lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Васил Чекаларов

message: Се се каня да снимам паметната плоча долу на кръстовището на Шипка и Евлоги Георгиев - на кооперацията, която е зад спирката на 213. Та ако някой се разхожда с фотоапарат из София.--Мико 15:39, 26 април 2008 (UTC)
replies: text: На съседна на тази кооперация има графит гласящ: "Никога Флорина, винаги Лерин", дали случайно не знаеш нещо повече по въпроса?  --Предният неподписан коментар е направен от Подпоручикъ (беседа • приноси) .
replies: text: :Ха - ха - не съм аз. Макар че е много стар наистина.--Мико 09:42, 19 октомври 2008 (UTC)
thread_title: Снимка

message: Статията "Кой спаси майката на Васил Чекаларов" не е с националистически намерения !!
Посетих села Смърдеш на 03.05.2008 г.Имам няколко снимки на селото и църквата "Свети Георги", където са се развили посочените в статията събития. Ще снимам и посочената от Вас паметна плоча.
Не претендирам да съм специалист по македонския въпрос, но не съм съгласен да се класифицира статията по този начин.
09.05.2008 г.МИШО
replies: text: Вижте - това е енциклопедия, а текстът беше просто неенциклопедичен. Хубаво е, че сте отскочили до Смърдеш и още по-хубаво би било, ако качите снимки от там под свободен лиценз, за да илюстрираме статията Смърдеш. Не се обиждайте, никой не е искал да ви обиди. Поздрави.--Мико 12:09, 9 май 2008 (UTC)
thread_title: Снимки

message: Поисках източник за „главният враг на елинизма“ съвсем не защото не го вярвам, а защото наистина ще е хубаво да се допълни източник, за да се бута статията напред.--Алиса Селезньова 16:53, 27 септември 2010 (UTC)
replies: text: Мисля преди време с Мико говорих за това, така и не успях да открия източник. Писах го по спомен, тъй че нищо чудно да съм объркал. --Подпоручикъ 17:57, 4 октомври 2010 (UTC)
replies: text: :Разни документи за Чекаларов на гръцки . --Подпоручикъ 09:23, 24 април 2011 (UTC)
thread_title:  Източници 

message: В културното наследство обаче се твърди, че не тая е къщата  - а задната на Шипка. --Мико (беседа) 12:12, 18 ноември 2017 (UTC)
replies: text: Като имам път оттам ще я снимам и ще го нагласим. А едно родословно дърво да изкараме на Чекаларови междувременно? --Протогер (беседа) 03:23, 11 юли 2022 (UTC)
replies: text: :Баща Христо Чекаларов (?), синове Васил Чекаларов (1874 - 1913) и Георги Чекаларов (1878 - 1903), щерка Зоя Чекаларова (1885 - 1961). Васил женен за Олга Чекаларова (1891 - 1953), Зоя омъжена за Никола Марковски (1883 - 1966). --Протогер (беседа) 03:47, 11 юли 2022 (UTC)
replies: text: :: Готово. -- Мико (беседа) 06:26, 11 юли 2022 (UTC)
thread_title:  Къща
Беседа:Новосел

message: Все едно е написана от някой руснак. Няма много форматиране. Изброени са почти всички основни празници като са включени и национални такива. Николов 02:25, 27 април 2008 (UTC)
replies: text: Ох инфаркт получих, как може такива статии да седят в Уикипедия. Направих що годе някакви поправки, но май е по-добре или да се намери стабилен източник (например ако има сайт или в сайта на община Шумен) или направо всичко да се изтрие. Каква забележителност е общинското здание, или джамия, съборена през 1825? --Toniotonito 17:07, 2 април 2011 (UTC)
replies: text: :Текстът беше копиран от тук --Peterdx 17:17, 2 април 2011 (UTC)

text: Само да обърна внимание, че е хубаво да се избягват коментари за съдържанието на статията, а направо се действа. Ако не беше копирано, информацията с известни редакции ставаше. А, за джамията предполагам се имат предвид някакви руини, не е чак толкова далеч от акъла. --Дан  17:23, 2 април 2011 (UTC)
replies: text: :Исках да помогна повече, но как, като аз не мога да издиря един текст от къде е копиран, тъй като търсачката ми не търси толкова дълго нещо... благодаря за навременната реакция все пак. Относно джамията, като е руини, да пише руини, не че е бутната, иначе не е далече от акъла наистина, като за един добър енциклопедичен текст. --Toniotonito 19:57, 2 април 2011 (UTC)
thread_title:  Стил
Беседа:Ислямизация в българските земи

message: Тази статия би трябвало да се премести на Ислямизация в България през османското владичество (или нещо в този порядък). Предметът й е прекалено частен спрямо съдържанието. Ще изчакам за коментари. Yunuz 09:22, 27 април 2008 (UTC)
replies: text: Имаш право, но дори и така статията пак не е изчерпателна, тъй като: 1) турски мюсюлмани са се заселвали на Балканите още от преди османската инвазия - става въпрос за юруци, дервиши и суфии още от XI век, 2) мюсюлмани и ислямизация е имало на Балканите още от преди това - става въпрос за арабите и тази част от прабългарите, които са били приели Исляма още преди да дойдат на юг от Дунава. За повече информация по тези въпроси може да се прегледат книгите „Българите мохамедани“ на Стоян Райчевски, „Помаците и торбешите в Мизия, Тракия и Македония“ на Хюсеин Мехмед и „Първи контакти на Исляма с балканските нации“ на Никсхат Ибрахими. Последните две книги са достъпни за четене онлайн. А ако се говори за ислямизация като цяло, то тогава тази статия си е направо микромъниче. --Chech Explorer 19:22, 27 април 2008 (UTC)
replies: text: :Мдам, изразил съм се леко странно за отношението между предмета и съдържанието :) Както и да е -- понеже няма възражения и развитие в самата статия, местя. Yunuz 00:17, 7 май 2008 (UTC)
replies: text: ::ОК, мести. --Chech Explorer 05:58, 7 май 2008 (UTC)
Аз лично мисля, че статията за генеричния процес може да си остане - има си дефиниция макар и от едно изречение - има и описано конкретно проявление - по-голямата част от посветената на тукашните земи може разбира се да се отдели като основна статия. Аз лично не одобрявам силно употребата на "България" за годините 1400 - 1878, нито пък на "българските земи" (напълно неясно - с или без Дебър, например). Мисля, че процесите са еднакви за целите Балкани и статията съответно трябва да е с такъв обект.--Мико 06:28, 7 май 2008 (UTC)

text: Но сега се зачитам в беседата на Помаци и си оттглям напълно последното предложение.--Мико 07:24, 7 май 2008 (UTC)
Хъм-хъм - продължавам да мисля, че статията за генеричния процес трябва да си остане, а другата да се изнесе като основна. И продължавам да смятам, че България е неуместен термин.--Мико 13:46, 8 май 2008 (UTC)

text: Получи се конфликт на редакции. Бях тръгна да пиша това: Ислямизация в момента остана като пренасочване. Всъщност наистина дефиницията може да отиде там, а тази статия да е връзка под "Вижте още". Обаче ще си остане микромъниче. Сега май нямам време да я разширявам, пък и някак не съм специалист по въпроса. Yunuz 13:49, 8 май 2008 (UTC)
replies: text: :Що се отнася до името, може да се промени на "...в българските земи..." или "...сред българите...". Вярно, че това отделяне от общия контекст на балканите е малко изкуствено, но пък статията го прави в съдържанието си. А нали името трябва да му е адекватно. Yunuz 13:52, 8 май 2008 (UTC)
thread_title:  Неподходящо име
Уикипедия беседа:Футбол/Задачи

message: Някой може ли да оправи това. Не ми се иска да го връщам, но е доста грозно и трябва да се форматира и намести подходящо. Не съм навътре със специфичните шаблони и т.н., предполагам на участниците в този проект ще им е доста по-лесно. Благодаря. Yunuz 09:37, 27 април 2008 (UTC)
thread_title:  [[ПФК ЦСКА (Москва)]]
Беседа:Квадратно уравнение

message: Върнах последната редакция, която съдържа следното:
Формула Д. Белецкого :
x_{1,2} = \frac{2c}{-b \mp \sqrt{b^2 - 4ac}}
Сигурно не е безполезно, но е на руски и беше някак висящо в текста. Ако някой има ясна идея за какво става въпрос, нека я постави обратно в статията по подходящ начин.
Yunuz 00:58, 28 април 2008 (UTC)
thread_title:  Връщане 

message: Ако вземем площа на а на брой квадрати със страна х (а.х 2), от тази площ премахнем площа на правоъгълник със страни х и (-b) (-b.x) и корегираме с параметър с, трябва да получим 0 или а.х 2-(-b.x)+c=0.
thread_title:  В думи
Уикипедия беседа:Вътрешни препратки

message: Чудех се къде точно да поставя апела си, и реших, че тук е най-подходящо. От доста време пиша в Уикипедия и все повече се убеждавам, че подчертаването на препратките (сини и червени) натоварва и загрозява излишно текста (отворете текст с 50 и нагоре процента препратки и ще разберете за какво говоря). Та, призивът ми към всички, които видят това тук (и най-вече към администраторите) е нека да помислим за премахване от българската Уикипедия на това подчертаване и да я направим като нормалните и сродни страници (английска, френска, немска, испанска и т.н.). Пък може и гласуване да се направи - за или против подчертаването на препратките, ако има хора, които държат невероятно много на демократичното начало. Поздрави на всички и се надявам посланието ми да стигне до феновете на нашата Уикипедия. --Todorr 09:58, 28 април 2008 (UTC)
replies: text: Ох, това е любима тема за разговор, на всеки няколко месеца някой я повдига. Сещам се за следните места, където е ставало дума за това:

text: * ноември-декември 2006: МедияУики беседа:Common.css#Стил на връзките в страниците

text: * декември 2007: МедияУики беседа:Common.css#И пак за подчертаването

text: * декември 2007: Беседа:Начална страница/Архиви/2007#Подчертаването на хипервръзките

text: * декември 2007: Уикипедия:Разговори/2007/декември#За и против подчертаването на препратките — тук даже имаше идеи за всенародни анкети... ама отече...

text: Персоналното решение е описано тук: Уикипедия:Технически ЧЗВ#Могат ли връзките да не ми бъдат подчертани?. --Спири 15:13, 28 април 2008 (UTC)

text: Още:

text: * май 2008: Уикипедия беседа:Наръчник/Препратки

text: * юли 2008: Уикипедия:Разговори#Относно подчертаването на препратките

text: * август 2008: Уикипедия:Разговори#Анкета за подчертаването на препратките - този път наистина.

text: * август 2008: Уикипедия:Анкети (все още крайният срок на анкетата не е фиксиран, но поне 1 месец)

text: →Спири 04:51, 8 август 2008 (UTC)
thread_title:  Подчертаване на препратките 

message: Днес ми потрябва Страница#Раздел#Подраздел , но не е въведена. Animsaj  19:53, 4 октомври 2015 (UTC)
thread_title:  А препратка към подраздел?
Шаблон беседа:Мвнр

message: Не знам какво е било положението със сайта на МВнР към момента на създаване на този шаблон, но в момента съдържанието е лицензирано под CC-BY-ND, което прави снимките с този лиценз неподходящи. Така като гледам някои от картинките, като :Картинка:D.grekov.jpg, са в PD. Други обаче, като :Картинка:N mihailova.jpg би трябвало да си заминат. Още повече, че и източникът е началната страница на сайта, а не конкретна страница, съдържаща снимката... --Спири 11:07, 30 април 2008 (UTC)
replies: text: cc-by-sa беше, после изчезна, после се върна на cc-by-sa... Иди доказвай после. Честно казано не вярвам да имат права за каквото и да е. --Спас Колев 13:23, 30 април 2008 (UTC)
replies: text: : И аз така. Ще видя кои от картинките могат да се запазят като PD. --Спири 07:58, 1 май 2008 (UTC)
replies: text: :: Може да погледнеш и в Общомедия (търсене по връзката към сайта им). --Спас Колев 11:43, 1 май 2008 (UTC)
replies: text: ::: Опитах вече :-) Само едно срещане, на :Image:Stefan Stambolov.jpg. --Спири 11:55, 1 май 2008 (UTC)
thread_title:  CC-BY-ND
Беседа:Американски мастодонт

message: На български не се ли използва по-скоро името „мамут“? --Спас Колев 11:52, 30 април 2008 (UTC)
replies: text: Според Мастодон и Мамут са различни - класификацията на организмите е много "забавна" дисциплина, затова по-добре да оставим на някой, който разбира или има подръка необходимата литература. --Daggerstab 16:22, 30 април 2008 (UTC)
replies: text: : Да, бе, едното било Mammut, а другото Mammuthus... --Спас Колев 11:22, 1 май 2008 (UTC)
thread_title:  Мастодон/мамут
Беседа:Чепърлянци

message: Как може надморската височина на Чепърлянци да е 619 метра при положение, че тази на Калотина е 621 метра. Река Нишава тече от Чепърлянци (което не е до самата река и е на малко по-високо от нея) към Беренде извор и Калотина. Значи поне що се отнася до централната махала на Калотина (а не за някоя отдалечена на околен хълм) няма как по-ниското да е на по-високо. Или Калотина не е на отбелязаната надморска височина, или Чепърлянци.--Maleshkov 13:37, 30 април 2008 (UTC)
replies: text: Напълно логично разсъждние - Това е източникът.  Често ги прави тези номера. Спокойно можем да ги уравним към 620.--Мико 13:50, 30 април 2008 (UTC)
Да, очевидно източникът греши. Искаше ми се да не ги уравняваме, а да имаме нещо точно като изчисление--Maleshkov 13:53, 30 април 2008 (UTC).

message: Гледам, че на сайта на общината предпочитаната форма определено е ЧепърлЯнци. Например - http://www.obshtinadragoman.com/index.php?option=com_content&view=article&id=22:struktura-na-naselenieto&catid=26:za-obshtinata&Itemid=46 --Akeckarov (беседа) 14:59, 18 август 2015 (UTC)
replies: text: На моята беседа вече бяха изказани мнения в полза на Чепърлянци.--Simin (беседа) 16:04, 31 август 2015 (UTC)
replies: text: :Виждам, че и Мико е по-скоро за преместване. Ако няма възражения, ще я предложа.--Akeckarov (беседа) 08:49, 1 септември 2015 (UTC)
replies: text: ::Ж.п. спирката също е Чепърлянци - --Akeckarov (беседа) 08:59, 12 септември 2015 (UTC)
thread_title: Име
Беседа:Ростислав Стратимирович

message: Знае ли някой повече за картинката, изобразяваща Ростислав Стратимирович - автор, година, източник и т.н. Мисля, че в подбони случаи трябва да е задължително да се посочват тези данни--Maleshkov 14:17, 30 април 2008 (UTC)

message: Дали някой би могъл да ми каже къде/как мога да намеря книгата на Йосифов "Българските въстания 1386-1878", ще ви бъда много благодарен.
thread_title:  помощ!
Беседа:Монсерат Кабайе

message: "Кернидж" хол всъщност е Карнеги Хол и се намира в Ню Йорк, а не в Лондон. Позволявам си да поправя тази фактическа грешка.--L.Payakoff 07:19, 1 май 2008 (UTC)
thread_title: Карнеги Хол
Беседа:Дуга лука (община Вранска баня)

message: Не знам дали не трябва да е Дълга и дали лука е достатъчно разбираемо, че да е с малка буква.--Мико 06:53, 2 май 2008 (UTC)
replies: text: Oф, и аз се замислих над същото... не го "българизирах", защото не е в Западните покрайнини, а Лука оставих с голяма буква по примера на Баня Лука...--Пламенъ Цвѣтковъ 07:18, 2 май 2008 (UTC)
replies: text: :Ми то май тия пояснителните прилагателни се превеждат. А Лука наистина е разбираемо само в Белоградчик.--Мико 07:25, 2 май 2008 (UTC)

text: :И в Трън явно - след като нашата е с малка.--Мико 07:28, 2 май 2008 (UTC)

text: За мене лука е лъка, лъга, лъки, лаки — демек поляна, обаче Баня Лука означава "речното пристанище на Баня"... незнам кой от двата варианта важат в случая--Пламенъ Цвѣтковъ 07:32, 2 май 2008 (UTC)
replies: text: :Е вранската е лъка със сигурност по простата причина, че не е речно пристанище.--Мико 08:56, 2 май 2008 (UTC)
Наредба № 6
Глава 2. Основни правила за транскрипция на чужди географски имена
Чл. 13. (1) Отделните самостойни думи в чуждите съставни географски имена при транскрипцията на български се пишат с главна буква независимо от значението им в чуждия език. Чигот 17:32, 15 януари 2013 (UTC)
thread_title: Име
Беседа:Типченица

message: Ще ме простите , но какво значи "цикачи"? Иван Скатов --Предният неподписан коментар е направен от Ivan skatov (беседа • приноси) 19:51, 2 май 2008 (UTC).
thread_title:  Цикачи 

message: Извадено от статията:
Не зная има ли някой още, който си спомня за г-н Йордан Кръстев (Редактор на вестник "Искърски фар"), по-късно жител на Мездра, заедно с жена си Томаица. Имаше двама сина (родени в село Типченица ) Славчо и Любомир. Двамата бяха лекари. Любо - най-напред в Мездра (с рентгенов кабинет). Славчо - като Началник на Вътрешното отделение във Врачанската Окръжна Болница. Естествено, всички изброени са вече покойници. Може този дълговечен дядо Пешо или някой друг, да си спомня за тях. Д-р Йордан Йорданов
Отговор: През есента на 2004 г. написах статията "85 години в. Искарски фаръ", публикувана във в. Мездра 21 век". По този повод прегледах почти цялото течение на вестника (един от най-добре списваните провинциални периодични издания преди Девети септември), което се съхранява в Народната библиотека. Зная доста биографични данни за Йордан Кръстев (един много ерудиран за времето си интелектуалец!) , с изкл. с тези за съдбата му след 9.09.1944 г. Ако разполагате с някакви данни за него, моля, обадете ми се на skymoon-at-abv-dot-bg
thread_title:  Йордан Кръстев
Беседа:Сатурн (планета)

message: Не мисля, че ѝ трябва много работа докато стане кандидат за избрана  Мнения ? –   Tourbillon Да ? 11:13, 3 май 2008 (UTC)
replies: text: За такава я готвя. Поздрави --Animus 23:28, 31 май 2008 (UTC)

text: Трябва само да се допълнят някои раздели и да се посинят някои препратки. Сега обаче съм се заел с попълване на статиите свързани с клетъчна биология и Сатурн ще почака. --Animus 23:31, 31 май 2008 (UTC)

message: Текстът към момента гласи: "За невъоръженото око Сатурн изглежда като ярка жълтеникава звезда с видима величина между +1 и 0 с период на пълно завъртане на фона на далечните звезди равен на приблизително 29,5 години." 29.5 години са всъщност т. нар. звездна година на Сатурн или периода от време, за който извършва пълна обиколка около Слънцето. Само че понеже говорим за наблюдението й, в този си вид това звучи много объркващо. За наблюдател от Земята много по-важен е синодичният период на планетата, т.е. периодът от време след изминаването на който тя се появява на същото място на небосвода. А за Сатурн ъой е приблизително 378 дни или малко повече от година. 149.62.202.16 01:22, 3 август 2020 (UTC)
thread_title:  Наблюдение на Сатурн
Уикипедия беседа:Наръчник/Препратки

thread_title:  Превод на прилежащата помощна страница 

message: Искам да поставя тук въпроса за подчертаването на препратките. В повечето (да не кажа всички) големи уикипроекти сините и червените препратки не са подчертани и удебелени, което според мен стои по-добре, не натоварва текста (и очите на тоя, който го чете) и не изглежда грозно. Та апелът ми е да се направи едно гласуване за това дали подчертаването и удебеляването на вътрешните препратки да остане или да се премахне. Надявам се някой от администраторите на Уикипедия да обърне внимание на това и да стане най-малко дискусия по-въпроса. --Todorr 18:52, 3 май 2008 (UTC)
replies: text: Аз съм "ЗА" = препратките да са редовен текст без удебеляване, без курсив. Rgds,Ecce Nemo 13:21, 6 април 2010 (UTC)
replies: text: :Дъвкана, предъвкана тема --Darsie 15:12, 6 април 2010 (UTC)
thread_title:  подчертаването на препратките 

message: Искам да попитам как могат да се слагат препратки за библейски стихове? (Както виждам, че правят колегите при какъвто и да е проблем) Погледнах как е в английския вариант на Уикипедия. Там имат специален шаблон, които прави синя препратка  със съвсем малки буквички, която отваря текста от външен сайт. Тъй като на български няма такъв шаблон, как може да се слагат подобни препратки без да се претрупва страницата. Доста е глупаво струва ми се статията за :Библията да няма препраткиза стиховете. и междудругото намерих онлайн Библия, която покаъва не цяла глава а само определен стих или пасаж. Докато дочакам отговор ще експериментирам. 
ПС: Всъщност току що видях, че например в статията en:Acts of the Apostles има външни препратки на всеки стих.  -- Venko22589 21:31, 26 ноември 2010 (UTC)
thread_title:  Библейски стихове
Беседа:Николай Гяуров

message: Във Варшава Н. Гяуров участва в Международния младежки фестивал през 1955 г. и печели златен медал. Не бих нарекъл този фестивал "престижен", тъй като в него участват най-разнообразни изпълнители, главно от т.н. "социалистически" страни и лявоориентирани от Запад.
От съвсем друг ранг е конкурсът в Париж. Едва ли е уместно да се сравняват двете прояви.--L.Payakoff 05:09, 4 май 2008 (UTC)
thread_title: Конкурси

message: Дебютът на Н. Гяуров в "Севилския бръснар" на Дж. Росини в София не е през 1955 г., а на 18 март 1956 г. Гледал съм тази постановка (по-късно през 1956, не на премиерата) и наистина беше забележително неговото представяне на Дон Базилио.
През 1955 г. - есента - беше концертът в София на Николай Гяуров и Димитър Узунов след участието им в конкурса в Париж, където Гяуров печели Голямата награда, а Узунов - първа награда. Ще допълня тези неща в статията и ще посоча източници.--L.Payakoff 05:09, 4 май 2008 (UTC)
thread_title: Дебютът в "Севилския бръснар"
Беседа:Габрово (дем Ксанти)

message: Мисля, че го няма вече.--Мико 12:04, 4 май 2008 (UTC)
replies: text: и аз така мисля, даже неможах да го намеря на гръцки изписано. --Λичката 12:10, 4 май 2008 (UTC)
replies: text: :Ами нито едно от тия в дема не е май - на сички карти там където е е празно. Трябва да питам Компира - майка му е оттам. И Симин може да знае.--Мико 12:14, 4 май 2008 (UTC)
replies: text: ::Аз допускам, че селото е обезлюдено от българското население, а след това заради неудобното си планински местоположение изобщо не е езаселвано с гръцки бежанци. Ето например, дури не му е сменено името, а гърците имат масово сменяне на имената още 1927 г. --Λичката 12:17, 4 май 2008 (UTC)
replies: text: :::Ето го . Пише виж Калтея, може би е присъединено землището към Калитея (Мешеликьой).--Мико 12:27, 4 май 2008 (UTC)
replies: text: ::::Доста възможно. --Λичката 13:07, 4 май 2008 (UTC)
Сега, ако го няма вече - трябва да го преместим като Габрово (Ксантийско) може би?--Мико 12:31, 6 май 2008 (UTC)
Някой има ли източник, че селото е обезлюдяло? Щото според моите източници новото име на селото е Καλλιθέα и към 2001 година има 21 жители. --Чечлията 21:55, 28 ноември 2008 (UTC)
ПП карта --Чечлията 21:59, 28 ноември 2008 (UTC)

text: :Може ли да се види по-широко тая карта, за да се уверим по местоположение, поне че не е объркано селото. --Λичката 10:51, 29 ноември 2008 (UTC)
replies: text: ::От това повече на изток няма:  --Чечлията 15:16, 29 ноември 2008 (UTC)
Калитея е Мешеликьой , във фолинг рейн добре може да се види, че Габровон и Калитея са две отделни села  - явно е слято.--Мико 11:13, 29 ноември 2008 (UTC)

text: Симовски е на мнение, че точно Габрово е Калитея:  --Чечлията 15:16, 29 ноември 2008 (UTC)
Сега всичко ми стана ясно - Габрово е Калитея, дем Еникьой, а Мешеликьой е Калитея, дем Ксанти. Т.е. Габрово сега има население 21 жители, а Мешеликьой 1092 жители. Вижте в статистиката от 2001 година, че в ном Ксанти има две села с име Καλλιθέα. --Чечлията 16:58, 30 ноември 2008 (UTC)
replies: text: :Верно са две   :)) --Λичката 18:09, 30 ноември 2008 (UTC)
replies: text: ::ИЗобщо не съм убеден - във фолинг рейн изрично са отбелязани калитея и габрово като две различни едно до друго. В австрийската карта също има Мешели до Габрово. И двете са на територията на днешния Дем Еникьой.--Мико 21:36, 30 ноември 2008 (UTC)

text: ::Това  потвърждава, че сте прави - местя го като съществуващо.--Мико 12:07, 16 януари 2012 (UTC)
thread_title:  Няма го - има го още?
Беседа:Магнезия

message: Областта според мен е по-известна като Магнезия - със старогръцкото произношение. Нямам предпочитания между Магнезия и Магнисия, но съм заложил десетина червени препратки като Магнезия (ном) и Магнезия, които трябва да се уеднаквят насам или натам. Отделно си мисля сега, че пояснението (ном) е ненужно.--Мико 06:05, 5 май 2008 (UTC)
thread_title: Име

message: Мико, на старогръцки няма точно звук З, има ДЗ и той се пише със зета.
Името на областта е било Магнесия, ако трябва да сме прецизни.
91.92.176.184 05:13, 17 септември 2011 (UTC)
thread_title: Магнесия
Беседа:Никола Генев

message: Паметната му плоча е на Христо Ботев, като се тръгне отлявата страна от Петте кьошета на 30-ина метра.--Мико 07:12, 5 май 2008 (UTC)
replies: text: Като гледам е изпълнена, махам шаблона, за да не е категоризирана статията с него. --Ванка5 (беседа) 03:55, 27 септември 2012 (UTC)
thread_title: Възможност за илюстрация