lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:JSON

message: Информацията в източниците не се превежда и трябва да си остане на оригиналния език, ако ще и китайски да е. Единствено ако е използван шаблона , може да се добави параметъра lang="код на съответния език". В противен случай читателя се подвежда, че езика на източника е на български. --Termininja✉ 19:03, 25 август 2013 (UTC)
thread_title:  Източници 

message: Не трябва ли да разкараме повечето червени линкове? Например:
отворен стандарт, човешки четим, структури от данни, асоциативни масиви, езиково независима спецификация.
Да ги махнем, за да стане текста по-четим?
Мерси Термининджа, ще оправим източниците.
TsvetanManev (беседа) 19:08, 25 август 2013 (UTC)
replies: text: По-добре е да останат и когато се направи такава страница да се оправят. Да се знае, че трябва да ги има и че са важни. Ще оправим източниците ;) Ico093 (беседа) 19:21, 25 август 2013 (UTC)
replies: text: : Препратките се слагат за бърза връзка към съответния термин, и независимо че някои са все още червени, рано или късно статиите ще бъдат създадени и съответно ще бъдат посинени. Нечетимостта идва от многото повторения на едни и същи препратки. Препратка трябва да се слага само по веднъж към дума, обикновено на първото място където се срещне в текста на статията. На първо време махнете повторенията, след това дооправете превода (например String (computer science) трябва да остане само String, за XML Schema има статия и пр.). Не е задължително препратките да са същите както в английската статия. Оправете и препратката към къдрави скоби, понеже в момента е сложена такава само за "къдрави"..., ама къдрави какво? --Termininja✉ 19:26, 25 август 2013 (UTC)
thread_title:  Несъществуващи линкове
Беседа:Клинична смърт

message: Честно казано, тази картинка малко прилича на филмов постер. --Yavor18 (беседа) 07:37, 27 август 2013 (UTC)
replies: text: :има такъв момент.  Ти какво би използувал, ако изобщо? Сенко (беседа) 08:07, 27 август 2013 (UTC)
replies: text: ::Може би нямаше да сложа картинка. Или пък друг вариант е тази да се премести по-надолу, знам ли.--Yavor18 (беседа) 11:10, 27 август 2013 (UTC)
Тя не е изпразнена от съдържание, комплектът се използва за реанимация, а ритъмът по-горе е "един крак в гроба..." Сенко (беседа) 23:29, 27 август 2013 (UTC)
thread_title:  Картинка
Беседа:Система за контрол на версиите

message: :-Колеги, дайте идеи и предложения за превод на специфичната терминология по темата. Това са думите, които съм добавил в скоби зад основните понятия.--KostaDinkov (беседа) 00:54, 28 август 2013 (UTC)
replies: text: -Към колегата Realfen. Много чуждици използваш. Някои специфични термини имат добър превод и на български. "Дивелъпър" е разработчик например. "Тул" - инструмент. А тези, за които нямаме аналог, предлагам да ги пишем на английски. Така поне няма да объркаме хората, които разбират. --KostaDinkov (беседа) 10:27, 4 септември 2013 (UTC)
thread_title: '''Специфични термини:'''

message: :Ще се опитам да нарисувам няколко диаграми на примерни сценарии при използването на VCS. Ако някой е подел подобна инициатива, да съобщи за да не се прецакам само. --KostaDinkov (беседа) 00:22, 29 август 2013 (UTC)
thread_title: '''Диаграми'''

message: Важно е да се обяснят двата популярни модела на версионизация: lock-modify-unlock, copy-modify-merge. Обяснени са много нагледно тука: http://downloads.academy.telerik.com/svn/teamwork/Lectures/4.%20Nakov-Source-Control-Systems.pptx, http://www.youtube.com/watch?v=w9SBnXXf8u0 --nakov 01:15, 2 септември 2013 (UTC)
replies: text: :-Благодаря за информацията. Търсих на всевъзможни места, но не и под носа си разбира се. --KostaDinkov (беседа) 10:29, 4 септември 2013 (UTC)
thread_title: '''Модели на версионизация'''
Беседа:Ледвил

message: Името на града не е Лийдвил, а Ледвил - идва от английската дума за олово lead и залежите на оловна руда наоколо. Ето и произношението в английски речник. Местя страницата на Ледвил. - Jeta (беседа) 20:59, 28 август 2013 (UTC)
thread_title:  Името на града
Беседа:Борислав Грънчаров

message: е коя е все пак рожденната година????? --Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 87.121.159.174 (беседа • приноси) .
replies: text: Кого питате?  Служителите на Уикипедия ли? --Поздрави, Петър Петров 08:30, 29 август 2013 (UTC)
thread_title:  Въпрос
Беседа:Фортификация

message: Мисля че това не е най-разпространеното значение на фортификация.  Може и да има такава наука, но името се свързва предимно с укрепителните съоръжения и това е в повечето стиковани статии на други европейски езици. Сенко (беседа) 05:20, 30 август 2013 (UTC)
replies: text: ...и не произлиза от френски, а от латински.  Защо само хвърляте пет думи и ги наричате "статия".  Или пишете или не пишете.  Това е абсолютно порочна практика. Поне като е мъниче дайте един параграф с най-основната ВЯРНА информация!!!  Сенко (беседа) 14:42, 30 август 2013 (UTC)
thread_title: Това ли означава?
Беседа:Front-end разработчик

message: Историята на тази страница (преди 30.8.2013) можете да видите историята на статията преди нейното завършване и публикуване може да видите на Потребител:Daniel popov
Даниел Попов (беседа) 10:38, 30 август 2013 (UTC)
thread_title: История на статията преди публикуването
Беседа:Ханаанци

message: Забелязвам, че ключовото твърдение за това що са то ханаанците в настоящия вид на статията е обосновано с източник, който е библейски речник. Ако понятието е библейско и се обосновава с богословски източник, следва това изрично да се посочи в уводната част. И ако е така - каква значимост има? Виждам, че няма препратки към други Уикипедии, а търсенето ми ме отведе до това. --Stalik (беседа) 09:25, 30 август 2013 (UTC)
thread_title:  Има ли въобще ханаанци?
Беседа:Кутело

message: Здрасти Кочев, в последната редакция има няколко съществени неточности:
* ръбът при върха е дълъг 580 метра;
* северозападната кота по ръба е висока 2908 м., югоизточната (източната) е 2903 м - по официална топографска карта ЕТК М1:10 000. Междинно има още 2 коти, едната 2892 м, другата неописана в картата;
* връхната кота - северозападната 2908 м - не е встрани от билото, а е на самото било;
* седловината Премката се свързва с Кутело при третата, неописана в картата кота. Крайната източна кота - 2903 м - е на изток от кота номер 3;
* на североизток склоновете му почти отвесно се спускат към циркус Кутело, а не Бански Суходол. ц. Бански суходол се намира под северните скатове на върха.
* на изток от Кутело (I, кота 4 2903 м) не се отделя едноименен рид - рид Кутело не съществува. На изток-североизток от Кутело (кота 4, 2903 м) се отделя рид с местността (денудацията) Равния чал, наричан още рид Равния чал. В някои късни източници този рид се именува Палашица, но с това име е познат специфичен склон над Бъндеришка поляна, откъдето често пада голяма лавина (оттам и името Палашица).
* Ридът Църномогилски чал се отделя от същата кота 4, но на север-североизток, като мястото на разклоняване е твърде неясно поради карстовия характер на района. Църна могила е връх по това било, на едни картни материали даден като кота 1977, в други картни материали споменат като кота 1567 в крайните понижения на рида Равния чал.
* Ридът Равния чал в никакъв случай не може да се възприеме като странично разклонение на Църномогилски чал. Той по-скоро е логично продължение на билния ръб на връх Кутело.
Поздрави, --Dido3 (беседа) 19:04, 30 август 2013 (UTC)
replies: text: Здрасти Дидо! Статията за Кутело отдавна ми бодеше очите, докато се наканя да я „постегна“. Последната ми редакция е изцяло съобразена с описанието на Николай Даутов, което съм посочил като източник. Същевременно съм се стремял максимално да запазя заварения текст. Приемам твоите забележки, и когато можеш коригирай текста. Моите спомени на терен са доста поизбледнели и затова се доверявам на твоята компетентност. --Кочев (беседа) 07:08, 31 август 2013 (UTC)
replies: text: :Поради съществуващи неточности в последните ми редакции, върнах стария вид на статията.--Кочев (беседа) 07:31, 10 октомври 2013 (UTC)
thread_title: Редакция
Беседа:Cessna 172

message: На руски е Сесна. Тук се чува Цесна и Сесна, произнесено от американци: http://ja.forvo.com/word/cessna/#en Xakepxakep (беседа) 18:25, 1 септември 2013 (UTC)
replies: text: :В центъра за обучение на пилоти в София инструкторите наричат самолета Цесна. Много популярно название в България е Чесна, без да се знае кой, кога и откъде е  побългарил произнасянето на името на фирмата Cessna. Затова са записани и двете популярни  произношения на фирмата производител на самолета. Такъв  например е и случая с автомобил Шевролет. В цял свят е Шевролѐ (Chevrolet' («Шевроле́», МФА ), но френското име на пилота в САЩ и фирмата производител  в България произнасяме с т отзад.--CvetanPetrov1940 (беседа) 19:01, 1 септември 2013 (UTC)
thread_title: Чесна -> Цесна -> Сесна
Беседа:Софтуерно осигуряване на качеството

message: Според мен терминът е "осигуряване на качеството", не "обезпечение" -> това е неправилен превод от руски език. --nakov 01:15, 2 септември 2013 (UTC)
replies: text: Разбира се. Терминът е установен преди повече от 30 години и е стандартизиран. Виж БДС EN ISO 9000:2007 Системи за управление на качеството. Основни принципи и речник (официален превод на ISO 9000:2005)--George (беседа) 10:34, 2 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Име 

message: Като гледам английската статия, послужила за началния превод, е съвсем кратичка. Тук при нас основният текст касае Тестване на софтуер и според мен трябва да се прехвърли там--Ket (беседа) 11:04, 14 август 2017 (UTC)
thread_title:  Разлика с тестване
Беседа:Софтуерно инженерство

message: Много добре написана статия (като структура и съдържание). Първоначално помислих, че сте карали по лекциите на софтуерната академия (http://downloads.academy.telerik.com/svn/high-quality-code/2013/16.%20Software-Engineering-Fundamentals.pptx), но после видях източниците и много се радвам, че сте намерили добри източници, защото не е лесно. --nakov 01:15, 2 септември 2013 (UTC)

message: Мисля, че е редно вместо „имплементация“ да се използва или „изпълнение“, или „реализация“. Излишно е да се въвежда английската дума при наличие на български еквиваленти. Вижте също https://sites.google.com/site/bglocalize/com_err_trans/unnecessary_foreignisms на Михаил Балабанов.--Ket (беседа) 11:20, 16 юни 2015 (UTC)
thread_title:  Имплементация
Беседа:Рудник

message: Добавих възрастта на най-стария рудник името му и източници, но ми се струва (и като разгледах другите проекти), че е много малка тема за самостоятелност извън добивна промишленост.  Сенко (беседа) 07:11, 2 септември 2013 (UTC)
replies: text: :Рудникът е термин, въвеждащ понятие за нещо и  независимо колко е малка или голяма темата, тя може да бъде  обект на енциклопедията.  Подробното разглеждане на това понятие като част от една  значително по-обща тема, според мен, е грешно. Нещо повече. В статията за добивната промишленост може при разглеждане на начина за конкретния добив, текстът да е сравнително кратък, но чрез пренасочващ шаблон „основна статия“, този въпрос да се разглежда по-задълбочено на друго място. Мисля че такъв подход само подобрява качеството на бгУ.--CvetanPetrov1940 (беседа) 07:36, 6 септември 2013 (UTC)
replies: text: ::Добре :) Сенко (беседа) 07:53, 6 септември 2013 (UTC)
thread_title: (?) Самостоятелна
Беседа:Тестване на софтуер

message: За колегите от отбор Potassium: Има обширна и добре структурирана статия на английски, която може да преведем. Ето адреса: https://en.wikipedia.org/wiki/Software_Testing Oldid = 570801710. До края на деня трябва да съм въвел скелета на българската версия, за да може да попълвате текст в отделните секции. Gkusev (беседа) 07:45, 2 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Съдържание на статията 

message: По отношение на термина „затворена кутия“ - не е ли по-добре черна кутия, което е утвърден термин? Другата ми препоръка е да се отделят някои раздели в отделни статии, защото така е неудобно за четене--Ket (беседа) 07:35, 19 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Black box testing (Черна кутия) 

message: Какво е специфичното при спецификациите? Това не са просто препоръки или условия на тестването, това е необходимата документация, която прави тестването разбираемо и работи с унифицирани термини и препоръки, както и конкретики. Примери: при функционалното тествнате се проверява (checking) софтуерът и удостоверява, потвърждава (verify, verification) валидността на кода и съответната функционалност. --Mexicanmedstudent (беседа) 15:52, 11 октомври 2021 (UTC)
thread_title:  Функционално тестване и тестване със спецификации 

message: Технологичните  концепции и дизайнът произлизат от изискванията, requirements. --Mexicanmedstudent (беседа) 15:53, 11 октомври 2021 (UTC)
thread_title:  Тестови дизайн и технология
Беседа:Маргари

message: Око Маргара су српска патријаршијска села Зрзе, Крапа, Долгач (Долгаец)...Како је могуће да је мање село малтене спојено са самим Долгачом. бугарско егзархијско??? Тај је изгледа само онако напамет лупетао, тај Димитар Мишев, изгледа тежак лажов...
thread_title: ?
Беседа:Нормалност (поведение)

message: [ Поставям] шаблон за спорна неутралност поради посоченото в бел. 2 към настоящата версия на статията — тя е основана изцяло на статия на Венелин Пройков. Което per se нарушава У:НГТ като минимум. Статия с такава генерализирана формулировка не може да се основава на единствен източник, който не енциклопедичен, а есеистичен, тоест застъпва разсъжденията на единствен автор. --Stalik (беседа) 20:14, 2 септември 2013 (UTC)
replies: text: Позволявам си отново да взема думата, тъй като виждам, че шаблонът относно "неутралността" на статията "Нормалност (поведение)" не е премахнат все още.

text: 1) Неутрален ли е потребителят Stalik, като отказва да приеме неутралността (буквална) на текста, поместен в статията "Нормалност (поведение)", основаващ се на "публикация на Венелин Пройков", или просто не е съгласен с формулировките в този текст?

text: 2) Може ли да се твърди, че въпросният текст се основава на единствената публикация по тази тема в България, която се опитва да спази неутрална гледна точка върху темата (в публикацията например се разглежда подход към термина "нормалност" както от атеистична, така и от теистична гледна точка, и се твърди, че между двете гледни точки няма разлика)?

text: 3) Ако отговорът на първия въпрос е "не", а отговорът на втория "да", къде е проблемът? Този текст се основава действително на авторска публикация, но не съществува друга, която да я опровергава? Така ли е, или не?

text: С уважение, Венко Пройков (беседа) 08:09, 3 септември 2013 (UTC)
replies: text: :Господин Пройков, прочетете У:НГТ, който е фундаментален принцип на Уикипедия, както и У:БОИ — друг такъв. Ако след като ги прочетете не виждате проблема в настоящата статия — пишете тук. И моля, не започвайте нов раздел, когато по същата тема такъв вече е започнат. Затова сливам обръщението Ви с нишката, която аз съм започнал по въпроса. --Stalik (беседа) 17:17, 3 септември 2013 (UTC)

text: :Г-н Stalik, аз лично премахнах бележката относно позоваването на моето есе в списанието на БАН "Философски алтернативи", но сега виждам, че тя е върната отново. Доколкото видях в У:БОИ, самоцитирането е позволено в "Уикипедия", явно тази гледна точка е надделяла в мнението относно моето собствено "самоцитиране", което направих не с цел "лично изтъкване" или "изфукване", а с добронамерената цел да дам източник (забележете, научно периодично издание на БАН), в който е направена оригиналната публикация, породила статията Нормалност (поведение) в "Уикипедия". Самата статия съдържа доста по-синтезирани и изчистени "неутрални" формулировки, отколкото есето Нормалността. Опит за непредубеден анализ, което си е политически памфлет с доста открояваща се антимарксистка насоченост, както може да забележите в резюмето ми относно самото есе, представляващо отделна статия в Уикипедия. Смятам работата си по темата за резултат от оригинален творчески труд, единствено затова си позволих самоцитирането и леко заядливия си тон спрямо Вашата позиция. С уважение Венко Пройков (беседа) 08:22, 4 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Спорна неутралност
Беседа:Брегови трамвай

message: Твърдението за 3-4 минути честота на движението по трасето изглежда невероятно. Такова обслужване не предлага дори и Московското метро. В английската статия е записано друго - Тhe service makes 70 stops along the 68 km long line, with a tram running every ten minutes during the peak summer months (every 20 mins in the winter months), during which it is used by over 3 million passengers. Моля потребител Uroboros да посочи източника за това твърдение.--CvetanPetrov1940 (беседа) 06:26, 3 септември 2013 (UTC)
thread_title: Кой е източника?
Беседа:Котел от Гундеструп

message: Тракийско или индийско влияние? Кой е измислил тази смехотворна хипотеза? Традиционната келтска култура има един и същи корен с тракийската, германската, славянската, т.е. това е израз на общото индо-европейско културно наследство. Вероятно иконографията върху котела отразява митологични представи, възникнали още в епохата на индо-европейското единство. Какви тракийски и индийски влияния?!?... - Blackwolf (беседа) 14:37, 3 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Влияние
Беседа:Пеща

message: Според един арабски източник??? Сенко (беседа) 06:33, 5 септември 2013 (UTC)
thread_title: Де го?

message: Освен български учебници по история за основното или средното училище, има ли други източници, според които Пеща е основана от Крум като гранично укрепление?—172.56.34.2 04:49, 27 ноември 2014 (UTC)
thread_title:  Основана от Крум?
Беседа:Специфичен топлинен капацитет

message: Не ми се рови да видя кой и кога е омазал статията за Специфичен топлинен капацитет, но аз когато започнах да я пиша преди 5 години, макар и мъниче, спазваше правилата, написаното беше смислено и форматирано. Някой явно е преписвал от учебник или превеждал отнякъде през куп за грош и изтрил всичко, написано от мен. Цялата идея на Уикипедия е сътрудничество и съвместно писане на статии. Но това не означава рушене на труда на другите за сметка на преписване и нескопосни преводи, особено в област, където специалистите са малцина. От няколко седмици (поради липса на време) се опитвам да оправям отвратителните машинни преводи в Температура, където някой отново си е оставил ръцете и да се ровя по статиите да видя откъде е "превеждано". 
Имам една молба към всички, които ги сърбят ръцете да пишат статии в области, в които нямат никакви компетенции - НЕДЕЙТЕ. Срам ме е да ги чета тези статии и нямам нито време, нито 10 ръце да "мета" след безотговорни хора. --Радостина 02:53, 8 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Окипазяване на статии
Беседа:Людмила Филипова

message: Информацията за номиниране на книга на Людмила Филопова „за втория кръг“ на европейския конкурс „Prix du Livre Europeen“ е невярна, защото на сайта на наградата като български представители в предварителната селекция на категория Роман за 2008 г. са посочени „Арката“ на Здравка Евтимова и „Английският съсед“ на Михаил Вешим (Le Prix Livre Europeen – Pré-Sélection 2008), а сред номинациите – само „Английският съсед“ (Le Prix Livre Europeen – Sélection 2008).
Проверих и за 2009 г.: като български представители в предварителната селекция на категория Роман за 2009 г. са посочени „Битие“ на Владимир Зарев и „Улица без име“ на Капка Касабова (Le Prix Livre Europeen – Pré-Sélection 2009), а сред номинациите – само „Улица без име“ (Le Prix Livre Europeen – Sélection 2009).
Проверих и за предходната, 2007 г.: няма предварителна селекция, а като български представители в селекцията са посочени „Моята история“ на Жанина Драгостинова и „Мисия Лондон“ на Алек Попов (Le Prix Livre Europeen – Sélection 2007).
Продължих с 2010 г. Като български представители в предварителната селекция на категория Роман за 2010 г. са посочени „Следеният човек“ на Веселин Бранев, „Медалионът“ на Галина Златарева и „Консорциум Алтернус“ на Леа Коен (Le Prix Livre Europeen – Pré-Sélection 2010), а сред номинациите – само „Следеният човек“ (Le Prix Livre Europeen – Sélection 2010).
През 2011 г. няма български книги в предварителната селекция (Le Prix Livre Europeen – Pré-Sélection 2011).
Също е положението и през 2012 г. (Le Prix Livre Europeen – Pré-Sélection 2012).
Така че смятам да изтрия информацията за каквато и да било номинация на Людмила Филипова за тази награда. -- Пища Хуфнагел (беседа) 11:08, 8 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Защо Людмила Филипова лъже за своя номинация за Le Prix Livre Europeen? 

message: Съществуват две награди в Щатите, свързвани с името Hidden River – William Van Wert Fiction Award at Hidden River Arts („Hidden River Arts William Van Wert Fiction Award“, на сайта PEN America) и наградата Елюдия, връчвана за роман или сборник разкази от авторки жени без издадена книга („Hidden River Publishing - Eludia Award“, обява за наградата на сайта Poets&Writers). За коя ли е номинирана Людмила Филипова, при положение, че информация за номинирането може да се намери само на сайтове, създадени от нея или от българския издател „Сиела“? -- Пища Хуфнагел (беседа) 11:48, 8 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Американската литературна награда „Hidden River“?
Беседа:Наклонена равнина

message: Ако не сте учили физика поне на гимназиално ниво и нямате солидни познания по въпроса, както и съответно боравене с математическия апарат, моля не "превеждайте", защото някой трябва да върви след вас и да трие! Тук има много неверни твърдения и неточен превод. Вижте примера:
 Можем да си направим извода, че колкото по-малък е наклона на дадена наклонена равнина толкова повече  сила ще печелим.
Освен това, моля, спазвайте граматическите изисквания за правопис, тези за членуване както и съгласувайте прилагателните по род към описваното съществително, особено, когато са разделени.  
Сенко (беседа) 20:44, 8 септември 2013 (UTC)
thread_title: В този си вид тази статия е неверна и неточна!
Беседа:Иванчо Хаджипенчович

message: Според  Мехмед Ариф паша управлява в Силистра от 61 до 64. В 54 година валия е Мехмед Саид паша Мирза. Тоест или не е тоя валия или не е 54 година. 64 да е? Източникът е доста благонадежден.--Мико (беседа) 13:03, 9 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Русенски валия? 

message: Дали нема брат Стефо Хадживеличкович, който да се е подвизавал в Солун ? --Мико (беседа) 04:56, 25 септември 2013 (UTC)
thread_title:  Брат? 

message: В текста стои:  «Националистически настроени публицисти като Велислава Дърева< ref >http://www.bulgaria-weekly.com/the-week/persons/308-velislava-ivanova-dareva.html< /ref > редовно използват името на Хаджипенчович като риторична фигура, например в памфлета „Внуците на хаджи Иванчо Пенчович ефенди“.»
Въпроси към участници, които толкова държат на квалификации:
- На какво ще се позовете, че за квалификациите на журналисти/публицисти тук им е мястото?
- Каква е дефиницията за "националистически настроен публицист" ?
- Как ще защитите тази квалификация за В. Дърева?
- Кои са други такива? Може ли списък (възможно най-изчерпателен) с препратки към А.И. ?
- Такива ("Националистически настроени") и само такива ли автори използват името на хаджи Иванчо за такъв стилистичен похват?
PS И можете ли да оправите конкретната препратка (< ref > … < /ref >), щото при мен дава нещо като "404"--Вятич / Пт.Анат.Д / 00:13, 25 януари 2016 (UTC)
replies: text: Напълно прав сте - трябва източник. Може би е доказуемо, но съмнително. Просто го махнете. Грешката е моя - върнах ви редакцията, защото видях съвременни, което е неуместен времеви маркер. --Мико (беседа) 05:49, 25 януари 2016 (UTC)
replies: text: : Да, Мико, за "съвременни"  - Вашата забележка е обсолютно правомерна. Поздрави!  Има една отскорошна интерeсна статия по темата от Любослава Русева. М.б. ще Ви бъде интересна.--Вятич / Пт.Анат.Д / 08:56, 25 януари 2016 (UTC)
replies: text: ::Като редактирах фрагмента, където се споменава В. Дърева, стараех се думата "например" да не се повтаря два пъти в рамките на 3 - 4 реда. Колегата Бабрадов все пак вмъкна въпросната дума точно в следващият ред.
Държавният съвет като държавен съвет или диван го пишем тук? --Бабрадов (беседа) 08:13, 28 януари 2016 (UTC)
thread_title:  "Общественото мнение" -- оспорвани квалификации на други личности