khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Vladi Marmo

Question: Missä Vladi Marmo kuoli?

Vladi Marmo (vuoteen 1935 Forsblom, 20. huhtikuuta 1914 Orel, Venäjän keisarikunta – 23. elokuuta 1969 Vaajakoski) oli professori ja Geologian tutkimuskeskuksen ylijohtaja 1960–1969. Marmo oli maajoukkuetason koripalloilija ja edusti Suomea EM-kilpailuissa vuonna 1939. Sota-aikana Marmo toimi tiedustelu- ja kaukopartiotehtävissä Osasto Kuismasessa (myöhemmin osa Erillinen pataljoona 4:ää). Hän toimi Suomen Filatelistiliiton puheenjohtajana 1963–1967.[1]
Marmon uskotaan auttaneen yhdysvaltalaisia saamaan suomalaisia entisiä kaukopartiomiehiä asiamiehikseen toisen maailmansodan jälkeen lähinnä auttamaan neuvostoliittolaisten ydinkokeiden valvontaan.[2]
Marmon vanhemmat olivat Wilhelm Fredrik Forsblom ja Vera Nefedjeva. Marmo kuoli auto-onnettomuudessa Vaajakoskella elokuussa 1969.[3]
Teokset
Aerogeofysikaalisten karttojen käytöstä geologisen tutkimuksen apuna, / Vladi Marmo, Puranen, Maunu, 1966
Aerogeofysikaalisten karttojen käytöstä geologisen tutkimuksen apuna, 2. p., 1990
Geology of the Nokia region, Southwest Finland, 1957
Granite petrology and the granite problem, 1971
Leppävaaran Pyrintö r.y. 1931–1951, 1951
Lounais-Suomen rikkikiisukonkretioista / Vladi Marmo, Aarne Laitakari, 1952
Maapallon elämäkerta menneisyys, nykyisyys, tulevaisuus, 1950
On granites A revised study, 1967
On granites with 21 figures and on table in text, 1962
On sulphides of the sulphide-bearing schists of Finland, 1951
On the granites of Honkamäki and Otamäki, Finland, with special reference to the mineralogy of accessories with 26 figures and 10 tables in text and one plate, 1966
On the porphyroblastic granite of central Sierra Leone, 1956
On the sulphide and sulphide-graphite schists of Finland with an especial reference to the sulphide-graphite schists of Central Pohjanmaa, 1960
Pentti Eskola 1883–1964, 1965
Serpentinites of Central Sierra Leone, 1958
Suomen kallioperän tutkimuksesta ennen vuotta 1900, 1967
Suomen molybdeenihohteista / Max Kulonpalo, Vladi Marmo, 1955
Vulkanischer Komplex der früh-jotnischen Zeit bei Suoju in Ost-Karelien, 1949
Lyhytelokuva
Malmiaarteiden etsintää (1949)
Lähteet

 Suomen Koripalloliitto
Viitteet



Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Suomalaiset geologit
Luokka:Suomalaiset upseerit
Luokka:Suomalaiset koripalloilijat
Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet
Luokka:Vuonna 1914 syntyneet
Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Pronssi

Question: Mitkä ovat pronssin valmistusaineet?


Pronssi eli vaski (vanha suomalainen nimi) on metalliseos eli lejeerinki, jonka pääkomponenttina on kupari. Tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta, mutta nimitystä käytetään myös muista kuparin metalliseoksista, paitsi kuparin ja sinkin seoksesta, jota nimitetään messingiksi.
Kuparipohjaisilla metalliseoksilla on matalampi sulamispiste kuin raudalla, ja kuparin työstö ja metallurgia ovat helpompia hallita kuin rautametalleilla. Kuparin tiheys on noin 10 % suurempi kuin raudan. Korroosio ei vahingoita pronssia samalla tavoin kuin rautaa, varsinkaan meriolosuhteissa. Pronssi myös kestää väsymistä jonkin verran rautaa paremmin.
Historia
Pronssikaudella seos sisälsi kuparin ohella muita saatavissa olevia metalleja, yleensä tinaa ja sinkkiä, joskus myös lyijyä. Pronssia valmistettiin sulattamalla kuparia sinkkimalmin kanssa. Metallissa oli usein epäpuhtautena arseenia eli arsenikkia, joka paransi sen mekaanisia ominaisuuksia. [1]
Pronssi oli myös lujempaa kuin alkeellisimmat rautalaadut. Euroopassa siirryttiin kuitenkin rautakauteen merenkulun ja kaupan vaikeuduttua Välimerellä 1200–1100 eaa.
Kirkonkelloihin käytettävä pronssi sisältää 20 % tinaa. Suurin pronssista valettu kirkonkello, Tsar-Kolokol, joka painaa noin 200 tonnia ja on 6,14 m korkea, valettiin 1733–1735. Se on edelleen Moskovan Kremlissä, tosin hajonneena.
Pronssin käyttö nykyään
Nykyisin valmistetaan hyvin monenlaisia erikoispronssilaatuja seostamalla mukaan pieniä määriä mm. piitä, mangaania, alumiinia tai telluuria. Seoskomponentit ja seossuhde vaikuttavat pronssin lujuuteen, korroosionkestävyyteen ja ulkonäköön. Esimerkiksi piipronssia käytetään hitsattaviin metalliliitoksiin, heloihin, pultteihin, nupeihin, sinkilöihin, pieniin renkaisiin, sekä enenevästi taidevaluun. Piipronssi on hyvin korroosionkestävää.
Pronssia käytetään myös symbaalien, eli peltien tai lautasten valmistamiseen, jotka ovat osana rumpuja. Ne tehdään joko b8-pronssista (seoksesta 8 prosenttia on tinaa) tai b20-pronssista (20 % tinaa). Seokseen voidaan lisätä myös muita metalleja, kuten alumiinia tai hopeaa. Kilpailuissa kolmanneksi tulleelle kilpailijalle annetaan pronssimitali.
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Metalliseokset
Luokka:Kuvanveiston materiaalit
Luokka:Kupari
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo maahanmuuttajien väkimäärästä maittain

Question: Mikä on maahanmuuttajien osuus Japanin väestöstä?

Luettelo maahanmuuttajien väkimäärästä maittain 

Tämä on luettelo koskien maahanmuuttajien väkimäärästä maittain, Luettelossa ei ole otettu huomioon ulkomailla syntynyt väestö tai ulkomaantyöntekijät, 
Vuonna 2013 eniten maahanmuuttajia oli Yhdysvalloissa ja vähiten Kiinassa,   
2013
Lähteet:[1]

2005
Lähteet:[2][3]


Lähteet

Luokka:Muuttoliike
maahanmuuttajien
Luettelo kansalliseläimistä

Question: Mikä on Bangladeshin kansalliseläin?

Kansalliseläin on kansalliseksi symboliksi valittu eläin.


Katso myös
Kansalliskoira
Kansalliskukka
Kansallispuu
Suomen kansallisperhonen
Lähteet

Luokka:Luettelot kansallissymboleista
Luokka:Eläimet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jana-Gana-Mana

Question: Mikä on Intian kansallislaulu?


Jana-Gana-Mana on Intian kansallislaulu. Se käsittää ensimmäisen säkeistön Nobel-palkitun Rabindranath Tagoren bengalinkielisestä runosta. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran 27. joulukuuta 1911. Se valittiin kansallislauluksi vuonna 1950.[1]
Virallinen versio laulusta kestää noin 52 sekuntia. Lyhyt versio, jota esitetään joskus, käsittää vain alun ja lopun ja kestää vain noin 20 sekuntia.
Sanat
Bengalinkielinen teksti

জনগণমন-অধিনায়ক জয় হে ভারতভাগ্যবিধাতা!

পঞ্জাব সিন্ধু গুজরাট মরাঠা দ্রাবিড় উত্‍‌কল বঙ্গ

বিন্ধ্য হিমাচল যমুনা গঙ্গা উচ্ছলজলধিতরঙ্গ

তব শুভ নামে জাগে, তব শুভ আশিস মাগে,

গাহে তব জয়গাথা।

জনগণমঙ্গলদায়ক জয় হে ভারতভাগ্যবিধাতা!

জয় হে, জয় হে, জয় হে, জয় জয় জয়, জয় হে॥


Translitteroitu teksti

Jana Gana Mana

Adhinayaka jaya hey,

Bharata bhagya vidhata.

Punjaba, Sindhu, Gujarata, Maratha,

Dravida, Utkala, Banga,

Vindhya, Himachala, Yamuna, Ganga,

Uchchala jaladhi taranga

Tava shubha naame jaage,
 
Tava shubha aashisha maangey,

Gahe tava jayagatha.

Jana gana mangala dhayaka jaya hey

Bharata bhagya vidhata.

Jaya hey, Jaya hey, Jaya hey,

Jaya jaya jaya jaya jaya hey!


Devanagari teksti

जन गण मन अधिनायक जय हे

भारत भाग्यविधाता

पंजाब सिन्धु गुजरात मराठा

द्राविड़ उत्कल बंगा

विन्ध्य हिमाचल यमुना गंगा

उच्छल जलधि तरंगा

तव शुभ नामे जागे

तव शुभ आशीष मांगे

गाहे तव जयगाथा

जन गण मंगलदायक जय हे

भारत भाग्यविधाता

जय हे, जय हे, जय हे

जय जय जय जय हे!


Lähteet


Luokka:Kansallislaulut
Luokka:Intialainen kulttuuri
Kama

Question: Mihin Kamajoki laskee?




Kama (, tataariksi Чулман, Çulman) on 1805 kilometriä pitkä  Volgan sivujoki Itä-Euroopassa Venäjällä.[1]
Kama saa alkunsa Udmurtian pohjoisimmasta osasta, Kaman ylängöltä, josta se virtaa aluksi pohjoiseen Kirovin alueelle, kääntyy sitten itään, virtaa Permin Komin halki Permin alueelle ja kääntyy etelään. Sitten se virtaa Udmurtian kaakkoisosan halki Baškirian rajalle ja virtaa rajaa seuraillen lounaaseen Tatarstanin puolelle. Tatarstanin halki virrattuaan se laskee Volgaan Tatarstanin länsiosassa.[2]
Kama on yksi Volgan suurimmista sivujoista ja tärkeä vesiliikenneväylä. Kaman omista sivujoista suurimmat ovat Vjatka ja Belaja. Joessa on suuria voimalaitoksia ja tekojärviä, ylävirrasta lukien Kaman tekojärvi (1915 km²), Votkinskin tekojärvi (1120 km²) ja Ala-Kaman tekojärvi (1080 km²). Kama yhtyy Volgaan Kuibyševin tekojärven kohdalla, joka ulottuu Kaman alajuoksulle ja on Euroopan tekojärvistä suurin (6450 km²).[2]
Tärkeimmät kaupungit Kaman varrella tai sen tuntumassa, latvalta lukien, ovat[1]
Solikamsk
Berezniki
Perm
Sarapul
Tšaikovski
Naberežnyje Tšelny
Jelabuga
Nižnekamsk
Tšistopol
Katso myös
Kamajoen autotehdas
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Venäjän joet
Luokka:Volgan vesistö
Luokka:Udmurtian joet
Luokka:Tatarstanin joet
Paleontologia

Question: Mitä palynologia tutkii?

Paleontologia on geotieteiksi kutsuttujen luonnontieteiden osa-alue, joka tutkii Maan esihistoriallisten aikojen elämää. Tutkimuskohteena ovat erityisesti fossiilit, joiden perusteella voidaan rekonstruoida yksittäisiä eliöitä, niiden edustamien lajien evolutiivisia kehityslinjoja ja joskus jopa kokonaisia ekosysteemejä. Paleontologian lähitieteitä ovat geologia ja biologia. Termi tulee kreikan kielestä: παλαιός (palaios) tarkoittaen "vanha, muinainen", ὄν, ὀντ- (on, ont-), tarkoittaen "olento" ja λόγος (logos), tarkoittaen "tutkimus".
Määritelmä
Paleontologia tutkii elämän historiaa erityisesti fossiilien avulla. Vaikka se tutkiikin elämää, se luokitellaan yleensä geologian haaraksi. Muinaista elämää ei pysty kunnolla tutkimaan, ellei tunne myös kivien ikää ja rakennetta.[1]
Paleontologia voidaan jakaa useisiin osa-alueisiin. Paleozoologia tutkii muinaisia eläimiä, paleobotaniikka kasveja ja palynologia muinaisia itiöitä, siitepölyä ja mikrobeja. Mikropaleontologian tutkimusaiheena puolestaan ovat mikroskooppiset fossiilit.[1] Paleontologian avulla voidaan myös selvittää esihistoriallisena aikana tapahtuneita muutoksia maapallon ilmastossa. Tätä paleontologian osa-aluetta kutsutaan paleoklimatologiaksi.
Historia
Fossiileja on käytetty, tutkittu ja ymmärretty eri tavoin ihmiskunnan historian aikana. Vaikka jotkin antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset tutkijat pitivätkin niitä eläinten jäänteinä, ne liitettiin pitkään mytologisiin eläimiin, kuten lohikäärmeisiin, tai yliluonnollisiin tapahtumiin. Paleontologia tieteenä alkoi käytännössä 1700-luvulla, kun tutkijat alkoivat määritellä ja kartoittaa kivimuodostelmia ja luokitella fossiileja. 1800-luvun alussa vaikuttaneita Georges Cuvier’ta ja William Smithiä pidetään paleontologian pioneereina.[2]
Charles Lyell ja Charles Darwin vaikuttivat 1800-luvulla siihen, miten maapallon ja elämän historia käsitettiin. Lyellin Principles of Geology osoitti, että eri mantereilta löytyneillä fossiileilla voi olla enemmän yhtäläisyyksiä kuin lähekkäisiltä paikoilta löytyneillä fossiileilla. Hänen mukaansa samasta kerrostumasta löytyneet fossiilit olivat samanlaisia mutta kerrostumien välillä on eroja.[2] Darwin puolestaan osoitti Lajien synnyssä sen, miten eliöt kehittyivät. Tämän ansiosta palentologit pystyivät ymmärtämään paremmin fossiileja tutkimalla nykyisiä eläimiä.[3]
Kivikerrosten ja fossiilien iänmäärittäminen mullistui 1800-luvun lopulla, kun radioaktiivisuus löydettiin. Radiometrisen iänmäärityksen avulla paleontologit pystyvät määrittämään kerrostumien ikää ja samalla kerrostumasta löydettyjen fossiilien iän.[3]
Katso myös
Geologinen ajanlasku
Lähteet

Aiheesta muualla


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Transvaal

Question: Mikä johti Buurisotaan?



Etelä-Afrikan tasavalta eli Transvaal oli vuosina 1852–1902 itsenäinen buuritasavalta nykyisen Etelä-Afrikan pohjoisosassa. Nimi Transvaal tarkoittaa Vaal-joen ”takaista” eli pohjoispuolista aluetta.
Historia

Transvaalin asuttivat 1830- ja 1840-luvuilla Kapmaasta brittien vainoa paenneet voortrekkerit. Tätä tapahtumaa kutsutaan nimellä "Suuri vaellus". Buurit voittivat helposti paikalliset asukkaat valtataistelussa ja perustivat useita tasavaltoja brittihallinnon ulkopuolelle. 1850-luvulla britit tulivat yhteisymmärrykseen buuritasavaltojen kanssa ja myönsivät itsenäisyyden Transvaalille, josta tehtiin viralliselta nimeltä Etelä-Afrikan tasavalta (ZAK). Toinen pitkäikäisemmäksi muodostunut buuritasavalta oli Transvaalin eteläpuolella sijainnut Oranjen vapaavaltio. Ensimmäisen presidentin Marthinus Wessel Pretoriuksen yritys yhdistää Transvaal ja Oranje johti vuosina 1862–1864 käytyyn Transvaalin sisällissotaan. Britannia valloitti Transvaalin vuonna 1877. Vuonna 1880 Transvaalin buurit nousivat kapinaan koventunutta brittihallintoa vastaan. Buurien johtaja Paul Kruger vaikutti keskeisesti siihen, että ensimmäinen buurisota saatiin päätökseen ja Transvaal sai takaisin itsenäisyytensä vuonna 1881. Sittemmin Kruger valittiin Transvaalin presidentiksi.
Vuoden 1885 alun Witwatersrandin suuri kultalöydös johti ulkomaalaisten (uitlander) muuttovirtaan Transvaaliin. Pelko kasvavasta brittimallin käyttöönotosta seudulla johti buurien tekemään ennalta ehkäisevään iskuun vuonna 1899. Toinen buurisota johti lopulta Transvaalin uuteen valloitukseen vuonna 1900 ja sen muodolliseen liittämiseen Brittiläiseen imperiumiin vuonna 1902. Sen alueesta muodostettiin Transvaalin siirtokunta. Vuonna 1910 entiset buuritasavallat liittyivät yhteen Kapmaan ja Natalin siirtokuntien kanssa muodostaen Etelä-Afrikan unionin. Entisestä Transvaalin alueesta tuli tämän jälkeen Etelä-Afrikkaan kuulunut Transvaalin provinssi, joka lakkautettiin vuonna 1994.
Presidentit
Marthinus Wessel Pretorius 1857–1860 (valittiin 1860 Oranjen vapaavaltion presidentiksi)
Johannes Hermanus Grobler vt. 1860
Stephanus Schoeman vt. 1860–1862
Willem Cornelis Janse van Rensburg vt. 1862–1864
Marthinus Wessel Pretorius 1864–1871
Daniel Jacobus Erasmus vt. 1871–1872
Thomas François Burgers 1872–1877
Marthinus Wessel Pretorius, Paul Kruger ja Piet Joubert (ns. triumviraatti) 1880–1883
Paul Kruger 1883–1902 (vuodesta 1900 maanpaossa)
Schalk Burger vt. 1900–1902
Aiheesta muualla

  Sisältää paljon lisää tietoa Transvaalin varhaisesta historiasta ja maantiedosta. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Afrikan entiset valtiot
Luokka:Buuritasavallat
Luokka:Etelä-Afrikan historia
Luokka:Transvaal
Houston Rockets

Question: Onko San Antonio Spurs koskaan voittanut NBA-mestaruuden?


Houston Rockets on yhdysvaltalainen ammattilaiskoripalloseura, joka pelaa NBA-liigassa. Seuran kotipaikkakunta on Houston Texasin osavaltiossa ja se pelaa kotiottelunsa Toyota Center -areenassa. Houston Rockets kuuluu NBA:n läntisen konferenssin lounaiseen divisioonaan yhdessä Dallas Mavericksin, Memphis Grizzliesin, New Orleans Pelicansin ja San Antonio Spursin kanssa.
Rockets on voittanut NBA-mestaruuden kaksi kertaa, vuosina 1994 ja 1995. Vuonna 1994 seura voitti loppuotteluissa New York Knicksin otteluvoitoin 4–3, seuraavana vuonna Orlando Magicin otteluvoitoin 4–0. Mestaruusvuosina joukkueessa pelasivat muun muassa Hakeem Olajuwon, Otis Thorpe, Vernon Maxwell, Robert Horry ja Kenny Smith sekä kesken jälkimmäisen kauden seuraan tullut Clyde Drexler.[1][2]
Jäädytetyt numerot
11 Yao Ming (seurassa 2002–2011)[3]
22 Clyde Drexler (seurassa 1995–1998)
23 Calvin Murphy (1970–1983)
24 Moses Malone (1976–1982)
34 Hakeem Olajuwon (1984–2001)
45 Rudy Tomjanovich (1970–1981, päävalmentaja 1991–2003)
CD Carroll Dawson (apuvalmentaja, toimitusjohtaja 1979–2007 – koska Dawson ei koskaan pelannut seurassa, joukkue jäädytti hänen nimikirjaimensa).
NBA-mestaruudet

Menestys kausittain 2000-luvulla

[4]
Lähteet

Aiheesta muualla




Luokka:NBA-seurat
Rockets
Tours

Question: Missä Tours -kaupunki sijaitsee?


Tours [tuːʀ] on kaupunki Ranskan keskiosissa, Loirejoen varressa, Orléansin ja Atlantin rannikon välissä. Alue on tunnettua viininviljelyseutua. Toursissa oli 138588 asukasta vuonna 2009.[1] Toursin seudun ranskankieltä pidetään lähimpänä kirjakieltä olevana murteena.
Kaupungin keskustassa on paljon puistoja, ja sitä kutsutaan Ranskan puutarhakaupungiksi. Vanhassa kaupungissa on säilynyt keskiaikaisia taloja. Tyypillinen kattomateriaali on musta laattakivi pohjoisranskalaiseen tyyliin, erotuksena eteläranskalaisista tiilikatoista.
Urheilu ja kulttuuri
Tours toimii vuosittain pyöräilykilpailu Pariisi–Tours'n maalipaikkana. Paikallinen jääkiekkojoukkue Diables Noirs de Tours pelaa Ranskan pääsarjassa Ligue Magnus’ssa ja on voittanut maan mestaruuden 1980. Jalkapalloseura Tours FC pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Ligue 2’ssa.
Katso myös
Toursin raitiotieliikenne
Lähteet

Aiheesta muualla


*
Luokka:Katoliset pyhiinvaelluskohteet
Markkinat (taloustiede)

Question: Mitä tarkoitetaan käsitteellä 'vapaat markkinat'?

Taloustieteessä markkinoilla tarkoitetaan järjestelyä, joka mahdollistaa ostajien ja myyjien kohtaamisen hyödykkeiden vaihtamiseksi. Markkinoilla markkinaosapuolet (eli myyjät ja ostajat) voivat arvioida myynnissä olevia hyödykkeitä, mikä mahdollistaa hyödykkeen hinnan muodostuksen. [1]
Erityisesti mikrotaloustiede keskittyy erilaisten markkinamekanismien ja -rakenteiden tutkimiseen. 
Ostaminen ja myyminen eivät itsessään tuota "oikeaa" hintatasoa, vaan ostaminen ja myyminen tuottavat oikean hintatason silloin kun markkinoiden rakenne on kunnossa. Toisin sanoen, jotta hinnanmuodostuksessa vältyttäisiin erilaisten kartellien vääristymiltä, niin markkinoiden rakenteen tulisi olla riittävän lähellä täydellisen kilpailun ehtoja:[2][3]
markkinoilla on paljon ostajia ja myyjiä
hyödykkeet ovat samanlaisia
kaikki ostajat ja myyjät tietävät muiden ostajien ja myyjien asettamat hinnat
kaikilla markkinoilla toimivilla yrityksillä on yhtäläinen mahdollisuus hankkia tuotantoteknologiaa ja tuotannontekijöitä
mikä tahansa yritys voi vapaasti tulla markkinalle ja poistua markkinalta, eli markkinoilletulon esteitä (engl. barriers of entry) ei ole
Katso myös
Monopoli
Monopsoni
Duopoli
Oligopoli
Täydellinen kilpailu
Epätäydellinen kilpailu
Markkinatalous
Vapaat markkinat
Näennäismarkkinat
Vuorovaikutus
Kiinteä valuuttakurssi
Kelluva valuuttakurssi
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Pekkarinen, Jukka & Sutela, Pekka| title = Kansantaloustiede| publisher = WSOY| year = 2005| version = 9.–11. painos| isbn = 951-0-27436-4}}
Viitteet


Luokka:Mikrotaloustiede
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo dystopiaelokuvista

Question: Mikä oli tietokoneen nimi elokuvassa 2001: Avaruusseikkailu?

Tämä on luettelo dystopiaelokuvista. Nämä elokuvat sijoittuvat dystopiaan, joka on tulevaisuuden epätoivottava yhteiskunta.[1] Termi on utopian vastakohta, ja sillä viitataan usein kuvitteelliseen lähitulevaisuuden yhteiskuntaan, jonka odotetaan syntyvän tällä hetkellä vallitsevien yhteiskunnallisten kehityssuuntien kiihtyessä huippuunsa. Tyypillisesti tuloksena on ihmisarvoa loukkaava  totalitaristinen sortoyhteiskunta tai esimerkiksi ympäristökatastrofin kokenut maailma.
Luettelo

Katso myös
Dystopia
Post-apocalypse
Ihmiskuntaa ja maapalloa uhkaavat riskit
Luettelo dystopiakirjoista
Lähteet

Dystopiaelokuvat
Luokka:Dystopiaelokuvat
Asemankylä (Ii)

Question: Miksi Nybyn lasitehdas suljettiin?


Asemankylä (joskus myös Asemanseutu) on kylä Iin kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Alue on kasvanut yhteen Iin Haminan taajaman kanssa.
Kylä sijaitsee noin neljä kilometriä itään Iin keskustaajamasta, Oulun–Tornion rautatien ja Iijoen risteyskohdassa. Iin rautatieasema sijaitsee Iijoen etelärannalla. Asemankylä on ollut aikaisemmin Iin suuria kaupallisia keskittymiä rautatieaseman vuoksi. Asemankylällä on sijainnut aikaisemmin lukuisia kauppoja, kahviloita, baari ja posti. Viimeinen kauppa ja baari Asemankylältä suljettiin 2000-luvun alkupuolella.
Lähteet



Luokka:Iin kylät
Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan entiset taajamat
Vehoniemen näkötorni

Question: Milloin nykyinen Vehoniemen näkötorni on valmistunut?


Vehoniemen näkötorni on vuonna 1927 valmistunut näkötorni Kangasalan kunnassa sijaitsevalla Vehoniemenharjulla.
Vehoniemen näkötorni on puurakenteinen, ja se sijaitsee Vehoniemenharjulla puistomaisen metsän keskellä Roineen ja Villikanlahden välisellä kapealla kannaksella. Punaiseksi maalattu torni on poikkileikkaukseltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva. Tornin huipulla on levennetty näköalatasanteena toimiva katettu avoterassi.[1]
Ensimmäisen näkötornin Vehoniemenharjulle rakennutti 1892 kanslianeuvos A. W. Liljenstrand. Se korvattiin 1927 kunnan rakennuttamalla tornilla. Samoihin aikoihin harjulle rakennettiin myös hotelli- ja ravintolarakennukset. Näkötornia hoitivat vaihtelevasti silloiset kiinteistön omistajat ja ravintoloitsijat.[2]
Tornin juurella toimi ravintola vuoteen 1980 saakka. Sen jälkeen paikalle rakennettiin Vehoniemen automuseo, ja samalla näkötorni remontoitiin vuonna 1982. Torni siirtyi 1995 valtiolle Metsähallituksen valvontaan.[2]
Vehoniemen näkötorni on yhdessä Haralanharjun, Keisarinharjun ja Kirkkoharjun näkötornien kanssa osa Kangasalan näkötornit -nimen saanutta valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.[1]


Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Kangasalan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen näkötornit
Luokka:Pirkanmaan nähtävyydet
Luokka:Vehoniemi
Luokka:Kaivanto
Chris Weitz

Question: Missä Chris Weitz syntynyt?


Christopher John ”Chris” Weitz (s. 30. marraskuuta 1969 New York) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan muun muassa romaanifilmatisoinneista Kultainen kompassi (2007) ja Twilight – Uusikuu (2009). Uransa alulla hän teki elokuvia yhteistyössä veljensä Paul Weitzin kanssa. Veljesten yhteistöistä tunnetuimmat ovat kokonaisen elokuvasarjan synnyttänyt komedia American Pie (1999) ja Nick Hornby -filmatisointi Poika (2002).
Ohjaukset
1999: American Pie (yhdessä Paul Weitzin kanssa)
2001: Taivaaseen ja takaisin (yhdessä Paul Weitzin kanssa)
2002: Poika (yhdessä Paul Weitzin kanssa)
2007: Kultainen kompassi
2009: Twilight – Uusikuu
2011: A Better Life
Aiheesta muualla



Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat
Luokka:Vuonna 1969 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista pinta-alan mukaan

Question: Mikä on USA pienin osavaltio?

Tämä on luettelo Yhdysvaltain osavaltioiden ja erillisalueiden pinta-alasta.
Kokonaispinta-ala


Maata kokonaispinta-alasta


Vettä kokonaispinta-alasta


Katso myös
Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista väkiluvun mukaan
Lähteet




Osavaltioista pinta-alan mukaan
 Pinta-alan mukaan
Soluhengitys

Question: Mitä tarkoitetaan soluhengityksellä?

Soluhengitys on aerobisissa oloissa elävien solujen aineenvaihdunnallinen reaktio, jonka avulla solut vapauttavat ravinnon sisältämää energiaa käyttöönsä. Soluhengityksen keskeisimmät vaiheet ovat glykolyysi, sitruunahappokierto ja elektroninsiirtoketju.
C6H12O6 (glukoosi) + 6 O2 → 6 CO2 + 6 H2O + 36ATP
Yksinkertaistettuna soluhengityksen lähtöaineina ovat hiilihydraatti, joka on usein glukoosia, ja happi. Lopputuotteena syntyy hiilidioksidia ja vettä. Reaktioissa vapautuu ATP-molekyylien sidoksien purkautuessa energiaa (36 ATP).
Soluhengitys
Glykolyysi

Glykolyysi tapahtuu solulimassa. Glykolyysivaiheessa glukoosimolekyyli pilkotaan kahdeksi pyruvaattimolekyyliksi, minkä seurauksena vapautuu pieni määrä energiaa (2 ATP). Koska glykolyysi ei vaadi happea, se voi tapahtua myös anaerobisissa oloissa.[1][2]
C6H12O6 (glukoosi) + 2 NAD+ + 2 Pi + 2 ADP → 2 CH3COCOOH (pyruvaatti) + 2 NADH + 2 ATP + 2 H+ + 2 H2O
Pyruvaatin oksidatiivinen dekarboksylaatio
Pyruvaattimolekyylit hapetetaan pyruvaattidehydrogenaasikompleksin avulla, jolloin syntyvät yhdisteet ovat asetyylikoentsyymi-A ja hiilidioksidi. Reaktiot voivat tapahtua vain aerobisissa oloissa. Pyruvaatin dekarboksylaatio tapahtuu eukaryooteilla mitokondrion matriksissa. Pyruvaatin dekarboksylaatiossa ei synny ATP:tä.[1][2]
Sitruunahappokierto

Pyruvaattimolekyylien hapettamisen seurauksena syntynyt asetyylikoentsyymi-A siirtyy kahdeksanvaiheiseen reaktiosarjaan, sitruunahappokiertoon (myös Krebsin sykli tai trikarboksyylihappokierto), joka pyruvaatin dekarboksylaation tavoin on aerobisia oloja vaativa reaktiosarja ja tapahtuu myös mitokondrion matriksissa. Reaktiosarjan seurauksena syntyy vetyioneja ja elektroneja, jotka kuljetetaan vedynsiirtäjien avulla mitokondrion sisäkalvolle soluhengityksen seuraavaa vaihetta varten. Sitruunahappokierrossa vapautuu jälleen pieni määrä energiaa (2 ATP). Sivutuotteena syntyy hiilidioksidia.[1][2]
C23H38N7O17P3S (asetyylikoentsyymi-A) + 3NAD+ + FAD + 2H2O + ADP + P → C21H36N7O16P3S (koentsyymi-A) - SH + 2CO2 + FADH2 + ATP + 3(NADH + H+) + 2ATP
Elektroninsiirtoketju

Elektroninsiirtoketju tarkoittaa nimensä mukaisesti sitruunahappokierrossa syntyneiden elektronien kuljettamista elektroninsiirtäjältä toiselle mitokondrion sisäkalvolla. Se vaatii happea. Suurin osa soluhengityksessä syntyvästä energiasta (32 ATP) vapautuu elektroninsiirtoketjun aikana ja lisäksi happi pelkistyy, jolloin syntyy vettä. Yhdestä glukoosimolekyylistä saadaan näin ollen koko soluhengityksen aikana energiaa 36 ATP.[1][2]
(NADH + H+) + ½O2 + 3ADP + 3P → NAD+ + 4H2O + 3ATP
FADH2 + ½O2 + 2ADP + 2P → FAD + 3H2O + 2ATP
Käyminen

Anaerobisissa olosuhteissa soluhengitys ei pääse etenemään glykolyysivaihetta pidemmälle, jolloin tapahtuu käymistä. Käyminen voi olla joko maitohappo- tai alkoholikäymistä. Käymisessä saatavan ATP:n määrä on hyvin pieni (2 ATP) verrattuna aerobisissa oloissa tapahtuvaan soluhengitykseen.[3]
Lähteet

Luokka:Solun fysiologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Radiotähtitiede

Question: Milloin radiotaajuudet löydettiin?


Radiotähtitiede eli radioastronomia on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, jossa tutkitaan maailmankaikkeuden fyysisiä prosesseja niiden lähettämän radiosäteilyn perusteella. Koska radioaallot ovat huomattavasti pidempiä kuin valoaallot (yhdestä millimetristä useisiin kilometreihin), tarvitaan niiden havaitsemiseen suuria yksittäisiä antenneja tai pienempiä antenneja, jotka toimivat yhdessä.
Radioteleskoopissa on paraboloidin muotoinen antenni, joka heijastaa tietystä taivaan osasta tulevat radioaallot vastaanottimeen, joka puolestaan havaitsee ja vahvistaa signaalin käyttökelpoiseksi tiedoksi. Data voidaan koostaa väärävärikuvaksi, jossa tietty väri edustaa tiettyä radioaallonpituutta. Eräät radioteleskoopit, kuten Arecibon radioteleskooppi Puerto Ricossa, ovat niin suuria, että niitä ei voida suunnata kuin hyvin rajoitetusti. Interferometrian avulla toisistaan kaukana sijaitsevia radioteleskooppeja on yhdistetty toimimaan yhden suuren teleskoopin tavoin. Jopa eri puolilla maapalloa sijaitsevien teleskooppien havaintoja on kyetty yhdistämään, kun niiden tuottamaan dataan on liitetty tarkka aika atomikellosta ja yhdistämällä tulokset jälkeenpäin.
Radiotähtitieteen merkittävimpiä tutkimuskohteita ovat kaukaiset pulsarit, kvasaarit sekä radiogalaksit, jotka alun perin löydettiin radioteleskoopeilla. Radiotaajuuksilla tehdyt havainnot ovat osoittaneet, että galaksien massat ovat luultua suurempia, mikä on osaltaan johtanut pimeän aineen olemassaolon paljastumiseen. Kosminen taustasäteily puolestaan on mustan kappaleen radiosäteilyä. Radiotähtitieteen tutkimuskohteita on myös omassa aurinkokunnassamme, kuten Auringon aktiivisuuden mittaus ja Venuksen pinnan tutkakuvaus.
Katso myös
Atacama Large Millimeter Array
Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Valtonen, Mauri| title = Kvasaareja ja mustia aukkoja| publisher = Helsinki: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa| year = 1992| version = Ursan julkaisuja 45| id = ISBN 951-9269-63-0}}
Aiheesta muualla

Check date values in: |accessdate=, |date= (help)
Check date values in: |accessdate= (help)
Check date values in: |accessdate= (help)
Check date values in: |accessdate= (help)
Check date values in: |accessdate= (help)
*
PGP

Question: Miten kryptaus määritellään?


PGP (Pretty Good Privacy, vapaasti suomennettuna ”melko hyvä yksityisyys”) on järjestelmä, jonka avulla tietoja voi salata. Erityisen suosittu se on sähköpostin salauksessa. PGP perustuu julkisen avaimen salaukseen, jossa salaus tapahtuu vastaanottajan julkisella avaimella ja salatun sanoman avaaminen julkista avainta vastaavalla salaisella avaimella. Toisin sanoen salauksessa voidaan luetella henkilöt, jotka voivat avata viestin.
PGP-järjestelmässä käyttäjät eivät tarvitse viranomaisilta varmenteita kuten PKI-ratkaisuissa, vaan käyttäjät muodostavat luottamusverkon (web of trust). Viestistä voi tarkastaa ketjun, ketkä uskovat, että salausavain kuuluu sille käyttäjälle, joka käyttäjä väittää olevansa. Tämän perusteella vastaanottaja uskoo viestin autenttisuuteen. 
PGP:n kehitti Phil Zimmermann vuonna 1991.
Standardointi
IETF aloitti PGP:n standardoinnin nimellä OpenPGP vuonna 1997 ja se on määritelty RFC-dokumenteissa:
 – OpenPGP Message Format
 – MIME Security with OpenPGP
Toteutuksia
Alkuperäinen PGP-ohjelma kohtasi monenlaisia vientirajoituksista ja patenteista johtuvia vaikeuksia. Näiden vuoksi virallinen versio muuttui vähitellen kaupalliseksi versioksi. Norjassa ylläpidettiin kuitenkin ilmaista versiota alkuperäisestä PGP-ohjelmasta.
Kaupallista versiota ylläpiti aluksi PGP Inc., joka myytiin Computer Associates -yritykselle vuonna 1997. Computer Associates ei kuitenkaan saanut siitä menestyvää tuotetta ja kaikki kehitys ja tuki lopetettiin vuonna 2002. Myöhemmin vuonna 2002 muodostettiin PGP Corporation, joka hankki oikeudet jatkaa tuotteen kehitystä.
Uudempi toteutus GnuPG (GNU Privacy Guard, lyhyesti GPG) on täysin vapaa ohjelma ja se on OpenPGP-määritysten mukainen. Saksan valtio tuki sen kehittämistä.
Vakio PGP on komentorivipohjainen ohjelma, mutta ainakin Windowsille on saatavana graafisella käyttöliittymällä varustettu PGP Desktop, jolla työskentely onnistuu hiirellä. PGP Desktop on nykyään kaupallinen Symantecin ylläpitämä ohjelma, mutta vanhempia versioita ja joitakin ”trial”-versioita on saatavana ilmaiseksi.
Katso myös
GnuPG – vapaa ohjelmisto vaihtoehto
Julkisen avaimen salaus
S/MIME
Digitaalinen allekirjoitus
Aiheesta muualla



Luokka:Sähköposti
Luokka:Salausohjelmat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Poppelit

Question: Minkälainen puu on poppeli?


Poppelit[1] eli haavat[2] (Populus) on pajukasveihin (Salicaceae) kuuluva puusuku. Se sisältää kesävihantia puita, jotka muodostavat runsaasti juurivesoja. Kukinnot ovat norkkoja ja tuulipölytteisiä.
Suomen suurin poppeli on Heinolan kaupungin rantapuistossa kasvava tsaarinpoppeli (Populus nigra 'Petrowskiana').[3]
Lajeja, risteytymiä ja lajikkeita
Populus adenopoda – kiinanhaapa
Populus alba – hopeapoppeli
Populus balsamifera – palsamipoppeli
Populus balsamifera 'Gileadensis' – ontarionpoppeli
Populus × berolinensis – berliininpoppeli
Populus × canadensis – kanadanpoppeli
Populus × canescens – harmaapoppeli
Populus cathayana – mantšurianpoppeli
Populus deltoides – amerikanmustapoppeli
Populus euphratica – eufratinpoppeli
Populus fremontii
Populus × generosa – isopoppeli
Populus grandidentata – hammashaapa
Populus koreana – koreanpoppeli
Populus lasiocarpa – isolehtipoppeli
Populus laurifolia – laakeripoppeli
Populus maximowiczii – japaninpoppeli
Populus nigra – mustapoppeli
Populus nigra 'Petrowskiana'  – tsaarinpoppeli
Populus 'Rasumowskiana' – ruhtinaanpoppeli
Populus simonii – kiinanpoppeli
Populus suaveolens – tuoksupoppeli
Populus tremula – metsähaapa
Populus tremula 'Erecta' – pylväshaapa
Populus tremuloides – amerikanhaapa
Populus trichocarpa – jättipoppeli
Populus × wettsteinii – hybridihaapa
Populus × wilsocarpa – komeapoppeli
Populus wilsonii – wilsoninpoppeli
Lähteet

Aiheesta muualla



 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Airborne

Question: Onko Snake Eyes sotilasarvoltaan vääpeli?


Airborne on Action Force -universumissa esiintyvä sankari. Hasbron luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1983 A Real American Hero -lelusarjassa.
Hahmon tausta
Franklin E. Talltree syntyi Navajojen reservaatissa, Arizonassa rikkaaseen perheeseen, jotka työskentelivät öljytuotannossa. Vanhemmat antoivat vanhimman pojan ottaa laskuvarjohyppytunteja, jotka saivat hänet entistä enemmän rakastamaan ilmassa olemista. Sittemmin Talltree opiskeli lakia collegessa ja liittyi koulun jälkeen armeijaan Fort Benningiin, jossa hän valitsi ilmakuljetusharjoituksen.[1] Valmistumisen jälkeen Talltree liittyi G.I. Joen joukkoihin, jossa hän sai koodinimekseen Airborne. Hän on sotilasarvoltaan vääpeli.
Sarjakuva
Airborne esiintyi ensimmäisen kerran sarjakuvana vuonna 1983 G.I. Joe: A Real American Hero -sarjakuvalehden numerossa 11. Hän oli G.I. Joen joukoissa, jotka estivät Cobra-järjestöä saastuttamasta Alaskan putkistoa. Airborne järjesti harhautuksen, jonka avulla Snake Eyes sai ammuttua kaksi Cobran Viperliidokkia RPG kantoraketilla. Myöhemmin Airborne sai taisteluparikseen Spiritin, jotka turvasivat Snake Eyesin selustan.[2] Airborne toimi sarjakuvan aikana useimmiten myös kanssalentäjänä muun muassa Wild Billin ja Tomahawkin kanssa.
Televisiosarjat
G.I. Joe: A Real American Hero
Peter Cullen ääninäytteli Airbornea vuonna 1983 animaatiosarjassa G.I. Joe: A Real American Hero.
Airbornella oli suurimmaksi osaksi taustarooleja läpi sarjan. Hän puolusti muun muassa G.I. Joen tukikohtaa Majur Bluddin hyökätessä kesken Skystriker XP-14F hävittäjän koelennon.[3] Lisäksi Airborne antoi ilmatukea Big Lift operaation aikana.
Action Force
Peter Cullen ääninäytteli Airbornea vuosina 1985-1986 animaatiosarjassa Action Force.
Airbornella oli muutama vieraileva rooli sarjan aikana. Hän muun muassa lähti pelastamaan Flashin kanssa Easter saarelle pelastamaan havaijilaista tyttöä, jonka Cobran joukot olivat siepanneet. Samaan aikaan Airbornen veli Tommy oli myös siepattu. Kaksikko löysi toisensa psyykkisen yhteyden ansiosta ja onnistuivat myös pelastamaan siepatyn tytön.
G.I. Joe: Resolute
Airbornella oli mykkä cameo-rooli vuoden 2009 animaatiosarjassa G.I. Joe: Resolute. Se auttoi Ripcordin kanssa lentokoneessa varustamaan Dukea ja Scarlettia laskuvarjohyppy varusteiden kanssa. Kaksikko oli matkalla Cobran Omskin tukikohtaan.
Hahmoa näytelleet

Lähteet


Luokka:Action Force -hahmot
Luokka:Kuvitteelliset aliupseerit
Australian avoin tennisturnaus 2018

Question: Kuka voitti gran slamin vuonna 2018?


Australian avoin tennisturnaus 2018 pelattiin 15.–28. tammikuuta 2018 Melbournessa. Se oli kaikkiaan 106:s Australian avoin tennisturnaus ja vuoden 2018 ensimmäinen Grand Slam -turnaus.
Miesten kaksinpelin voitti Roger Federer, jolle Grand Slam -mestaruus oli jo uran 20:s ja Australian avoimissa kuudes.[1] Naisten kaksinpelin voitti ensimmäisen Grand Slam -voittonsa saavuttanut Caroline Wozniacki.[2]
Sijoitetut pelaajat

Miesten kaksinpeli

Australian avoin tennisturnaus 2018 – miesten kaksinpeli

Naisten kaksinpeli

Australian avoin tennisturnaus 2018 – naisten kaksinpeli


Miesten nelinpeli

Australian avoin tennisturnaus 2018 – miesten nelinpeli

Naisten nelinpeli

Australian avoin tennisturnaus 2018 – naisten nelinpeli

Sekanelinpeli

Australian avoin tennisturnaus 2018 – sekanelinpeli
Lähteet

Aiheesta muualla


*
Luettelo Viron pääministereistä

Question: Kuka oli Viron ensimmäinen pääministeri?

Tämä on luettelo Viron pääministereistä. Luettelo alkaa Viron ensimmäisestä itsenäisyydestä vuonna 1918, loppuu Viron neuvostomiehitykseen vuonna 1940 ja alkaa uudelleen Viron toisesta itsenäistymisestä vuonna 1991. Luettelossa ei ole Neuvosto-Viron tai Viron pakolaishallituksen pääministereitä. Luettelossa on myös Riigivanemit.
Viron pääministerit

Vuodesta 1990

Lähteet

Luokka:Viron pääministerit
Viro
Jennifer Jones

Question: Kuka Jennifer Jones oli?


Jennifer Jones (oik. Phylis Lee Isley, 2. maaliskuuta 1919 Tulsa, Oklahoma, Yhdysvallat – 17. joulukuuta 2009 Malibu, Kalifornia, Yhdysvallat[1]) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. 
Ura
Jones aloitti elokuvauransa vuonna 1939, jolloin häneltä ilmestyi kolme elokuvaa. Varsinainen läpimurto tapahtui neljä vuotta myöhemmin elokuvassa Bernadetten laulu (1943), joka toi hänelle parhaan naispääosan Oscarin. Jonesin muita kuuluisia elokuvia ovat Kohtalokkaat kirjeet (1945), Kaksintaistelu auringossa (1946) ja Unelma Jennystä (1948). 
Jones muistettaneen 1950-luvulta erityisesti rakkauselokuvan klassikosta Päivien kimallus (1955). Hänen viimeinen elokuvansa valmistui vuonna 1974.
Yksityiselämä
Jennifer Jones oli kolme kertaa naimisissa. Hänen aviomiehiään olivat:
Robert Walker (1939–1944) (avioero; 2 lasta)
David O. Selznick (1949–1965) (Selznickin kuolemaan asti; 1 lapsi)
Norton Simon (1971–1993) (Simonin kuolemaan asti).
Jonesin pojat Robert Walker Jr. (s. 1940) ja Michael Walker (1941–2007) olivat myös näyttelijöitä. Hänen tyttärensä Mary Jennifer Selznick teki itsemurhan 11. toukokuuta 1976.
Jones asui eläkevuotensa eteläisessä Kaliforniassa poikansa kanssa. Hän ei antanut haastatteluja ja esiintyi harvoin julkisuudessa. Hän kuoli kotonaan 90-vuotiaana 17. joulukuuta 2009.
Valikoitu filmografia
Bernadetten laulu (The Song of Bernadette, 1943)
Kunnes palaat (Since You Went Away, 1944)
Kohtalokkaat kirjeet (Love Letters, 1945)
Piika, joka ei tiennyt paikkaansa (Cluny Brown, 1946)
Kaksintaistelu auringossa (Duel in the Sun, 1946)
Unelma Jennystä (Portrait of Jennie, 1948)
Yö Kuuban yllä (We Were Strangers, 1949)
Lumottu veri (Gone to Earth, 1950)
Viattomuuden kasvot (Carrie, 1952)
Syntinen Ruby (Ruby Gentry, 1952)
Kohtalokas laituri (Stazione Termini, 1953)
Afrikan aarre (Beat the Devil, 1953)
Päivien kimallus (Love Is a Many-Splendored Thing, 1955)
Hyvää huomenta, miss Dove (Good Morning, Miss Dove, 1955)
Harmaapukuinen mies (The Man in the Gray Flannel Suit, 1956)
Elämän unelma (The Barretts of Wimpole Street, 1957)
Jäähyväiset aseille (A Farewell to Arms, 1957)
Yö on hellä (Tender Is the Night, 1962)
Kovakasvo (The Idol, 1966)
Liekehtivä torni (The Towering Inferno, 1974)
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Hollywood Walk of Fame
Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Luokka:Parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajat
Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1919 syntyneet
Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Leamington Spa

Question: Missä Englannin kreivikunnassa Leamington Spa sijaitsee?


Leamington Spa (koko nimi Royal Leamington Spa, usein pelkästään muodossa Leamington) on kylpyläkaupunki Warwickshiren kreivikunnassa Keski-Englannissa. Kaupunki on nimetty sen läpi virtaavan Leamjoen mukaan.[1] Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan siellä oli noin  asukasta ja se oli Warwickshiren kolmanneksi suurin kaupunki.[2]
Leamington Spasta kolme kilometriä itään kasvanutta ikivanhaa tammea, ns. Midland Oakia, pidettiin historiallisesti Englannin keskipisteenä.[1] Paikkakunta oli pieni maalaiskylä 1780-luvulle saakka, jolloin siitä tuli tervehdyttävien mineraalivesiensä ansiosta Yrjöjen aikakauden yläluokan suosima lomakohde.[1][3] Vieraillessaan kaupungissa vuonna 1838 kuningatar Viktoria salli, että sen nimessä voidaan käyttää määritettä Royal (’kuninkaallinen’). Yrjöjen aikakauden arkkitehtuuria edustavat muun muassa ostoskatu The Parade (1810–30) ja kylpylän pumppuhuone (1814). Kaupungissa on pelattu nurmitennistä 1870-luvulta asti ja se ylpeileekin olevansa pelin synnyinsija.[1]
1900-luvulla Leamington Spahan syntyi teollisuutta, etunenässä autoteollisuutta. Perinteisen teollisuuden rinnalle on tullut myöhemmin etenkin peliteollisuutta.[3] Kaupunki on edelleen suosittu loma- ja kylpyläkohde lyhyen ajomatkan päässä Coventrystä ja Birminghamin suurkaupunkialueesta.[1][3]

Lähteet


Luokka:Englannin kaupungit
Luokka:Warwickshire
Faradi

Question: Mitä faradi tarkoittaa?

Faradi (tunnus F) on SI-järjestelmän kapasitanssin yksikkö.[1] Jos faradin kokoiseen kondensaattoriin siirretään coulombin (= 1 A·s) kokoinen varaus, sen jännite muuttuu voltilla (C = Q/U). Toisin päin ajatellen: jos faradin kondensaattorin jännite muuttuu voltin sekunnissa, kondensaattorista kulkee läpi ampeerin virta (I = C·ΔU/Δt).






F


=




A
⋅
s

V


=




C


V




=






C



2



J




=






C



2





N


⋅


m






=







s



2


⋅



C



2







m



2


⋅


kg






=







s



4


⋅



A



2







m



2


⋅


kg








{\displaystyle {\mbox{F}}=\,\mathrm {\frac {A\cdot s}{V}} ={\dfrac {\mbox{C}}{\mbox{V}}}={\dfrac {{\mbox{C}}^{2}}{\mbox{J}}}={\dfrac {{\mbox{C}}^{2}}{{\mbox{N}}\cdot {\mbox{m}}}}={\dfrac {{\mbox{s}}^{2}\cdot {\mbox{C}}^{2}}{{\mbox{m}}^{2}\cdot {\mbox{kg}}}}={\dfrac {{\mbox{s}}^{4}\cdot {\mbox{A}}^{2}}{{\mbox{m}}^{2}\cdot {\mbox{kg}}}}}


Faradi on erittäin suuri yksikkö. Käytännössä kondensaattorien kapasitanssit ilmoitetaan yleensä millifaradeina (mF), mikrofaradeina (μF), nanofaradeina (nF) tai pikofaradeina (pF).
Yksikkö on nimetty brittiläisen fyysikon Michael Faradayn mukaan. Faradayn mukaan on nimetty myös Faradayn vakio, johon faradia ei tule sekoittaa.
SI-kertoimet

Lähteet

Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt
Neste-asemaketjut

Question: Missä oli Nesteen ensimmäinen huoltoasema?




Neste-polttonesteiden jakeluketju toimii Suomessa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Venäjällä. Huoltoasemaketju on lajissaan Suomen laajin. Neste-ketjun omistaa Neste Oyj.
Nesteellä oli Suomessa vuoden 2013 lopussa noin 260 huoltoasemaa ja noin 200 automaattiasemaa. Raskaalle kalustolle oli noin 310 jakelupistettä, joista osa on huolto- tai automaattiasemien yhteydessä.[1]
Virossa, Latviassa ja Pietarin alueella Venäjällä yhtiö on markkinoiden toiseksi suurin toimija, ja Liettuassa se on kolmanneksi suurin. Baltian maissa ja Luoteis-Venäjällä yhtiöllä on yhteensä 230 asemaa.[2]
Neste myy jakeluasemilla kuluttajille pääasiassa bensiiniä, dieseliä ja kevyttä polttoöljyä. Vuonna 2014 yhtiön markkinaosuus bensiinin vähittäismyynnissä Suomessa oli 28,4 (28,2) ja dieselöljyssä 39,2 (39,1) prosenttia. Sulkeissa on vuoden 2013 vastaava osuus.[3][4]
Neste Oil vaihtoi nimekseen Neste 1. kesäkuuta 2015. Neste Oil -asemat jäivät kuitenkin entiselle nimelleen. Yhtiö perusteli tätä sillä, että Neste Oil -asemat oli vastikään uusittu eikä niiden nimien muuttaminen olisi ollut taloudellista. Yhtiö vaihtoi asemien nimet Nesteeksi huhti-lokakuussa 2016.[5][6]
Asemaverkostot

Nesteellä on Suomessa useita asemaverkostoja.
Neste-asemat ovat miehitettyjä, ”perinteisiä” liikenneasemia tai miehittämättömiä asemia, jotka usein toimivat K-ryhmän K-Citymarketien tai K-Supermarketien yhteydessä. Miehitetyillä asemilla voi maksaa polttoaineostoksensa myös käteisellä.[7]
Neste Express -asemat ovat miehittämättömiä asemia, jotka yhtiön mukaan on tarkoitettu hintatietoisille asiakkaille, jotka arvostavat nopeaa tankkausta. Jokaisessa mittarissa on oma maksupääte.[8] Asemilla myydään 95- ja 98-oktaanista bensiiniä sekä dieseliä. Asemien maksupäätteisiin käyvät vain pankki- ja luottokortit. Neste perustelee pelkkää kortin käyttöä maksuvälineenä käteisen rahan tyhjentämisen aiheuttamilla kustannuksilla ja käteismaksamisen yleisellä vähentymisellä Suomessa.[9]
Neste Truck -asemat on tarkoitettu raskaalle liikenteelle.[10] Osalla Neste Truck -asemista on Truck+-palvelu, joka tarkoittaa raskaan liikenteen asemaa, jolla maksaminen perustuu asiakkaan etätunnistukseen ilman maksu- tai luottokorttia.
Neste K -huoltoasemat ovat miehitettyjä asemia. Ensimmäinen Neste K -asema avattiin Tampereen Teiskontielle 29. maaliskuuta 2016, ja vuoden loppuun mennessä aiottiin avata sata uutta Neste K-asemaa.[11] Kaikki Nesteen ja Keskon yhteiset asemat aiotaan muuttaa Neste K -asemiksi vuoden 2017 loppuun mennessä. [12]
Historiaa

Nykyinen Neste-asemaketju syntyi, kun Neste yhdisti Finnoil- ja Union-ketjut ja osti lisäksi Kesoil-ketjun. Neste Express -verkosto korvasi A24- ja Nex-automaattiasemat vuoteen 2010 mennessä.[13]
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Suomessa toimivat huoltoasemaketjut
huoltoasemat
Gruppenführer

Question: Mitä Brigadeführer tarkoittaa?



Gruppenführer oli SS:n ja SA:n käyttämä sotilasarvo. Se on myös yleisnimitys ryhmänjohtajalle.
Suomalaisten Saksan puolella ensimmäisessä maailmansodassa palvelleiden jääkärien sotilasarvojärjestelmässä arvo Gruppenführer tarkoitti ryhmänjohtajaa. 
SA käytti arvoa vuodesta 1925. SA-Gruppenführer komensi useita suuria SA-Standarte-osastoja ja arvo vastasi sen käytössä kenraalia. 
SS puolestaan käytti arvoa vuodesta 1930 alkaen. Aluksi arvo vastasi kenraalia, mutta vuonna 1934 arvo Obergruppenführer asetettiin tarkoittamaan kenraalia, ja Gruppenführer puolestaan kenraaliluutnanttia. 
Gruppenführerin arvoon kohonneita

Nykyinen käyttö

Saksan armeija Bundeswehr, palokunta ja poliisi käyttävät arvoa Gruppenführer. Näiden laitosten arvona tai tehtävänkuvauksena Gruppenführer tarkoittaa yleensä alempaa esimiestä tai ryhmänjohtajaa.
Katso myös
Luettelo SS-arvoista






Alempi arvo
BrigadeführerSS-arvo
GruppenführerYlempi arvo
Obergruppenführer

Luokka:Sotilasarvot
Luokka:Sturmabteilungin sotilasarvot
Luokka:SS:n sotilasarvot
Norjan kansallispäivä

Question: Mikä on Norjan itsenäisyys päivä?


Norjan kansallispäivää eli perustus­lain päivää (), tai paremmin Norjassa tunnettu sen päivämäärän mukaan nimellä syttende mai, vietetään vuosittain 17. toukokuuta. Kansallispäivää vietetään sen muistoksi, että 17. toukokuuta vuonna 1814 vahvistettiin Eidsvollin kansallis­kokouksen hyväksymä, suurelta osin vielä nykyisinkin voimassa oleva Norjan perustuslaki.[1][2] Samassa yhteydessä Norja julistautui itsenäiseksi kuuluttuaan 1300-luvun lopulta saakka Tanskan yhteyteen. Jo samana vuonna Norja joutui kuitenkin luopumaan täydellisestä itsenäisyydestään ja liittymään Ruotsin kanssa personaaliunioniin, mutta sai pitää oman perustuslakinsa.[3] Ruotsi-Norjan personaaliunioni purkautui vuonna 1905.[4]
Päivä on Norjassa sekä yleinen, laki­sääteinen vapaa­päivä että liputus­päivä. Päivän juhlallisuuksiin kuuluvat monilla paikka­kunnilla järjestettävät koululaisten kulkueet.[5][1]
Lähteet


Kansallispäivä
Luokka:Kansallispäivät
Luokka:Toukokuun juhlapäivät
Japanin alueet

Question: Onko Hokkaidō Japanin suurin pääsaari?

Japani jaetaan yleisesti alueisiin, joilla ei ole hallinnollista merkitystä mutta joita yhdistää maantiede ja kulttuuri. Yleensä alueita on vähintään kahdeksan,[1][2] mutta jotkin niistä voidaan jakaa edelleen ala-alueisiin. Hallinnollisesti Japani jakautuu 47 prefektuuriin. Alueiden rajat ovat joskus häilyviä ja monet prefektuurit voidaankin lukea eri alueisiin yhteydestä riippuen.[3]
Japanin neljä pääsaarta pohjoisesta etelään ovat Hokkaidō, Honshū, Shikoku ja Kyūshū; saarista suurimpana ja väkirikkaampana Honshū jakautuu useisiin alueisiin, muut saaret muodostavat omat alueensa. Toisaalta meri pikemminkin sitoo monia alueita yhteen kuin erottaa niitä: esimerkiksi Seton sisämerta ympäröivät alueet Honshūlla, Shikokulla ja Kyūshūlla muodostavat yhtenäisen talousalueen.[4]
Alueet

Lähteet

Aiheesta muualla


*
Luettelo alkuaineista

Question: Mikä on volframin järjestysnumero kemiallisessa järjestelmässä?

Tämä on luettelo tunnetuista alkuaineista.



Katso myös
Alkuaineiden jaksollinen järjestelmä
Huomautukset

Lähteet


*
Alkuaineista kemiallisen merkin mukaan
Alkuaineista kemiallisen merkin mukaan
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit