lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Беседа:Уинстън Грум

message: Откъде са данните за съпругите? В английската се споменава само Сюзън (Susan). В цитираните биографии за личен живот на Грум не се споменава нищо. Не би било лошо да се даде някакъв източник за тези данни. 
Conversations with the Enemy е написан в съавторство (с Duncan Spencer) - този факт е отразен в два от цитираните в статията източници. Поздрави.--Mmm-jun (беседа) 17:38, 17 септември 2017 (UTC)
replies: text: Съавторът е посочен в списъка, а за съпругите сложих 2 източника. Тази Сюзън нещо не е вярна. --Rumensz (беседа) 18:17, 17 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Личен живот и съавторство
Беседа:Русалка

message: Българските самодиви се различават от други подобни женски свръхестествени щества, почитани от славянските народи по това, че са ловджийки и ездачки, лечителю имат двойствено отношение към хората. Източнославянските митични образи от този по дък са зли и отмъстителни. Русалките са вечно млади и красиви, със зелени коси, люлсе на дърветата, танцуват и пеят на брега на реката, отвличат жертвите си в подводното царство. Явяват се в полунощ и по обяд. Който ги види или чуе, се разболява и умира. Те нямат стопанска функция на пазители. Живеят в реките, а през Троицина неделя, Русальная  неделя, или от Троица до Петровден ходят по земята, бягат по поля и гори и живеят в стари дървета. Според С. А. Токарев русалките са олицетворение на определени природни явления и тясно свързани с водната стихия и растителността, а връзката им с полето ги характеризира и като покровителки на плодородието. Според Д. Зеленин русалките са души на мъртвородени и некръстени деца и жени починали от неестествена и преждевременна смърт.
Разновидност на русалката на север е полудницата — красива висока девойка, облечена в бяло. Тя ходи по време на жътва и наказва всеки, който работи по обяд, той получава силно главоболие и припадък. Полудницата е позната и във вярата на западните славяни, а у южните — на словенците. Според някои сведения личи, че е била известна и на българите. Както вече се каза, в някои райони е познато вярване за самодива, която се явява точно по обяд, а в апокрифни молитви се споменава плаедница. У поляци и лужичани не се срещат вярвания за вили. То е известно на част от чехи и словаци. Поверия в аналогични митични персонажи са познати и у други народи.
Посочването на някои черти от вярванията в женски същества у другите славянски и балкански народи показва, че самодивите притежават черти, които ги сближават с русалките, но и съществено ги отличават от тях. Преди всичко българските самодиви имат междинна позиция между живота и смъртта, те са и благоразположени към хората, лечителки, докато подобните същества у източните славяни са зли и отмъстителни и свързани повече със смъртта, с втория член на опозицията живот — смърт. Само отделни черти от образа на самодивите, които ги представят като дарителки на плодородие, могат да бъдат отнесени към русалките. Образът на самодивата се формира окончателно след идването на славяните на Балканския полуостров, под активното въздействие на античната традиция.
Източник: Българска народна митология. — Издателство "Наука и изкуство", 
София 1993 — с. 158–159
--Лобачев Владимир (беседа) 22:25, 17 септември 2017 (UTC)
* Вижте също: :c:Category:Mermaids — :c:Category:Rusalka; :ru:Морская дева — :ru:Русалка. --Лобачев Владимир (беседа) 13:54, 18 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Русалка в митологията
Шаблон беседа:Отговор до

message: Преместено от У:Р. --08:07, 19 септември 2017 (UTC)
----
Понеже понякога стават обърквания, нека напомня: споменаването на редактор (т.е. включване на връзка към личната му страница), включително чрез шаблона  работи само ако в същата редакция има и подпис, т.е. четирите вълнички. Това в частност означава, че ако допълните имена към даден „пинг“, без да си замените стария подпис с нови вълнички, пингването няма да проработи. Промяната само на подписа също няма да има ефект. Условието редакторът да получи уведомление е едновременно, в една и съща редакция да е направена връзка към потребителската му страница и да присъстват четирите вълнички.— Luchesar • Б/П 13:11, 21 август 2017 (UTC)
replies: text: Лъчо, благодаря, не знаех за тази подробност и ми беше полезно. (Може би си струва да го добавим и в страниците Уикипедия:Потребителски подпис и Уикипедия:Беседа (които пък на свой ред се нуждаят от яко освежаване )). Спири ··· - - - ··· 15:20, 21 август 2017 (UTC)
thread_title:  За споменаванията и шаблона „пинг“
Беседа:Без спирачки (филм)

message: Описанието на филма не е копирано от Интернет. Една част е от френска уикипедия, а другата от мен написана. Всеки, който може да напише по- подробен сюжет за филма да заповяда.
thread_title:  Сюжет 

message: Този филм е невероятен. Смехът ще е на първо място гледайки този филм! 
IMM (беседа) 09:30, 19 септември 2017 (UTC) Marinovv
thread_title:  Рейтинг
Беседа:Възражение по съвест

message: Променен бе представителният текст на филма. Сега вече читателите ще бъдат улеснени буквално! IMM (беседа) 10:09, 19 септември 2017 (UTC) Marinovv
replies: text: Моля, да не използвате беседите всеки път, когато обновите дадена статия. Беседите служат най-вече за дискутиране на проблеми по съдържанието.--Rebelheartous (беседа) 11:48, 19 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Променен текст
Беседа:Университетско издателство „Св. Климент Охридски“

message: По отношение на взаимоотношенията с Фонда е достатъчен само финансовия отчет за 2016 г., тъй като с таблицата му в Приложение 3 и 4 са описани разликите по години. --Rumensz (беседа) 18:30, 20 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Източници
Беседа:Апсанска кула

message: Координати? --ShockD (беседа) 08:41, 21 септември 2017 (UTC)
replies: text: Ако ги знаеш - сложи ги .--Мико (беседа) 08:48, 21 септември 2017 (UTC)
replies: text: :А, не – рекох да не са забравени, щом има описание на мястото и карта . --ShockD (беседа) 09:02, 21 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Координати
Беседа:Петър Вранчев

message: Само да уточня, че тези неща с губенето на разсъдъка може да са малко преувеличени. Кой тогава му написва спомените през 1968 г.? Четох нещо от тях и не изглежда да са писани от човек, който е изгубил разсъдъка си.--Ilikeliljon (беседа) 14:36, 23 септември 2017 (UTC)
replies: text: Може би формулировката в момента е технически неточна, аз го разбирам като временна неадекватност. Източникът е свидетелство на следовател от ДС по време на вътрешно разследване през 50-те. --Спас Колев (беседа) 12:17, 26 септември 2017 (UTC)
replies: text: : Важно е какво е, защото губене на разсъдък означава нещо постоянно, докато временна неадекватност е съвсем отделен въпрос. Само, че явно в книгата са се опитали да му придадат по-голяма сила, отколкото има.--Ilikeliljon (беседа) 18:49, 26 септември 2017 (UTC)
replies: text: :: В книгата само е цитиран следователя. --Спас Колев (беседа) 10:23, 28 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Загуба на разсъдъка
Беседа:Срамно окосмяване

message: Това не е ли пубисно окосмяване? Поне в Google Books намирам такива резултати, а за срамни косми – нищо. --ShockD (беседа) 19:59, 23 септември 2017 (UTC)
replies: text: Не съм запознат с това под кое име е по-правилно да бъде статията, аз го знам като Срамно окосмяване, а и гледам pubic от английската статия е срамно/пубисно. Но ако ще се мести към пубисно, то и срамно възвишение ще трябва да се премести в пубис.  --Termininja ✉ 18:01, 24 септември 2017 (UTC)
replies: text: :  И аз не съм запознат, но попаднах на това. Тук са съответно пубисно окосмяване и срамно възвишение. Не казвам, че само това е вярно, но е хубаво да има проверимост на термините/заглавията. --ShockD (беседа) 18:32, 24 септември 2017 (UTC)
replies: text: ::Ами "пубисно" идва от латинското му наименование, а "срамно" е на български. И двете са верни и в двата случая на статиите затова добавих и другото наименование. --Termininja ✉ 18:43, 24 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Име
Беседа:Константинос Симеофоридис

message: Не знам поради каква причина наричате употребата на "в" пред година - "неправилна употреба на предлог". Лично смятам, че напълно подходящ. --Мико (беседа) 10:17, 24 септември 2017 (UTC)
replies: text: Лично аз смятам, че е напълно неподходяща, остаряла, тромава и по-скоро разговорна употребата на предлога "В"  (със значение за темпорално отношение) пред година. В книжовния език и езиковата практика като цяло се налага конструкцията "нещо се случва през еди-коя си година, през еди-кой си век, през еди-кое си хилядолетие или през втората половина на (месеца, годината и т.н.)", например Роден съм през 2002 г., Електрическата крушка е открита през 1872 г. С темпорално значение предлогът "В" се използва само за точен момент от времето или по-малка част (отрязък) от времето (от денонощието, от седмицата), например "в ранни зори; в 9,00 ч., в петък". Все пак при изразяване на темпорални отношения двата предлога са семантично близки, но не еднакви, и при употреба често могат да се сбъркат. Наистина е възможно да се срещне и употреба от типа "в еди-коя си година", но рядко и по-скоро в определен речеви и текстов контекст и най-вече в текстове докъм първата половина на 20 в., когато този предлог често се е употребявал по този начин. Такава употроба днес обаче е силно ограничена. Поздрави!!! - Nauka (беседа) 13:15, 24 септември 2017 (UTC)
replies: text: :Излагате личното си мнение. Ще изложа и аз моето - намирам предлога за напълно естествен в езика, затова съм го и употребил. Мога да цитирам десетки български писатели употребяващи го. В този смисъл не виждам причина за промяната му базирана върху личното мнение на друг редактор. --Мико (беседа) 13:26, 24 септември 2017 (UTC)
replies: text: ::Всички редактираме и пишем, изхождайки до голяма степен от личното си мнение, колега, и не смятам, че да твърдите точно обратното за себе си, е правилно. Иначе може да цитирате писатели, колкото си искате, в това за мен няма никакъв проблем. Nauka (беседа) 13:37, 24 септември 2017 (UTC)
replies: text: :::Не мисля, че разбрах първото Ви изречение. Но така или иначе, мисля се разбрахме. --Мико (беседа) 13:49, 24 септември 2017 (UTC)
thread_title:  В
Беседа:Токов трансформатор

message: Здравейте,
Тъй като не съм автор на страницата "Токови трансформатори", а прочетох, че само автор може да редактира пиша тук какво съм видял, че е за поправка и който има право, може да го поправи. В частта "Измерване и грешки" - било "че 4000 А на вторичната страна" става "че 4000 А на първичната страна":
Поздрави
--Данаил Олегов Данаилов (беседа) 13:46, 25 септември 2017 (UTC)
replies: text: Здравейте, Данаил Олегов Данаилов! Ще се радвам, ако посочите къде сте видяли този текст, защото не е вярно. Всеки може да пише и да редактира, разбира се като посочва достоверни източници за фактите. Поздрави, Спасимир (беседа) 13:54, 25 септември 2017 (UTC)

text: Забележката е уместна – оправих го. Можете да редактирате почти всяка страница в Уикипедия като кликнете на бутона „Редактиране“ или „Редактиране на кода“ над заглавието. Отделно, аз за пръв път чувам намотките да се наричат „страни“, но да речем че се подразбира за какво иде реч. --ShockD (беседа) 14:00, 25 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Относно страница "Токови трансформатори"
Категория беседа:ЕЛП

message: Какъв е замисълът на тази категория? --ShockD (беседа) 12:45, 27 септември 2017 (UTC)
replies: text: Сигурно се получила при преместването. Понеже преместих Европейска лява партия, преместих и ЕЛП на ПЕЛ, ама май не ми се е получило... --Callinicus (беседа) 07:27, 29 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Въпрос
Беседа:Трета позиция

message: Връщам редакциите, защото те повтарят по-предни грешки при оформянето на източниците. Те не могат да са в дадения вид. Текстът си го оправяйте. --Rumensz (беседа) 19:02, 27 септември 2017 (UTC)
replies: text: Няма основание да не могат (!?!) да са в този вид. Няма правило за оформлението в който и да е вид. Ако твърдиш обратното – докажи го. Това не е грешка. Напротив. Това е много удобен начин за статии с множество повтарящи се препратки и с библиография предимно от печатни издания. --Stalik (беседа) 19:11, 27 септември 2017 (UTC)
replies: text: : Няма какво да доказвам. Сега източниците се повтарят и то с идиотското искане на страници, които са дадени като източник. Така, че доказвай ти! --Rumensz (беседа) 19:38, 27 септември 2017 (UTC)
replies: text: ::Имаш. Посочи кое е това „правило“. Още веднъж – няма такова правило за източниците. --Stalik (беседа) 20:02, 27 септември 2017 (UTC)
replies: text: ::: Моля потребител  да обясни на потребителя Stalik, че направената от мен редакция просто повтаря формата на статията в английската уикипедия. --Rumensz (беседа) 18:30, 28 септември 2017 (UTC)

text: ::: И аз не знам за правило, но според мен използването на шаблони за източници е подобрение на статията - от гледна точка на по-доброто структуриране на данните, както и на визуално оформяне съгласно конвенциите на НБКМ. --Спас Колев (беседа) 07:54, 30 септември 2017 (UTC)
thread_title:  Върнати редакции
Беседа:Спасители на плажа (филм)

message: Тази страница съдържаше информация за предстояща премиера. Филма отдавна е излязъл на бял свят и страницата се нуждаеше от корекция. IMM (беседа) 19:51, 1 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Оформление
Беседа:Алън Силвестри

message: Каква е идеята на изписването в скобките?--Rebelheartous (беседа) 07:45, 3 октомври 2017 (UTC)
replies: text: Каквато и на останалото - да дава информация. Пряк достъп до обичайното изписване (ако някой тръгне да търси допълнителна информация), маркира родния език, показва евентуални аномалии в транскрипцията. Сигурно има и други употреби, за които аз не се сещам в момента. Факт е, че се практикува в основните езикови версии на Уикипедия. --Спас Колев (беседа) 05:57, 4 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Имена в оригинал
Беседа:Пакърд Бел

message: Връщам редакцията на Rebelheartous,  тъй като (най-малкото) статията е създадена с Packard Bell. Освен това, накратко, използването на оригиналните имена на фирми и др. под. не противоречи на никакви правила.--Zhoxy (беседа) 10:36, 3 октомври 2017 (UTC)
replies: text: Няма значение как е създадена статия. Тя може и като Макдоналдс да е създадена, но това не означава, че трябва да оставим грешното наименование.--Rebelheartous (беседа) 11:04, 3 октомври 2017 (UTC)
replies: text: : Оригиналът на името на фирмата е Packard Bell. Тя няма друго име. Грешка е да я кръщаваме с произношението на български – то не е име.--Zhoxy (беседа) 11:19, 3 октомври 2017 (UTC)
replies: text: :: Неслучайно наблюдавам зорко редакциите ви. Наистина има нужда.--Rebelheartous (беседа) 11:25, 3 октомври 2017 (UTC)
replies: text: ::: Знам, мислех го за нормално, защото има какво да научите.--Zhoxy (беседа) 11:31, 3 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Връщания
Беседа:Свети Маврикий (Анже)

message: На български и светецът Маврикий (светец), и императорът Маврикий (Византийска империя) са с К, а не с Ц. Мавриций е само държавата на едноименния остров. Катедралата в Анже е посветена на светеца, така че би било логично и правилно да върнем старото изписване. В житието на светеца също е употребена формата „Маврикий“, вж и тук. Ако някой редактор е против, моля да изложи доводите си. - Йета (беседа) 15:54, 3 октомври 2017 (UTC)
replies: text: И двете статии са без източник на български език. Докато няма такъв, и благонадежден, въпросът за транслитерацията на името не е решен. −PetaRZ ¬ 15:58, 3 октомври 2017 (UTC)
replies: text: : Император Маврикий се споменава именно под това име на български в превода на „Хронографията“ на Лъв Граматик, включена в ГИБИ (вж бележката под черта тук). Тук са намерени 15 резултата с търсене "Маврикий", като сайтът се поддържа от историци и е базиран изцяло на исторически източници. Така е и в книгата „Византийските василевси“ на Иван Божилов. Светецът се споменава именно като Маврикий в житието му на български, което цитирах по-горе. По-късно ще включа тези източници в съответните статии. - Йета (беседа) 16:36, 3 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Маврикий/Мавриций
Беседа:Златните хитове на Преслава

message: Статията е микромъниче, защото е съставена от едно изречение. Предполагам си запознат, че шаблоните и списъците не се считат за част от текста. --ShockD (беседа) 07:17, 6 октомври 2017 (UTC)
replies: text: Уважаеми колега, дали наистина сте чел двете страници-указания, които посочвате, вкл. Специални:Кратки_страници (особено!). Е, Марчел Юреш има 2 изречения, което според У:М е достатъчно. Дори за Химозин. Ако проблемът е в броя изречения - ще бъде решен веднага. Но, ако е в отношението към обекта от поп фолка, нещата излизат извън нормалното. --Rumensz (беседа) 17:16, 6 октомври 2017 (UTC)
replies: text: : Дал съм една страница - коя е втората, която казвате, че съм дал? И не, не съм чел Специални:Кратки страници, основно, защото там няма нищо за четене - това е специална страница. Относно горните страници - да, можете да ги отбележите като микромъничета, никой не ви спира. Да считам ли спора за решен? --ShockD (беседа) 17:23, 6 октомври 2017 (UTC)
replies: text: :: Да не избързваме - страницата е У:М (кратки страници), към която сочи определението на Микромъниче. Там обясняват какво е то. Така че, никъде няма заложено, че "шаблоните и списъците не се считат за част от текста". По този въпрос, примерно, имаше дискусия за статиите създадени с Бота на Нинджата. Та пак ще попитам - проблема в броя на изреченията ли е, или не? --Rumensz (беседа) 17:51, 6 октомври 2017 (UTC)
replies: text: ::: Оставете, колега, няма смисъл... --ShockD (беседа) 18:38, 6 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Микромъниче
Беседа:Казуо Ишигуро

message: Името на японски се пише и чете Казуо, на английски също.--Я.Запрянов (беседа) 21:11, 8 октомври 2017 (UTC)
replies: text: Съгласна съм - трябва да се премести.--Алиса Селезньова (беседа) 17:18, 11 октомври 2017 (UTC)

text: Дори да е от английски, а не от японски – както вероятно правилно беше отбелязано на У:ЗА, че може да е нужно – явно пак Казуо е по-правилно.— Luchesar • Б/П 19:25, 11 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Името 

message: Като завършил японистика в СУ с магистърска степен считам, че по-добре е Кадзуо. В линка от тубата се чува Кадзуо. Xakepxakep (беседа) 23:15, 13 октомври 2017 (UTC)
replies: text: Щом сте завършили Японистика трябва да знаете как се четат йероглифите - 石 - иши: 黒 - куро: 一雄 - Казуе, и на Катакана - カズオ・イシグロ - Ка Зу О  И Ши Гу Ро. Няма знак Дз, няма и такъв звук в японския, има Дж, но не и Дз, освен при някои китайски думи навлезли в езика. Нямам големи познания по японски, но поне знам Катакана и Хирагана, затова мисля че е редно името да е Казуо.--Я.Запрянов (беседа) 06:39, 14 октомври 2017 (UTC)
replies: text: : Японската азбука е сричкова и "ズ" се произнася "дзу". Има звук "дз" в японски. Например досега не съм чул някой да казва камиказе. Зен стана дзен и т. н. Примери – бол. Има възприета от японистите система за транскрипция на японските азбуки на кирилица. Има я в Уикипедия, но не помня къде. Xakepxakep (беседа) 01:28, 17 октомври 2017 (UTC)

text: : Без да имам претенции към заглавието на настоящата статия - според :en:Help:IPA/Japanese в токийския диалект (който почти точно съвпада с книжовния японски) въпросният звук се произнася "дз". --Спас Колев (беседа) 12:14, 14 октомври 2017 (UTC)

text: Не е толкова въпросът какви звуци има или няма в името. Говорим все пак за WP:COMMONNAME. Авторът е издаван многократно на български език като Казуо Ишигуро. Следователно би следвало да възприемем този начин на изписване и тук.--Rebelheartous (беседа) 11:25, 16 октомври 2017 (UTC)
replies: text: : Признавам си, че за пръв път чух името на автора по повод на Нобеловата награда. Ако традиционно е Казуо, трябва да остане. Xakepxakep (беседа) 01:29, 17 октомври 2017 (UTC)

text: Тук в тази енциклопедия нали има някакво правило да се взема пред вид как е издаван даден автор у нас. Вижте в Гугъл, че този път преводачите са в час. Като Кадзуо е издаван, което съвпада и с япон. произношение. Също така при романизация на японския "Z" се предава с "ДЗ". По-горе човек с японистика ви кязва, че в япон. няма звук и буква за "З". Щом сте допуснали шедьоври като Сартр, защото така е издаван, спазвайте и тук това правило. 109.120.215.208 10:11, 28 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Казуо vs. Кадзуо
Беседа:Христо Логотет

message: Защо не излиза цирка от Уикиданни при датата на смъртта? --Мико (беседа) 07:12, 16 октомври 2017 (UTC)
replies: text: Не бях го добавил все още. Вече се ползва. --Стан (беседа) 10:36, 16 октомври 2017 (UTC)

message: Мисля си дали не е едно лице. Най-старият от братята Хаджиилиеви, изключително голям търговец (май дори причина за създаването на прилепския панаир, 1852), както въобще братята х. Илиеви („Градъ Прилеп“ на Георги Трайков, с. 67). След като Трайков пише за търговията на хаджи Ристе хаджи Илиев, наричайки го и само хаджи Ристе, по-нататък (с. 77-78) пише как хаджи Ристе, който бил близък приятел с битолския владика Григорий, станал към 1832-3 г. вселенски патриарх, издействал чрез него ферман за църква; точно Григорий му дал титлата Логотет, както и титлата Векилин (пълномощник) по делата на раята (1834). Още по-нататък в специален раздел пише за Хаджи Ристе Логотет (с. 92), който е от рода на чорбаджиите, живееши в центъра на града. Няма как да не си помисля дали става дума за един и същ човек, иначе двама толкова видни хаджи Ристевци? Смущаващото е, че търговецът потеглил за Виена през пролетта на 1852, всичко 12 седмици му отнело пътуването до връщането, а на надгробния кръст на х. Ристе Логотет има дата 1852, март 17. --Randona.bg (беседа) 19:24, 26 септември 2023 (UTC)
replies: text: А и Трайчев пише „за пръв път“ посетил Виена. Тоест ходил е и след 52. В таблицита с големите търговци обаче наистина нема Христо Дамянов. Не знам - усещането ми е да са различни. -- Мико (беседа) 07:02, 27 септември 2023 (UTC)
replies: text: :Възможно е. Ще взема да поставя началото на отделна статия за хаджи Христо хаджи Илиев. --Randona.bg (беседа) 19:55, 27 септември 2023 (UTC)
thread_title:  Хаджи Ристе хаджи Илиев и Христо Логотет
Чернова беседа:Ростислав Петров

message: Защо махате страницата? Bookinfobg (беседа) 21:09, 16 октомври 2017 (UTC)
Nlalev, как искате да се извърши проверка, като няма нито един независим източник? Моля, прочетете изискванията за източници (и за други неща) от линковете на Вашата беседа. --Randona.bg (беседа) 10:38, 1 януари 2023 (UTC)
thread_title:  Защо?
Беседа:ХСК Зрински

message: Името на отбора е Зрински, а не Жрински - правете разлика между z и ž! Hrvatski športski klub Zrinjski Mostar!--Предният неподписан коментар е направен от Momisk (приноси • беседа) 09:06, 17 октомври 2017 (проверка)
replies: text: --Vodnokon4e (беседа) 07:26, 17 октомври 2017 (UTC)
thread_title:  Грешно име 

message: Защо е ХСК след като втората дума е Шпортски? 109.120.215.208 09:13, 12 август 2018 (UTC)
replies: text: Няма такава дума на български - спортен.--Мико (беседа) 02:57, 13 август 2018 (UTC)

text: В подобни случаи се прави транскрипция, а не превод. Преводът се отбелязва в статията като бележка. Това правило бихте могли да го прочетете в Българските правописни речници или в Наредба 6 в Държавен вестник от 1995 г. 109.120.215.208 08:50, 13 август 2018 (UTC)
thread_title: ХШК/ХСК

message: Името е с кавички в оригинал, което може да се види на сайта на клуба. --Мико (беседа) 18:39, 23 август 2018 (UTC)
thread_title:  Кавички