Беседа:Велики географски открития

message: "През 16 в. 83% от световния добив на злато и сребро принадлежал на Испания. Нейното икономическо и политическо могъщество обаче трае кратко и основната причина за скоро настъпилия упадък е, че испанците не използват географските открития и натрупаните богатства за капиталистическо развитие на своята империя"
Това никък не звучи безпристрастно. Не може да се твърди, че империята запада, защото не са избрали капиталистическо развитие.--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 95.42.238.186 (беседа • приноси) 15:36, 18 юли 2010 (проверка).
replies: text: Това си е мнение на автора. Може пък да е западнала, защото не са избрали комунистическо развитие. Той от къде знае, че това е причината а?--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 95.42.236.222 (беседа • приноси) 13:33, 21 юли 2010 (проверка).
Ако ви звучи по-безпристрастно да го кажем така: "че въпреки географските открития и натрупаните богатства испанската икономика продължава да носи всички недостатъци на вече умиращия феодален обществен и икономически строй". Последното е исторически факт, така че не може да бъде наречено пристрастно :-) Dino Rediferro (беседа) 16:20, 2 декември 2015 (UTC)
Коментарът под показаната карта (т.нар. Cantino) е погрешен! Ето част от текста на английски на страницата за картата на Хуан де ла Коса (Juan de la Cosa):
“The map or chart of Juan de la Cosa is a mappa mundi painted on parchment, 93 cm high and 183 cm wide, currently preserved at the Museo Naval of Madrid (Spain). A line of text on the map says it was made by the Cantabrian cartographer and sailor Juan de la Cosa in 1500 in the Andalusian port city of Puerto de Santa María.”
малко по-нататък:
“This map is the earliest undisputed representation of the Americas.”
и още:
The map of Juan de la Cosa is the only cartographic work made by an eyewitness of the first voyages of Christopher Columbus to the Indies that has been preserved.[
Съществените места са подчертани, мисля че не е необходимо да ги превеждам. Dino Rediferro (беседа) 18:33, 2 декември 2015 (UTC)

message: В по-стара версия в увода имаше следния пасаж:
Периоди на активно мореплаване е имало и в древността (финикийците), както и извън европейския свят (например в Източна Азия), но едва Великите географски открития довеждат до цялостно опознаване на света. Най-големи постижения в мореплаването преди периода на Великите географски открития постига китайският адмирал Джън Хъ (Zheng He), който в първите три десетилетия на 15 век извършва седем пътешествия от Китай през Индийския океан, като достига до Червено море, от Мека на север и до Малинди на юг.
Мисля, че не е лошо да се включи в настоящата версия, тъй като хвърля мостче към предходните постижения--Ket (беседа) 13:36, 16 февруари 2020 (UTC)
replies: text: Както и достигането на Нюфаундленд от викингите в началото на XI век. 149.62.202.228 03:57, 27 ноември 2020 (UTC)
thread_title:  Предистория 

message: Като цяло версията обхваща всички значими открития, проблемът е, че на места не е особена прецизна. Само един пример: "И все пак още преди края на ХVІ в. англичанинът Френсис Дрейк прави втора околосветска обиколка. Само че той не минава през Магелановия проток, а по на юг – през протока наречен на него – Дрейк." и по-надолу: "През 1615 – 1616 г. Якоб Лемер и Вилем Схаутен откриват нос Хорн (именно те го наричат така), а после пресичат океана, откривайки много атоли от големите архипелази." Първият въпрос, който би си поставил човек е как Дрейк е открил пролива, наречен впоследствие с неговото име без да е открил нос Хорн. Всъщност има достатъчно доказателства, че Дрейк минава през Магелановия пролив, а отделно от това се поставя под сериозно съмнение че е успял дори само да достигне до пролива Дрейк. 149.62.202.228 03:57, 27 ноември 2020 (UTC)
replies: text: Ket (беседа) 07:24, 27 ноември 2020 (UTC)
thread_title:  Недостатъци