lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Сун Ятсен

message: В България сякаш най-често се среща второто и третото китайски имена да са разделени с тире. В редица източници на руски език, вкл. китайски, тези имена са отделени и третото е записано с главна буква. Слятият вариант, избран тук, е най-рядко срещан. ToKo 05:51, 7 април 2006 (UTC)
Допълвам, след справка в други Уикита: и останалите европейски езици ползват варианта с тире. ToKo 05:55, 7 април 2006 (UTC)
replies: text: Има различни конвенции, но приетата форма на български е второто и третото име да се пишат слято. Не мога да намеря заглавието на източника, Хари го беше сканирал преди време. --Спас Колев 14:13, 7 април 2006 (UTC)

text: И аз след справка  - при основните Уикипедии (английски, немски, френски) имената са предимно сляти. --Спас Колев 14:19, 7 април 2006 (UTC)
replies: text: : Не знам къде я направи справката, Спас Колев, но справката в Уики-то - на европейските езици (вляво), на които има статия за Сун Ят-сен показва, че само на руски е слято (без тире). Не е болка за умиралка, може пък да минем на паралелни пренасочвания. ToKo 16:17, 7 април 2006 (UTC)
replies: text: :: Просто погледнах съответствията на :Категория:Китайци не тези езици, също из подкатегориите. --Спас Колев 16:34, 7 април 2006 (UTC)
Имам един въпрос относно пренасочването на статията. Когато напиша "Сун" директно ми отваря статията за Сун Ятсен. А това е фамилно име, което носят още много известни китайци. Освен това най-известна е едноименната династия, за която тия дни си поиграх да напиша малко и трябваше да й сложа заглавие "История на династия Сун", което само затруднява търсенето. Според мен направеното пренасочване не е добро и трябва да се поправи, като се направи страница с различни препратки. И второ, зачетох се в спора за тирето в имената на китайците. В момента в Китай съществува общоприета система за транскрибиране на йероглифите ("пинин") и когато предават лични имена, които се състоят от два знака, като това на Сун Ятсен, те го пишат слято (то си е и логично, защото това е едно цяло име). Преди доста години се пишеше с тире, но в момента тази транскрипция я ползват само в някои западни академични издания и отчасти в Тайван и Хонконг, и то доста ограничено. А иначе в България транскрибирането на китайския е пълна каша и все още няма единна утвърдена система. Аз лично при писане се придържам доколкото може към автентичното звучене. С латински букви обаче се предават звуци, които не звучат като съответните английски и това е доста объркващо за хора, които не са наясно с езика. --Todorr 16:20, 3 август 2007(UTC)

text: Прави се така. Отвори си страницата Сун Ятсен. най горе има Сун. Кликни на него. Отвори за редактиране. Махни пренасочването, но вътре сложи текст, който да води към различни статии, свързани с това име. За пример може да ти служи това http://bg.wikipedia.org/wiki/Димитров. Поздрави. -- 217.75.143.209 16:43, 3 август 2007 (UTC)
thread_title:  Китайски имена
Беседа:Фридрих Август Кекуле

message: Ясно, че първият автор на статията я е именувал така, ама фон Страдониц е най-малко употребяваното име на този човек. Фридрих Кекуле - да, Фридрих Август Кекуле - да, даже на места Фредерик. За кой българин говорим като <фамилия> от <еди-къде-си>, май за никой? Предлагам статията да се премести като „Фридрих Кекуле“ или „Фридрих Август Кекуле“. Нарочно не предлагам фон Страдониц да остане в името, защото аз не съм го срещал в употреба на български и Google го намира само в Уикипедия сред страниците на български. -- Златко ± (беседа) 20:38, 7 април 2006 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Унгарци

message: До колко е съобразно статията да се казва Маджари. Не е ли малко ретро тоя етноним... Къде отиде названието унгарци?
--Пакко
Трябва да е обратното маджари да сочи към унгарци.
replies: text: :Напротив... ако някой читател се интересува да прочете нещо за унгарците като народ, ще напише в търсачката етнонима унгарци. И това е нормално, тъй като точно това е съвременното наименование на тази европейска нация... и е нормално статията да е озглавена унгарци и да има препратка към маджари, че това е остаряло наименование на днешните унгарци и че се използва в историческата литература за название на онези племена, заселили се в Паноснката низина и основали през 10 век унгарската държава... Все едно да озаглавим сттаията за французите като гали и да има препратка за французи... --Пакко
Ми се вижда много искуствено на български да се използва терминологията, която е присъща само на румънски и словашки източници. Например изречения от типа на "маджарите са предци на унгарците". Двете означават едно и също, паралелът с французи и гали е неуместен. Словашката и румънската терминология е продукт на словашкия и румунския национализъм. --Maxval 08:15, 15 октомври 2007 (UTC)

text: Да - това е силно тъпо - изобщо имаше статия маджари, която беше в тоя стил и аз я слях с унгарци, но не съм я оправял - айде действай--Мико Ставрев 08:30, 15 октомври 2007 (UTC)
*Всъщност, цялата работа е плод на някакъв анахронистичен национализъм. Истината каква е? До края на 18 век в Средна Европа (и по принцип в Европа) не е имало почти никакво значение кой към какъв етнос принадлежи, етническата принадлежност е била някъде на пето, шесто място по значимост. В Унгария унгарският език дори не е бил официален до 1844 г. Национализмът през 19 век измисли анахронистични глупости. Унгарският нацуионализмът се е опитал със задна дата да обяви всичките жители на Унгария за етнически унгарци, а пък национализмът на словаци, румънци, сърби и хървати точно обратното: да изкара че има "маджари" и "унгарци", като между тях едва ли не няма нищо общо. --Maxval 08:43, 15 октомври 2007 (UTC)
replies: text: :Абе, известно ми е в общи линии. Ако имаш добри източници и ти се занимава - поработи. Виж и секеи - и тя не е стока, а и чанго (етническа група) - даже и няма. Изобщо - ела при нас - мани я маджарската версия--Мико Ставрев 08:46, 15 октомври 2007 (UTC)
От 2 месеца не се занимавам с унгарската версия... --Maxval 08:54, 15 октомври 2007 (UTC)

text: Отлично - ела тука--Мико Ставрев 09:10, 15 октомври 2007 (UTC)

message: Имате ли източници че маджарите са конфедерати на прабългарите? --Предният неподписан коментар е направен от Nix1129 (беседа • приноси) .
replies: text: Коригирах и добавих източник. --Спас Колев (беседа) 12:54, 30 август 2013 (UTC)
thread_title:  Конфедерати?
Беседа:Аделейд

message: Вече на няколко места (един от които атлас от 2000) срещам града изписан като Аделайд или Аделейд.Някой да знае кое все пак е най-правилно?--Гивърна 07:42, 10 април 2006 (UTC)
Аделейд е истината.Премествам статията ,а Аделаида ще бъде само препратка--Гивърна 17:16, 12 април 2006 (UTC)
replies: text: А, аз съм го чувал като Аделаида. --Ванка5 04:47, 9 май 2006 (UTC)
replies: text: : Аделаида попада в категорията на т.нар. "възприети" или "установени" наименования от типа на Вашингтон. Трябва му време, за да се установи по друг начин. Освен това, се повтаря на няколко места по света. --Емил Петков 04:57, 9 май 2006 (UTC)
replies: text: ::Ох, щях да напиша същото и видях, че Емо вече го е писал. Истина е, че Аделаида е утвърдено име в литературата, както Лондон, Москва и Вашингтон. Изобщо не разбирам тези двойни критерии и самоналагането на мнението на шепа редактори над мнозинството.--Радостина 18:47, 23 декември 2009 (UTC)
replies: text: :::+ 1 за Аделаида. Никога не съм чувала/срещала Аделейд и отделно е кръстен на кралица Аделаида. Между другото неправилно е посочено, че само в по-старата литература се ползва Аделаида - за Аделейд също са цитирани стари издания, а Аделаида го срещам и в напълно съвременни издания (Военно-исторически сборник 1995 година, Българската политическа емиграция след ВСВ 1999 година).--Алиса Селезньова (беседа) 23:18, 2 ноември 2013 (UTC)

text: :::Аз десетина години по-късно ще се обадя с противоложно мнение - градът се казва Аделейд и щом има употреби на български, е за предпочитане със сигурност (при това употребите показват, че няма наложеност на грешното Аделаида, както е случаят с Вашингтон). Не бях го чувала с вярното име преди десетина години, вече съм.-- Алиса Селезньова (беседа) 23:09, 12 ноември 2021 (UTC)
thread_title: Името на града
Беседа:Широколентов достъп

message: В en:Broadband си има точка „Confusing usage“, където проблема с терминологията е описан. Първоначално Broadband е значило „многолентов“, тоест - един 24 Kbs модем е Broadband, а 100Mbit Ethetnet е en:baseband. Но после са взели да казват „Broadband“ вместо „wideband“.  Wideband си означава широколентов отвсякъде.
Не знам как се е наложило на нашенски, затова не пипам статията. Мразя измислена терминология. --ИнжИнера 07:08, 11 април 2006 (UTC)
thread_title:  Дали широколентов достъп = Broadband? 

message: Broadband = широколентов на български.
Тов е термин, въведен първоначално в аналоговата техника и по-специално в електронните филтри и  усилватели.
Всеки електронен усилвател има честотен диапазон, в който може да работи. Сигналите с честота извън работния обхват не се усилват или се подтискат.
Защо се въведе термина Broadband в цифровата техника?
Ползването на тоя термин стана благодарение на въвеждането на DSL модемите и по-специално на ADSL.
За да поясним на не-технически образованата публика - Модем - означава съкращение на две устройства: Модулатор - демодулатор.
При модемите имаме преобразуване на цифров сигнал в аналогов.  На отсрещната страна приемащият модем прави обратния процес - демодулация на аналоговия сигнал в цифров.  Тоест модемната връзка позволява пренасянето на цифров сигнал посредством ползване на аналогови сигнали.
Модерните broadband или ADSL модеми ползват множество честотни диапазони / канали/  за едновременно предаване / приемане на цифрови данни.
При ADSL  връзка телефонния доставчик инсталира специална платка в централата - DSLAM - към която се закачва модема.  DSLAM платката е свързана с АТМ мрежа и оттам става връзката към Голямата Мрежа - Интернет.  ADSL  модемите работят с 24 канала по 2 кило бита /сек.  
Eдин от тези канали се ползва за пренос на глас - за стандартния телефон, останалите канали се ползват за пренос на данни.
Каналите за данни са заделени несиметрично - повечето канали за за сваляне на информация - download,  останалите са за изпращане - upload.
От там идва термина ADSL - Asynchronous DSL. --Dbogdev 02:53, 14 март 2007 (UTC)
thread_title: Пояснение относно Broadband или ADSL

message: --Alexd (беседа) 13:52, 20 февруари 2014 (UTC)
thread_title:  Чeстотна лента?
Беседа:Волфганг Амадеус Моцарт

message: :Изтрит рекламен текст оттук.--Поздрави, Петър Петров 09:00, 31 януари 2008 (UTC)
Според мен статията за Моцарт (който е един от любимите ми композитори) се нуждае от по-сериозно и задълбочено разработване, за което аз не съм подготвен. Биха могли да се използват статиите от другите езици на Уикипедия. --L.Payakoff 08:33, 31 януари 2008 (UTC)
replies: text: Изтрих го.  Това не беше реплика из беседа, въпреки че беше в именно пространство Беседа:.  Стана изцяло без употреба на администраторски инструменти. --Поздрави, Петър Петров 09:00, 31 януари 2008 (UTC)
replies: text: :Благодаря, значи и аз бих могъл да се справя... Страхувах се този текст да не е попаднал тук погрешка.--L.Payakoff 11:12, 31 януари 2008 (UTC)
91.148.129.66 е написал доста глупости за Моцарт, като най-голямата (според мен) е тази, че Моцарт не е имал деца! Имал е доста деца, но са го преживели само двамата му сина - Карл Томас и Франц Ксавер, като вторият е бил известен пианист и композитор на своето време, но в сянката на своя баща. Ще си позволя да изтрия поредните глупости за Моцарт. Когато имам възможност ще допринеса нещо повече за тази статия.--L.Payakoff 07:11, 5 август 2008 (UTC)

message: Не знам кой е нацвъкал това за източниците, но е пълна глупост, или да посочи за кое становище точно иска източник, или да сложи един шаблон в началото на статията, че няма достатъчно източници. Какво е това цвъкане на всеки раздел, каква съществена информация дава?--Радостина 20:03, 23 юни 2013 (UTC)
thread_title:  Източници
Беседа:Български народни песни (сборник)

message: Няма да е зле, ако някой, който е по-навътре в нещата от мен, изложи в какво се състои българо-македонската разправия около книгата. Освен това цитатите ми се струват прекалено много (явно са извадени от контекста на въпросните полемики и сега висят във въздуха). --Спас Колев 15:10, 11 април 2006 (UTC)
thread_title:  Цитати, спорни въпроси 

message: Сборникът съдържа само текстове на песни или и музика? Питам, защото статията беше добавена в :Категория:Българска народна музика. --Спас Колев 13:26, 14 ноември 2007 (UTC)
replies: text: ОК, прав си, няма данни. Махнах категорията. --Elkost 17:22, 14 ноември 2007 (UTC)
thread_title:  Музика? 

message: Прочетох, че Чолаков е получил възнаграждение от 1 форинт на песен. Някой може ли да предостави потвърждаващ източник? -Александър Бахнев 23:59, 21 март 2008 (UTC)
thread_title:  Чолаков 

message: Колегата Кочев е сложил шаблон за сливане (17.08.2015) със статията Български народни песни, без да се обоснове. Считам, че е пределно ясна разликата в съдържанието на статиите: тук е за сборника на бр. Миладинови, там е за БГ народните песни изобщо. Махам шаблона. --Elkost (беседа) 12:42, 24 септември 2015 (UTC)
replies: text: Извинявам се отново за недоглеждането. Подведох по картинката със сборника на Миладинови.--Кочев (беседа) 07:11, 1 октомври 2015 (UTC)
thread_title:  Сливане
Категория беседа:ИнжИнери

message: Нужно ли е това да се продължава по тоя грозен начин? Просто трябва да се изтрие потребителската страница Потребител:Петко/Циганин като очевидна и откровена лична нападка, не да се отговаря с нова такава. Наясно съм, че вражди, спорове, кавги и всякакви взаимоотношения между потребителите донякъде не са моя работа, но в един момент започват да вредят здраво на общността, а мен това ме притеснява. Martyr 12:08, 12 април 2006 (UTC)
replies: text: Недей. По този начин Петко си излива нервите сравнително безобидно, иначе ще пречи повече. Има си там страници в личното пространство, излива си чувствата в тях, вместо на по-видими места. --ИнжИнера 13:30, 12 април 2006 (UTC) Стабилен  Stable

text: Разбира се, че е нужно. Кое е лична нападка? Това, че съм му събрал няколко от простотиите на едно място ли? Ами нали той е уж "отговорен към това, което е казал"? Да не би за думата "циганин"?  (това той го е казал, трябвало е тогава да реагираш). Още има за събиране и докато проблемът продължава, ще го запълвам с информация и ще го рекламирам. Та аз едва почвам!!  --Петко 13:41, 12 април 2006 (UTC)

text: П.П. Ако е заради заглавието на страницата, ако общността ме помоли, мога да я преименовам на Потребител:Петко/Ром. --Петко 14:07, 12 април 2006 (UTC)
thread_title: Нужно ли е?
Беседа:Родосто

message: Аз лично смятам, че тази статия трябва да се премести като Родосто.--Мико Ставрев 11:52, 13 април 2006 (UTC)
replies: text: Мога само да се съглася - турското име си го има в между-уикито. -- Златко ± (беседа) 12:11, 13 април 2006 (UTC)

message: Виждам, че нещо е обсъждано преди 16 години, но няма никаква аргументация. Предвид, че градът се намира в Турция, според мен е редно заглавието и водещо да е посочено турското му име. Elizaiv22 (беседа) 01:05, 10 октомври 2022 (UTC)
replies: text: Ако е за заглавието на статията - Родосто е българското име. Гръцкото е Редестос. Ако е за вътре - махнато е. Така или иначе секция имена си требва. -- Мико (беседа) 15:54, 10 октомври 2022 (UTC)
replies: text: :Ясно, не бях наясно, че има българско име, срещала съм само турското. Мерси за отговора! Elizaiv22 (беседа) 16:12, 10 октомври 2022 (UTC)
thread_title:  Защо гръцкото име е в заглавието?
Беседа:Понтийски език

message: И понеже е диалект на гръцкия както пише трябва да е Понтийски диалект, а не Понтийски език. --Мико Ставрев 19:07, 13 април 2006 (UTC)
replies: text: Ами, аз отдавна подпитвам хората, които трябва да разбират повече, да дадат по-ясно разграничение между двете. В един момент някои написа Диалект, но от дефиницията там не следва нищо - излиза има български език и български диалект (преди БАН да се сети да го стандартизира) и Вазов първо е писал на едното, а след това на другото.

text: Мнението ми за момента е, че границата е толкова размита, че прави разграничението напълно безсмислено. След като има македонски език, който е подезик на българския, защо да няма понтийски, който е подезик на гръцкия? Това, че никой (още) не се е сетил да го кодифицира, надали променя самия обект на статията. --Спас Колев 07:27, 14 април 2006 (UTC)
thread_title:  Език с/у диалект 

message: Созополските и пр. бг черноморски гърци не са ли понтийци?--Мико Ставрев 11:25, 15 май 2006 (UTC)
replies: text: : Вероятно не (поне по диалект) - виж :en:Pontic_language#Location. Понтийски има смисъл на Понт (област). Явно дори в Цариград не се е говорело така. --Спас Колев 14:44, 15 май 2006 (UTC)
replies: text: : За диалекта говоря и аз - тези в Понт са понтийци, но и тези в Русия са понтийци, т.е. не само от Понт. Нещо ме навежда на мисълта, че и нашите са понтийци - аз лично не им разбирам много-много на созополските баби (това последното беше майтап де, не аргумент). Ще взема да питам на гръцката У.--Мико Ставрев 15:40, 4 октомври 2006 (UTC)
replies: text: :: Май са понтийци според девойка гъркоговоряща. Трябва да вземем да ги вкараме - някой дали няма под ръка резултатите от преброяването? --Мико Ставрев 14:28, 22 ноември 2006 (UTC)
thread_title:  Български гърци
Беседа:Белимбегово (община)

message: Мога да разбера 225 човека с разнороден състав да не се изброяват, защото са по-малко от 352 албанци. Обаче при споменати 17 (седемнадесет) турци и 1 (един) власИ (!?) ми е трудно да разбера от колко националности и по колко пренебрежимо малко има от всяка, та да се обобщават в „други“.
replies: text: Смешно е наистина - но тези с власите, бошняците и пр. са конституционни народи - Македонскиот народ, како и граѓаните кои живеат во нејзините граници кои се дел од албанскиот народ, турскиот народ, влашкиот народ, српскиот народ, ромскиот народ, бошњачкиот народ - т.е. тези винаги се изброяват до един, всички други са в графа други.--Мико Ставрев 12:06, 14 април 2006 (UTC)
replies: text: :Това горното стана малко неясно заради копи пейст проблеми, но е цитат от конституцията им - тия и тия народи я праваат бля бля...

text: Яснооо, имах подобни съмнения, но друго си е като ти ги докажат с източник. Може ли това „други“ да го правим препратка към статия или секция, например „XXX - други (виж обяснението за етнически състав)“, където парадокса се обяснява. Сега ми става ясно, но всеки читател предполагам може да има същия проблем. -- Златко ± (беседа) 12:22, 14 април 2006 (UTC)
replies: text: :Да го правим, ама секция няма... Прав си трябва да се обясни някак си, защото иначе В общината не живеят бошняци се превръща в култово изречение.
thread_title:  Етнически състав
Беседа:Йоншьопинг

message: На български не може след "ш" да има "ь". --Vladko 12:18, 14 април 2006 (UTC)
replies: text: Защо мислиш, че е на български. Става дума за име на шведски град все пак. Дори и някаква правописна реформа абсолютно да го забранява, ще е хубаво да предложиш градивна критика и да кажеш как да го заменим без да чупим фонетиката. -- Златко ± (беседа) 12:26, 14 април 2006 (UTC)
thread_title:  На български
Беседа:Тодор Каблешков

message: ЗАЩО ПИШЕТЕ ПО рАЗлИчЕН НАчИН рОЖДЕННАТА ДАТА НА ТОДОр КАблЕШКОВ КОЯ Е ВЯрНАТА 1.01 ИлИ 13.01
Вече е оправено 01.01 (--87.126.120.162 18:51, 14 април 2006 (UTC))
replies: text: Защото е в стар и нов стил. Грешка няма.--93.152.156.101 13:59, 14 април 2010 (UTC)

message: Не в его ли честь называется град Каблешково в Бургаско? Amikeco 00:12, 14 април 2010 (UTC)
replies: text: Най-вероятно да, бидейки най-известният Каблешков в България. Но не съм 100% сигурен. --Александър 01:41, 14 април 2010 (UTC)
thread_title:  Каблешково
Беседа:Плиний Млади

message: Доколкото знам се води "Плиний Млади"... --Daggerstab 19:14, 14 април 2006 (UTC)
replies: text: Къде се "води"? На отчет в МВР? Преместването на статията беше напълно излишно. Uroboros 17:51, 10 май 2006 (UTC)
replies: text: : Мисля че за Плиниевците утвърдената форма е Млади/Стари (виж например ). Като че ли същото е и с Брьогел. --Спас Колев 12:37, 11 май 2006 (UTC)
replies: text: :: Почваш отговорът си с "МИСЛЯ", а не "сигурен съм". Което значи - липса на сериозна причина за местене на статията. Препратки от Плиний Млади и респективно Стари имаше към статиите. Сега има ли от "Младши" и "Старши"? При избор на името на статията се съобразих със следните неща: 1. Брой вътрешни препратки към единия или другия вариант. 2. Разпространение на определението към името в мрежата. За мен, като неспециалист по римска история и двете са еднакви - младши или младия: имам предвид, че неспециалистите като мен ги ползват кажи-речи еднакво често. Нямам против да остане така, имам против неаргументираното местене. Можеше първо да обсъдим казуса, нали? Приятна работа. Uroboros 16:29, 11 май 2006 (UTC)
replies: text: ::: За последното мисля (), че си прав. Ще го имам предвид. Иначе и аз правих проверка с Гугъл (/), за да не разчитам само на спомени, и резултатът беше в полза на Млади. --Спас Колев 12:11, 12 май 2006 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Етнически издания в България

message: Предлагам да се използва в заглавието на статията и свързаната с нея категория българска дума - „Етнически издания ...“. Това също ще избягва двусмислието - преса (печатни издания) и преса (натиск). -- Златко ± (беседа) 11:36, 15 април 2006 (UTC)
"Издания" е малко по-широко от "преса", защото освен печатни, може да има и електронни издания. Според мен нищо не пречи категорията да е по-широка, но тогава няма да е коректна надкатегорията "Бълг. вестници". "Издания" е по-широко от "преса" и защото, пресата се формира само от периодичните издания, докато издания са и книгите. Отново привързването към вестниците се къса. Но пък така или иначе "пресата" включва и списанията, а е подкатегория на "Б вестници". Иначе "преса" наистина дразни. Тоест, мисля си или за крайна ограничителност "Етн. вестници" или за по-широка категория, при която обаче ще трябва  преработка - "Етн. медии".
Другото, което не мога да си обясня е наличието на категория и статия с едно и също име, втората е един вид препращаща или пояснителна.--Phips 01:31, 29 април 2006 (UTC)
replies: text: По принцип е желателно всяка категория да си има т.нар. основна статия - статия, която описва темата на категорията. Напр. статията Българи описва що е то българин и има ли то почва у нас, а категорията Българи включва индивидите и я има за основна. -- Златко ± (беседа) 12:25, 1 май 2006 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Diablo II

message: Вече за трети път го поправям. Може на алглийски да се произнася "некромансер" и по тази причина всички фенове на играта да му викат така - ама не е. На български си е "некромант"! --Дампир
replies: text: В интерес на истината, на английски се произнася "некромансър" . Не бях забелязал досега, ще следят да не го променят повече. Може би е уместно да се сложи едно изречение за разпространеното название на български  Поздрави! --Daggerstab 20:22, 15 април 2006 (UTC)
replies: text: :Да - наистина и този вариант го имаше. Даже и аз съм го написал в резюмето на промените с "ъ" по погрешка.  --Дампир
replies: text: :: Това е като при Baal - повечето от българите го произнасят като Баал, но би трябвало да е Бейл. Освен ако не е взето от името на Баал --Ivo.Delin
replies: text: :::Да, взето е от Баал и затова не би трябвало да е Бейл. А „некромансъра“ на български си е некромант - вж. и Некромантия. --Peterdx 15:25, 29 януари 2009 (UTC)
replies: text: ::::Значи е хубаво това да се оправи във всички статии за диабло, както и е добре да се пренесат Убиицата и Друида в допълнението на Diablo II - LOD --Ivo.Delin 15:57, 29 януари 2009 (UTC)
thread_title:  Не е "некромансер" или "некроманс'''ъ'''р", а е "некромант"
Беседа:Бумеранг

message: Доколкото знам, бумерангът НЕ СЕ връща, ако се удари в нещо по пътя си - включително и щом "срещне жертвата си" (на кафе ли се срещат, или какво? ). Освен това, (пак доколкото съм чувал) бумеранги са откривани при археологични разкопки и извън Австралия... --Daggerstab 21:03, 15 април 2006 (UTC)
thread_title:  Факти...