khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Puuaines

Question: Mistä puuaines rakentuu?


Puuaines on kasveissa olevaa jällen sisäänpäin kasvattamaa solukkoa. Se koostuu suurimmaksi osaksi pitkistä elottomista soluista, jotka toimivat kasvin johtosolukkona ja tukirakenteena. Näiden soluseinämät ovat paksuuntuneet ja puutuneet. Johtosolukkojen lisäksi puuosassa voi olla rakennetta lujittavia tukisolukkoja.
Yksittäisen puusolun rakenne
Puu on rakentunut kemiallisista yhdisteistä, jotka sisältävät pääasiassa hiiltä (C) ja happea (O) sekä jonkin verran vetyä ja typpeä. Suurin osa puun kemiallisista yhdisteistä on erilaisia hiilihydraatteja, joita ovat mm. polysakkaridit. Puun varsinaisia rakennusaineita ovat selluloosa, hemiselluloosa ja ligniini.[1]
Selluloosa
Selluloosan osuus kuivapainosta suomalaisilla puulajeilla on noin 40%.[2] Suurin osa selluloosasta sijaitsee solun sekundääriseinässä. Selluloosamolekyyli muodostaa helposti vetysidoksia naapurimolekyylien kanssa, joiden avulla syntyy  selluloosan kuiturakenne, joka antaa solulle mekaanisen tuen. Selluloosa molekyylikimppuja kutsutaan perusfibrilleiksi, joista soluseinän kerrokset rakentuvat.
Hemiselluloosa
Hemiselluloosan määrä solun kuivapainosta on noin 20–35%.[2] Hemiselluloosat muodostuvat polysakkarideista. Hemiselluloosan oletetaan sijaitsevan soluseinässä mikrofibrillien välissä. Se vahvistaa rakennetta liiman tavoin.
Ligniini
Ligniiniä on puussa 20–30%.[2] Ligniini sijaitsee solun sekundääriseinässä ja suhteellisesti sitä on eniten välilamelleissa. Ligniini tulee soluun solun kasvun loppuvaiheessa ja aiheuttaa lignifioitumisen eli puutumisen. Solu "kuolee" tämän aikana.
Muut aineet
Pihkaa esiintyy sekä havu- että lehtipuilla. Lehtipuiden pihka on niin sanottua fysiologista pihkaa, joka sijaitsee ydinsäteiden tylppysoluissa. Sen tehtävänä on toimia vararavintona. Havupuilla pihkaa sijaitsee myös pihkatiehyissä ja pihkarakkuloissa, joissa sen tehtävä on suojata puuta biologisilta vaurioilta (patologista pihkaa).
Puu sisältää myös epäorgaanisia kivennäisaineita, jotka jäävät puun polton jälkeen tuhkana jäljelle (2–4% kuivapainosta). Tuhka muodostuu pääosin kalsiumista. Muita alkuaineita ovat kalium, fosfori ja magnesium.
Käyttö

Puulla on hyvin monia käyttötarkoituksia. Puuta käytetään esimerkiksi paino- ja kirjoituspapereiden ja pakkausten valmistuksessa, rakennus- ja sisustusmateriaalina sekä energiantuotannossa. Lisäksi puuta hyödynnetään erilaisten arkipäiväisten tuotteiden kuten kosmetiikan, lääkkeiden ja elintarvikkeiden valmistuksessa. Puun uusia käyttötapoja ovat esimerkiksi puu- ja muovikomposiitit sekä erilaiset biokemikaalit ja biopolymeerit kemian-, elintarvike- ja lääketeollisuuden tarpeisiin. Puusta peräisin olevia ainesosia voidaan nykyteknologioilla käyttää esimerkiksi vaatteiden, muovien, asfaltin tai eläinten rehun valmistuksessa. Puun jalostuksen sivuvirroista valmistetaan nestemäisiä biopolttoaineita, joilla korvataan fossiilista öljyä liikenteessä ja lämmityksessä.[3]
Puusta veistetään esimerkiksi puuveistoksia ja huonekaluja.[4]
Lähteet

Luokka:Kasvisolukot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Alkuräjähdyksen ydinsynteesi

Question: Mitä ydinsynteesi tarkoittaa?


Alkuräjähdyksen ydinsynteesi eli alkuräjähdyksen nukleosynteesi () tarkoittaa kosmologiassa kaikkeuden varhaisen vaiheen aikana pian alkuräjähdyksen jälkeen tapahtunutta ydinsynteesiä eli atomiytimien muodostumista fuusioitumalla. Syntyneitä ytimiä olivat tavallisen vety-ytimen 1H lisäksi deuterium eli 2H, helium-isotoopit 3He ja 4He, 1H ja litium-isotooppi 7Li.
Alkuräjähdyksen ydinsynteesi alkoi noin sekunnin alkuräjähdyksen jälkeen ja kesti noin kolme minuuttia. Sen jälkeen maailmankaikkeuden lämpötila ja tiheys laskivat alle ydinfuusioon tarvittavan tason. Ydinsynteesin lyhyt kesto on tärkeä asia, sillä se esti berylliumia raskaampien aineiden muodostumisen ja jätti kevyitä aineita kuten deuterium jäljelle.
Fotonien lukumäärä suhteessa baryonien lukumäärään mahdollistaa ydinsynteesin tuloksen laskemisen. Tämä parametri kuvaa olosuhteita, joissa ydinfuusio tapahtui. Tästä voimme johtaa ydinten suhteelliset runsaudet. Näin saadaan seuraavat suhteelliset osuudet kokonaismassasta: 1H noin 75%, 4He noin 24%, deuterium noin 0,01% ja litiumia ja berylliumia luokkaa 10−10 eikä muita ytimiä. Nämä runsaudet ovat yhdenmukaiset havaintojen kanssa.


Luokka:Kosmologia
Katsotuimmat televisiolähetykset Suomessa

Question: Mikä on Suomen kaikkien aikojen katsotuin televisio-ohjelma?

Suomen kaikkien aikojen katsotuin televisiolähetys on Miss Suomi -kilpailuiden finaali 1979, joka esitettiin Yle TV1 -kanavalla. Ohjelma keräsi 3,3 miljoonaa katsojaa. Lähetyksen mittausmenetelmä oli kuitenkin eri kuin nykypäivän televisiomittaustutkimuksissa, joita suorittaa Finnpanel.[1]
Nykyaikaisen televisiomittausjärjestelmän (vuodesta 1987 lähtien) katsotuin ohjelma on Jääkiekon MM-kilpailuiden 2016 loppuottelu Suomi–Kanada, joka esitettiin MTV3- ja MTV Sport 1 -kanavilla. Lähetys keräsi 3,25 miljoonaa katsojaa.[2]
Katsotuimpia televisiolähetyksiä vuosittain ovat muun muassa Linnan juhlat, Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut, Eurovision laulukilpailun finaali (niinä vuosina, kun Suomi on mukana) ja Ylen TV-uutiset. Myös urheilun muut suurtapahtumat, kuten neljän vuoden välein järjestettävät talvi- ja kesäolympialaiset, keräävät miljoonayleisön. 2000-luvulla yli miljoona katsojaa keränneitä viihdeohjelmia ovat Tanssii tähtien kanssa sekä Putous. 
Katsotuimmat TV-ohjelmat 2017[3]

















SijaOhjelmaPäivämääräKanavaKeskikatsojamäärä %Keskikatsojamäärä1.Yle Uutiset6.12.2017Yle TV153%2 793 0002.Itsenäisyyspäivä: Linnan juhlat (1. osa)6.12.2017Yle TV151%2 660 0003.Kohti Linnan juhlia6.12.2017Yle TV130%1 548 000
Muuta
Nykyaikaisen TV-mittausjärjestelmän käsitteet:
Keskikatsojamäärä = katsojien määrän keskiarvo koko ohjelman keston ajalta.
Tavoittavuus = tavoittavuudella tarkoitetaan ohjelmaa vähintään 3 minuuttia yhtäjaksoisesti katselleiden henkilöiden lukumäärää.
Lähteet

Luokka:Suomalaiset televisio-ohjelmat
Luettelo televisiosarjan Valehtelevat viettelijät jaksoista

Question: Kuinka monta tuotankokautta Rizzoli & Isles sarjaa on tehty?

Valehtelevat viettelijät on yhdysvaltalainen draamasarja, joka perustuu Sara Shepardin samannimiseen kirjasarjaan. Sarja kertoo neljästä tytöstä, jotka joutuvat salaperäisen "A:n" vainoamaksi. Yhdysvalloissa sarjan ensimmäinen jakso esitettiin 8. kesäkuuta 2010 ABC:llä ja Suomessa 14. toukokuuta 2012 Subilla.
Yleiskatsaus

Jaksot
Ensimmäinen tuotantokausi (2010–2011)

Valehtelevat viettelijät (1. tuotantokausi)
Toinen tuotantokausi (2011–2012)

Valehtelevat viettelijät (2. tuotantokausi)
Kolmas tuotantokausi (2012–2013)


Neljäs tuotantokausi (2013–2014)


Viides tuotantokausi (2014–2015)

Kuudes tuotantokausi (2015–2016)

Seitsemäs tuotantokausi (2016-2017)

Erikoisjaksot

Lähteet

Valehtelevat viettelijät
Huostaanotto Suomessa

Question: Milloin lapsi voidaan ottaa huostaan Suomessa?

Huostaanotto on lastensuojelun toimenpide, jossa lapsi otetaan pois vanhemmiltaan tai muulta yksityiseltä huoltajaltaan yhteiskunnan hoidettavaksi.
Huostaanotto Suomessa
Lapsen huostaanottoon voidaan Suomen lastensuojelulain mukaan turvautua vain, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:
Kodin olosuhteet tai lapsen oma käyttäytyminen uhkaavat vaarantaa vakavasti lapsen terveyttä tai kehitystä
Avohuollon toimenpiteet ovat riittämättömiä tai eivät ole mahdollisia
Huostaanoton arvioidaan olevan lapsen edun mukainen toimenpide
Huostaanotto voidaan toteuttaa joko kiireellisenä turvaamistoimenpiteenä, jolloin kyse on yleensä tilapäisestä huostaanotosta, tai varsinaisena huostaanottona, joka tarkoittaa yleensä lapsen pidempiaikaista sijoittamista kodin ulkopuolelle. Huostaanotto voi olla joko suostumukseen perustuva tai kunnan sosiaalilautakunta voi toteuttaa sen tahdonvastaisesti. Mikäli lapsen huoltaja tai 12 vuotta täyttänyt lapsi itse vastustaa huostaanottoa, päätös on vahvistettava hallinto-oikeudessa. 
Huostaanotto päättyy viimeistään sinä päivänä, kun lapsi täyttää 18 vuotta. Tämän jälkeen nuori on oikeutettu jälkihuoltoon, kunnes hän täyttää 21 vuotta. Huostaanotto voidaan lakkauttaa aiemminkin, mikäli lakkauttamisen ei katsota olevan vastoin lapsen etua. Sosiaaliviranomaisilla ei kuitenkaan ole velvoitetta tutkia huostaanoton tarkoituksenmukaisuutta sen tapahduttua.
Huostaanottojen määrät Suomessa
Huostaanottojen määrä on kasvanut 2000-luvulla. Vuonna 2013 kodin ulkopuolelle oli sijoitettuna 18022 lasta ja nuorta, joista 10735 oli huostaanotettuna. Vuoden aikana kiireellisesti sijoitettiin 4202 lasta.[1] Vuosien 1995 ja 2010 välillä etenkin tahdonvastaiset huostaanotot ja kiireelliset sijoitukset lisääntyivät voimakkaasti: tahdonvastaiset huostaanotot yli kaksinkertaistuivat ja kiireelliset sijoitukset yli seitsemänkertaistuivat. Laitossijoitusten määrä on yli kaksinkertaistunut tällä aikavälillä.[2].

Huostaanotto-ongelmat Suomessa
Lastenhuollossa on havaittu olevan turhia asiakkaita[3]. Suomessa huostaanottoja tapahtuu usein kyseenalaisin perustein ja lastensuojelussa on monissa kunnissa ammattitaidon puutetta. Poliitikoista ainakin Päivi Räsänen ja Päivi Lipponen ovat ottaneet kantaa huostaanottoihin liittyviin ongelmiin[4].
Valtion tukea on arvosteltu perheiden tukemisen sijaan huostaanottoihin kannustavana[5][6]. Vuonna 2014 tukijärjestelmää on harkittu muutettavan[7].
Joissakin huostaanottotapauksissa lapsen psyykkinen vointi voi pikemminkin huonontua huostaanoton aikana, jolloin huostaanotto olisikin kyseenalainen toimenpide lapsen hyvinvoinnin kannalta. Vaikka huostaanoton tukitoimia lisättäisiin vastaavanlaisessa tilanteessa, saattaisivat ne pahentaa tilannetta entisestään.
Katso myös
Lastensuojelu
Lastensuojelulaki
Alkoholismi
Päihteet
Päihdepolitiikka
Päihderiippuvuus
Raittius
Lapsen hyväksikäyttö
Väkivalta
Perheväkivalta
Pahoinpitely
Vauvan ravistelu
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Lastensuojelu Suomessa
Luettelo Formula 1 -ennätyksistä

Question: Kuka on voittanut eniten Formula 1 -osakilpailuja?


Tähän on luetteloitu kaikkien MM-sarjaan osallistuneiden Formula 1 -kuljettajien, tallien, moottorien ja maiden omat ennätykset. Tilastoihin on laskettu vain MM-osakilpailut.
Kuljettajien ennätykset

Autonvalmistajien ennätykset

Valtioiden ennätykset

Kuljettajien ennätysten yhteismäärä

Lähteet

Ennätykset
Formula 1

en:List of Formula One driver records
Miasma

Question: Mikä on miasmateoria?



Miasmalla ymmärrettiin 1700- ja 1800-luvuilla ilmassa leijailevia, mätänevässä aineessa, esimerkiksi maassa, kehittyviä myrkyllisiä huuruja, joiden ajateltiin aiheuttavan kulkutauteja.[1] Jo ennen kuin mikrobien (bakteerien, virusten jne.) ymmärrettiin aiheuttavan tauteja, tiettyjen tautien havaittiin leviävän erityisesti joissakin väestöissä, ja syyksi arveltiin huonoa ilmaa varsinkin kaupunkien köyhissä osissa. Tämä johti Englannista alkaen elinolosuhteiden ja surkean ympäristön parantamiseen 1800-luvun puolivälissä, ja muun muassa Florence Nightingale uskoi miasman levittävän tauteja Krimin sodassa. Suoran esimerkiksi käsien kautta tapahtuvan kontaktin merkityksestä tautien syntymisessä oli merkkejä, mutta ajatusta vastustettiin kiivaasti – muun muassa kun lääkäri Ignaz Semmelweis yritti saada 1840-luvulla kollegoitaan pesemään kätensä tultuaan ruumishuoneelta synnytyssaliin.[2] John Snow osoitti vuonna 1854 koleran leviävän Lontoossa juomaveden välityksellä, mutta vasta Louis Pasteurin, Robert Kochin ja muiden bakteriologien yksiselitteiset löydökset 1860-luvulta alkaen todistivat tiettyjen tautien olevan elävien olentojen, mikrobien, aiheuttamia.[2]
Miasman uskottiin leviävän tuulten kuljettamana levittäen tautia paikkakunnalta toiselle. Etelätuulet olivat erityisen vaarallisia.[3]
Etymologia
Sana miasma tulee keskiaikaisen kreikan sanasta miainein, joka tarkoittaa "saastuttamista".[4]
Pahan ilman idea on antanut nimensä myös malarialle: keskiajan italian mala aria, "paha ilma".[5]
Katso myös
Mikrobiteoria
Lähteet


Luokka:Lääketieteen historia
Luokka:Taikausko
Luokka:Vanhentuneet tieteelliset teoriat
Berliinin taivaan alla

Question: Kuka on ohjannut elokuvan Berliinin taivaan alla?


Berliinin taivaan alla (Der Himmel über Berlin) on Wim Wendersin ohjaama saksalais-ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1987. Elokuva kertoo enkeleistä, jotka tarkkailevat elämää Berliinissä kylmän sodan päättyessä, filmitähdestä (komisario Columbona tunnettu Peter Falk), joka vierailee kaupungissa, ja kaukana kotoaan olevasta trapetsitaiteilijanaisesta.[1]
Elokuvassa toistuu Peter Handken runo ”Lied Vom Kindsein”. Elokuvan alkuosa on mustavalkoinen ja ”realistisempi” loppuosa värillinen. 
Juoni
Enkeleitä vaeltaa Berliinissä tarkkaillen ihmisiä sekä auttaen yksinäisiä ja masentuneita sieluja. Vain lasten silmät voivat nähdä nämä aikojen alusta paikalla olleet ihmisten aineettomat kumppanit. Enkeleiden keskeinen tehtävä on auttaa ihmisiä näiden henkisissä ponnisteluissa. Niinpä kirjasto on todellinen enkelten risteysasema. Aivan erityisen tärkeä enkelien velvoite on estää ihmisiä riistämästä henkeä itseltään.
Bruno Ganzin esittämä enkeli Damiel ihastuu trapetsitaiteilijaan (Solveig Dommartin) ja haluaa tulla ihmiseksi. Berliinin muurin tienoilla tapahtuukin ihme ja Ganzin enkelihahmo alkaa jättää jalanjälkiä maankamaraan.
Sivujuonena on amerikkalainen filmitähti (Peter Falk enemmän tai vähemmän itsenään), joka on Berliinissä elokuvaa tekemässä ja lasten tavoin näkee enkelit ja juttelee heille. Paljastuu, että hänkin oli aiemmin enkeli. ”Meitä on monta”, hän sanoo.
Näyttelijät

Tuotanto
Nick Cave and the Bad Seeds esiintyy elokuvan avainkohtauksessa.
Wenders omisti elokuvansa ”enkeleille” Yasujiro Ozu, François Truffaut ja Andrei Tarkovski.[2]
Vastaanotto
Elokuva palkittiin Cannesin elokuvafestivaaleilla 1987.[3]
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.[4] Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.[5]
Jatko-osa
Wenders ohjasi elokuvalle myös jatko-osan Niin kaukana, niin lähellä (In weiter Ferne, so nah!, 1993). Siinä toinenkin alkuperäisen tarinan enkeleistä, Cassiel (Otto Sander), muuttuu ihmiseksi ja seikkailee 1990-luvun yhdistyneessä Berliinissä yhdessä Damielin (Ganz) kanssa. Elokuvan muita näyttelijöitä ovat Nastassja Kinski, Willem Dafoe, Solveig Dommartin ja Peter Falk. Cameoroolit omana itsenään tekevät Lou Reed ja Mihail Gorbatšov.[6]
Lähteet

Aiheesta muualla

Glödstaf, Kari: . Filmgoer 30.6.2009.
.
Laelma, Jyrki: . Iltalehti 5.11.2010.
Skaffari, Vesa: . Smackthejack.net 30.10.2013.
Luokka:Draamaelokuvat
Luokka:Vuoden 1987 elokuvat
Luokka:Wim Wendersin ohjaamat elokuvat
Luokka:Saksalaiset elokuvat
Luokka:Ranskalaiset elokuvat
Source

Question: Onko Source-pelimoottori 3D?


Source on Valve Corporationin alun perin Half-Life 2:lle kehittämä 3D-pelimoottori. Source hyödyntää muun muassa raskaasti muokattua Havok-fysiikkamoottoria. Se on lisensoitu myös useiden muiden videopelien käytettäväksi. 
Source 2 esiteltiin 2015 Dota 2:n Reborn-päivityksen myötä.
Source-moottorissa melkein kaikki fysiikan lait pätevät: massa vaikuttaa esineeseen, voima ja kitka vaikuttavat myös. Teköäly on viisaampi kuin ennen, hahmot osaavat suojautua ja ampua edessä olevia esteitä yms. Hahmojen kasvoissa on 40 ”kasvolihasta”, joilla voidaan ilmentää erilaisia tunnetiloja.
Lisensoidut Source-pelit
Valve Corporation
Counter-Strike: Source
Day of Defeat: Source
Destinations
Half-Life: Source
Half-Life Deathmatch: Source
Half-Life 2
Half-Life 2: Episode One
Half-Life 2: Episode Two
Half-Life 2: Deathmatch
Portal
Portal 2
Team Fortress 2
The Lab
Left 4 Dead
Left 4 Dead 2
Alien Swarm
Counter-Strike: Global Offensive
Dota 2
Muut kehittäjät
Alien Swarm: Infested
Black Mesa
The Beginner's Guide
Dark Messiah of Might and Magic
Garry’s Mod
Insurgency
Postal III
Realms of Valhallon: Age of Nations
The Ship
The Stanley Parable
SiN Episodes
SiN: Source
They Hunger: Lost Souls
Titanfall
Twilight War: After the Fall
Vampire: The Masquerade - Bloodlines
Vindictus
Zeno Clash



Luokka:Half-Life
*
Livre (rahayksikkö)

Question: Mikä livre oli?


Livre (ranskaa) on vanha ranskalainen rahayksikkö, joka polveutui karolingisen ajan rahapainosta libra gallica. Yksi livre oli 20 souta. Toursin livre eli livre tournois oli rahayksikkönä Ranskassa vuoteen 1796, jolloin se korvattiin frangilla. 81 livre tournoisia vastasi 80 frangia. Pariisissa vuoteen 1667 lyöty ja Pohjois-Ranskassa käytössä ollut livre parisis vastasi 1 1/4 livre tournoista. Livre tournois sisälsi 1300-luvun alussa hopeaa 60 grammaa ja 1700-luvun alussa noin 5 grammaa.
Ranskan kielessä sana livre merkitsee myös puntaa.
Lähteet
Iso tietosanakirja, Otava 1931–1939.
Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.
Luokka:Euroopan rahayksiköt
Luokka:Historialliset rahayksiköt
Norjan kansallispäivä

Question: Milloin vietetään Norjan itsenäisyyspäivää?


Norjan kansallispäivää eli perustus­lain päivää (), tai paremmin Norjassa tunnettu sen päivämäärän mukaan nimellä syttende mai, vietetään vuosittain 17. toukokuuta. Kansallispäivää vietetään sen muistoksi, että 17. toukokuuta vuonna 1814 vahvistettiin Eidsvollin kansallis­kokouksen hyväksymä, suurelta osin vielä nykyisinkin voimassa oleva Norjan perustuslaki.[1][2] Samassa yhteydessä Norja julistautui itsenäiseksi kuuluttuaan 1300-luvun lopulta saakka Tanskan yhteyteen. Jo samana vuonna Norja joutui kuitenkin luopumaan täydellisestä itsenäisyydestään ja liittymään Ruotsin kanssa personaaliunioniin, mutta sai pitää oman perustuslakinsa.[3] Ruotsi-Norjan personaaliunioni purkautui vuonna 1905.[4]
Päivä on Norjassa sekä yleinen, laki­sääteinen vapaa­päivä että liputus­päivä. Päivän juhlallisuuksiin kuuluvat monilla paikka­kunnilla järjestettävät koululaisten kulkueet.[5][1]
Lähteet


Kansallispäivä
Luokka:Kansallispäivät
Luokka:Toukokuun juhlapäivät
Veda-kirjat

Question: Mitä veda-kirjat ovat?


Veda-kirjat (devanagari: वेद, sanskritin kieltä ja tarkoittaa tietoa, tiedettä tai totuutta) on neljän Intian niemimaalla syntyneen hymnin ja rituaalitekstin kokoelma, jotka ovat: Rigveda, Yajurveda, Samaveda ja Atharvaveda. Kirjat muodostuivat Intian muinaisen veda-uskonnon piirissä, ja vaikuttavat edelleen hindulaisuuden taustalla. Vedat ovat shruti, mitä on kuultu (eli ilmestys, toisin kuin smriti, mitä muistetaan), ja siten pyhiä kaikille hinduille. Vedoista vanhimman, Rigvedan syntyajaksi arvioidaan nykyään noin 1200–1000 eaa. tai vähän aikaisemmin. Muut vedat ovat vähän nuorempia lukuun ottamatta Atharvavedan vanhimpia osia, jotka ovat syntyneet samoihin aikoihin Rigvedan kanssa.[1] Vedat säilyivät pitkään yksinomaan suullisena traditiona; Intian vanhimmat tunnetut kirjoitetut tekstit Induskulttuurin tulkitsemattoman kirjoituksen jälkeen ovat vasta ajanlaskun alkua edeltäneiltä vuosisadoilta. 
Veda-kirjat (joiden osat myös ovat kirjoja, ) jakautuvat seuraaviin osiin:
samhita – alkuperäinen teksti, sisältää mantrat ja hymnit
brahmana – rituaaliset uhrimystiikan opetukset
aranayaka – meditaatio-osa
upanishad – mystinen ja filosofinen osa, tunnetaan myös nimellä Vedanta eli Vedan lopussa
sutrat, joita on neljää lajia:[1]
srautasutrat, suurista julkisista uhreista
grhyasutrat, kotona suoritettavista rituaaleista
sulvasutrat, uhripaikan rakennusohjeita
dharmasutrat, eettisiä ja uhripuhtautta koskevia normeja
Katso myös
Rigveda
Vedalainen kulttuuri
Bharata Natya Shastra
Lähteet

Luokka:Hindulaiset kirjoitukset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiteyttäminen

Question: Mitä kristallografia tarkoittaa?


Kiteyttämisellä tai kiteytyksellä (joskus myös kristallisoinnilla) tarkoitetaan jonkin aineen saattamista kiteiseen muotoon. Kiteisellä muodolla tarkoitetaan tässä yhteydessä usein vielä yksittäiskidettä, jossa kappaleen kaikki atomit tai molekyylit kuuluvat yhteen ainoaan kidehilaan. Kiteytetyn aineen rakennetta voidaan tutkia korkealla resoluutiolla (usein atomitasolla) kristallografian (erityisesti röntgenkristallografian) menetelmin.
Kiteyttämisellä saadaan epäpuhtaudet jäämään liuottimeen. Aine liuotetaan sopivaan liuottimeen tai niiden seokseen. Liuosta jäähdytetään, jolloin aineen liukoisuus pienenee ja voidaan myös lisätä pieni kide ainetta, jonka halutaan kiteytyvän. Lisätty kide auttaa kiteytymisprosessin käynnistymisessä toimien siemenkiteenä. Sitten odotetaan. Liuoksessa alkaa vähän kerrassaan muodostua kiteitä, jotka lopuksi suodatetaan liuoksesta erilleen. Jos halutaan erittäin puhdasta ainetta, on kiteyttäminen tehtävä muutamia kertoja uudestaan.
Proteiinien kiteyttäminen
Proteiinit kiteytetään röntgenkristallografiaa varten antamalla hyvin suurta proteiinipitoisuutta sisältävän kiteytyspuskurin haihtua hitaasti. Tällöin proteiinit alkavat muodostaa kiteitä. 
Kiteyttäminen on vaikeaa, sillä proteiinin tulee olla 95-99 % puhdas, eivätkä kaikki proteiinit kiteydy. Varsinkin kalvoproteiinien kiteytys on vaikeaa.
Katso myös
Kide
Kiderakenne
Röntgenkristallografia
Rakennebiologia
NMR
Luokka:Rakennebiologia
Sapa Inca

Question: Kuka Sapa Inca oli?

Sapa Inca () oli inkavaltion jumalkuningas. Hänestä käytettyjä arvonimiä olivat muun muassa Sapa Inka ("ainut inka"), Sapa ("ainut") ja Apu ("jumalallinen"). Sapa Incan arvo oli perinnöllinen ja periytyi yleensä isältä pojalle. [1] [2]
Inkojen ensimmäinen hallitsija oli tarumainen Manco Capac, joka asettui Cuzcoon. Inkojen mytologian mukaan Manco Capac oli auringon jumala Intin poika, ja tällä perusteella kaikki Sapa Incat katsoivat olevansa jumalallista syntyperää.
Hurinin dynastia
Manco Capac n. 1198–1228
Sinchi Roca n. 1228–1258
Lloque Yupanqui n. 1258–1288
Mayta Capac n. 1288–1318
Capac Yupanqui n. 1318–1348[2]
Hananin dynastia
Inca Roca n. 1348–1378
Yahuar Huacac n. 1378–1408
Viracocha Inca n. 1408–1438
Pachacuti 1438–1471
Túpac Inca Yupanqui 1471–1493
Huayna Capac 1493–1527
Huascar 1527–1532
Atahualpa 1532–33[2]
Vilcabamban inkahallitsijat
Espanjalaisten valloitettua inkavaltion inkojen vastarintaa johtivat vielä Sapa Incat, mutta heillä ei enää ollut samanlaista kiistatonta asemaa kuin edeltäjillään.
Tupac Huallpa (1533)
Manco Inca Yupanqui (1533-1545)
Sayri Tupaq (1545-1560)
Titu Cusi (1560-1571)
Tupac Amaru
Lähteet




Luokka:Inkojen hallitsijat
Varikko

Question: Mitä armeijan asevarikolla tehdään?



Varikko on kaluston ja materiaalin ylläpitoon, huoltoon, varastointiin ja jakeluun keskittynyt yksikkö tai laitos. Varikot (engl. depot) ovat yleisiä mm. armeijoiden organisaatioissa.
Varikoilla tehdään perusteellisempia huoltotoimenpiteitä esim. ajoneuvoille ja varusteille kuin pienemmissä korjaamoissa. Ne ovat lähes aina samalla merkittäviä logistiikkakeskuksia. Armeijoiden varikoiden erikoistehtävä on lisäksi kaluston ja varusteiden muuntaminen sotavarusteiksi, esim. naamiointivärillä maalaten tai rakennetta vahvistamalla.
Joskus sotilasvarikot voivat vastata myös hankintaketjusta sekä varusteiden hylkäämisestä, romuttamisesta ja mahdollisesta huutokauppaamisesta. Osalla varikoista suoritetaan ammusten lataamista.
Varastointi ja jakelutoiminnot kohdistuvat sekä käyttö- että kulutusmateriaaliin.
Liikennevälinevarikot
Varikoita ovat myös bussi-, juna- ja metrovarikot, Suomessa mm. Pasilan ratapihaan liittyvä Ilmalan varikko ja Roihupellon metrovarikko Helsingissä sekä Koivurannan linja-autovarikko Konnevedellä ja Paunun ExpressBus-bussivarikko Tampereen Nekalassa.
Nykyisiä ja entisiä varikkoja Suomen puolustusvoimissa
Keuruun varikko (Keuruun pioneerivarikko)
Ajoneuvovarikko
Lylyn viestivarikko (Lylyn varikko)
Panssarivarikko
Lentovarikko
Suojeluvarikko
Talousvarikko
Lääkintävarikko
Lievestuoreen varikko
Iisalmen asevarikko
Haapajärven varikko (Haapajärven asevarikko)
Asevarikko 2, Nastola
Asevarikko 3, Vammala (Tyrvää)
Sääksjärven asevarikko
Tervolan varikko
Kuopion asevarikko
Ähtärin varikko (Ähtärin asevarikko)
Parkanon varikko (Parkanon pioneerivarikko)
Katso myös
Ilmalan varikko
Millog Oy
Luokka:Logistiikka
Luokka:Suomen puolustusvoimat
Neuvostoliiton johtaja

Question: Kuka oli Neuvostoliiton viimeinen valtionpäämies?

Neuvostoliiton johtajat luotsasivat Neuvostoliittoa sen historian ajan 1922–1991. Heistä ensimmäinen oli Vladimir Lenin, joka oli johtanut bolševikkeja vuodesta 1903. Omalla valtakaudellaan Josif Stalin esitti itsensä Leninin seuraajana ja työn jatkajana pyyhkien historian lehdiltä Leninin kuoleman jälkeiset johtajat, esimerkiksi vuosien 1924–1930 pääministeri Aleksei Rykovin, joka korvattiin Stalinin suosikki Vjatšeslav Molotovilla. Stalin ajoi liittolaisineen Lev Trotskin maanpakoon 1929, ja suositun bolševikkijohtaja Sergei Kirovin murhasta vuonna 1934 alkaneissa Stalinin vainoissa tuomittiin ja teloitettiin monet aiemmin korkeissa asemissa olleen kommunistit kuten Grigori Zinovjev, Lev Kamenev ja Nikolai Buharin.
Stalinin valtakauden jälkeen kommunistipuolueen ensimmäiseksi sihteeriksi tuli Nikita Hruštšov. Koska kommunistipuolue oli Neuvostoliiton ainoa sallittu puolue, oli sen ylin viranhaltija käytännössä myös valtion korkein johtaja.
Luettelo Neuvosto-Venäjän ja Neuvostoliiton johtajista

Katso myös
Venäjän hallitsijat (882–1917)
Neuvostoliiton toimeenpaneva keskuskomitea
Venäjän presidentti (1991–)
Lähteet

*
Johtajat
Neuvostoliiton johtajista
Luokka:Neuvostoliiton politiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
United Airlines

Question: Missä sijaitsee Delta Airlinesin pääkonttori?


United Airlines (NASDAQ:) on yhdysvaltalainen vuonna 1926 perustettu reittilentoyhtiö, joka työllistää yli 88500 ihmistä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Willis Towerissa, Chicagossa. Matkustajamäärissä mitattuna United Airlines on maailman kolmanneksi suurin lentoyhtiö, ja se kuljettaa päivässä keskimäärin yli 45000 matkustajaa. Lentoyhtiö lentää Codeshare-lentoja useiden lentoyhtiöiden kanssa, joiden joukkoon kuuluvat esimerkiksi Aer Lingus ja Hawaiian Airlines. United Airlinesin suurimpiin kilpailijoihiin kuuluvat esimerkiksi Delta Air Lines ja American Airlines.
United Airlines lentää lähes 600 lentokoneella ympäri maailmaa, ja tilauksessa on vielä yli 200 konetta.
Toukokuussa 2010 yhtiö ilmoitti fuusioituvansa Yhdysvaltojen neljänneksi suurimman lentoyhtiön, Continental Airlinesin, kanssa. 27. elokuuta 2010 Yhdysvaltain oikeusministeriö hyväksyi fuusion. Molempien yhtiöiden osakkeenomistajat hyväksyivät sopimuksen 17. syyskuuta 2010. Kauppa saatiin päätökseen 1. lokakuuta 2010. Nykyinen yhtiö käyttää United Airlinesin nimeä sekä Continental Airlinesin väritystä ja tunnusta.



United Airlinesin lento 585


Tunnukset
IATA: UA
ICAO: UAL
Laivasto
Airbus A319 55 kpl (23 tilauksessa)
Airbus A320 97 kpl (18 tilauksessa)
Boeing 737-300 62 kpl
Boeing 737-500 28 kpl
Boeing 747-400 30 kpl
Boeing 757-200 97 kpl
Boeing 767-300ER 35 kpl
Boeing 777-200 52 kpl
Aiheesta muualla



Luokka:Yhdysvaltalaiset lentoyhtiöt
Mars Exploration Rover

Question: Kuinka kauan Opportunity oli toiminnassa?


Mars Exploration Rover (MER)-kulkijat ovat NASAn kaksi Mars-mönkijää, jotka laukaistiin 10. kesäkuuta ja 8. heinäkuuta 2003. Nämä kulkijat laskeutuivat Marsiin 4. ja 24. tammikuuta 2004. Kulkijoiden nimet ovat Spirit ja Opportunity. Ne tarkoittavat henkeä ja mahdollisuutta.
Maahan jätettiin kulkijoiden kaksoiskappale, jolla voidaan kehdä kokeita esim. hätätilanteissa. Sitä on kevennetty niin, että sen paino vastaa Marsissa olevien kulkijoiden painoa.
Kulkijoiden nimet ovat peräisin Yhdysvalloissa järjestetystä nimikisasta. Yli 10 000 ehdotuksen joukosta 9-vuotiaan Sofi Collisin nimiehdotukset voittivat.[1]
Kulkijoiden alkuperäiseksi toiminta-ajaksi suunniteltiin 90 vuorokautta eli noin kolmea kuukautta, mutta ne ovat edelleen toiminnassa yli kymmenen vuoden toiminnan jälkeen. Spirit-kulkija on tosin juuttunut hiekkaan eikä pysty enää liikkumaan.
26. marraskuuta 2011 NASA laukaisi onnistuneesti Curiosity-mönkijän kohti Marsia osana NASAn Mars Science Laboratory missiota.[2]
Lähteet

Aiheesta muualla

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Mars-luotaimet
Pyynikin urheilukenttä

Question: Kuka omistaa Tampere Saints joukkueen?


Pyynikin urheilukenttä on Tampereen Pyynikinrinteellä sijaitseva urheilukenttä. Samalla paikalla on urheiltu jo vuodesta 1908 lähtien, mutta nykyiset rakennukset ja reuna-aita ovat pääosin peräisin 1920-luvulta. 
Kentän pintana on uusi kolmannen sukupolven tekonurmi, joka asennettiin vanhan ja kuluneen hiekkatekonurmen tilalle keväällä 2008. Pinnalle on maalattu sekä jalkapallon (valkoinen) että amerikkalaisen jalkapallon (keltainen) kenttäviivat. Kenttää kiertää kuusiratainen, tartan-pintainen 350 metrin juoksurata.
Nykyisin kenttää käyttää kotikenttänään amerikkalaisen jalkapallon joukkue Tampere Saints sekä jalkapalloseura Tampere United. Kentällä on myös paljon jalkapallon ja yleisurheilun junioritoimintaa.
Pyynikin urheilukentällä järjestettiin ensimmäinen Pistejäärata-ajo 11. maaliskuuta 1970, jolloin kilpailun voitti Jorma Lusenius. Kilpailun järjestäjänä toimii Tampereen Urheiluautoilijat ry, ja edellisen kerran kilpailtiin vuonna 2013.
Ennätyksiä Pyynikin kentällä
Maailmanennätyksiä kentällä on tehtailtu paljon, ja ne ajoittuvat 1920–1930-luvuille.
Vuonna 1920 Hannes Kolehmainen juoksi 25000 metrin ratajuoksun maailmanennätyksen.
Väinö Sipilä teki maailmanennätyksen 30000 metrin juoksussa vuonna 1928.
Vuonna 1930 nähtiin keihäänheiton maailmanennätys Matti Järvisen heittämänä, tulos 71,70 metriä.
Suomenennätyksistä viimeisin on Matti Yrjölän tekemä kuulantyönnön ennätys vuodelta 1972. Tulos oli 20,38 metriä. 
Aiheesta muualla

Luokka:Tampereen urheilu
Luokka:Suomen urheilukentät
Urheilukenttä
Åmål

Question: Missä Åmål sijaitsee?


Åmål on samannimisen Åmålin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9065 asukasta.[1]
Åmål oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Kaupunginoikeudet sille myönsi 1. huhtikuuta 1643 kuningatar Kristiinan holhoojahallitus. 

Kaupunki alkoi kasvaa, kun sen kautta rakennettiin 1879 rautatie Bergslageniin. Taajaman vanhin rakennus on kirkko vuodelta 1669, jota käytettiin varastona, kun uusi kirkko valmistui 1809,[2] 1960-luvulle saakka, kunne kunta osti rakennuksen ja kunnosti sen 1968. Se ei kuitenkaan ole enää kirkko, sillä siltä poistettiin kirkon status jo 1800-luvulla ja siellä järjestetään musiikkitapahtumia[3].
Åmålissa on taidehalli ja vuosittain siellä järjestetään bluesfestivaali.
Loimaa on Åmålin ystävyyskaupunki Suomessa.
Väestönkehitys

Katso myös
Fucking Åmål
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat
Luokka:Ruotsin kaupungit
*
Ikaalisten Kylpylä

Question: Minä vuonna Ikaalisten kylpylä on perustettu?


Ikaalisten Kylpylä (virallisesti Scandic Ikaalisten Kylpylä) on vuonna 1884 perustettu Ikaalisissa Kylpylän kaupunginosassa sijaitseva kylpylä, joka tunnetaan erityisesti loma- ja kongressikeskuksena.[1] Kylpylä on Pohjoismaiden suurin monitoimikylpylä, josta löytyy muun muassa laaja valikoima wellness-hoitoja, ryhmäliikuntatunteja, golf-kenttä ja keilahalli.
Historia
Kylpylän perusti vuonna 1884 kauppias G. N. Eränen Naantalin kylpylän innoittamana. Kylpylän alkuperäinen nimi oli ”Eräsen sauna”, mutta vuoden 1896 asiakirjoissa kylpylää kutsutaan ”Kauppalan saunaksi", kun Ikaalisten kauppala tuli mukaan kylpylän omistajaksi. 1910-luvulla nimi muuttui Ikaalisten Kylpylaitos Oy:ksi ja vuonna 1927 uuden laajennuksen yhteydessä Ikaalisten Kylpylä Oy:ksi. Nykyisin Ikaalisten kylpylä kuuluu Scandic Hotels -ketjuun.
Tilat
Hotelli
Huoneita 314 kpl, joista allergiahuoneita 55, esteettömiä 4 ja lemmikkihuoneita 14 kpl.
Kokoustilat
Kokoustiloja 15, suurimman kokoustilan kapasiteetti 730 henkilölle.
Allasosasto

Ravintolat

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Liisa Suvikumpu| title = Suomalaiset kylpylät – Kotimaisen kylpyläkulttuurin historiaa| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2014| version = Sarja: Kirjokansi 20| isbn = 978-952-222-239-8| page = 153–154}}
Lähteet

Aiheesta muualla


Kylpylä
Luokka:Suomalaiset yritykset
Luokka:Suomalaiset kylpylät
Luokka:Cumulus
Luokka:Kylpylä (Ikaalinen)
Vasemmisto

Question: Luetaanko kommunistit vasemmistolaisiksi?

 
Vasemmisto on nimitys, jota käytetään oikeisto-vasemmisto–akselin toisessa päässä olevista poliittisista ryhmistä. Vasemmiston on perinteisesti ajateltu edustavan jyrkkää sosiaalista liberalismia[1] sekä valtion ja julkishallinnon korostamista.[2] Sanaa vasemmisto käytetään myös vastaavista ryhmittymistä puolueiden ja muiden ryhmien sisällä.[3] Käsitteet vasemmisto ja oikeisto syntyivät Ranskan vallankumouksessa, jolloin ne viittasivat istumapaikkajärjestykseen Ranskan lainsäädäntöelimissä.[4]
Vasemmistopuolueista on perinteisesti käytetty myös nimityksiä työväenpuolueet tai sosialistiset puolueet.[5] Alun perin vasemmiston tunnusmerkkinä on pidetty sosialismin kannattamista, mutta nykyään tämän on pääasiallisesti läntisissä demokratioissa korvannut sosiaalidemokratia tai punavihreys.[6] Suomessa vasemmistopuolueiksi luetaan eduskuntapuolueista Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Vasemmistoliitto, joskus myös Vihreä liitto.[1]
Vasemmisto Suomessa
Suomen vasemmistopuolueista vanhin on Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP), joka perustettiin nimellä Suomen Työväenpuolue vuonna 1899 ja omaksui nykyisen nimensä vuonna 1903. Sisällissodan jälkeen 1918 Venäjälle paenneet radikaalit sosiaalidemokraatit perustivat siellä Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP). Punakapinallisten johtamana, valtiojärjestyksen kumoamiseen pyrkivänä se oli Suomessa kiellettynä, kuten myös sen peitejärjestöille Suomen Työväenpuolueelle (alk. Suomen Sosialistinen Työväenpuolue) ja Työväen ja Pienviljelijäin Puolueelle kävi. Suomelle tappiollisen jatkosodan jälkeen 1944 kommunistien johtaman Neuvostoliiton vaatimuksesta oli SKP laillistettava, kunhan se ensin muutti sääntönsä Suomen lain mukaisiksi. SKP:n johdolla perustettiin Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL), jonka kautta kommunistit toimivat kunnanvaltuustoissa ja eduskunnassa.[7]
SKP:n enemmistön ja SKDL:n seuraajaksi perustettiin vuonna 1990 Vasemmistoliitto (Vasemmisto).[5] Nykyisin puoluerekisterissä ovat SDP:n ja Vasemmiston lisäksi myös SKP:n vähemmistön johdolla muodostettu nykyinen Suomen Kommunistinen Puolue (SKP) sekä Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta (KTP) ja Suomen Työväenpuolue (STP).[8]
Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen mukaan vasemmistolaisuus on yhteydessä alhaisiin tuloihin. Tulonsaajaryhmistä ainoastaan
alle 20 000 euroa vuodessa tienaavat sijoittivat itsensä keskimääräistä enemmän vasemmalle. Eniten vasemmistoon asettuvia oli nuorten 18–30-vuotiaiden keskuudessa, 29 prosenttia.[2]
Katso myös
Työväenliike
Oikeisto
Lähteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Alijärvi, Pirjo ym. (toim.)| title = Vasemmiston tulevaisuus| location = Helsinki| publisher = Into: Työväen Sivistysliitto| year = 2014| isbn = 978-952-264-305-6}}

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Europa-Center

Question: Missä Berliinin kaupunginosassa sijaitsee Europa Center?



Europa-Center on rakennuskokonaisuus Berliinissä. Se sijaitsee Breitscheidplatz-aukiolla, Charlottenburgin kaupunginosassa Charlottenburg-Wilmersdorfin osa-alueella. Rakennuskokonaisuus rakennettiin 1960-luvulla Keisari Vilhelmin muistokirkon viereen ja siitä muodostui yksi Länsi-Berliinin maamerkeistä. Rakennuskokonaisuus on suojeltu.
Edeltävä historia
Nykyisen Europa-Centerin paikalla sijaitsi ennen toista maailmansotaa berliiniläisten kirjailija-, taidemaalari- ja teatteripiirien tapaamispaikkana toiminut Romanisches Café.
Rakennuskokonaisuus
Europa-Center-projektin laittoi alulle berliiniläinen liikemies Karl Heinz Pepper. Pepperin toimeksiannosta professori Helmut Hentrich ja diplomi-insinööri Hubert Petschnigg suunnittelivat toimisto- ja kauppakeskuksen amerikkalaisen mallin mukaisesti. Keisari Vilhelmin muistokirkon eli Gedächtniskirchen suunnitellut arkkitehti Egon Eiermann toimi taiteellisena neuvonantajana. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1963 ja Berliinin silloinen pormestari Willy Brandt vihki rakennuskokonaisuuden käyttöön 2. huhtikuuta vuonna 1965. Europa-Centerin 86-metrinen, 21-kerroksinen ja 13000-neliömetrinen tornitalo oli valmistuttuaan ainoa laatuaan Berliinissä.
Aiheesta muualla



Luokka:Berliinin rakennukset ja rakennelmat
Saari

Question: Mitä tarkoittaa tuliperäinen saari?


Saari on veden kokonaan ympäröimä mannerta pienempi maa-alue. Hyvin pieniä saaria voidaan kutsua luodoiksi tai kareiksi, joskin suomenkielisissä paikannimissä sana luoto voi sisältyä perusosana myös suurehkojen saarten nimiin, kuten Olkiluoto ja Hailuoto. Saari voi olla myös ihmisen aikaansaama keinotekoinen saari.
Suurimmat saaret

Grönlanti (2130800 km²)
Uusi-Guinea (800000 km²)
Borneo (725500 km²)
Madagaskar (578041 km²)
Baffininsaari (507451 km²)
Sumatra (425000 km²)
Honshu (227414 km²)
Victoriansaari (217291 km²)
Iso-Britannia (216777 km²)
Ellesmerensaari (196236 km²)
Suomen suurimpana saarena on vanhastaan pidetty Soisaloa (1635 km²)[1], jonka ympärillä vedenpinta ei  kuitenkaan ole samassa tasossa.[2] Toinen ehdokas Suomen suurimmaksi saareksi on  Sääminginsalo (1069 km²), jonka ympärillä vedet ovat samassa tasossa.[2] Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, mikäli kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Suomen merialueiden suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²).
Asukasluvultaan suurimmat saaret
Jaava – 124000000 asukasta (2005)
Honshu – 98352000 (1990)
Iso-Britannia – 58000000 (2001)
Luzon – 42800000 (2000)
Sumatra – 40000000
Taiwan – 22191000
Sri Lanka – 19608000
Mindanao – 17600000 (1997 arvio)
Borneo – 16000000 (2000 arvio)
Haiti – 15785000
Kuvia saarista

Wakensaari on tuliperäinen saari, josta on muodostunut atolli.
Satelliittikuva Irlannin saaresta.
Ailsa Craig on muinainen tuliperäinen kivisaari Skotlannissa.
Pieni trooppinen saari Fidžissä.

Katso myös

Luettelo saarivaltioista
Luettelo maailman korkeimmista saarista
Luettelo Suomen merialueen suurimmista saarista
Luettelo Suomen sisävesien suurimmista saarista
Luettelo saarista asukasluvun mukaan
Lähteet

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Metropoliitta

Question: Mitä metropoliitta tarkoittaa?


Metropoliitta on eri kirkkokunnissa käytettävä piispan nimitys tai arvonimi.
Alkujaan metropoliitta oli Rooman valtakunnan maakunnan (kirkkoprovinssin) suurimman kaupungin piispa.[1] Titteli on ollut käytössä vuodesta 325 pidetystä Nikean kirkolliskokouksesta alkaen.[2]
Katolisessa kirkossa metropoliitat ovat nykyisin yleensä arkkipiispoja,[3] mutta titteleiden välillä on yhä ero.[2] Metropoliitta on oman hiippakuntansa piispa.[4]
Ortodoksisen kirkon bysanttilaisessa perinteessä (kuten Suomessa) metropoliitan arvonimi myönnetään yleensä hiippakunnan piispalle.[5]
Ortodoksisen kirkon slaavilaisessa perinteessä kuten Venäjän kirkossa metropoliitta on arkkipiispaa korkeampi piispan arvonimi.[5]
Anglikaanisessa kirkossa metropoliitta ja arkkipiispa ovat toistensa synonyymeja.[2]
Katso myös
Metropoliitta (ortodoksiset kirkot)
Lähteet

Luokka:Kirkolliset virat
Kansallis-Osake-Pankki

Question: Missä Suomen ensimmäinen pankki sijaitsi?


Kansallis-Osake-Pankki, lyhyemmin Kansallispankki tai KOP, oli vuosina 1889–1995 toiminut suomalainen liikepankki. Se perustettiin suomalaisuusliikkeen vastineeksi ruotsinkielisten Yhdyspankille. Vuonna 1933 KOP:hen sulautui Luotto-Pankki ja vuonna 1958 Suomen Maatalous-Osake-Pankki. KOP:n pääkonttori sijaitsi Helsingin Aleksanterinkadulla Theodor Höijerin suunnittelemassa, vuonna 1893 valmistuneessa rakennuksessa, jota oli laajennettu vuosina 1925 (Onni Tarjanne) ja 1962 (Antero Pernaja).
Pankkikriisin yhteydessä vuonna 1992 STS-pankki fuusioitiin KOP:hen.[1] Vuonna 1994 KOP joutui vakavaraisuutensa paikkaamiseksi järjestämään osakeannin, Kansallisannin, jolla se keräsi sijoittajilta kaksi miljardia markkaa lisäpääomaa. Osakekirjan ulkoasu oli koko pankin ajan samankaltainen.
Lopulta vuonna 1995 Kansallispankki ja Suomen Yhdyspankki sulautuivat muodostaen Merita Pankin (sittemmin osaksi Nordeaa). Fuusiossa Kansallispankin omistajat saivat 41,7 % Meritan osakkeista.[2]
Kansallispankin tunnus oli sininen tyylitelty orava.
Perustaminen
Kansallis-Osakepankki perustettiin vuonna 1889. Perustajia oli viisi: Otto Stenroth, Lauri Kivekäs, Matti Äyräpää sekä veljekset Otto ja August Hjelt. Perustamisessa kielikysymys näytteli tärkeää osaa. Pankkitoimen koettiin olevan ruotsinkielisten hallussa; tarvittiin suomalainen ja suomenmielinen liikepankki. Perustettavan pankin osakkeita merkitsi suuri joukko suomenmielisiä ihmisiä eri puolella Suomea. Perustava yhtiökokous pidettiin 12.10.1889. Pääkonttori avattiin yleisölle 8.2.1890; yksittäisiä talletuksia oli otettu ja lainoja annettu jo sitä ennen.[3]
Pankin ensimmäinen nimi oli Kansallis-Osakepankki. Tällä nimellä pankki toimi vuodet 1889–1892, ennen kuin nimi ruvettiin kirjoittamaan kahdella yhdysviivalla Kansallis-Osake-Pankki.[3]
Suomalaiskansallisissa piireissä odotettiin aluksi Kansallis-Osake-Pankin toimivan aseena kielitaistelussa. Pankin johto ei kuitenkaan ajanut jyrkkää kielikantaa, vaan näki tärkeämmäksi pankin terveen kasvun turvaamisen. Jyrkkä ja selkeä kielikanta ei myöskään ollut edellytys tulla valituksi pankkiin esimieheksi tai toimikunnan jäseneksi. Eräillä paikkakunnilla aiheutuikin kiistoja, kun ruotsinkielisiä oltiin ottamassa näille paikoille. Suomenkielisen ja -mielisen liike-elämän nousu kuitenkin hyödytti pankkia sen toiminnan alkuvuosikymmeninä.[3]

Pääjohtajat
Otto Hjelt (1889–1892)
Fredrik Nybom (1892–1914)
J. K. Paasikivi (1914–1934)
Mauri Honkajuuri (1934–1948)
Matti Virkkunen (1948–1975)
Veikko Makkonen (1975–1983)
Jaakko Lassila (1983–1991)
Pertti Voutilainen (1991–1995)
Lähteet

Kirjallisuutta
Blomstedt, Yrjö: Kansallis-Osake-Pankin historia I. KOP, 1989.
Kuisma, Markku: Kahlittu raha, kansallinen kapitalismi. Kansallis-Osake-Pankki 1940-1995. SKS, 2004.
Aiheesta muualla
Moilanen, Panu: .
. Osakekirja.fi.


Luokka:Suomalaiset pankit
Luokka:Entiset suomalaiset pörssiyhtiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Salon seudun kuntaliitos 2009

Question: Milloin Suomusjärvi yhdistettiin Saloon?


Salo ja yhdeksän ympäröivää kuntaa yhdistettiin uudeksi Salon kaupungiksi 1. tammikuuta 2009.  Tässä Suomen suurimmassa kuntaliitoksessa olivat mukana Salon lisäksi Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Pertteli, Perniö, Suomusjärvi ja Särkisalo. Uusi Salo kattaa lähes koko Salon seutukunnan lukuun ottamatta Someroa, joka jättäytyi pois kuntaliitoshankkeesta.
Kuntaliitosta oli selvittämässä sisäasiainministeriön asettama kuntajakoselvittäjä Arto Koski, jonka esityksen mukaan liitos toteutetaan.[1] Uusi Salo otti vaakunakseen Halikon vaakunan.[2]
Uuden Salon naapurikunnat ovat Somero, Lohja, Raasepori, Kemiönsaari, Sauvo, Paimio, Marttila ja Koski.
Liitosprosessi
Salon seudun kuntien yhdistyminen alkoi kesällä 2006 esiselvityksellä, jonka mukaan koko Salon seutukunnan olisi hyvä yhdistyä yhdeksi kunnaksi. Somero jättäytyi esiselvityksen jälkeen suunnittelusta pois katsoessaan jäävänsä uuden kunnan syrjäseuduksi.
Kymmenen kuntaa jatkoivat liitosselvittelyä ja marraskuussa 2006 sisäasiainministeriön asettama kuntajakoselvittäjä Arto Koski alkoi rakentaa esitystä. Koski sai esityksensä suur-Salosta valmiiksi toukokuussa 2007, ja kunnat äänestivät sen toteuttamisesta seuraavassa kuussa.[3] Uusi Salo tulee saamaan valtiolta porkkanarahaa 17 miljoona euroa, jotka on tarkoitus käyttää liitoksen kustannusten kattamiseen, sekä peruspalveluiden tehostamiseen.
Valtioneuvosto päätti kuntaliitoksesta 22. marraskuuta 2007.[4][5]
Äänestys liitoksesta
Äänestys kuntaliitoksesta järjestettiin 11. kesäkuuta 2007.[3] Kiikalassa, Kiskossa, Kuusjoella, Muurlassa, Perttelissä, Suomusjärvellä ja Särkisalossa kuntaliitos hyväksyttiin kunnanvaltuustoissa yksimielisesti. Salossa liitosta kannatti 39 valtuutettua 43:sta ja Perniössä 24 valtuutettua 27:stä. Tiukin äänestys oli Halikossa, jossa 24 oli liitoksen kannalla ja 11 vastaan.[1]

Uusi Salo lukuina

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Luokka:Salon historia
Luokka:Kuntaliitokset Suomessa
Luettelo Disneyn animaatioelokuvista

Question: Ovatko kaikki Walt Disney -elokuvat animaatioita?


Disneyn klassikot (Virallinen kaanon)
Alle on listattu elokuvat, jotka kuuluvat Disneyn viralliseen kaanoniin (engl. Disney Animated Canon). Elokuvia kutsutaan myös Disneyn klassikkosarjaksi (engl. Walt Disney Animated Classics series). Elokuvat ovat pitkiä piirroselokuvia, jotka on tuottanut Walt Disney Animation Studios (ennen vuotta 1986 Walt Disney Productions ja vuosina 1986–2006 Walt Disney Feature Animation). Yhtiö on Disneyn animaatioiden päästudio. Studion tekemät elokuvat julkaistaan Walt Disney Pictures -nimikkeen alla.
Veljekset Walt Disney ja Roy O. Disney perustivat animaatiostudion vuonna 1923. Studio teki ensin lyhytelokuvia, kunnes vuonna 1937 sai ensi-iltansa yhtiön ensimmäinen kokoillan animaatioelokuva Lumikki ja seitsemän kääpiötä.
Walt Disney Productionsin tosiasiallinen seitsemäs kokoillan animaatio, strategisia pommituksia käsitellyt opetuselokuva Victory Through Air Power (1943) on jätetty virallisen kaanonin ulkopuolelle.

Numerointi Suomessa
Suomessa, muissa Pohjoismaissa ja esimerkiksi Britanniassa animaatioklassikot on numeroitu virallisen kaanonin mukaan numeroon 38 asti (elokuva Fantasia 2000). Sen jälkeen järjestys menee seuraavasti:
39. – Keisarin uudet kuviot (2000)
40. – Atlantis – Kadonnut kaupunki (2001)
41. – Lilo ja Stitch (2002)
42. – Aarreplaneetta (2002)
43. – Karhuveljeni Koda (2003)
44. – Lehmäjengi (2004)
45. – Pikku Kananen (2005)
46. – Aivan villit (2006)
47. – Riemukas Robinsonin perhe (2007)
48. – Bolt (2008)
49. – Prinsessa ja sammakko (2009)
50. – Kaksin karkuteillä (2010)
51. – Räyhä-Ralf (2012)
52. – Frozen – huurteinen seikkailu (2013)
53. – Big Hero 6 (2014)
54. – Zootropolis – eläinten kaupunki (2016)
55. – Vaiana (2016)
Virallisen kaanonin ulkopuolelta klassikkosarjaan on otettu Aivan villit (2006), ja ulkopuolelle on jätetty Dinosaurus (2000) ja Nalle Puhin elokuva (2011).
Pixarin tuottamat elokuvat
Toy Story – leluelämää (Toy Story, 1995)
Ötökän elämää (A Bug's Life, 1998)
Toy Story 2 (1999)
Monsterit Oy (Monsters, Inc., 2001)
Nemoa etsimässä (Finding Nemo, 2003)
Ihmeperhe (the Incredibles, 2004)
Autot (Cars, 2006)
Rottatouille (Ratatouille, 2007)
WALL-E (2008)
Up – kohti korkeuksia (Up, 2009)
Toy Story 3 (2010)
Autot 2 (2011)
Urhea (Brave, 2012)
Monsterit-yliopisto (Monsters University, 2013)
Inside Out – mielen sopukoissa (Inside Out, 2015)
Kunnon dinosaurus (The Good Dinosaur, 2015)
Doria etsimässä (Finding Dory, 2016)
Autot 3 (Cars 3, 2017)
Coco (2017)
Ihmeperhe 2 (The Incredibles 2, 2018)
Toy Story 4 (2019)
DisneyToon Studiosin tuottamat elokuvat
Pienemmällä budjetilla tehdyt elokuvat tuottaa DisneyToon Studios, joka on osa suurempaa Walt Disney Animation Studios -animaatiostudiota. Kyse on lähinnä Disneyn klassikkoelokuville tehdyistä jatko-osista, jotka yleensä julkaistaan suoraan videolle.

[2]
Muut
Kuka viritti ansan, Roger Rabbit? (Who Framed Roger Rabbit, 1988)
Painajainen ennen joulua (The Nightmare Before Christmas, 1993)
James ja jättipersikka (James and the Giant Peach, 1996)
Frankenweenie (2012)
Strange Magic (2015)
Lähteet


*
Disneyn animaatioelokuvat
Disneyn elokuvat
Vuoden henkilö

Question: Kuka oli Time lehden vuoden henkilö 1994?

Vuoden henkilö (ennen vuotta 2000 vuoden mies) on yhdysvaltalaisen Time-aikakauslehden vuosittain valitsema henkilö, jolla on ollut suurin vaikutus vuoden tapahtumiin. Palkinnon saaja ei kuitenkaan välttämättä ole yksi henkilö tai edes henkilö.
Lehti on ajoittain herättänyt hämmästystä valinnoillaan, kuten Adolf Hitler tai Josif Stalin. Valinta ei kuitenkaan ole arvonimi tai tunnustus vaan suurimman vaikutuksen vuoden aikana aikaan saanut henkilö. Time kuitenkin luopui periaatteestaan vuonna 2001, jolloin vuoden henkilöksi valittiin New Yorkin pormestari Rudolph Giuliani eikä Osama bin Ladenia. Myös sitä, että 2010 vuoden henkilöksi valittiin Facebookin perustaja Mark Zuckerberg, eikä WikiLeaksin Julian Assangea, joka sai nettiäänestyksessä 20 kertaa enemmän ääniä, arveltiin myönnytykseksi Yhdysvaltain hallinnolle ja yleisölle, koska yhdysvaltalaisista 2/3 kannattaa Assangen tuomitsemista.[1]
Albert Einstein valittiin vuoden 1999 viimeisessä numerossa vuosisadan henkilöksi.
Vuoden henkilöt

Lähteet

Luokka:Lehdistö
Luokka:Kunniamaininnat