Viktor Orbán

Question: Mistä Gyula Horn tunnetaan?


Viktor Orbán (s. 31. toukokuuta 1963 Székesfehérvár, Unkari) on unkarilainen poliitikko oikeistolaisesta Fidesz-puolueesta. Orbán oli Unkarin pääministeri vuosina 1998–2002 ja jälleen vuodesta 2010 alkaen.
Elämä
Orbánin isä kuului urasyistä kommunistiseen puolueeseen.[1] Orbán opiskeli lakia Eötvös Lorándin yliopistossa Budapestissa ja valmistui 1987. Seuraavat kaksi vuotta hän työskenteli sosiologina elintarvike- ja maatalousministeriössä. Vuonna 1989 Orbán sai Soros-säätiön stipendin ja vietti vuoden Oxfordin yliopistossa opiskellen Pembroke Collegessa. 
Orbán on naimisissa juristi Anikó Lévain kanssa. Heillä on viisi lasta:[2] Ráhel, Gáspár, Sára, Róza ja Flóra. Orbán tunnetaan jalkapallofanina, ja hän on Felcsútin joukkueen jäsen.
Poliittinen ura
Orbán oli perustamassa 30. maaliskuuta 1988 Fidesz-puoluetta (alun perin  - Nuordemokraattien liitto, myös latinan fidēs, uskollisuus). Hän puhui 16. kesäkuuta 1989 sankareiden aukiolla Budapestissa Imre Nagyn uudelleenhautauksen yhteydessä ja vaati vapaita vaaleja ja neuvostojoukkojen vetäytymistä. Orbán osallistui pyöreän pöydän neuvotteluihin kommunistipuolueen kanssa.
Vuonna 1990 hänestä tuli parlamentin jäsen ja Fideszin ryhmän johtaja. Syyskuussa 1992 hänet valittiin Liberal Internationalin varapuheenjohtajaksi Mainzin kokouksessa ja puolueensa johtajaksi toukokuussa 1993. Puolue muuttui kuitenkin liberaalipuolueesta perinteisempään konservatiiviseen oikeistolaiseen suuntaan kansallisoikeiston liittyessä siihen 1994 huonon vaalituloksen jälkeen, ja se muutti nimekseen huhtikuussa 1995 Fidesz – Magyar Polgári Szövetség (). Samassa puoluekokouksessa se luopui ”thatcherismista”. Fidesz erosi vuonna 2000 Liberal Internationalista ja liittyi konservatiivipuolueiden ja kristillisdemokraattien Euroopan kansanpuolueeseen (EPP).
Ensimmäinen pääministerikausi

Fidesz-MPP voitti vuoden 1998 vaalit liitossa demokraattisen foorumin (MDF) kanssa, jolloin Orbánista tuli pääministeri. Hallitukseen otettiin mukaan pienviljelijöiden puolue FKGP. Lupausten mukaan hyvinvointivaltion etuja laajennettiin, yliopistojen lukukausimaksut poistettiin ja isyysraha otettiin taas käyttöön. Edellinen hallitus oli lähes suorittanut valtionyhtiöiden yksityistämisen, ja Unkari liittyi Naton jäseneksi maaliskuussa 1999. 
Unkari ei kuitenkaan osallistunut Naton Kosovon operaatioon 1999, vaikka se olikin ainut Nato-maa, jolla oli yhteistä rajaa Jugoslavian kanssa. Opposition ankarasta vastustuksesta huolimatta hallitus ajoi läpi muutoksen, jonka mukaan parlamentti kokoontuisi vain kolmen viikon välein. Tämän nähtiin heikentävän parlamentin mahdollisuuksia valvoa hallituksen toimia. Maaliskuussa korkein oikeus tuomitsi perustuslain vastaiseksi hallituksen yritykset korvata parlamentissa vaadittava 2/3 enemmistö yksinkertaisella enemmistöllä. Orbán jatkoi edelleen yrityksiään luoda Saksan mallin mukainen vahvan kanslerin hallitsema hallintojärjestelmä parlamentaarisen sijaan, johon oli päädytty 1990.
Kaksi Orbánin hallituksen ministeriä erosi yhdysvaltalaisen Lockheed-yhtiön hävittäjäkauppoihin liittyneen lahjonnan vuoksi. Taloudessa inflaatio putosi vuoden 1998 15 prosentista kymmeneen vuonna 1999 ja vain 9,5 prosenttiin vuonna 2000 ja lopulta seitsemään prosenttiin keskuspankin tiukan rahapolitiikan ansiosta. Työttömyys väheni yhdeksästä kuuteen prosenttiin ja reaalipalkat kasvoivat neljässä vuodessa 17 prosenttia. Kaikkiaan Unkarin talous oli Keski-Euroopan parhaimmin kehittyviä.
Vuoden 2001 kuluessa paljastui lukuisia poliittisia skandaaleja, jotka johtivat hallituskoalition hajoamiseen. Hallitusta arvosteltiin myös poliittisesta vaikuttamisesta mediaan.
Unkari herätti kansainvälistä huomiota, kun parlamentti hyväksyi kesällä 2001 lain, jolla naapurimaiden 3,5 miljoonaa etnisesti unkarilaista saivat laajennetut oikeudet koulutukseen, sosiaaliturvaan ja työluvan Unkarissa. Naapurimaiden, etenkin Romanian, mukaan laki oli sekaantumista niiden sisäisiin asioihin. Romanialla on suuri unkarilaisvähemmistö Transilvaniassa. Unkari, Tšekki, Slovakia ja Puola riitaantuivat pahoin vuoden 2002 alussa toisen maailmansodan aikaisten tapahtumien tulkinnoista. Vastustajat ovat syyttäneet Orbánia nationalistiksi ja populistiksi, mutta hänen kannattajansa pitävät häntä isänmaanystävänä.
Ensimmäisen pääministerikauden jälkeen
Vuoden 2002 vaalikamppailusta tuli kovin vuosikymmeneen, ja se jakoi maan kahtia. Orbánin koalitio hävisi MSZP-sosialistipuolueelle, joka liittoutui liberaalien kanssa. Pienviljelijöiden puolue ja äärioikeistolainen ”oikeuden- ja elämän puolue” menettivät kaikki paikkansa. Äänestysvilkkaus oli ennätykselliset 73,5 %. ETYJ arvosteli valtion mediaa Fideszin puolelle asettumisesta.
Orbán oli vuodet 2003–2010 opposition johtajana. Vuoden 2006 vaaleissa hän ei onnistunut saamaan voittoa, mikä asetti jatkon puoluejohtajana harkinnan alle.
Orbánin johtama Fidesz johti syksyllä 2006 pääministeri Ferenc Gyurcsányn vastaisia protesteja, kun Gyurcsány tunnusti suljetussa kokouksessa valehdelleensa äänestäjille. Hallituksen kaatamiseksi Orbán ja Fidesziä käynnistivät väkivaltaisiksi yltyneet lietsomisesta katumielenosoitukset.[1]
Maaliskuussa 2008 puolue keräsi nimilistat kansanäänestyksen järjestämisestä hallituksen säätämisen terveyskeskus- ja yliopistojen lukukausimaksujen kumoamiseksi.[3]
Toukokuussa 2009 Orbánin kommentit eurovaalien vaalitilaisuudessa herättivät kummastusta, kun hän sanoi naapurimaista valittavien unkarilaisten edustajien edustavan Unkarin kansakuntaa Brysselissä. Orbánin kommenttien mukaan kansalaisuus ei ole tulevaisuudessa niin tärkeää kuin kansallisuus. Slovakian hallituspuolueet nimittivät Orbánia uusfasistiksi.[4]
Toinen pääministerikausi
Vuoden 2010 vaaleissa Fidesz sai murskavoiton, ja näin Orbánista tuli uudelleen pääministeri. Puolueen saavuttamalla 2/3:n enemmistöllä se kykeni muuttamaan yksin maan perustuslakia.
Uusi hallitus aloitti työskentelyn heti ennen varsinaista virkaanastumistaan ja toi parlamentille lain, joka myönsi kaksoiskansalaisuuden Unkarin naapurimaiden unkarilaisvähemmistölle.
Vuoden 2011 alussa, Unkarin EU-puheenjohtajuuden alkaessa, tuli voimaan uusi tiukka medialaki, joka antoi viestintävirastolle ja medianeuvostolle oikeuden valvoa sanomalehtiä ja sähköistä mediaa sekä asettaa rajoituksia ja rangaista loukkaavaksi katsotusta sisällöstä ja poliittisen tasapuolisuuden puutteesta. Lakia arvostelivat oppositio, ETYJ, Amnesty International ja media sekä monet ulkomaat.[5][6][7]
Hallitus jätti huomiotta Euroopan komission vaatimukset budjettialijäämätavoitteista ja ryhtyi toimiin talouskriisiä vastaan kansallistamalla maan yksityisen eläkerahaston, sekä laskemalla keskuspankin johtajien palkkoja.[8]
Unkarin parlamentti hyväksyi 18. huhtikuuta 2011 uuden Fideszin kirjoittaman perustuslain. Siinä korostetaan Unkarin kristillisiä juuria ja rajoitetaan valtion lainan määrää.[9] Perustuslain mukaan kolmejäseninen budjettikomissio voi hajottaa parlamentin, jos se ei suostu hyväksymään perustuslain mukaista talousarviota.[10] Oikeuslaitosta valvomaan perustetaan uusi instituutio, jonka johtajan nimittää parlamentti. Perustuslakituomioistuin menettää lain myötä valtaansa.[11]
Muissa EU-maissa Orbán on joutunut ankaran arvostelun kohteeksi demokratiaa jäytävien uudistusten vuoksi, ja EU:n komissio on vaatinut muutoksia uuteen perustuslakiin, jonka katsotaan olevan EU-sääntöjen vastainen.[2][12]
Lähteet
 (World Science Forum Budapest) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 (The Economist)
 (RFERL)
 (Encyclopedia Britannica)
Viitteet

Aiheesta muualla

. (in Hungarian)



Luokka:Puolueiden puheenjohtajat
Luokka:Unkarin pääministerit
Luokka:Vuonna 1963 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt