lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Рача (манастир)

message: Манастир Рача је спаљен 1943. године од стране Бугарске казнене експедиције и то није никаква легенда, не будите смешни. И то није једини српски манастир спаљен од стране Бугара. Иначе уовм крајевима западне Србије и дан данас се Бугари називају "Кокошари", јер су сељацима крали кокошке.--109.245.96.215 18:29, 5 октомври 2014 (UTC)
Бугари су крајем 1943. опљачкали и запалили Рачу и њену драгоцену библиотеку. После рата комунистички управник Музеја у Ужицу дошао је да наводно позајми неколико предмета за изложбу.
- Када смо им дали тражене предмете с Хаджи Милентијевом заставом, управник је кроз отворен прозор комбија уместо захвалности и поздрава окренуо лакат и рекао: "Ево вам калуђери што ћете икада више добити ове предмете" - забележио је архимандрит Јован Радосављевић.  
Толико о томе колико су комунисти "обожавали" православне цркве и манастире, па измишљали легенде о бугарским паљевинама, једва су да не кажем дочекали такво нешто.--109.245.96.215 18:32, 5 октомври 2014 (UTC)
Жалосно је да и дан данас Србију са својих 7 милиона људи (без Косова) посматрате само кроз призму Македонског проблема од пре 100 година!?! Ниједан квалитетан текст или шире обрађена тема по питању суседне државе.. Србија је велика тајна са славном историјом и културом и не би било лоше да више информишете своје читаоце о Србији као и авантурама бугарских "туриста" све до Дрине у току 2. светског рата.--109.245.96.215 18:35, 5 октомври 2014 (UTC)
thread_title: Легенде?
Беседа:Стелан Скарсгорд

message: Трябва да е Скарсгорд с О. Вижте шведското произношение в en.wikipedia. --Batman tas (беседа) 19:46, 10 октомври 2014 (UTC)
replies: text: Наложено е Скарсгард - виж Google - и това е по-важно от произношението. - Оуейн (беседа) 21:49, 10 октомври 2014 (UTC)
replies: text: : Нищо не е наложено все още. В България не е толкова известен. Ако се придържаме към "0"-то, за около година това ще показва и в Гугъл. --Batman tas (беседа) 17:20, 25 октомври 2014 (UTC)
replies: text: :: Наложено е в авторитетни филмови сайтове, които Уикипедия използва за референция. – Оуейн (беседа) 18:38, 25 октомври 2014 (UTC)
replies: text: :::Авторитетните филмови сайтове са пълни с писачи, на които не им пука как пишат имената на чуждите актьори, така че като напишат за първи път това на някой актьор, дето не са го чували, те не си правят труда да проверят как е на съответния език, а пишат първото, което им падне (най-често - "превод" през шальокавица, както и в случая). Така става "налагането" на чужди имена от медиите в България - с мързел и непукизъм. За пореден път ще уточня, че не говоря наизуст, защото съм работил във всички видове медии (и все още работя в такава) и знам как се действа там по отношение на имената. Абсурдно е Уикипедия да ползва за референция такива медии... Още повече, че много медии всъщност ползват Уикипедия за референция (това би трябвало да ви накара вече да разберете за какво "сериозно" отношение от тяхна страна иде реч) - това означава, че като напишете тук някоя глупост, само защото някоя българска медия я е подхванала, а другите са я разпространили, преписвайки едни от други, вие само подпомагате и "циментирате" въпросната глупост. Разберете, моля ви, че никое име не е реално "наложено" с грешната си форма, само защото от няколко години повечето българските медии са го писали в тази грешна форма, поради мързел и непукизъм. Наложени са само имена, въведени с грешната си форма (или такава не от оригиналния език) от 19-и век - "Рим", "Вашингтон", "Лондон", "Робинзон Крузо" и т.н. Не са "наложени" глупости, като "Сандра Бълок", "Гуинет Полтроу" и "Александър Скарсгард" (сина на въпросния Стелан) - нищо не пречи (и дори според мен е редно) Уикипедия да ги напише както е правилно - Булък, Палтроу и Скаршгорд. Така или иначе, и медиите, и Уикипедия не са просто наблюдатели, а наклоняват везните в полза на "налагането" на едно или друго име в България в последните години. При това положение, по-добре да го прави по-отговорно и Уикипедия, с верните имена, след като тук има хора, които знаят и им пука кое как се чете и пише, отколкото да се оставя това само на журналистите-непукисти, че даже и на всичкото отгоре Уикипедия да преписва техните глупости! Между другото, както вече загатнах по-горе, в случая фамилното име на този човек, и съответно на синовете му, всъщност е Скаршгорд - на шведски, след "r" или "l", буквата "s" се чете като "ш" (например Ларшон, а не "Ларсон", и Емил от Льонеберя, а не "Емил от Льонеберга"). --Христомир Раков (беседа) 23:38, 18 ноември 2018 (UTC)
thread_title: Името
Беседа:Елена Българска

message: Какво е това кралица и царица на сърбите, сякаш в това монархическо образувание няма други а само сърби. Това по стандарта на 19 век, може и да мине, ама по сегашно историческо в никакъв случай. Тогава е имало друг светоглед.
thread_title:  Титла 

message: Защо беше изтрито без обяснение допълнението за мощите на царица Елена ( Св Елисавета) включително и снимката на  мощехранителницата с ръката в един манастир на Которския Залив. ??? Инфомрацията за мощите е коректно цитирана от статия на прф. Пламен Павлов!!! Ако и него не считате за надежден източник, незнам?! Bichoes78 (беседа) 15:22, 28 септември 2022 (UTC)
replies: text: @Bichoes78, за изтриването на информацията, за която претендирате, че е от Пламен Павлов, е обяснено в резюмето. Вече сме обсъждали начина, по който цитирате. На Беседата Ви @Протогер Ви показа как. Сравнето го с Вашето: Пламен Павлов. Две християнски реликви от средновековна Дукля (дн.Черна Гора), свързани с видни българи. Ако продължавате, да не цитирате коректно, как могат да бъдат проверени Вашите твърдения?--Akeckarov (беседа) 13:06, 5 октомври 2022 (UTC)
replies: text: :А снимката на мощите защо я махнахте?  Bichoes78 (беседа) 17:04, 5 октомври 2022 (UTC)
replies: text: ::Само за сравнение в английското уики си стои и тя и текста и никой не ги е махнал. Какво ви пречеше снимката, не искате българските потребители на уикипедия да знаят за нея ли?  Bichoes78 (беседа) 17:06, 5 октомври 2022 (UTC)
replies: text: :::Bichoes78, можете ли да коментирате причините, поради които посочвате "източниците" си по подобен начин? Конкретно, моля.--Simin (беседа) 17:59, 5 октомври 2022 (UTC)
replies: text: ::::Не може, явно. Bichoes78, колкото до "снимката на мощите", това е нещо качено от Вас, отново без сериозен източник. Качили го бяхте и на английската Уикипедия. Вече не е там. Упоритият Ви отказ да сте коректен към източниците предполага съмнение към всичко,което правите.--Akeckarov (беседа) 09:59, 10 октомври 2022 (UTC)
thread_title:  Мощите на царица Елена
Беседа:Трапоклово

message: Има българско бесарабско село Тропокло, основано 1830, през 1862 преселено в Таврия (:ru:Гирсовка (Приазовский район)). Вероятно изселниците са от Трапоклово, но не намирам източник в момента. --Спас Колев (беседа) 11:12, 11 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Изселване в Бесарабия
Беседа:Тире

message: Колега с ID 212.5.158.253 поиска източник за текста от статията "в българската пунктуация няма необходимост да се използва т. нар. (в английски език) m-dash (—)". За източник може да се посочи общо българската граматика, според която в нашия правопис има само две тирета – късият дефис (свързващо тиренце, което винаги се пише без спейсове от двете му страни) и същинското (разделително) тире, което пък винаги се пише със спейсове. Трети вид тирета няма. Обичайната практика е тирето да е със средна дължина ("–", n-dash по английската терминология). Чрез IT-технологиите обаче у нас навлезе и едно по-дълго тире ("—",  m-dash). Функцията му е същата като на обичайното тире, но то изглежда прекалено дълго със задължителните за българския правопис спейсове от двете му страни (в английската типография m-dash обикновено е без спейсове). Въпреки това мнозина го използват, но е явно, че за необходимост от английското дълго тире не може да се говори.--George (беседа) 19:11, 13 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  За m-dash
Беседа:Румънска пропаганда сред куцовласите

message: део о Арматолима, прорумунским јединицама код влашког становништва у Македонији. Румунска тврђава је био град Бер (Верија).
има неколико извора па коме се преводи са румунског и куцка:
ево и један текст на енглеском:
--109.245.80.244 00:22, 14 октомври 2014 (UTC)
thread_title: Недостаје вам у тексту
Беседа:Ресенчани

message: Според мен единствено число на ресенчани не е ресенчанец. И обратно. Сравни например: мексиканец -> мексиканци, италианец -> италианци, иранец -> иранци, ирландец -> ирландци, исландец -> исландци и т. н. Xakepxakep (беседа) 18:17, 16 октомври 2014 (UTC)
replies: text: Напротив, провери го просто в Гугъл . --Мико (беседа) 19:06, 16 октомври 2014 (UTC)
replies: text: : А може ли да е „ресенец“? --Rumensz (беседа) 15:14, 17 октомври 2014 (UTC)
replies: text: :: Може :) Григор Пърличев така казал за брата на Симеон Радев: "Сакам да го видам ресенецот!" Tropcho (беседа) 16:14, 18 октомври 2014 (UTC)
replies: text: :::Хаха, охридският говор не е най-подходящият пример за мейнстрийм практики.--Алиса Селезньова (беседа) 17:04, 18 октомври 2014 (UTC)
replies: text: ::::Не съм съвсем сигурен, че формирането на съществителното по този начин е нещо типично само за охридския говор. Ако гледаме чичко гугъл ресенец е поне толкова популярно колкото ресенчанин или ресенчанец. И Радев го използва , а той пише на книжовен български, и разни ресенски журналисти . Има го и в литературния език: примерно Шумен --> шуменец, Китен --> китенец, Русе --> русенец, Варна --> варненец и т.н. Разбира се множественото число съответно няма да е ресенчани а ресенци. Същевременно плевенчанин струва ми се е много по-разпространено от "плевенец", така че ми е трудно да изведа някакво правило. Може би и двата варианта са верни. А аз малко почвам да се чудя дали въобще има нужа да се пояснява на страницата каква е формата за единствено число. Tropcho (беседа) 16:53, 19 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  ед. ч. <-> мн. ч.
Беседа:След десет години

message: Пометьте в статье, что этот альбом выходил в 2000 году на CD - каталожный номер UBP-028, на Discogs есть о нем страница. (Извиняюсь, что не по-болгарски пишу, не знаю языка. И привет болгарским меломанам от советских и российских :)
thread_title:  Издание альбома на CD
Беседа:Съни Сънински

message: В българскоезичната Уикипедия бутонът за редактиране е на английски. Няма ли как да се направи на български? Не всички редактиращи знаят английски. Xakepxakep (беседа) 23:02, 16 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Странен проблем
Шаблон беседа:Infobox медицински работник

message: Сега за сега слагам всичко общо, включително лечители, терапевти, макар че не е много вярно, но не ми се занимава, първо искам да го оправя този. А и освен това лечител, терапевт пак ще са със абсолютно същите параметри. --Alexd (беседа) 10:33, 17 октомври 2014 (UTC)
replies: text: Все пак ги разделих шаблоните и ще се опитам да разпределя практиките между тях. --Alexd (беседа) 10:43, 17 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Професии и практики 

message: По-правилно би било, ако шаблона си е общ -  (общо име за всички медицински лица), а да има отделни анкети за професиите, където е нужно. Както е и в други шаблони. --Rumensz (беседа) 13:56, 17 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Сборен шаблон
Беседа:Политически спектър

message: Твърдението "намесата на държавата преразпределя грубо и безогледно икономическите блага" е емоционално оценъчно и като такова не може да се приеме за обективно и отговарящо на енциклопедичните критерии. По специално думите "грубо и безогледно" говорят за емоционалност и пристрастност.
replies: text: Готово - поисках източник за спорните твърдения.--Алиса Селезньова (беседа) 12:00, 18 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Като цяло статията е полезна, но леко пристрастна.
Беседа:Рихард Давид Прехт

message: моля Администраторите да изчакат до окончателния превод!
(за съжаление описанието за превод е много затрудняващо. четох и на немски, но има различия.)
--Kamenartce (беседа) 20:18, 17 октомври 2014 (UTC)
replies: text: Във връзка с този проблем Ви писах на Вашата беседа. --Молли (беседа) 20:23, 17 октомври 2014 (UTC)

text: Сложих непреведената част от статията в html коментар  По този начин непреведеният текст не се показва без да е изтрит от статията. --Сале (беседа) 15:49, 20 октомври 2014 (UTC)

message: ако някой е против превода на страницата нека прочете първо:
https://de.wikipedia.org/wiki/Richard_David_Precht
https://en.wikipedia.org/wiki/Richard_David_Precht
--Kamenartce (беседа) 20:25, 17 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Рихард Давид Прехт е известен в Европа и има преведени на български книги!
Беседа:Едуард Бах

message: Съгласно У:БИ: „Статиите в Уикипедия трябва да бъдат основани на благонадеждни публикувани източници“, отговарящи на посочените „аспекти за благонадеждност“. Съгласно У:КНИ: „Уикипедия е енциклопедия, а не форум за реклама и самореклама.“ 
В тази връзка предлагам да бъдат премахнати въведените "Външни препратки" и да се добави шаблон "без източници".--Предният неподписан коментар е направен от Natan76 (приноси • беседа)  10:32, 15 март 2017‎
replies: text: Правилно. Вече сте го направили. Давайте по-смело ако видите и други подобни (със сигулност има). Само не забравяйте подписа в беседите, за да е ясно кой е събеседника.--Vodnokon4e (беседа) 01:31, 16 март 2017 (UTC)
thread_title:  Източници не отговарящи на правилата в Уикипедия
Категория беседа:Защитени лечебни растения

message: Привет! На какъв принцип е създадена настоящата категория? Някои от растенията в нея действително са лечебни, по смисъла на Закона за лечебните растения; къде обаче са категоризирани като "защитени"? Elizaiv22 (беседа) 14:02, 25 септември 2022 (UTC)
replies: text: Автора не е активен от почти две години. --Luxferuer (беседа) 14:08, 25 септември 2022 (UTC)
replies: text: :Мерси за ъпдейта, аз все пак ще изчакам, ако някой активен редактор има теория по въпроса, преди да я предложа за изтриване. Защото си има и защитени растения по Закона за биоразнообразието, но тези тук масово нямат такъв статут. Или ще видя кои имат статут и на лебечни, и на защитени, и ще редактирам категориите. Elizaiv22 (беседа) 14:36, 25 септември 2022 (UTC)
Защитени лечебни растения в България. Би трябвало и категорията да се нарича така. Категория:Защитени лечебни растения в България. Едно растение, за което има статия и фигурира в списъка да се слага и в категорията. --Luxferuer (беседа) 19:50, 25 септември 2022 (UTC)

text: Тази може да остане ако се отбелязват и растения, защитени в други страни, а Категория:Защитени лечебни растения в България де една от подкатегориите и. --Luxferuer (беседа) 19:56, 25 септември 2022 (UTC)
replies: text: :Може, просто трябва да засечем кои се повтарят и в двата закона, защото лечебните растения по принцип си се берат, култивират и пр., за разлика от защитените, и двете понятия не са непременно свързани. Elizaiv22 (беседа) 20:04, 25 септември 2022 (UTC)

text: Хм, да де ама откъде идва това "защитени" и в името на статията? Защитени са само тези по чл. 14 от Закона за лечебните растения, които попадат и в обхвата на Закона за биоразнообразието, останалите не. Elizaiv22 (беседа) 20:03, 25 септември 2022 (UTC)
replies: text: :Глава 1 според единият закон, Глава 2 според другия. В тази статия Защитени лечебни растения в България. В началото може да се упомене, че се касае за диворастящи (за култивираните вероятно другаде са уредени правилата). Категория:Защитени лечебни растения в България също да има две подкатегории според съответния закон. Само трябва да се изготви допълнение на списъка (глава 2) според з. за биоразнообразието (ако се намери този закон). Защитени според Закона за лечебните растения от 26 юли 2013 година.--Luxferuer (беседа) 20:18, 25 септември 2022 (UTC)
replies: text: ::Разбира се, че може за се намери закона за биоразнообразието, той не е таен =) . А ЗЛР е от 2000 г., не знам откъде е дошло това 26 юли 2013 г. Ти имаш ли представа? Elizaiv22 (беседа) 20:56, 25 септември 2022 (UTC)
Тогава беше дата на последното изменение. Сега има ново изм. ДВ. бр.17 от 26 Февруари 2021г. и списъка трябва да се актуализира.--Luxferuer (беседа) 21:08, 25 септември 2022 (UTC)

text: След Отровни, Защитени и Алергизиращи, мога да се наема и с тези за биоразнообразието, макар и след упреците за отровните. --Luxferuer (беседа) 21:17, 25 септември 2022 (UTC)
thread_title:  Име на категорията
Беседа:Традиционна медицина

message: Определението, което давам тук е малко по-стеснено от това дори на Световната здравна организация, доколкото не съм убедена, че практики от типа на вуду, макар и традиционни за някои общества би трябвало да влизат в идеята за народна медицина, тоест специално българското ни разбиране по тематиката изключва подобни... простотии. --Alexd (беседа) 10:42, 18 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Определение
Беседа:Райнфелден

message: В немски няма дифтонг „ей“ (освен в чуждици от английски), има само „ай“. Реката Rhein се изговаря на немски „Райн“. У нас е прието Рейн – или заради немския правопис, или по руски образец. Но производни имена като настоящото се предават фонетично. Местя като Райнфелден. --Cmrlbg (беседа) 04:20, 24 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  изписване
Беседа:Петър Хубчев

message: Поправих отбора на Хубчев - мисля че никога не е играл в Литекс или Лекс а само в Осъм.--Предният неподписан коментар е направен от анонимен потребител с адрес 79.134.186.104 (беседа • приноси) 20:18, 25 октомври 2014‎
thread_title:  Поправка
Беседа:Българска академия на науките и изкуствата

message: Историческата Българска академия на науките и изкуствата (1940-1947) е правоприемник на Българското книжовно дружество, преименувано през 1911 г. в Българска академия на науките. Тя не е била закрита през 1947 г., както се твърди в статията и в сайта на съвременната БАНИ, а е възстановила името си БАН, под което съществува и до днес. Статията се нуждае от цялостно пренаписване въз основа на благонадеждни източници. Поздрави, Digital worm (беседа) 20:06, 26 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Недостоверни исторически твърдения
Беседа:Хелоуин

message: Хахаха, статията си е супер така, нищо няма да променям. И субкултурата е култура Litev (беседа) 16:31, 31 октомври 2014 (UTC)
thread_title:  Мнение 

message: В момента Вси светии води до тази страница, което не е правилно. Католическият празник е ден по-късно, на 1-ви ноември и е много важен - католическата задушница. Според мен трябва да има отделна статия, както в повечето други езици. --Boll Weevil (беседа) 10:45, 1 ноември 2020 (UTC)
replies: text: Готово.--Zhoxy (беседа) 13:37, 26 декември 2020 (UTC)
thread_title:  Препратка от "Вси светии"
Беседа:Никола Падарев

message: Тука пише роден в 1842. --Алиса Селезньова (беседа) 08:24, 3 ноември 2014 (UTC)
И привърженик на Демократическата партия не е ли синът му Никола Николов Падарев?--Алиса Селезньова (беседа) 08:26, 3 ноември 2014 (UTC)
replies: text: Много интересно. Тази рождена година (1829) хич не ми се връзваше. 1842 си е съвсем в реда на нещата. Не съм предполагал, че е имал син, който носи неговото име. Явно данните за двамата сме ги смесили и трябва да ги прецизираме. Значи напълно е възможно да е починал в 1895 година.--Кочев (беседа) 12:06, 3 ноември 2014 (UTC)
replies: text: :Снощи прегледах обстойно книгата на Георги Георгиев  „Македоно-одринското движение в Кюстендилски окръг (1895-1903)". Определено всички изнесени факти в статията за периода след 1878 година се отнасят за единствено Никола Петров Падарев. Наистина в определен период е бил привърженик на Демократическата партия. Със сигурност е починал след 1902 година. Тук откривам някои данни за него и фамилията: , но не ми се струват надеждни. Могат само да ни дадат насока на диренето на нови факти.--Кочев (беседа) 08:46, 4 ноември 2014 (UTC)
thread_title:  Рождена дата 

message: Точната дата на смъртта на Падарев не е известна. Известно е , че умира след 1902 година. Това е видно от самата статия, а и от предходната тема в беседата. Моля, коригирайте грешката!--Кочев (беседа) 10:48, 12 май 2015 (UTC)
thread_title:  Дата на смъртта
Беседа:Веселина Пършорова

message: Предложението е гласувано, но не е прието! --Rumensz (беседа) 13:42, 4 ноември 2014 (UTC)
replies: text: Даже не съм разбрал, че е имало гласуване. Ами чудя се дали да не говоря и със самата нея да видя тя какво мисли по въпроса. --Batman tas (беседа) 21:39, 4 ноември 2014 (UTC)
replies: text: : Принципно погледнато не знам докъде ще се стигне, ако се тръгне по пътя на личните разговори с лицата от статиите. Все пак те присъстват като публични имена във връзка с работата им. Но би било полезно, ако българската гилдия направи нещо за техните по-пълни биографии, било тук, било на официалния им сайт. --Rumensz (беседа) 06:04, 5 ноември 2014 (UTC)
replies: text: :: Изтрийте го, не ни трябва вече тази статия. Да си отива. Трийте я, не ми трябва. --Krisi tranchev.1999 (беседа) 04:41, 6 ноември 2014 (UTC)
replies: text: ::: Аз имах предвид, ако тя може да даде някакъв източник, защото просто няма в нета. --Batman tas (беседа) 14:49, 6 ноември 2014 (UTC)
thread_title:  За изтриването
Беседа:Аутсорсинг

message: Заглавието „Износ на производство“ е некоректно съставено, защото „износ на производство“ на български може да се тълкува също и като износ, изнасяне на произведена продукция, производство. Освен това аутсорсингът, както е по-коректно да се нарича, може да касае услуги, например IT услуги, тогава вече е изключено да говорим за производство.--BioPupil (беседа) 07:01, 5 ноември 2014 (UTC)
replies: text: Среща се и като "изнесени услуги" -- Ket (беседа) 07:11, 11 декември 2020 (UTC)
thread_title:  Заглавие
Беседа:Анаялейтър

message: "Анаялейтър" написано на кирилица изглежда просто гротескно. Освен че навежда на анални асоциации, такова изписване не върши никаква работа - никой нито ще пише, нито ще търси имена на групи, написани по такъв абсурден начин.
Даже сърбите и руснаците отдавна не се излагат така кифладжийски с писането на имената...
replies: text: Значи първо ще те помоля да се подписваш. Защото по-голяма излагация от това за юзър, регнат преди 10 години... здраве му кажи.

text: По същество, не виждам нищо абсурдно, още по-малко излагащо в това дадено име да се изписва на единствената официална система в българския език, а именно кирилицата. Предполагам, че има пренасочка от латинското име към тази статия. Ако няма, можеш да създадеш. Ако смяташ, че името не е транслитерирано по правилен начин, също можеш да предложиш какво да се промени.--Rebelheartous (беседа) 08:42, 6 ноември 2014 (UTC)
replies: text: : Просто си давам приноса към постепенната трансформация към предаване на имената без изчанчване, която е неизбежна.

text: : Доводите са много прости

text: :  - Писмеността не е грамофон и няма за цел да предава звученето, а смисъла, т.е. да осигури еднозначност.

text: :  - Чуждите езици така или иначе имат различен звуков инвентар от българския, така че предаването на звученето е невъзможно, още по-малко еднозначно такова

text: :  - Единствения начин за писмено предаване на български на чужди имена е чрез българизация или адаптация, което обаче не е възможно поради огромното количество чужди имена. Примери за адаптация - London - Лондон, Roma - Рим, Солун и т.н.

text: :  - "Анаялетърската" "транскрипция" е чужда на българската традиция - достатъчно е да се прочетат писмата на Ботев, за да се види че човека си предава имената в оригинал - френски, румънски, немски...Концепцията на "Анаялейтъра" е развита след 9-ти :: :: септември, за не изглеждат милиционерите и партийните секретари чак толкова прости, колкото са били. 
Craig72 (беседа)
thread_title:  Името
Беседа:Красимира Стоянова

message: Не съм наясно - как се определя кои от множеството снимки на Красимира Стоянова, налични в I-Net'а, могат да бъдат качени тук. Които са 'в час', можете ли да попълните лакуната?--Вятич / Пт.Анат.Д / 15:53, 8 ноември 2014 (UTC)
thread_title:  Снимка