Rauma

Question: Mikä on Rauman asukasluku?


Rauma () on vuonna 1442 perustettu Suomen kaupunki eteläisessä Satakunnassa. Sen asukasluku on .[1] Kaupungin pinta-ala on  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja  km² merialueita.[2] Rauman seutukunnan muodostavat Eura, Eurajoki ja Säkylä. Seutukunnan alueella oli vuoden 2009 lopussa 65 794 asukasta.
Rauma sijaitsee Selkämeren itärannalla, Euran, Eurajoen, Laitilan ja Pyhärannan ympäröimänä. Kaupunki sijaitsee 49[3] kilometriä Porista etelään ja 94[3] kilometriä Turusta pohjoiseen.
Rauma on Suomen neljänneksi vanhin kaupunki Turun, Porvoon ja Ulvilan jälkeen (viidenneksi vanhin, jos Viipuri lasketaan). Rauma on satamakaupunki, jonka ansiosta Rauman murre on saanut vaikutteita etenkin ruotsista ja englannista, mutta myös ranskasta, venäjästä ja virosta. Rauman murre ("giäl") on lounaismurre, joka eroaa selvästi Turun murteesta.[4] Rauma on yksikielisesti suomenkielinen kunta.
Raumalla on ainoana Suomessa kaksi UNESCO maailmanperintökohdetta. Pohjoismaiden suurin yhtenäinen ja hyvin säilynyt vanha puutaloalue Vanha Rauma, joka on elävä ja kaunis kaupungin keskus; täynnä museoita, kauppoja, ravintoloita ja koteja. Toinen kohteista on pronssikautinen kalmistoalue Sammallahdenmäki.
Rauma tunnetaan murteestaan, pitsinnypläyksestä, meri- ja metsäteollisuudesta. Rauma sai vuoden kaupunkikeskusta -tunnustuksen 2009[5] ja vuoden pyöräilykunta -tunnustuksen vuonna 2010.[6]
Historia
Rauman kaupunki katsotaan perustetuksi huhtikuun 15. päivänä 1442[7], jolloin Kaarle Knuutinpoika Bonde antoi Kalmarin unionin silloisen kuninkaan Kristofer Baijerilaisen nimissä Rauman porvareille oikeuden harjoittaa kauppaa ja nauttia kaikkia niitä lain ja oikeuden suomia etuja, erioikeuksia ja vapauksia mitä Turunkin porvareilla oli.[8] Rauma oli jo ennen erioikeuksien myöntämistä ollut alueen kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Tältä ajalta on jäljellä alun perin Rauman fransiskaaniluostarin kirkoksi rakennettu Pyhän Ristin kirkko sekä Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot.
Vuonna 1550 kuningas Kustaa Vaasa perusti Helsingin kaupungin. Kuninkaan ja hänen neuvonantajiensa mielestä muutama iso kasvukeskus olisi useaa pientä kaupunkia parempi kuningaskunnan kannalta, joten myös raumalaisia porvareita määrättiin muuttamaan Helsinkiin.[8] Osa porvaristosta totteli kuninkaan määräystä, mutta monet jäivät Raumalle; varsinkin kun Helsinkiin muuttivat etupäässä vain miehet. Uppiniskaisia raumalaisia porvareita jahdattiin useita vuosia Rauman ympäristöstä, useimpia sakotettiin ja kaikkein hankalimpia uhattiin kuolemantuomiolla. Tilanne rauhoittui huomattavasti sen jälkeen kun porvaristo sai paluuluvan vuonna 1557[8].
1500-luvulla kaupunki paloi monta kertaa, mutta siitä huolimatta merenkulku kannatti ja raumalaiset porvarit ja laivurit kävivät kauppaa omien laivojensa kanssa Ruotsissa, Saksassa ja Baltiassa sekä Pohjanmerellä. Vientiin meni puutavaraa ja -astioita ja paluulaivoilla tuotiin suolaa, kankaita ja juomia.[8] 1500-luvun lopulta 1700-luvulle kaupungin kehitys oli pysähdyksissä Ruotsin suurvalta-ajan keskittämispolitiikan takia. Muun muassa ulkomaanpurjehdus oli kielletty 130 vuoden ajan, alkaen vuodesta 1636, jolloin tavaraa sai viedä vain Tukholmaan ja Turkuun.[8] Lisäksi samaan aikaan perustettiin kilpailevia kaupunkeja, kuten Uusikaupunki Rauman eteläpuolelle ja kahdeksan muuta kaupunkia Pohjanmaalle.[8] Viimeisin lähes koko kaupungin tuhonnut palo tapahtui vuonna 1682.
Rauman purjelaivakausi oli parhaimmillaan 1800-luvulla, jolloin sen purjelaivasto oli Suomen suurin. Samalta ajalta on peräisin myös suurin osa Vanhan Rauman puutaloista. 1800-luvun lopulla Rauma investoi mereltä saatuja varoja kehitykseen: Kaupungista rakennettiin rautatie Kokemäelle ja kaupunkiin perustettiin museo sekä Opettajaseminaari.
1900-luvulla Rauma muuttui merenkulku- ja koulukaupungista teollisuuskaupungiksi, minkä johdosta siellä ei enää 1950-luvun jälkeen ollut purjelaivoja. Teollisuuden ja väestön kehitys oli nopeaa erityisesti toisen maailmansodan jälkeen.[8] Nopean kasvun seurauksena 1960- ja 1970-luvun vaihteessa lähes koko vanhaa puutaloaluetta uhkasi purkutuomio. Lopulta kuitenkin vain yksi rakennus kauppatorin laidalta ehdittiin purkaa ja tilalle rakentaa uusi tiilitalo. Vanha Rauma lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1991.
Raumalle perustettiin vuonna 1821 jo edellisellä vuosisadalla tunnetun terveyslähteen yhteyteen kylpylä, jossa annettiin perinteisiä vesihoitoja. Rauman kylpylä oli suosittu vielä 1830-luvulla mutta huonokuntoisiksi menneet rakennukset purettiin 1857. Kaivopuistoksi nimetty alue oli pitkään suosittu ulkoilualue ja terveyslähde mainittiin vielä paikallisessa lehdessä v.1890. [9]
Fåfängan alueelle on suunnitteilla kylpylähotelli, jonka suunnitteluvaihe päättyy kesällä 2015.[10]
Ilmasto
Rauma kuuluu ilmastoltaan eteläboreaaliseen vyöhykkeeseen. Kasvukausi kestää yleensä 160–175 vuorokautta, vuoden keskilämpötilan ollessa +5°C. Helmikuu on yleensä kylmin kuukausi (−5°C) ja heinäkuu lämpimin (+15,5–16,5°C). Vuoden sademäärä on Raumalla 600mm.[11]
Merellinen Rauma


Rauma on rannikkokaupunkina elänyt aina merestä ja käynyt kauppaa meriteitse. Kaupunkiin on tullut vuosisatoja ulkomaisia vaikutteita muiden satamakaupunkien tapaan. 
Laivanrakennus Raumalla alkoi jo 1500-luvulla, jolloin kaupunkiin perustettiin ensimmäinen laivaveistämö eli varvi. Purjealuksia rakennettiin Raumalla aina purjelaivakauden loppuun saakka ja 1800-luvulla Raumalla oli jopa Suomen suurin purjelaivasto. Kuuluisin purjelaivoista on Raumalla 1891 rakennettu purjelaiva, kuunarilaiva Uljas, joka poltettiin ja upotettiin juhlallisin menoin kesäkuussa 1950. Alus makaa 40metrin syvyydessä Rauman edustalla Valkiakarilla.[12]
Toisen maailmansodan päättymisen jälkeen Rauman Korkeakariin perustettiin F.W. Hollming Oy:n telakka valmistamaan sotakorvauslaivoja Neuvostoliitolle. Hollmingin telakka rakensi vuoteen 1952 mennessä yhteensä 34 puurakenteista kuunaria. Sotakorvausten valmistuttua telakka siirtyi valmistamaan moderneja teräsrakenteisia aluksia, joita toimitettiin aina 1970-luvulle saakka pääosin neuvostoliittolaisille tilaajille.[13]
Raumalla on edelleen nähtävissä kolme purjelaivaa. Priki Gerda, kuunari Kathrina ja kaljaasi Marita ovat ankkuroituna purjelaivasatamassa, Otanlahden rantapuiston alueella Poroholman lomakeskuksessa, jossa ne palvelevat mm. ravintoloina. [14] [15]
Rauman Merimuseo sijaitsee merenkulkuoppilaitoksen vanhassa rakennuksessa. Laivanvarustajan kotimuseo Marela, sijaitsee Vanhassa Raumassa. Merimiehen kotimuseo Kirsti, sijaitsee Vanhassa Raumassa.
[16]
Saaristo
Rauman edustalla oleva saaristo on myös tunnettu turistialue ja kesäinen pienveneiden matkailukohde. Saaristoon on vesibussiyhteys [17] mantereelta, Otanlahden rantapuistosta [18]. Entinen rannikkotykistön linnakesaari Kuuskajaskari toimii nykyään matkailusaarena. Rauman vanhin matkailusaari Reksaari tarjoaa mahdollisuuden luontolomailuun. Saariston uloimmalla luodolla sijaitsee Kylmäpihlajan majakka.
Satama
Rauman satama oli vuonna 2008 satamassa käyneiden alusten perusteella maan viidenneksi vilkkain 1657:llä aluksella[19]. Satamassa on 20 laituripaikkaa, joista peräporttipaikkoja on 7, lo-lo-laituripaikkoja 9, öljy- ja kemikaalilaitureita on 3 ja muita 1.[20] Laitureiden yhteispituus on 3233 metriä. Sataman suurin artikkeli on Raumalla sijaitsevan paperitehtaan ansiosta paperi ja kartonki.[21]
Teollisuus ja kauppa
Rauma on perinteinen laivateollisuuskaupunki. Raumalla sijaitsee potkurilaitteita valmistava Rolls-Royce Oy Ab. Satama-alueella toiminut Rauman telakka myytiin maaliskuussa 2014 Rauman kaupungille STX Finlandin lopettaessaan toimintansa telakalla[22]. Rauman kaupunki perusti entisen telakan alueelle raskasteollisuuden alueen, Seaside Industry Park Rauman[23]. Kaupungissa on myös sellu- ja paperiteollisuutta; UPM:n Rauman paperitehdas on Euroopan toiseksi suurin. Forchemin mäntyöljytislaamo on alansa suurin maailmassa. Kaupungissa toimiva Oras Group on merkittävä eurooppalainen talotekniikan vesikalustetoimittaja[24]. Raumalla sijaitsee myös maailmanlaajuisesti materiaalinkäsittelyjärjestelmiä toimittava Raumaster Oy. Lisäksi Rauman lähellä, Eurajoella sijaitseva Olkiluodon ydinvoimalaitos työllistää myös raumalaisia teollisuuden alan yrityksiä ja työntekijöitä.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Raumalla oli 39 620 asukasta, joista 36 383 asui taajamissa, 2 894 haja-asutusalueilla ja 343 asukasta, joiden asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Rauman taajama-aste on 92,6 %.[25] Rauman taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:[26]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Raumalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[27]
Rauman seurakunta (ent. Rauman kaupunki- ja maaseurakunta)
Lapin kappeliseurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rauman alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.[28] Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus[29].
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rauman kaupungin nykyisellä alueella.[27]
Lapin seurakunta (liitetty Rauman seurakuntaan 2009)
Vuoteen 2006 Kodisjoen saarnahuonekunta kuului Laitilan seurakuntaan.
Politiikka

Rauman kaupunginvaltuusto kokoontuu yleensä joka kuukauden viimeisenä maanantaina, vanhan kaupungintalon valtuustosalissa. Rauman kaupunginvaltuustossa on 51 paikkaa. Vuoden 2012 kunnallisvaalissa annettiin 18792 hyväksyttyä ääntä, joka vastaa 58,3prosenttia äänioikeutetuista.[30][31]
Valtuuston puheenjohtajana toimii kauden 2013–2016 Hanna Marva. Ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii Antti Simula ja toisena varapuheenjohtajana Heikki Luukkonen.[32]

Kaupunginjohtajat

Koulutus
1800-luvun lopulta alkanut opettajaksi kouluttautumisen mahdollisuus on tehnyt Rauman tunnetuksi koulukaupunkina. Nykyään Rauman opettajankoulutuslaitos toimii Turun yliopiston alaisena yksikkönä. Opettajankoulutuslaitoksen lisäksi Raumalla toimii 18 peruskoulua, ammattiopisto, musiikkiopisto, kansalaisopisto, lukio ja ammattikorkeakoulu. [36]
Perusopetus
Rauman peruskouluista 13 on keskittynyt peruskoulun alaluokkien (1–6) opetukseen ja kaksi peruskoulun yläluokkien (7–9) opetukseen. Lisäksi peruskoulun jokaisen luokka-asteen (1–9) käsittäviä yhtenäiskouluja on kolme. Rauman peruskouluista kaksi toimii muun kuin Rauman kaupungin hallinnon alaisuudessa: Rauman normaalikoulu on Turun yliopiston ylläpitämä luokkien 1–9 yhtenäiskoulu ja Rauman freinetkoulu on Rauman Avokas ry:n ylläpitämä freinetpedagogiikkaa soveltava luokkien 1–6 koulu. [37]
Toisen asteen koulutus
Raumalla toisen asteen koulutusta tarjoavat Rauman Lyseon lukio sekä Länsirannikon Koulutus Oy WinNova.
WinNova tarjoaa Raumalla opintoja sosiaali- ja terveysalalla, kauneudenhoitoalalla, matkailualalla, ravintola-alalla, elintarvikealalla, liiketalouden ja kaupan alalla, turvallisuusalalla, tekniikan alalla, logistiikan alalla sekä merenkulkualalla.[38]
Korkea-asteen koulutus
Satakunnan ammattikorkeakoulu tarjoaa Raumalla hoitotyön, liiketalouden, logistiikan, merenkulun, tuotantotalouden ja tekniikan opintoja. [39] Turun yliopistolla on Raumalla opettajankoulutuslaitos, joka tarjoaa varhaiskasvatuksen opettajan, luokanopettajan sekä käsityön aineenopettajan koulutusta. [40]
Tapahtumat ja festivaalit

Rauma Blues
Vuodesta 1986 lähtien kaupungissa on järjestetty Rauma Blues -festivaali aluksi maaliskuussa ja 1990-luvun alusta lähtien heinäkuun loppupuolella. Viime vuosina kaksipäiväisen tapahtuman ajankohta on vakiintunut heinäkuun puoleen väliin. Tapahtuma keskittyy bluesin, soulin ym. roots-musiikin tarjoamiseen.
RMJ
Vuosina 1999–2007 sekä jälleen vuodesta 2016 lähtien Rauman Otanlahdessa on järjestetty Raumanmeren juhannus, jota markkinoitiin maailman suurimpana juhannusfestivaalina. Vuosina 2008–2009 tapahtuma järjestettiin Porin Kirjurinluodossa, jossa se ei saavuttanut tavoitteitaan. RMJ siirrettiin takaisin Raumalle, Unajan viihdepuistoon, jossa festivaali järjestettiin vuosina 2010–2011. Vuonna 2016 RMJ palasi Otanlahteen ja sitä tullaan järjestämään ainakin muutaman vuoden ajan.[41]
RMJ herätti joka vuosi keskustelua sen mukanaan tuomien haittojen, kuten melun, ilkivallan ja kotirauhanrikkomisten takia. Myös tapahtuman siirto Raumalta Poriin oli pitkään keskustelun aiheena.
Pitsiviikko
Raumalla on järjestetty vuosittain vuodesta 1971 lähtien Rauman Pitsiviikko. Pitsiviikon tarkoituksena on pitää yllä Raumalle oleellista pitsinnypläyskulttuuria ja käsityöläisperinnettä. Erityisesti Vanhan Rauman alueella järjestetään käsityö- ja pitsinäyttelyitä ja lisäksi osa Vanhan Rauman liikkeistä koristelee näyteikkunansa pitsiteemalla. Pitsiviikko huipentuu perjantaisin järjestettävään Mustan pitsin yöhön, jolloin Vanhan Rauman liikkeet ovat auki pidempään ja erilaisia tapahtumia järjestetään yömyöhään. Osana Pitsiviikkoa on alettu 2010-luvulla järjestää myös Kansainvälisiä suurmarkkinoita.
Muut kulttuuritapahtumat
Klustermus, esittävän ja luovan säveltaiteen tapahtuma kesäkuun alussa
Jazz-festivaali Rauma Summer Jazz kesäkuun lopussa
Klassisen musiikin festivaali  elokuussa
Elokuvatapahtuma Blue Sea Film Festival elokuun lopulla
Urheilu

Jääkiekko
Raumalla on Liigaa pelaava Rauman Lukko, jonka kotihalli on Kivikylän Areena. Lukon naisten joukkue pelaa Naisten Liigaa.
Pesäpallo
Naisten Superpesistä pelataan Otanlahden urheilukeskuksessa Topteam-Areenalla. Vuonna 2010 solmivat Fera ja Rauman Lukko sopimuksen, jonka mukaan Superpesistä pelaava joukkue kantaa nimeä Rauman Lukko.[42] Kaudesta 2018 lähtien joukkue tunnetaan jälleen nimellä Fera.
Jalkapallo
Rauman pääjalkapallokenttänä toimii Äijänsuon stadion. Pallo-Iiroilla on miesten joukkue Kolmosessa ja naisten joukkue kakkosessa.
Muut lajit

Liikenne

Valtatie 12:n alkupisteenä toimii Rauman satama, jonne tie jatkettiin Kairakadun–Kaunisjärventien risteyksestä. Uusi osuus kulkee ensin vanhaa Kairakadun osuutta ja alittaa Rauma–Kokemäki-rautatien ja sen jälkeen jatkuu rautatien varrella Syväraumankadun–Rautatienkadun risteykseen ja siitä Rautatienkatua satamaan asti. Uusi osuus valmistui vuoden 2008 lopulla. Valtatie 8 (E8) kulkee kaupungin läpi ja kaupunkialueella valtatielle pääsee kahdesta eritasoliittymästä. Toisessa näistä liittymistä VT 8 ylittää VT 12:n.
Rautatieliikenne
Raumalta on raideyhteys Kokemäelle. Yhteydestä käytetään nimitystä Rauman rata. Vaikka radan henkilöliikenne loppui vuonna 1988, niin radalla on edelleen paljon tavaraliikennettä; vuonna 2011 radalla kuljetettiin 2750000tonnia tavaraa[44]. Tampereen suunnasta pääsee junalla Kokemäelle, mistä on kaksi kertaa viikossa junabussi-vuoro Raumalle. Matka-aika Tampereelta junabussi-yhteydellä on kaksi tuntia ja kymmenen minuuttia.
Linja-autoliikenne
Rauman linja-autoasema sijaitsee Nortamonkadun alkupäässä, ja asemalta on päivittäin suoria yhteyksiä Turkuun, Poriin ja Huittisiin. Huittisista pääsee eteenpäin muun muassa Tampereelle ja Helsinkiin. Matka-aika linja-autolla Turkuun on puolitoista tuntia, Poriin tunti ja Tampereelle Huittisten kautta kaksi ja puoli tuntia.
Rauman paikallisliikennettä hoitaa nykyisin Satakunnan Liikenne, johon aikaisemmin liikennettä hoitanut Raumalainen Oras Liikenne fuusioitui vuoden 2009 alussa.[45] Paikallisliikenteen keskuspaikkana toimii Savilanpuisto, jossa on myös Rauman taksiasema. Raumalla on kolme linja-autoreittiä, linjat 1, 2 ja 3:[46]
Linja 1: Merirauma – Savila – Paroalho
Linja 2: Kortela – Savila – Uotila
Linja 3: Sorkka – Savila – Kappelinluhta
Etäisyyksiä
Etäisyyksiä Raumalta muille paikkakunnille nopeinta ajoreittiä pitkin:[47]







Eurajoki 16km
Helsinki 258km
Huittinen 69km
Kokemäki 59km
Pori 51km
Tampere 143km
Turku 93km
Uusikaupunki 54km
Media
Raumalla ilmestyvät 7-päiväinen sanomalehti Länsi-Suomi sekä kahdesti viikossa ilmestyvä ilmaisjakelulehti Raumalainen. Lisäksi Raumalla jaetaan kerran viikossa Satakunnan Viikkoa. Kaupungissa toimii radiokanava Radio Ramona sekä nettiradio Radio Dynamo.
Osa-alueet

[48]

Kaaro–Sorkka
Uotila
Kolla–Nihattula–Tarvola
Vasarainen
Kortela–Monna
Unaja
Voiluoto–Anttila
Vermuntila–Kulamaa
1. kaupunginosa
Tarvonsaari
Otanlahti

Lonsi
Nummi
Paronalho
Kourujärvi
Syvärauma
Pyynpää
Sampaanala
Lajo
Merirauma
Äyhö
Kappelinluhta

Kinno
Paloahde
Susivuori
Tuomoniemi
Uusilahti
Helistö
Ottila
Mudainen
Pirttialho
Vanhalahti
Saaristo

Rauman kylät











Anttila
Haapasaari
Kaaro
Kauklainen
Kaukola
Kodisjoki
Kolla
Kortela
Kulamaa
Lappi
Monna
Nihattula
Ruona
Sorkka
Soukainen
Tarvola
Tiilivuori
Unaja
Uotila
Vasarainen
Vermuntila
Voiluoto
Rauman ystävyyskaupungit





 Gjøvik, Norja
 Næstved, Tanska
 Gävle, Ruotsi
 Álftanes, Islanti
 Kolpino, Venäjä
 Kaposvár, Unkari
Raumalaisia yhtyeitä
Rauman Poikasoittokunta, 1949 perustettu puhallinorkesteri.[49]
Itkevä tyttö, vuonna 2001 perustettu taiderockia soittava nelihenkinen yhtye.[50]
Gay-kuoro Sirppi, 2001 perustettu yhden pitkäsoiton julkaissut ja sekalaista musiikkia esittävä kuoro.[51]
Taipuva Luotisuora, progressiivista rockia soittava, vuonna 2002 perustettu viisihenkinen yhtye.
Finlanders, vuonna 1984 perustettu iskelmäyhtye.
One Taste, vuonna 2003 perustettu ja neljä pitkäsoittoa julkaissut seitsemän jäsenen pop-jazz -yhtye.[52]
Mellakka, vuosina 1984–1986 toiminut punk-bändi
Rauman Poikakuoro, vuonna 1955 perustettu Suomen toiseksi vanhin kuoro
Sähköankerias, vuonna 1999 perustettu lastenmusiikkiyhtye
Tunnettuja raumalaisia

Ruokakulttuuri
Rauman pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lapskoussi, riisistä ja rusinoista keitettävä makea topseilvellinki sekä Rauman piparkakot.[53]
Katso myös
Rauman Kanali
Rauman kauppatori
Luettelo Rauman julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla





*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit