Kustavi

Question: Missä päin Ruotsia Strömma sijaitsee?


Kustavi (, entinen Kivimaa[1]) on vuonna 1874 perustettu Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Nimensä Kustavi on saanut Kustaa III:lta, joka perusti nimeään kantavan seurakunnan Saaristomeren Suomen puoleiselle reunalle. Rantaviivaa Kustavilla on noin 908 km, ja Kustavissa on noin 3100 kesäasuntoa[2]. Kustavin asukasluku yli kymmenkertaistuu kesäisin ja sen vuoksi Kustavi on asukaslukuun nähden Suomen suurin mökkikunta.1.1.2018 Kustavin asukasluku oli 923.[3] Kustavin pinta-ala on km², josta km² on maata, km² sisävesialueita ja loput km² merivesialueita.[4]
Kustavi on väkiluvultaan Varsinais-Suomen maakunnan pienin kunta sekä Manner-Suomen kolmanneksi pienin kunta Luhangan ja Lestijärven jälkeen.[5]
Maantiede
Kustavin naapurikunnat ovat Brändö, Parainen, Naantali, Taivassalo ja Uusikaupunki.
Kunnassa on kaikkiaan 20 järveä, joista suurimmat ovat Sikaraumanpuhti, Hilappajärvi ja Kylänjärvi.[6]
Kustavin Natura-kohteita ovat Södra Sandbäckin hylkeidensuojelualue, linnustollisesti tärkeät Katanpää ja Seksmiilarin saaristo, välisaaristoa edustava Langstet sekä Hulaholmi-Kluuvi, jossa pesii poikkeuksellisen paljon kololintuja. Kustavin vuorten Natura-alueeseen kuuluva Jeremiaan luolat on suurista irtokivistä muodostunut louhikko.[7]
Kylät
Anavainen, Boda (Puore), Böle (Pyöli), Elmnäs (Elmnäinen), Etelä-Vartsala (Söder Vartsala), Friisilä (Frisby), Viherlahti (Grönvik), Idula, Iso Koiluoto (Stor Malö), Isoluoto (Storskär), Iso-Rahi (Stora Rahi), Kaurissalo, Kevo (Stansholm/Staffansholm), Kiparluoto (Skepparholm), Kivimaa, Koelsuu (Godelsjö), Koivula eli Koila, Kunnarainen (Gunnarais/Gunnarsby), Laupunen (Löpö), Lypertö, Langstet (Långstjärt, Långstjert), Parattula, Pleikilä (Bleknäs), Pohjois-Vartsala (Norr Vartsala), Rahinkorpi, Ruola, Ruoni (Strömma), Salminiittu (Sundäng), Siusluoto (Sjusholm), Vähä-Rahi (Lilla Rahi), Västerby eli Westerby ym..
Historia
Kustavin seurakunta perustettiin Taivassalon seurakuntaan kuuluneena Kivimaa-nimisenä kappeliseurakuntana vuonna 1783.[8] Sille rakennettu kirkko sai nimen Gustav Ruotsin silloisen kuninkaan, Kustaa III:n mukaan[9]  Kuntana Kustavi aloitti toimintansa vuonna 1874, saaristopitäjille myönnetyn lykkäyksen vuoksi vasta muutamia vuosia sen jälkeen, kun vuonna 1868 annetulla lailla maalaiskunnat oli päätetty erottaa seurakunnista.[9]  Vuonna 1897 kunta sai nykyisen, Kustaa III:een viittaavan nimensä.[8]
Vuosisatojen ajan  tärkeimpinä elinkeinoina olivat merenkulku ja kalastus. Aina  1920-luvulle asti miltei jokaisen kustavilaisen perheen elanto oli sidottu mereen.[9]
Vuonna 1982 valmistui Suomen kymmeneksi pisin Kaitaisten silta.[9]
Hallinto
Kustavin kunnanjohtaja on Veijo Katara.[5]
Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista seitsemän on kokoomuksen ja viisi keskustan hallussa kaudella 2017–2021.[10]
Talous
Vuonna 2015 kunnassa oli 278 työpaikkaa. Niistä 15% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 55% palveluissa ja 25% jalostuksessa.[11]
Kustavin suurimpia yrityksiä ovat Kustavin Puu Oy (konkurssissa)[12], Kustavin Matkailu Oy, Jannen lohi oy, Kustavin tuhatapu, Oy Pureva Ab, Kustavin Savipaja Oy ja Merineule Oy, Itätalon talonpoikaiskartano, Restaurant Grill, Laura Peterzén studio sekä MOKKAPUU Ay.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kustavin Merikala, Kalastusalus Anne ja rakenneteknisiä palveluita tarjoava BM Raudoite Länsi-Suomi.[13]
Noin 3000 kesämökistä saatavan kiinteistöveron osuus on selvästi suurempi kuin koko maassa - kuudesosa kunnan budjetista.[5]
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kustavissa oli 923 asukasta, joista 333 asui taajamissa, 571 haja-asutusalueilla ja 19 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kustavin taajama-aste on 36,8 %.[14] Kustavin taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Kustavin kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 333 asukasta.[15]
Palvelut
Kunnan varhaiskasvatuspalvelut ovat maksuttomat kokeiluaikana 1.1.-31.12.2018. Mökkiläisten suuri määrä riittää pitämään kunnassa yllä monenlaisia palveluita, siellä on jopa Alko.[5]
Kustavissa on Kivimaan koulu -niminen alakoulu.[16]
Nähtävyydet
Kustavissa sijaitsevat muun muassa 1700-luvun lopulla rakennettu Kustavin kirkko, Isokarin majakka, Itätalon talonpoikaiskartano, Suomen sodan muistomerkki, Jeremian luolat ja Vartsalan lossi.
Uskonnolliset yhteisöt
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kustavissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[17]
Kustavin seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kustavin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.[18] Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikutusta on herännäisyydellä[19].
Kuuluisia kustavilaisia
David Jansson, laivanvarustaja
Volter Kilpi, kirjailija
Eero Kilpi, Suomen kansallisteatterin näyttelijä, Volter Kilven veli
August Bernhard Mäkelä, pakinoitsija
Hagar Olsson, kirjailija, kirjallisuuskriitikko, näytelmäkirjailija ja kielenkääntäjä.
Antti Wihuri, laivanvarustaja ja suurlahjoittaja, merenkulkuneuvos
Ruokakulttuuri
Kustavin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keitetty hauki piparjuurikastikkeen kera.[20]
Katso myös
Luettelo Kustavin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit