lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:ДЗУ

message: ...държавата или по-точно нейните отговорни лица определено нямат за приоритет да защитят българската индустрия.„Огнян Дойнов, Спомени стр.340 – 341“ - такова твърдение липсва в книгата на Дойнов, моля да се коригира. Страниците касаят спомените за този период на Георги Панков, посланик в Русия.--Ket (беседа) 18:40, 27 декември 2015 (UTC)
thread_title:  Неправилно посочен източник 

message: :Не знам кой е написал че "... Негова идея (на Иван Попов)е при изпълнението на тази програма в СИВ да се вземат за база машините на фирма IBM". Това не е вярно. IBM и DEC съвместимостта са наложени от СССР при учредяване на Единната Система и обслужват интересите на СССР. Идеята на Иван Попов е да се гради индустрия и започва с лиценз от Fujitsu за ЗИТ-151. Първият ход на Иван Попов след създаване на ЕС е да прати български инженери в Минск да работят съвместно с руснаците по ЕС 1020 (копие на IBM 360/30). Това означава, че Иван Попов се опитва да лавира като изпраща български инженери да трупат опит, но отговорността за кражбите да е на руснаците. Руснаците са се отнасяли към нашите хора пренебрежително и след края на разработката екипа се прибира разцепен на две групи - про- и анти-руски. Много показателна е причината за отстраняването на Иван Попов. Той не е бил съгласен с грандоманските идеи на Огнян Дойнов за Радомир. И се оказва прав, защото цената на произвоството започва да пада. Защо пада? Защото във високите технологии участието на човека в производството започва да намалява т.е. производството се роботизира. Когато цената на производството пада "великия" Дойнов решава да инвестира в производство в Радомир - на село - с агумента "Кремиковци наблизо". Това упражнение го прави втори път с Правец, трети път с разширяването на ДЗУ. Четвъртата глупост е контрабандата Момблан и Нева. Иван Попов е бил наясно с цената на копирането (той е френски възпитаник, работи във франция) и в условията на Единната Система се е опитвал да го ограничи. След като беше сменен, лавирането спря и се премина към откровенно, безогледно и безнаказано копиране. 10-тина години след като смениха Иван Попов, на запад се появиха фирми без производствени мощности (fabless) и сега са от най-големите, например Xilinx, Qualcom, Broadcom. Надявам се, че разбирате колко е били в час "Дойнов и сие". Когато съм ходил в ДЗУ в командировка съм гледал завода и съм се чудил кой идиот построи това нещо в ябълковите градини на Стара Загора. Трябва действително да си идиот да си унищожиш чернозема и да излееш бетон.101.167.13.58 02:28, 18 май 2016 (UTC)
thread_title:  Неверни факти
Беседа:Мицубиши A6M

message: "Американците му дават кодовото име „Зик“ (Zeke), но сред пилотите е известен като „Зеро“ (Zero, на английски: „Нула“)" Мисля,че в историческата литература е известен едва ли не само като "зиро", не знам дали не би било удачно да се промени името на страницата. Dino Rediferro (беседа) 17:45, 28 декември 2015 (UTC)
thread_title:  Зиро
Беседа:Троен член

message: Нещо не ми е ясно - защо в научен труд озаглавен "Българска диалектология" се използва термина "говор", а не "диалект"? По-конкретно единия от тях, който познавам - трънския, се различава дотолкова от литературния български, че може да мине за отделен език; диалект е най-малкото, с което може да бъде наречен Dino Rediferro (беседа) 22:19, 4 януари 2016 (UTC)
replies: text: Не разбирам с какво "по-малко" Ви се струва понятието говор - трънският говор е български диалект от групата на западните преходните говори. Научният термин е устойчив.--Алиса Селезньова (беседа) 22:47, 4 януари 2016 (UTC)
Нали затова казах, че не ми е ясно. Поне на мен ми се струва, че има някакво "срастване" между понятията. Като се има предвид, че все още не изглежда да има достатъчно ясни дефиниции за "диалект" и "език", ако се намеси и "говор" ще стане съвсем зле. Dino Rediferro (беседа) 23:03, 4 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Неясности 

message: Нещо не ми седи добре последният ред с примерите. Не знам как да го оформим. --Мико (беседа) 06:14, 5 януари 2016 (UTC)
replies: text: Примерите няма ли да са по̀ на място след таблицата? Самите таблици, струва ми се, изглеждат малко по-добре по този начин:

text: Среднородопски говор
                    	Мъжки род	Женски род	Среден род	Множествено число
Обща определеност   	-ồт      	-та       	-то       	-тê
Близка определеност 	-ồс      	-са       	-со       	-сê
Далечна определеност	-ồн      	-на       	-но       	-нê

text: Това е само лично мнение, няма да го налагам. --Уанфала (беседа) 12:35, 5 януари 2016 (UTC)
replies: text: :Така може би наистина е по-добре. И цитирането требва да се оправи. --Мико (беседа) 15:44, 5 януари 2016 (UTC)
replies: text: ::Според мен е добре да са групирани, но ако държите няма да настоявам. Може да пробваме. Цитирането ще го оправя.--Алиса Селезньова (беседа) 19:23, 5 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Таблици 

message: http://georgesg.info/belb/personal/garavalova/Garavalova_chlenuvane%20sastestv.pdf --Мико (беседа) 17:42, 10 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Източник 

message: If you look at:  Шклифов, Бл. Долнопреспанският говор. -В: Трудове по българска диалектология. Т. 11. София: Изд. на БАН, 1979. (Shklifov, Bl. Dolnoprespanskiyat govor. -V: Trudove po balgarska dialektologiya. T. 11. Sofia: Izd. na BАN, 1979.
You will see there is no Троен член in the Dolna Prespa dialect. Drenowe (беседа) 18:51, 23 септември 2023 (UTC)
thread_title: Долна Преспа
Беседа:Никола Дейков

message: Народното му представителство е от тук Нова България, издание 22 година и Стенографските дневници, издание 26. Възможно е да е бил и в друго събрание - в 20-тото логично. --Мико (беседа) 17:09, 8 януари 2016 (UTC)
replies: text: Тук пише, че е избиран за депутат в 1920 и 1923 (с. 14) --Randona.bg (беседа) 11:06, 23 февруари 2023 (UTC)
thread_title:  Народно представителство 

message: Коста Църнушанов пише, че след ученическия бунт името на Никола Дейков го няма в списъците на отишлите в Сърбия ученици, но го няма и сред завършилите Солунската. „Следва, че и той е или между изключените, или между напусналите“, пише Църнушанов и добавя, че според потомците на Дейков той е завършил Петропавловската гимназия в Търново. Да, и по-нататък приема за утвърдено, че след Солунската баща му го праща да си довърши в Търновската. --Randona.bg (беседа) 21:52, 21 февруари 2023 (UTC)
thread_title:  Образование
Беседа:Гийермо дел Торо

message: Гилермо(заглавието) или Гийермо(текста) е дел Торо. Двойното "l" на испански се чете като нашето й (и кратко). --Vodnokon4e (беседа) 15:21, 11 януари 2016 (UTC)
replies: text: Направо преместваме статията под името Гийермо.--Ilikeliljon (беседа) 08:19, 12 януари 2016 (UTC)

message: Доколкото знам, испанското „ll“ на български се предава с „л“. Например: (Панчо) Виля (на испански: (Pancho) Villa), Валядолид (на испански: Valladolid), ляноси (на испански: llanos), лама (на испански: llama), https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80_%D0%BE%D1%82_%D0%A2%D0%BE%D1%80%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D1%81. Xakepxakep (беседа) 16:38, 9 март 2018 (UTC)
thread_title:  ll
Беседа:Страхил Развигоров

message: В гробищния сайт в София пише умрял в 51.  Така междувременно се чете и на надгробния паметник.  --Мико (беседа) 20:33, 11 януари 2016 (UTC)

message: През 1934 г. в София Страхил Развигоров е разпитан като свидетел, посочва че е на 37 години, родом от град Щип, живущ в град София, грамотен, неосъждан, неженен, адвокат. Той не дава информация на разследващите за изпълнените смъртни присъди от организацията. Казва следното: „Лицата за които става дума в делегацията № 159/1934 г. на Горноджумайския окръжен съд са действали преди аз да бъда в Петричкия край. Какво са правили, как са действали, дали са избити, кога, от кого и по какви съображения не мога да кажа. Възможно е да са загинали по време на Горноджумайските събития или още по-вярно, щом се сочи 1923 год. като време на убийството им, по време на Cептемврийските комунистически събития. Тия събития взеха своите жертви и в тоя край и аз мисля, че точно тогава ще да са били наказани въпросните лица. Друго по въпроса не мога да кажа.“ --Протогер (беседа) 08:22, 30 април 2024 (UTC)
thread_title:  Преместване на параграф
Беседа:Иван Гарванов

message: В гробищния сайт пише роден 1860. --Мико (беседа) 19:38, 12 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Година на раждане 

message: Смъртната присъда се е прецакал шаблонът нещо. -- Алиса Селезньова (беседа) 13:47, 22 ноември 2018 (UTC)
replies: text: Оправих се. -- Алиса Селезньова (беседа) 13:57, 22 ноември 2018 (UTC)
thread_title:  Шаблон 

message: ... с Чучков и Матов, първият е Павел Христов, а не Иван Гарванов. Станислав (беседа) 14:27, 13 януари 2023 (UTC)
thread_title:  На снимката ...
Беседа:Стреочка планина

message: Как от Стреоц и Стреочка планина стана Стрелец (планина)?--Simin (беседа) 11:34, 13 януари 2016 (UTC)
thread_title: Име

message: Интересно кое точно е това село. Виждам, че има Горни Стреоц и Долни Стреоц. В английската Уикипедия обаче се посочва само като Стреоц.--Simin (беседа) 12:13, 14 януари 2016 (UTC)
thread_title: Село Стреоц
Беседа:Брилянт

message: Махнах раздела "Известни брилянти", защото не съдържаше нито един брилянт. Повечето дори не са обработени. Оставям текста тук ако някой реши да го сложи другаде, но в статията диамант има подобен раздел. --Exonie (беседа) 02:02, 14 януари 2016 (UTC)
=== премахнато съдържание ===
„Хоуп“ (на англ. ез. „Hope“ – надежда, по името на негов собственик) – знаменитият син 42,5-каратов брилянт се смята за най-скъпия малък предмет на света, а оценителите определят стойността му на 200 млн. щатски долара, т.е. близо 5 млн. щатски долара за 1 карат от него. 
„Звездата на Африка“ (516,5 карата или 103,3 грама) - най-големият брилянт в света, украсява британския държавен скиптър. Той е част от раздробения на 105 къса диамант „Кулинан“, който е бил с маса 3 106 карата (или 621 грама), оценени на 9 милиона фунта стерлинги. 
„Кохинор“, чието име означава планина от светлина, е инкрустиран в малката държавна кралска корона на Великобритания, изработена за кралица Мария. След обработката неговото тегло е намалено до 21,2 грама. 
„Орлов“ краси руския държавен скиптър. 
„Регент“ е бил с тегло 400 карата (или 80 грама), но след обработката и множеството премеждия от масата му са останали 27,35 грама. Намира се във френския музей Лувър и се оценява на 3 млн. щатски долара. 
„Санси“ тежи 101,25 карата преди и 53 карата след обработката си. Намира се понастоящем в Англия. 
„Шах“ днес се пази в Елмазния фонд на Русия; има жълт, много прозрачен цвят, дължина 3 сантиметра и тегло 90 карата (18 грама).
thread_title:  Известни брилянти 

message: „Хоуп“ (на англ. ез. „Hope“ – надежда, по името на негов собственик) – знаменитият син 42,5-каратов брилянт се смята за най-скъпия малък предмет на света, а оценителите определят стойността му на 200 млн. щатски долара, т.е. близо 5 млн. щатски долара за 1 карат от него. 
„Звездата на Африка“ (516,5 карата или 103,3 грама) - най-големият брилянт в света, украсява британския държавен скиптър. Той е част от раздробения на 105 къса диамант „Кулинан“, който е бил с маса 3 106 карата (или 621 грама), оценени на 9 милиона фунта стерлинги. 
„Кохинор“, чието име означава планина от светлина, е инкрустиран в малката държавна кралска корона на Великобритания, изработена за кралица Мария. След обработката неговото тегло е намалено до 21,2 грама. 
„Орлов“ краси руския държавен скиптър. 
„Регент“ е бил с тегло 400 карата (или 80 грама), но след обработката и множеството премеждия от масата му са останали 27,35 грама. Намира се във френския музей Лувър и се оценява на 3 млн. щатски долара. 
„Санси“ тежи 101,25 карата преди и 53 карата след обработката си. Намира се понастоящем в Англия. 
„Шах“ днес се пази в Елмазния фонд на Русия; има жълт, много прозрачен цвят, дължина 3 сантиметра и тегло 90 карата (18 грама).
thread_title:  премахнато съдържание
Беседа:Списък на известни диаманти

message: Брилянтът е определен вид остеняване на диамантите. За справка - статията (обновена) за брилянт, в която съм посочил и източници. Поправих очевидните противоречия в текста от сорта на "крушовиден брилянт". Вероятно има и много други неправилни употреби на думата, но не съм в състояние да ги проверя. --Exonie (беседа) 22:19, 14 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Не всеки обработен диамант е брилянт
Беседа:Йордан Мирчев

message: Йордан Мирчев от Прилеп е завършив в 86 Солунската гимназия - другият е от Прилеп, но пък от 80 работи в София. Тоя пък е бил делегат от Гостивар - дали е прилепчанец? --Мико (беседа) 06:02, 15 януари 2016 (UTC)
Йордан Мирчев от Прилеп, роден в 74, е завършил и педагогическите курсове при СГ в 1891, трети випуск.
Йордан Мирчев учителства в Солунската българска мъжка гимназия според Кандиларов - по-скоро да е този, а?--Алиса Селезньова (беседа) 10:31, 7 февруари 2016 (UTC)
Йордан Иванов от Прилепското братство е автор на Македонските славяни са българи. Свидетелства и документи. Библиотека Надежда, № 1. "Прилепско братство", 1939. [Йордан Иванов]. --Мико (беседа) 07:30, 24 юли 2018 (UTC)
Йордан Мирчев от Прилеп, на 30 г. 1904 година, от 1900 година е учител във Варненската държавна мъжка гимназия, преди това е учител в Скопското педагогическо училищеГодишник на Варненската държавна мъжка гимназия Фердинанд I, бр. 1, 1900, 1904 година --Tonimicho (беседа) 18:54, 29 декември 2018 (UTC)

thread_title:  Бележки
Беседа:Костур (дем)

message: И тъй като "Костур" идва от "кост", то било логично да се признае че окончанието е "-ур", и че окончанието е българско, и да се сложи край с въпроса на "латинския произход" на "клисУРа", защо трябва да се фалшифицира историята и езика, и не се признае че такава наставка (-ур, заедно със съответното окончание от женски род -ура) съществува в българския? Нека не се лъжем, всички знаем "детския израз": "я виж сладУРчо, каква къщУРА", това вече не е тайна за нас. Всички знаем от къде идва "кичУР" (от "кича"), "мочУР" (от "мокър"), признайте че и КлисУРА идва от корен "клис" (в "клещя", "ключ", "клетва", "клечка", и.т.н.), и наставка "-ура", защото вече и в Хърватска се появи село Клис... което няма как да е съкращение на "клисура" (както се обяснява), освен ако думата "клисура" може да се раздели на "клис" и "-ура" в славянските езици. Knyaz Vojvoda (беседа) 23:00, 18 януари 2016 (UTC)
replies: text: А имате ли източник сериозен за горното? --Мико (беседа) 06:05, 19 януари 2016 (UTC)
thread_title:  ...
Беседа:Синодален превод

message: Цялата статия е изградена на базата на цитираното историческо изследване на доц. Иван Марковски. Всеки отделен факт може да бъде открит в него, макар и не точно в последователността, в която се появява в статията. Единствено това изречение - „Авторитетният текст на светото писание е от първостепенно значение за формирането на светогледа на паството в най-ново време." - не е от нея. Но то и без това не отговаря на стандартите на Уикипедия и може да се махне. - Йета (беседа) 19:27, 22 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Източници
Беседа:Бухово

message: Като ученик в СОУ 1957-1959 г. проявих интерес към произхода на името на селото. Помня, че информаторът ми беше много възрастен. Той ми каза, че името се състои от две турски думи: бу- и -ава-, което в свободен превод би означавло "чист въздух ". При наличие на повишен радиоактивен фон такова явление е обяснимо, затова смятам, че е възможно такова тълкование на името на града. --Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 62.84.111.52 (беседа • приноси) 16:56, 23 януари 2016‎ (UTC) (проверка)
thread_title:  Произход на името
Беседа:България Еър

message: В "отпаднали направления" присъства Лисабон в списъка. Но от април 2016 отново България Ер си връща тази дестинация. Ако може, поправете го в табличката с направленията
--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 130.204.86.63  (беседа • приноси)  01:15, 25 януари 2016‎ 
replies: text: На официалния сайт няма такова нещо--Ket (беседа) 13:25, 13 юли 2016 (UTC)

message: Някой знае ли какво е това "ер"? Със сигурност не е от английската дума "air", която звучи по-скоро като "еъ(р)". Xakepxakep (беседа) 19:22, 4 декември 2016 (UTC)
replies: text: Може би e от френската дума "air".  --Спас Колев (беседа) 12:42, 8 декември 2016 (UTC)
thread_title:  Ер?
Категория беседа:Пешеходна инфраструктура

message: Има такъв термин - улично обзавеждане - това са всички онези предмети, които използваме докато сме на улицата. В категорията озаглавена "Пешеходна инфраструктура" попадат не малко именно такива предмети свързани с удобството и комфорта на пешеходците. Затова пешеходната инфраструктура попада в категорията на уличното обзавеждане.--BioPupil (беседа) 12:20, 25 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Улично обзавеждане
Категория беседа:Фонтани

message: Има фонтани, които са разположени на улици или площади, т.е. на публични места. Има фонтани, които могат да се видят единствено и само в частни дворове и гради. Има фонтани, които са на закрити места, За последните без проблем можем да кажем, че са част от обзавеждането. Но освен интериорно, съществува и екстериорно обзавеждане. Така че смело можем да заявим, че фонтаните са част от обзавеждането като цяло без значение дали става въпрос за екстериорно или за интериорно обзавеждане.--BioPupil (беседа) 12:25, 25 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Улично обзавеждане
Беседа:Джон Атанасов/Архив 1

message: Джон Атанасов е физик, не математик.--Радостина Георгиева 23:05, 5 юни 2007 (UTC)
replies: text: А не е ли и двете - магистър по математика и доктор по теоретична физика. Чудя се още електронен дигитален компютър не е ли тавтология. Поздрави, BloodIce 23:17, 5 юни 2007 (UTC)
replies: text: : навсякъде по света е известен като физик. Но можем да добавим физик, математик, инженер... Виж и другите езици ако искаш. Електронен и дигитален не би трябвало да е едно и също (не съм сигурна за значението на думата на бг). Преди Атанасов има и други, но аналогови компютри. Ето справка--Радостина Георгиева 23:28, 5 юни 2007 (UTC)

text: :Дигитален е цифров, представен посредством знаци. Digit на латински пръст, знак.--Механик-водач 17:12, 6 юни 2007 (UTC)
replies: text: :: Защо ми го казваш това? За да сменим дигитален с цифров ли? Аз съм ОК, само че не ми звучеше... затова и дадох справката как го употребяват в БГ... аз вече компелкси и тикове получавам :-))) от тези транскрибирания и чуждици. Идеята е, че преди Атанасов има аналогови компютри, той изобретява първия, който е digital и това исках да подчертая, като противовес на аналогов. Дай предложение да го обсъдим...--Радостина Георгиева 17:44, 6 юни 2007 (UTC)
replies: text: ::: След повърхностен поглед към отстъпите се вижда, че репликата на Водача е предназначена за БлъдАйс и пояснява твоята. --Daggerstab 17:49, 6 юни 2007 (UTC)
replies: text: :::: Май нещо не се разбираме тук... и вината е моя, защото не се изразих добре. Имах предвид не зная дали на български се влага различен смисъл в цифров и дигитален (според мен има разлика, но може и да греша) затова електронен дигитален ми звучи по-добре от електронен цифров... но сериозно получавам комплекси вече, исках да кажа ако има друг вариант в БГ, съм готова да го обсъдим.--Радостина Георгиева 17:58, 6 юни 2007 (UTC)
replies: text: ::::: Моля прегледай У:ДС и виж какво значение имат отстъпите. --Поздрави, Петър Петров 19:37, 6 юни 2007 (UTC)
Посипвам си главата с пепел и отивам да чета...--Радостина Георгиева 19:42, 6 юни 2007 (UTC)
* Тъй като поставих въпроса искам да се изясня. Ясно ми е, че дигитален и цифров са еднозначни, като за предпочитане е второто, защото е по-българско. Въпросът е електронен и цифров тафтология ли е (аз механичен цифров не мога да си представя, но явно имало електронни аналогови, както Радостина Георгиева ми сподели). При всички положения, смятам, че спорът не си заслужава две страници А4. Питах между другото и нямам нищо против и така да остане. BloodIce 18:03, 6 юни 2007 (UTC)

text: : Аз също не искам да водя спорове, на моите години само инфаркт може да ми докара :-). Със сигурност електронен и цифров не са тафтология, но ако желаете, променете дигитален с цифров. --Радостина Георгиева 18:15, 6 юни 2007 (UTC)
replies: text: :: Offtopic: абе, хора, тавтология - от ταυτολογία, не от тафта.  --Спас Колев 09:42, 7 юни 2007 (UTC)
thread_title:  Физик, не математик 

message: Не мога да открия нищо повече за майката на Атанасов, навсякъде пише, че е учителка по физика и толкоз. Някой знае ли нещо? Точица 10:30, 31 август 2007 (UTC)
thread_title:  Майка му
Беседа:Ангел Корабаров

message: А защо Коробаров, като източниците дават Корабаров? --Мико (беседа) 06:15, 29 януари 2016 (UTC)
replies: text: А бе, има го и в двата варианта, та аз накрая се уплетох, май.Jingiby (беседа) 10:19, 29 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Имена 

message: Сред завършилите Солунската гимназия нема Ангел от Велес. --Мико (беседа) 09:59, 3 март 2016 (UTC)
thread_title:  Гимназия 

message: Щеше да го има в списъците на училите по чужбина (Танчев и прочие), ако беше завършил химия в Швейцария. Той не  го споменава. -- Мико (беседа) 11:55, 18 октомври 2020 (UTC)
thread_title: Химия
Беседа:Преден зъбчат мускул

message: Няма ли някаква възможност да се автоматизира системата малко, така че да не трябва за всеки мускул да се пише наново, а да се взима от базата данни на уикипедия, както видях е в английската версия? Може и грешката да е в мен и да има такава възможност, просто аз да съм я пропуснал. Питам защото това е типична таблична информация и не си заслужава толкова времето, пък и при писане на ръка от човек всеки път вероятността за грешка е по-голяма. Поздрави :)--Предният неподписан коментар е направен от Thegreenmarker (беседа • приноси) 
replies: text: Може би имаш предвид шаблона (таблицата) най-отдолу на статията. --Спасимир (беседа) 21:15, 31 януари 2016 (UTC)
thread_title:  Относно форматирането на общата таблична информация?
Беседа:Медковец

message: В раздела за туризъм в сайта на Община Медковец е вписано следното: "В землището на селото са открити следи от няколко праисторически селища – в местността Липена, около 5 км западно от селото..." С лека промяна ("земите в района") твърдението е пренесено и тук. Преглед на картата на землището на село Медковец обаче показва, че то завършва на 5 км западно от селото, а местността Липена, в която е и едноименният язовир "Липена", се намира в землищата на селата Василовци и (може би) Крива бара. Те са част от Община Брусарци. Предвид това предполагам, че вмъкването на местности от съседни землища и общини в сайта и статията вероятно е резултат на местен патриотизъм. Поздрави, Digital worm (беседа) 13:36, 1 февруари 2016 (UTC)
П. п. В "История на града Лом и Ломска околия" Димитър Маринов дава противоречиви сведения, които може би загатват за промени на границите на землищата в миналото ("Изток-Запад", София, 2003, стр. 85-87):
В землището на Василовци се намира местността известна под названието "Липен", гдето се намирало някога село със същото име и с прочути лозя. Селото изчезнало, но лозята останали. Тия лозя са били във владение във всички околни села: Василовци, Крива бара, Медковец, Орсоя, Кърки жаба. Самата местност била в землището на Медковец.
Digital worm (беседа) 14:15, 1 февруари 2016 (UTC)
thread_title:  Местност Липена - в землището на село Медковец?
Беседа:Мария Стефанова

message: В  е посочено, че Мария Александрова Стефанова е родена на 9 октомври 1937 г. в София. --BASA Спасимир (беседа) 18:28, 2 февруари 2016 (UTC)
thread_title:  Дата и място на раждане
Беседа:Георги Куртев (политик)

message: Цитираната братска градина не е Братската могила в София, а се намира в Айтос и е създадена от местната група на Бялото братство в България (според препратката към сайта на БГ организацията им). Излиза, че описваният Г. Куртев е ръководител на звено на Бялото братство, но и работи в милицията, която преследва белите братя и сестри - невероятна конспиративна теория! Освен това препратката към аукциона е невалидна, съответно и твърдението, че този политик е художник - наистина има художник Георги Куртев, но е от Силистра. Махам твърденията за братството до доказване на връзката на това лице с Бялото братство, както и твърденията, че е художник. --Elkost (беседа) 14:26, 3 февруари 2016 (UTC)
thread_title:  Бял брат, художник