lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Цвят (ботаника)

message: 1 e vegetativen organ 2 ni6to ne e opisano  kakto trrqbva :@:@:@:@:@:@
thread_title:  Диаграма 

message: Не мисля, че е подходящо да се слива с Цвете. Има различно значение, въпреки че българското "Цвят" има по-широк смисъл от английското "Blossom" например, което се отнася само за цвят на дървета и храсти. Иначе статията плаче за преработка. --Rest 06:42, 18 юли 2010 (UTC)
thread_title:  Сливане 

message: Материалът е от учебник за 8клас  — Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 77.85.116.8 (беседа) 09:24, 1 декември 2013 (UTC) (проверка)
thread_title:  Материал
Беседа:Улвърхамптън

message: На английски произношението на името на града е //. Първата част, //, може да бъде транскрибирана единствено като „Улвър“. Втората част, //, съдържа гласната //, която се предава с „а“ или по изключение с „е“, но никога с „я“. Вижте и това. --Cmrlbg 11:09, 17 декември 2009 (UTC)
replies: text: Cmrlbg е абсолютно прав в това, което посочва по-горе. Няма изключение за // да се пише с "Е" или "Я". Винаги се предава се "А" по принципа на графемна близост, защото няма такъв звук в българския език. Във всички излизали до сега у нас енциклопедии е с "А". Прон 12:39, 23 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Правилна транскрипция на името 

message: Според мен като транскрипция е по-добре да се пише "е". Аргументът за графемна близост се отнася по-скоро за транслитерация, която за английски език ми звучи безсмислено. Xakepxakep (беседа) 21:00, 21 март 2021 (UTC)
thread_title:  Транскрипция vs. транслитерация
Беседа:Уикиверситет

message: Излизането на българската версия на Уикиверситет от Бета версия зависи единствено от вашата активност. --Stanqo 19:39, 17 декември 2009 (UTC)

message: Категорично не става въпрос за "безплатно", а "достъпно за всеки" би било на английски по-скоро "open". В случая се има предвид free as in freedom, и смятам, че е по-добре да не се маскира думата "свобода" с други думи. Предложението ми за превод е "Пусни ученето на свобода" или "Дай свобода на ученето". Спири ♬♩♬ 11:45, 16 март 2011 (UTC)
replies: text: Да, ясно. Ами не знам... Бих предпочел като че ли „Дай свобода на обучението“. А ако е смислов превод, нещо като „Обучавай се свободно“, „За свободно обучение“ или нещо от такъв род? --Peterdx 12:46, 16 март 2011 (UTC)
replies: text: ::Може би трябва да е във вид който на български ще е най-убедителен - нещо от типа „Направете обучението общодостъпно“ или „Направете обучението лесно достъпно“. Добре би било повече хора да изкажат предложение. --Stanqo 13:08, 16 март 2011 (UTC)
thread_title:  Преводът на "set learning free"
Категория беседа:ЛГБТ медии

message: Какво значи „твъ серии“? Телевизионни сериали ли? Прочее, сериалите са вид предавания. Гледам по МЕПа, че на другите няма такова дълго наименование.--Фипс 23:08, 18 декември 2009 (UTC) Промяната ще извърша след минимум 10 дни.--Фипс 09:28, 19 декември 2009 (UTC)
replies: text: Досега без възражения тук. Поставено за обсъждане на У:ПК, без възражения от 10 януари. Всички статии преместени днес.--Фипс 19:30, 6 февруари 2010 (UTC)
thread_title:  Наименование
Беседа:Витилиго

message: Започвам голяма редакция и допълване на статията. Моя собственост е сайта vitiligo.hit.bg, който до скоро даваше най-изчерпателната информация за заболяването на български език. Сега съм го направил единствено пренасочващ към Уикипедия, а цялата съществена информация от него публикувам тук. Целият материал е написан от мен, поради което считам, че няма нарушаване на авторски права. Основен източник на информация ми е бил http://www.vitiligosupport.org/, като най-сериозен и авторитетен сайт в интернет, посветен на заболяването. Също така отделни части са допълвани с информация от други сайтове. Навсякъде текстът е перифразиран, така че да не се нарушават правата на първоизточниците.
Макар, че първоначално съм орязал по-маловажните части и съм редактирал текста, в близките дни ще се заема с допълнително редактиране с цел придаването на по-енциклопедичен вид на статията, както и ще добавя източници. 
Ще съм благодарен на всеки, интересуващ се от тематиката, който може да допринесе за статията. -- s-kay 09:10, 19 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Мащабна редакция
Беседа:Аристокотките

message: Добре би било някой по-запознат редактор да прегледа дали имената в шаблона са добре. По-специално Eric Cleworth, Tom Rowe и Julius Svendsen. --Maymay 22:56, 19 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Имената в шаблона
Беседа:Военни кореспонденти в Руско-турската война (1877 – 1878)

message: Следният списък не следва ли да е именуван "Военни кореспонденти в Руско-Турската война (1878-1878)", бидейки статията е конкретно за тази война, а не за Военния кореспондент изобщо.  --Подпоручикъ 10:25, 20 декември 2009 (UTC)
replies: text: От заглавието на статията е ясно за коя война иде реч. Другото е въпрос на ед. или мн. число. Военния кореспондент все пак е отделно акредитирана личност.--Bulldog4eto 09:32, 21 декември 2009 (UTC)
replies: text: :Именно защото това е списък трябва да е в множествено число. Така поне мисля аз, поздрав! --Подпоручикъ 09:34, 21 декември 2009 (UTC)
Наистина това е по-скоро списък, а не статия. Освен това на български език второто прилагателно трябва да бъде членувано.--Фипс 21:20, 21 декември 2009 (UTC) Допълнено: Промяната ще извърша след минимум 10 дни.--Фипс 13:56, 28 декември 2009 (UTC)
replies: text: :: Да, присъединявам се към мнението за мн. число. Да преместим статията към заглавие "Военни Кореспонденти в Руско-турска война (1877-1878)". Освен това, Категорията "Военни Кореспонденти" е необходима. Ако още няма статии в тази категория, постепенно би мола да се зап ълни. --Seraphita Zen 21:29, 21 декември 2009 (UTC)

message: Бихте ли могли, като попълвате списъка с коресп., да слагате в скоби и оригиналното изписване на името? Там където го знаете, разбира се. На немците - на латиница и т. н. По-голяма информационна стойност би имала статията, според мен. --Ned 08:07, 23 декември 2009 (UTC)
* При кореспондентите на английските издания се получава ето това. Поздрави .--Bulldog4eto 15:30, 23 декември 2009 (UTC)
replies: text: А така. Гледам, че в немските издания има грешки, като свършиш с редактирането, ще ги оправя.--Ned 15:38, 23 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Транслитерация на имената
Беседа:Ер Франс

message: "Ер"? Предлагам преместване като "Еър Франс". 141.30.216.38 18:56, 22 декември 2009 (UTC)
replies: text: :Защо?--Радостина 19:29, 22 декември 2009 (UTC)
replies: text: ::Защото така се произнася? 141.30.216.38 17:52, 1 януари 2010 (UTC)
replies: text: ::: http://www.forvo.com/word/air_france/ "ер" си се чува "ер", виж за "франс" имам някои съмнения.  →Спири 17:58, 1 януари 2010 (UTC)
replies: text: :::: Да, по скоро "фронс"  141.30.216.38 18:16, 2 януари 2010 (UTC)
Всички авиокомпании си имат едно единствено собствено име – официално, международно, на латиница. Никоя няма българско име, даже на българските компании международното име, естествено, е на латиница. В една енциклопедия може и да се посочи как се произнася името на различни езици (прибл. ер фронс на френски, еър франс на английски и т.н.), но основната, водеща информация е оригиналното име, в оригиналната му форма. А споровете как е по-правилно, как е по-разпространено, коя е по-широко използваната форма и т.н. може и да стигнат до консенсус, но са от второстепенно значение. Погледнете напр. гръцкото, арменското, грузинското, руското уики. И в бг уики ползването на оригиналната форма на името би трябвало да е водещ принцип – и в заглавието, и в текстовете.--Zhoxy (беседа) 07:59, 30 май 2017 (UTC)

text: Именно първите две изречения са спорни. Общото правило е собствените имена да се транскрибират фонетично. Какъв е аргументът имената на авиокомпании да бъдат изключение? --Спас Колев (беседа) 12:54, 1 юни 2017 (UTC)
replies: text: : Става въпрос за собствени имена, които са брандове, фирмени наименования. Официалният правописен речник дава такъв пример: „Брандът Apple е поскъпнал през миналата година...“ Този пример трябва да следваме – всички брандове да са с оригиналните си имена, а не с транскрипциите.--Zhoxy (беседа) 16:49, 2 юни 2017 (UTC)
thread_title: Заглавие
Уикипедия беседа:Мистификации и шеги/Огюст Мантинел

message: Ха-ха-ха-ха! Авторът на това "есе" е луд за връзване или прави нас на луди. На никой европейски език (включително и френски, без български и македонски, ако това е друг език...) тези съоръжения не се наричат "мантинели"! И за повече "достоверност" е включил и исторически личности, като Лорънс Арабски... Не мисля, че това упражнение в словесност има някаква стойност, за да се запази в Уикипедия, но трябва да го има някъде (нямам представа къде е подходящото място), за назидание на опитващите се да се представят за много хитри...--L.Payakoff 11:13, 26 декември 2009 (UTC)
replies: text: Виж това. −PetaRZ ¬ 11:45, 26 декември 2009 (UTC)
Не е луд този, който яде баницата, а администратора на wikipedia. Господа вземете си бележка и карайте всеки, който публикува статия тук да си пише името и да стои зад това, което е написал!!! В противен случай се връщаме в средновековието, когато авторите са били анонимни.--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 81.161.243.59 (беседа • приноси) 12:03, 14 януари 2011.
thread_title:  Правят ни на луди?
Беседа:Уорнър Брос Пикчърс

message: Кой е измислил това Уорнър Брос. Пикчърс?! Няма такава компания, Уорнър Брадърс, Уорнър Брос. (което е пълна глупост ама не ми се започват безсмислени спорове), Уорнър Брос. Пикчърс, Уорнър Брадърс Ентернтейнмънт е една и съща компания, дори МЕП-а ще ви каже това. Според мен трябва да се слеят двете статии или да се направи пренасочване.--Радостина 17:57, 27 декември 2009 (UTC)
replies: text: :Хвърли един поглед на английската статия....--Biso 10:46, 28 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Откъде идва тази информация?
Беседа:Антураж

message: Наистина ли името на авторът на сериала Doug Ellin се произнася като "Илайн"? Силно се съмнявам и по-скоро подозирам, че това са поредните свободни съчинения при превод на статия. Много моля някой, който живее в англоговоряща страна, да каже, ако знае как се чете това фамилно име. Наистина ми писна вече да срещам откровени глупости в абсолютно всяка статия, която отварям като читател. Това не ме мотивира особено много да разчитам на българската Уикипедия като справочник за каквото и да било. --Христомир Раков 04:40, 29 декември 2009 (UTC)
replies: text: Според това видео е по-скоро Елън. Можеш да ги проверяваш в youtube като зададеш име и interview или нещо подобно. А има толкова много странни имена за знайни и незнайни англоговорящи, че в много случаи човек просто не знае как те си ги произнасят. Английският е фонетичен език все пак и едно име може да се произнесе по множество начини. Доколко е по-добре да се изпускат несигурни имена изцяло извън статията или да се дава популярен/инстинктивен превод (небазиращ се на проверено произношение) е спорен въпрос. --Александър 20:00, 29 декември 2009 (UTC)
replies: text: :Ясно. Благодаря много за помощта, както и за добрата ти идея за начин да проверяваме произношението на имената :) Разбира се, като прибягваме до този метод, трябва да внимаваме, защото това как ни звучи някое име в такъв клип, не винаги съвпада с това как трябва правилно да се транскрибира. Т.е. - звученето не винаги съвпада с учленяването, което за фонетиката е по-важно и съответно има предимство при транскрипцията на български. В случая, както и предполагах, името е "Елин". Но при слушането на клипа звучи като "Елън", защото "и"-то е типичното английско кратко неударено "и", което леко се затъмнява, а на всичкото отгоре фактът, че "л"-то пред него не е палатализирано, го кара да звучи още повече като "ъ". Но и в други такива случаи например "Griffin" = "Грифин", а не "Грифън", "Burgin" = "Бъргин", а не "Бъргън" и т.н. Благодаря още веднъж и весело посрещане на новата година! --Христомир Раков 19:34, 30 декември 2009 (UTC)
replies: text: ::Палатализиране и т.н. не помня какво бяха, само казах как ми звучи :))) Важното е че разбрахме как е по-добрият вариант :). Весело изкарване и на теб! --Александър 20:40, 30 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Наистина ли "Илайн"?
Уикипедия беседа:Често задавани въпроси

message: Предложение: да напишем кратки ЧЗВ в обем от една страница само с десетина основни въпроса, която да е достъпна на видно място. Идеята ми е по този начин да се привлекат нови уикипедианци, защото в началото хората малко трудно осъзнават, че У се създава от хора като тях, а не от привилегировани.
Аргументи: в сегашния си вид информацията в ЧЗВ е много подробна и обемиста и е предназначена за вече запознати с проекта. Средният посетител обаче попада или на конкретна страница след търсачка, или на началната. Понякога съдържанието на статията не отговаря съвсем на очакванията му - примерно е много кратко, или се застъпва различна гледна точка от неговата, или пък изобщо липсва търсеното понятие. Е, тогава едни добре набиващи се ЧЗВ ще могат да отговорят на следните евентуално възникнали въпроси (примерни): Кои са авторите на тази статия? Защо не е актуална? Защо не е написано, че...? Мога ли да цитирам статията и как? Мога ли и аз да допълня съдържанието? Има ли я същата статия на други езици? и т.н. Все неща, за нас повече от очевидни, но не и за новодошлите --Ket 09:32, 29 декември 2009 (UTC)
replies: text: Има наистина резон да се обновят ЧЗВ, защото в последно време има и промени в софтуера и лицензионната политика, които със сигурност ги няма отразени. Малко трудно ще се намери балансът между обем, изчерпателност, коректност и лесна смилаемост, но може би си права, че информацията не е поднесена съвсем достъпно. Може би мястото на тези десетина основни въпроса е точно в Уикипедия:Често задавани въпроси (вместо тук Уикипедия:Общи ЧЗВ), но все пак трябва да изкоментираме и съществуващите ЧЗВ, разхвърляни тематично в останалите 7 страници от Шаблон:ИП Уикипедия/TabsHeader/ЧЗВ. Има и Уикипедия:Полезни съвети/Всички дати, и с тях е добре да се заемем наред с ЧЗВ. А аз от доста време вече се мотая, списвайки нов речник на понятията... →Спири 12:09, 3 януари 2010 (UTC)

message: Дали не е по-добре ЧЗВ да бъдат в отделно табче (ИП Уикипедия/TabsHeader) отгоре на страницата, вместо да са част от Навигация? Т.е. да отидат едно ниво нагоре в йерархията. Тогава ще се достигат по-лесно--Ket 18:14, 4 август 2010 (UTC)
thread_title:  Мястото на ЧЗВ - по-високо в йерархията
Беседа:Буря и натиск

message: Намирам доста източници, в които това литературно течение е преведено като „БУРЯ И УСТРЕМ“.
* Една енциклопедия;
* Извадка от учебния план на ЮГОЗАПАДЕН УНИВЕРСИТЕТ „НЕОФИТ РИЛСКИ“, Филологически факултет, Катедра по чужди езици;
* печатно двуезично издание.
* и много други…
Отделно от това, в немската гимназия през осемдесетте години го учих по същия начин. Не ми допада налагането на нови термини. Някой да каже нещо друго? --Uroboros беседа 20:32, 29 декември 2009 (UTC)
Допълнение:
*В речника на литературните термини на Иван Богоров основната статия е под немското име. С превод в началото „Буря и натиск“ и с препратка от „Бурни пориви“.
* В речника на литературните термини на „Наука и изкуство“ от 1967 г. е под заглавие „Буря и натиск“, така го намирам и в текст на М. Николчина.
Предложение:
*Вариант 1: Статията да се именува „Щурм унд дранг“, както се изписва на български най-често.
*Вариант 2: Да се именува „Буря и устрем“, както е прието в българската литература и учебни заведения (виж по-горе).
*Вариант 3: Да се именува „Sturm und Drang“, както също често се изписва и на български, с превода в скоби.
*Вариант 4: „Буря и натиск“, както е в „Наука и изкуство“ от 1967 г. (извинете, че го бях пропуснал като предложение)
*Вариантът да остане с това заглавие ми е неприемлив.
--Uroboros беседа 21:34, 29 декември 2009 (UTC)
replies: text: Аз предпочитам българския вариант 2. Както е прието в нашата литература, така да бъде.--Ilikeliljon 23:45, 29 декември 2009 (UTC)

text: Аз съм за вариант 2. (Името има семантично значение, такива имена се превеждат, не се транскрибират; латиницата не е изписване на български.)--Фипс 00:10, 30 декември 2009 (UTC) (Мда, и натискът го видях по-горе. Буря и устрем е най-често в Гугъл. 3 думи повече отговарят от две.--Фипс 00:22, 30 декември 2009 (UTC))

text: И аз съм за „Буря и устрем“, доближава се и най-близо до оригинала, останалото са художествени интерпретации --Nadina 09:19, 30 декември 2009 (UTC)
replies: text: : Ами ако до седмица няма други различни мнения, ще я местя. --Uroboros беседа 23:22, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: :: Утвърдено в българската германистика от основателя й проф. д-р Константин Гълъбов е понятието „Бурни устреми“. Названието е взето от едноименната драма на Максимилиан Клингер и е предвидено за произнасяне от сцена. По-слабо разпространеното (сравни в Гугъл) и употребявано от непознаващите германистичната традиция „БурЯ И Устрем“ е сценично неблагозвучно с трите съседни гласни. Моля, съобразявайте се със знанията на специалистите в тази област.--Darldarl 14:20, 20 ноември 2010 (UTC)
thread_title:  Заглавието на статията
Уикипедия беседа:Филми/Български филми с бот/Таблица/21

message: При „На живот и смърт“ е записано Лиляна Михайлова (2). — Борислав 22:23, 29 декември 2009 (UTC)
replies: text: Участва само в 1 филм, няма смисъл да се преименува --Nadina 22:32, 29 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Лиляна Михайлова
Беседа:Бетани Джой Ленц

message: (а) Текстът от първоначалната версия на страницата има типична за друг вид сайтове структура и явно е копипействан тук. В http://tvsaga.com/forum/viewtopic.php?f=36&t=2897 е публикуван на 22. юни 2006 г., ако им е верен часовникът, като сочат за източник фен сайта http://www.onetreehill-bg.com/bethany-joy-galeotti . Този текст е бил изтрит още на 22:52, 23 март 2008 от Discovery, без резюме, но после е бил връщан неколкократно, последно на 21:23, 24 юни 2009 от 77.85.98.78. (б) Що се отнася до изречението с "нашето любимо момиче от ОТХ", въведено с Версия от 21:20, 24 юни 2009 от 77.85.98.78, то изглежда е част от този форум http://ggbit.info/forum/index.php?showtopic=34088&st=20 . (в) Изречението с "кожел"-а също се среща в интернет, но все с дати след въвеждащато го тук редакция от 08:31, 7 април 2009 на Mortdefides.--Фипс 03:40, 31 декември 2009 (UTC)
thread_title:  Копивио
Беседа:Илия Кърчовалията

message: Тоя е Г. Кърчовалията?--Мико 07:59, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: Имаше няколко с частично припокриващи се имена, но не съм ги сложил, този ми се е изплъзнал. --Подпоручикъ 08:11, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: :Я да ги видим? Може да измислим нещо.--Мико 08:12, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: :: , ,  - тези примерно. --Подпоручикъ 08:16, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: :::Първият си е Тале Мирчев, а вторият е Тома Никлев. Третият може би е Йордан Секулички--Мико 08:20, 31 декември 2009 (UTC)

text: Този Тома Никлев от кое Крушово е? --Подпоручикъ 08:22, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: :От Светомитрани е, но е живял в града Крушево и там е бил ръководител на комитета, според Борис Николов.--Мико 08:23, 31 декември 2009 (UTC)

text: Като кача последната 4 част от таблото ще ти пусна на беседата неизвестните да ги имаш. Май ще стане доста по-лесно. --Подпоручикъ 08:32, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: :ОК - аз минах през Дейци на ВМОРО и пооправих червените препратки, тия които наистина са червени ги събрах в желани, са ше минем през ВМОК, а после и по селищата - тия със снимки е добре просто да се пишат директно.--Мико 08:36, 31 декември 2009 (UTC)

message: Мърша пише роден в Каракьой в 1852 година, оженен в Кърчово на 17 години,Макдермот, Мерсия. За свобода и съвършенство. Биография на Яне Сандански, Наука и изкуство, София, 1987, стр. 92. позовавайки се на Джутев, Д. и Д. Гущеров. Народният войвода Ильо Кърчовалията, Пиринско дело, 3 януари 1973. Звучи много вероятно, макар че е странно авторите на Пирински край да не са го познавали това. --Мико 14:00, 22 юли 2011 (UTC)
replies: text: :Тука в средата според мен е Илия Кърчовалията, снимката е на поне неколко чети, явно една от които да е на този Георги Размов. --Подпоручикъ (беседа) 15:32, 14 ноември 2013 (UTC)
replies: text: ::Същото мислим и аз. --Мико (беседа) 14:34, 15 ноември 2013 (UTC)
replies: text: :::Мда, той беше лесен, виж малко смело ще предположа, че точно под него е Въндо Гьошев. --Подпоручикъ (беседа) 16:07, 15 ноември 2013 (UTC)
thread_title: Мърша

thread_title:  Бележки
Беседа:Фарьорски острови

message: Съчетанията от вътрешна власт и балкански инат, езиковите революции и решенията на парче настрана. Ясно е, че „фарьорски“ е възприета и наложила се форма (:en:WP:COMMONNAME): разпространеност и масова употреба (вкл. сред занимаващите се с региона среди); всички медии (не само в спортен контекст); нови издания (че и стари също); държавни и международни институции и документи (МВнР, ЕС и др.) – което е достатъчeн атестат за гражданствеността му. Вариантът „ферьорски“ е слабо познат, стои неестествено и задържа вниманието върху себе си, а циркулацията му, доколкото има такава, се дължи главно на влиянието на самата Уикипедия след 2010 г. Но целта на Уикипедия е да представя реалното състояние на езика, а не да го оформя, налагайки нови положения в него, било то и най-хубавите и добри. В Уикипедия няма нито правило, нито практика непременно да се ползват нормативните географски имена (:en:WP:OFFICIALNAMES). Ако бъде прието такова правило (бих приветствал и съдействал за това), ще се променят не само „Ферьорски острови“, но и „Венесуела“, „Барбейдос“ и останалите близо 20 статии за страни и територии, които сега не са по еталоните, както и множество такива за други видове географски обекти. Но дотогава съображенията за баланс и пропорционалност не допускат принизяване на едно и хиперболизиране на друго, а незачитането на установили се термини, какъвто е „Фарьорски острови“, представлява нарушение на политиката Уикипедия:Неутрална гледна точка, която е по-силна от енциклопедии и т.н. --Cmrlbg (беседа) 02:35, 20 април 2014 (UTC)
replies: text: По начало "фарьорски острови" е натоварено словосъчетание, тъй като частта ""йорски"" (øerne) означава 'островите'. За произношението няма смисъл да се говори, и двете са грешни. Аз лично бих ги нарекла Oвчите острови на български, подобно на нос Добра надежда вместо нос Худъ хооп или Худъхоопски нос. Но това не е мой проблем. :) WhiteNoise17 (беседа) 10:23, 13 май 2020 (UTC)
thread_title:  [[Фарьорски острови]]
Беседа:Куфия

message: Кое е правилното куфия или кефия?--CvetanPetrov1940 13:41, 31 декември 2009 (UTC)
replies: text: Куфия.   — Лъчезар • Б/П   19:44, 4 февруари 2010 (UTC)
thread_title: Наименованието
Беседа:Гега (село)

message: Иначе къщата-музей на Антон Попов е в частни ръце и отдавна не е музей. Незнам дали мястото и е при културните забележителности на селото. Е наистина има архитектурна стойност...--Кочев 14:46, 1 януари 2010 (UTC)
replies: text: Може да се заложи само като Попова къща? Така се избягва музейната част, която може да се разкаже в историята, но да се остави по-скоро като архитектурна забележителност.-- Алиса Селезньова (беседа) 10:35, 13 декември 2020 (UTC)
replies: text: :Да, най-добре да се заложи, като Попова къща (Гега).--Кочев (беседа) 17:37, 15 декември 2020 (UTC)
replies: text: ::Да - паметник на културата е , определено заслужава. -- Мико (беседа) 17:41, 15 декември 2020 (UTC)
thread_title:  Къща 

message: Кирил Назъров пише в ена развлекателна книжка, че основателите са албанци геги.--Мико 08:23, 2 юли 2010 (UTC)
replies: text: Нещо не го намирам. На кая страница е? Иначе в Огражден са съхранени много спомени за преселнически вълни от "Арнаутлука" и Западна Македония. Това обаче за албанци-геги ми се струва пресилено.Кочев (беседа) 17:48, 15 декември 2020 (UTC)
thread_title:  Албанска работа