 35 години.
За съжаление, статията не дава никаква достоверна информация...L.Payakoff 15:44, 28 септември 2009 (UTC)
thread_title:  Неточности в статията
Беседа:Атентат срещу българската база „Индия“

message: Това си е за част от статията Българска военна мисия в Ирак или Участие на България в Коалицията на желаещите. --Мико Ставрев 08:29, 10 септември 2007 (UTC)
replies: text: Мисля, че има възможност да се развие до самостоятелна статия, ако не само за атентата, то за базата като цяло, но някой трябва да събере матрияла все пак. --Поздрави, Петър Петров 11:09, 10 септември 2007 (UTC)

message: „Атентат“ не ми се струва удачно.  На война атаките срещу военни се наричат атаки.  Партизанските атаки пак са си атаки.  Атентат и покушение съм чувал да се използват, когато става дума за (опит за) убийство срещу конкретни лица. --Поздрави, Петър Петров 08:50, 9 октомври 2007 (UTC)
replies: text: Моето предложение е да се подберат десетина публикации в и-нет, и ако в тях атака е по-често срещано от атентат, съм 100% за промяна на заглавието. Поздрави! --Λичката 09:04, 9 октомври 2007 (UTC)
thread_title:  Заглавието
Беседа:История на Българската православна църква

message: При съставяне на статията съм използвал следнити източници: "История на България през средните векове"
том І, ІІ и ІІІ на В.Златарски,"История на Охридската архиепископия" на И.Снегаров, "Из старата българска 
литература" - сборник старобългарски текстове, издателство "Български писател",1988 г., "Българският
великден" на Т.Жечев, "Българските ханове и царе VІІ-ХІV век" на Й.Андреев, издателство "Д-р Петър Берон",
1988 г.,саитовете: Троица БГ - http://www.trinity-bg.org/index.php и http://www.pravoslavieto.com/books/history_bpc/index.htm; "РЕЛИГИОЗНАТА СВОБОДА В БЪЛГАРИЯ ПРЕЗ 2004 Г." - Специален доклад на Фондация Толерантност и Български хелзинкски комитет,София, юни 2005.
Не съм преписвал или копирал готови текстове. Използваните факти от източниците са преработени и комбинирани съобразно целта на статията - исторически обзор на Българската патриаршия от зараждането и
до днес. Първоначално подготвях материала като допълнение към статията за Българската православна
църква, чиято рубрика "История" е празна. Оказа се, че статията става твърде голяма, поради което  
преработих моя материал и направих от него статията "Българската патриаршия".--Kandi 16:32  10 септември  2007 (UTC)
replies: text: О.К. Благодаря за отговора. Ще махна шаблон „авторски права“. Добре е в основната статия за БПЦ да добавите препратка към тази статия. Поздрави. --Elkost 13:54, 10 септември 2007 (UTC)

message: От статията Българска православна църква - „Според Устава на БПЦ, самоуправляемата Българска православна църква, под име Патриаршия...“. С други думи БП и БПЦ съвпадат, а тази статия е по-скоро История на БПЦ, но все пак ако има текст, който е за там, да се слее.--Алиса Селезньова 23:23, 3 януари 2009 (UTC)
replies: text: Аз съм за! Одавна този недостатък ми се набива на очи. Поздрав: --Кочев 07:16, 4 януари 2009 (UTC)
thread_title:  Сливане 

message: Why do you believe that Борис Неврокопски doesn't belong to the history of the Българската православна църква?Xx236 (беседа) 06:19, 21 октомври 2015 (UTC)
replies: text: На 8 ноември 1948 година митрополит Борис Неврокопски е убит. - he died, anything about his life?Xx236 (беседа) 08:13, 19 септември 2022 (UTC)
thread_title:  [[Борис Неврокопски]]
Беседа:DJ Дамян

message: За какво се слага соркат. Предполагам че е за да се СОРтиране на КАТегории, но незнам как действа.
replies: text: За да не се пише „|Савов, Дамян“ за всяка категория поотделно :) --Nad 16:55, 11 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Благодаря. А така ще се пише само в последната така ли? --ykd 17:19, 11 септември 2007 (UTC)
replies: text: :: Пише се само в шаблона сорткат, ето виж му страничката Шаблон:Сорткат --Nad 17:21, 11 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Сорткат
Беседа:Вевчани (община)

message: Мисля да го влея текста като секция във Вевчани. Струва ми се безсмислено да стои отделна статия за общината. Ако някой има нещо против, да каже.--Мико Ставрев 06:54, 12 септември 2007 (UTC)
replies: text: Тази статия е достатъчно голяма, а за селото е доста по-голяма от нея. Както са в момента са добре категоризирани отделно, тъй като са две различини единици, село и община. Ти ги пишеш тези статии, така че прецени, моето мнение е да не се сливат. --Ванка5 07:02, 12 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Ами аз ги слях вече - виж така определено е по-добре.--Мико Ставрев 07:04, 12 септември 2007 (UTC)
thread_title: Сливане
Беседа:Лас Вегас (сериал)

message: Хубаво е да има и оригиналното име на сериала. Представи си че клавиатурата ти е на англ. настроена и не гледаш кво пишеш, и се оказва че е Las Wegas (serial). А като я има тая препратка, и да напишеш L или Л, все ще ти се спусне прозорчето за статията, на какъвто и да е език. --Batman tas 15:58, 12 септември 2007 (GMT+2)
replies: text: Абе точно „Las Vegas (TV series)“ едва ли ще ти излезе изпод пръстите.  Пък и нищо не пречи да потърсиш в EN wikipedia, нали?  Или търсиш на английски, или на български. --Поздрави, Петър Петров 13:01, 12 септември 2007 (UTC)
Наистина, не те лъжа. Аз понеже чатя много бързо, но не по професионалния начин, да гледам в монитораи да пиша, а гледам в клаватурата. И като напиша "Las Wegas (serial)", се ядосвам, и трябва да го трия цалото, да сменя езика и да натисна копчето за буква "Л", за да се спусне прозорчето на долу и да цъкна на "Лас вегас (сериал)", а вместо това, мога да изтрия само (serial) и чрез препратката да си влезна. --И на теб поздрави, Batman tas 17:36, 12 септември 2007 (GMT+2)

text: Аз не смятам, че ме лъжеш, а че няма да напишеш това достатъчен брой пъти, и не само ти, за да е оправдана препратката.  С други думи, можем да направим препратки към всички страници от английските им заглавия, но нали се сещаш, че не е правилно — английските заглавия са си в английската версия. --Поздрави, Петър Петров 18:56, 12 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Заглавието „Las Vegas (TV series)“
Шаблон беседа:Сорткат

message: „Шаблонът  и вълшебната думичка DEFAULTSORT не са приложими за статиите, служебно организирани в някоя от категориите за поддръжка като :Категория:Мъничета, :Категория:Статии за редактиране и т.н.“
Това какво значи — че няма да работи или че не трябва да се използва? Според мен работи, пробвах го.--DStoykov 16:33, 12 септември 2007 (UTC)
replies: text: Ъъ, да, кофти изказ от моя страна, имах предвид "служебно организирани чрез шаблон за поддръжка ", т.е. ако в статията има шаблон , то статията служебно се включва в :Категория:Мъничета, но там няма да е сортирана според указанията в сорткат или defaultsort. Да не се чуди някой... Така стана ли ясно? --Спири / беседка 20:58, 12 септември 2007 (UTC)
replies: text: : Ще бъдат сортирани, пробвах. Виж Вилхелм Щайниц и Виктор Чучков. --DStoykov 21:25, 12 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::Я, верно бе! Как го направи? :) Въпросът е има ли смисъл, ако е твърде трудоемко... Те в тия категории са омесени статии за всякакви неща, не само за хора... --Спири / беседка 21:52, 12 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::: Според мен е най-добре всички статии, за които се прилага ключ за сортиране, да имат DEFAULTSORT. Ако искаме в :Категория:Мъничета да излизат сортирани по името на статията и да се игнорира DEFAULTSORT, можем да използваме в шаблона  или . --DStoykov 07:58, 13 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Не са приложими?
Беседа:Лекс

message: Не съм съгласен с някои от промените, ако може ги аргументирай. Напр. среща ли се името Исамбард в сезон 3 (или само в сезон 4). Вселената в Тъмната/Светлата вселена се пише с малка буква подобно на планина в Стара планина. --V111P 18:32, 12 септември 2007 (UTC)
-----
Сега как е :о) 85.130.10.80 00:17, 15 май 2012 (UTC)
thread_title:  Редакция на 84.238.190.240
Беседа:Теснолинейка

message: Абе Дековилка беше кръстена на някакъв инженер Дековил, ама не си спомням нищо за него - ако някой знае добре е да се напише.--Мико Ставрев 09:34, 13 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Име 

message: Това не требва ли да се слее в дековилка? -- Мико (беседа) 08:49, 25 май 2024 (UTC)
replies: text: По-скоро да се разплете - меповете на другата са за фирмата, но тогава заглавието не е правилно. --Спас Колев (беседа) 08:55, 26 май 2024 (UTC)
thread_title:  Сливане
Беседа:Британик

message: Има и други обекти с името "Британик" - три кораба и един филм, отделно и пиеса за императора (в английската версия не е пояснителна, защото е използвана латинската форма на името - Britannicus). Някакви идеи за ново заглавие? --Daggerstab 13:55, 13 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Преместване?
Беседа:ФСБ

message: текстът е копиран от официалната им страница, не зная с разрешение или без...--Радостина Георгиева 01:56, 14 септември 2007 (UTC)
replies: text: Когато се докаже копивио, както в случая, не се слага шаблон {авторски права}, а или се маха парчето, или направо се пуска за триене. Този шаблон е за случаите на съмнение. --Спири / беседка 13:58, 17 септември 2007 (UTC)
Очаквайте скоро
2009 година ще остане в историята на ФСБ като краят на тяхното мълчание. Независимо от епизодичните възраждания на групата през 2000 и 2007 година, издаването на Антология от три компакт диска, компилациите “ФСБ - Балади” и “ФСБ - Сингли”, както и преиздаването на албумите им на компакт диск, последният издаден оригинален албум на ФСБ е от 1989!
Двайсет години по-късно, стотиците хиляди почитатели и техните поколения прехвърлящи милиони, израстнали и възпитани с тяхната музика, ще чуят “новата дума” на триото ФСБ - Румен Бояджиев, Константин Цеков и Иван Лечев.
Трудно е да се обясни дългогодишно мълчание с няколко думи... Крилатата фраза “Вместо нас, в чужбина отиде нашата публика!” е показателна за вътрешните съмнения и преживявания на музикантите, основание за чувството, че на останалите в България “Не им е до нашата музика...”?! А може би подмяната на стойностите в изкуството, разпадът на ценностната система, грубият комерсиализъм, абдикирането от националното като феномен в изкуството, медийният кич, чуждопоклонничеството, аматьорщината, чалгата... Изборът е голям.
Каквато и да е причината, ФСБ винаги са имали какво да кажат на своята публика. Времето за новите им песни настъпи.
15 нови композиции, записани във Филмсаунд студио се финализират звуково - процесиране, смесване и мастеринг. Песните са на Румен Бояджиев и Константин Цеков, аранжиментите - на тримата ФСБ. Шедьоври на таланта, професионализма, креативността и умението да се раждат хитове, събрали потенциала на двадесетгодишно мълчание! Емоционални и вълнуващо създадени вселени от музика. Съвременни и класически, зрели и новаторски, мъдри и разбираеми, те ще достигнат ума и сърцето на всеки с искренноста на изказа и дълбочината. Просто и естествено, като ФСБ преди, сега и завинаги.
Непреодолимият пиетет на музикантите към българското фолклорно звучене ражда идеята за “Не бързай, Слънчо” - авторска песен на композитора Стефан Кънев по текст на проф. Николай Кауфман, която ФСБ са обработили в типичния за тяхната музика стил.
Продуценти са Румен Бояджиев и Константин Цеков, издател - “Контрапункти”.
Заглавията:
Както преди, Две, А там не бяхме, На дъното, Сам съм с вятъра, Нищо не взимай с теб, Няма - по текстове на Живка Шопова;
Религия, Изповед, Параграф, Далече, Черти, Ти не си от тук, Навярно - по текстове на Даниела Кузманова.
Стилът - прогресив и хард рок, балада и нещо още...в уникално преплитане и взаимодействие, присъщо за музикалната емблема ФСБ.
Кога - края на 2009г.--Даниела Кузманова 12:47, 28 октомври 2009 (UTC)
thread_title:  Копирано
Беседа:Сокол баня

message: Мисля, че или трябва да се спазва сръбския вариант Солобаня или ако ще се привежда към нашия да е с л - Сокол баня. Този междинният е странен, но пък Сокол баня е архаично вече според мен.--Мико Ставрев 11:00, 14 септември 2007 (UTC)
replies: text: Използвам модела Горна баня, Сапарева баня...--Пакко 11:04, 14 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Аха - добре. Вкарай и сокола все пак.--Мико Ставрев 11:07, 14 септември 2007 (UTC)

text: Вкарах го ;)--Пакко 11:08, 14 септември 2007 (UTC)
replies: text: ::Абе Мико Соко баня не се  ли намира в Поморавието???--Пакко 11:10, 14 септември 2007 (UTC)
replies: text: :::Ми да - на границата е, но е в западната част на планината - т.е. Поморавието.--Мико Ставрев 11:12, 14 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Име 1 

message: Що бе, я махате препратката към общината?--Мико Ставрев 12:52, 14 септември 2007 (UTC)
replies: text: Ами за сега е излишна... Така правя и с останалите градове. Като си надвием на масрафа да приключим със мъничета за градовете и допишем статиите за окръзите може да почнем да пишем и мъничета за общините...--Пакко 12:54, 14 септември 2007 (UTC)
replies: text: :Еми дотогава си я остави червена препратка.--Мико Ставрев 12:57, 14 септември 2007 (UTC)
thread_title:  Препратка 

message: Не бива да ползваме модела на Горна баня и Сапарева баня (вижте горе), т.к. „соко“ е сръбско съществително (по-често използваният синоним на сръбски за „сокол“) – т.е. не е българско прилагателно като първата дума от горните примери, а и не звучи на български. Предпочитам сръбската форма „Сокобаня“, т.к. е съвременното местно наименование. Правилно е обаче да ползваме старата българска форма „Сокол баня“ съгласно чл. 15, ал. 1 от Наредба 6. Местя на Сокол баня. --Elkost (беседа) 17:25, 27 май 2018 (UTC)
thread_title:  Име 2