Scandinavian Airlines

Question: Onko SAS Star Alliancen perustajajäsen?




Scandinavian Airlines, usein lyhennetty muotoon SAS[1], aiemmin Scandinavian Airlines System[1] on Ruotsin  ja Tanskan[2] kansallinen lentoyhtiö, sekä Skandinavian suurin lentoyhtiö. 
SAS Groupin osana toimiva sekä Star Alliancen perustajajäsenlentoyhtiö operoi lentoja 161 koneellaan 119 kohteeseen. SAS:n pääsolmukohta on Kööpenhaminan lentoasema, josta yhtiö lentää yli viiteenkymmeneen kaupunkiin Europassa. Oslo-Gardermoenin lentoasema sekä Tukholma-Arlandan lentoasema kolmellakymmenellä eurooppalaisella kohteellaan ovat muita pääsolmukohtia. Näiden lisäksi SAS:lla on pienempiä solmukohtia Bergenin lentoasemalla, Göteborg-Landvetterin lentoasemalla, Stavangerin lentoasemalla sekä Trondheimin lentoasemalla.
Marraskuussa 2015 alkaneen ja lokakuussa 2016 päättyneen tilikauden aikana yhtiön lennoilla kulki noin 29 miljoonaa matkustajaa, joista noin 1,3 miljoonaa tilauslennoilla. Yhtiön liikevaihto oli noin 39,5 miljardia Ruotsin kruunua ja nettotulos 1,3 miljardia Ruotsin kruunua.[3][4]
SAS:n laivasto koostuu Airbus A319, A320, A321, A330, A340, Boeing 737-600, 737-700, 737-800 ja Bombardier CRJ 900 -lentokoneista.
SAS on vuonna 2017 johtava lentoyhtiö Pohjoismaissa, ja se on myös Star Alliancen perustajajäsen. Täysipäiväisiä työntekijöitä SAS:lla on 10 710.[5]

Historia
Perustaminen
Lentoyhtiö syntyi elokuussa vuonna 1946, kun Tanskan, Ruotsin ja Norjan valtioiden lentoyhtiöt Det Danske Luftfartselskab A/S, Det Norske Luftfartsrederi ja Svensk Interkontinental Lufttrafik AB perustivat yhteisyrityksen lentämään maanosien välistä liikennettä Skandinaviasta. Yhtiöt aloittivat tämän jälkeen yhteistoiminnan Euroopan reiteillä 1948 ja lopulta yhdistyivät nykyiseksi SAS-konsortioksi 1951.[6]
Paikallisten lentoyhtiöiden ostaminen
SAS hankki itselleen asteittain enemmän hallintaa Skandinavian lentomarkkinoista ostamalla osittain tai kokonaan paikallisia lentoyhtiöitä, kuten Braathens ja Widerøe Norjassa, Linjeflyg ja Skyways Ruotsissa, sekä Cimber Tanskassa. Vuonna 1989 SAS osti 18,4 % osuuden Continental Airlinesin emoyhtiöstä Texas Air Corporationista pyrkimyksenä luoda maailmanlaajuinen allianssi. Myöhemmin tämä osuus myytiin eteenpäin. 1990-luvulla SAS osti 20 % osuuden British Midlandsista. SAS osti 95 % Spanairista, Espanjan toiseksi suurimmasta lentoyhtiöstä. SAS osti myös Air Greenlandista 95 % osuuden. 
Star Alliancen perustaminen
Toukokuussa 1997 SAS perusti maailmanlaajuisen lentoyhtiöallianssi Star Alliancen Air Canadan, Lufthansan, Thai Airways Internationalin ja United Airlinesin kanssa. Neljää vuotta aiemmin SAS yritti epäonnistuneesti yhdistyä KLM:n, Austrian Airlinesin ja jo-lakkautetun Swissairin kanssa. Tämän suunnitelman nimi oli Alcazar, ja sen tavoitteena oli luoda Euroopan suurin lentoyhtiö, Symphony.
Lähihistoria
Scandinavian Airlines osti Braathensin vuonna 2001. Nimeä SAS Braathens käytettiin vuodesta 2005 vuoden 2007 kesäkuun ensimmäiseen päivään saakka, jolloin Norjan-toiminnoista muodostettiin SAS Norge[7]. Vuonna 2003 yhtiö perusti halpalentoyhtiön SAS Snowflake. Snowflake lopetti toimintansa 21.10.2004.
Vuonna 2004 SAS jaettiin neljään yhtiöön: SAS Scandinavian Airlines Sverige AB, SAS Scandinavian Airlines Danmark A/S, SAS Braathens AS ja SAS Scandinavian International AS. SAS Braathens uudelleenbrändättiin SAS Scandinavian Airlines Norge AS:ksi vuonna 2007.[8] Vuonna 2009 neljä yhtiötä yhdistettiin jälleen yhdeksi, ja SAS Scandinavian System AB syntyi.
Lokakuussa 2006 SAS:n konsernijohtajana aloitti Mats Jansson. Janssonin aikana SAS oli rankasti tappiollinen yhtiö, minkä takia se on joutunut tekemään rajuja leikkauksia. Elokuussa 2010 Janssonin kerrottiin lähtevän SAS:sta syksyn aikana.[9]
27. kesäkuuta 2018 Norjan valtio ilmoitti että se oli myynyt kaikki sen  omistamat osakkeet institutionaalisille sijoittajille hintaan 63 miljoonaa euroa. [2]. SAS ei siis enää ole norjalainen yhtiö.
Ruotsi omistaa edelleen 14,8% ja Tanska 14,2 % SAS:sta, mikä tekee edelleen niistä yhtiön suurimpia omistajia[2].
Kohteet
Kaupunkitilastot
Tässä tilastossa on SAS:n kiireisimmät lentokentät, tilanne maaliskuulta 2014.

























































SijaLentoasemaLähtöjä päivässäKohteita1Kööpenhamina (CPH)435862Tukholma (ARN)410733Oslo (OSL)287644Bergen (BGO)129495Stavanger (SVG)118356Trondheim (TRD)116447Göteborg (GOT)57178Bodø (BOD)55199Tromssa (TOS)493110Lontoo (LHR)315
Laivasto





























































































































































Scandinavian Airlinesin laivastoKonetyyppiLaivastossaTilauksessaOptioitaMatkustajiaHuomioitaC YMYhteensäAirbus
A319-1004——00141141"Christian Valdemar Viking" (OY-KBO) maalattu retro-väritykseen[10]Airbus
A320-20013——00168168Vuokralla Airbus A320neo:jen toimituksiin asti.Airbus A320neo1862 [11]00174174Jokaisessa koneessa on uusi sisustus.Airbus
A321-2008——00198198Airbus
A330-3008——3256174
178262
266Jokaisessa koneessa on uusi sisustus ja Wi-Fi.[12]Airbus
A340-3008—
—
——42
40
4028
28
28164
179
179234
247
247Seitsemässä koneessa uusi sisustus ja Wi-Fi.[12][13]
OY-KBM maalattu Star Alliance-väritykseen [14]Airbus
A350-900—8[15]63632240308Toimitukset alkaen 2018.[16]Boeing
737-60015[17]——00123123Lopettavat liikennöinnin 2019 Airbus A320neojen liittyessä laivastoon.[18]Boeing
737-70029——00141141Boeing
737-80029——00181181LN-RRL maalattu Star Alliance-väritykseen.[19]
Kymmenessä lentokoneessa Wi-Fi.[20]'Wetlease'-koneetATR 72-60010——007070liikennöitsijänä Flybe ja Jet TimeBoeing
737-7001——2006686liikennöitsijänä PrivatAirBombardier CRJ9001914—008888liikennöitsijänä Cimber
Kaikki koneet sijaitsevat
Kööpenhaminassa, 11 vanhempaa
konetta tullaan ottamaan pois
liikenteestä vuoden 2017 
toisen puoliskon ja 2018 ensimmäisen puoliskon aikana.9090liikennöitsijänä CityJetYhteensä1613817

Dash Q400-koneiden poisto laivastosta
Loppuvuonna 2007 SAS:n kanadalaisvalmisteiset Bombardier Dash-8-400 -potkuriturbiinikoneet joutuivat vakaviin vaaratilanteisiin kahdeksan kertaa. Syyn todettiin olevan laskutelineissä.
9.9.2007 Dash-8-400 teki hätälaskun Aalborgin lentokentälle laskeutumisen aikana havaitun laskutelinevian vuoksi. Oikea laskuteline petti laskussa, kone kaatui oikean siiven varaan, kääntyi tulosuuntaansa ja päätyi pellolle. Oikea moottori syttyi tuleen, mutta vakavilta loukkaantumisilta vältyttiin.
12.9.2007 Dash-8-400 teki hätälaskun Vilnan lentoasemalle samoin lennon aikana havaitun laskutelinevian vuoksi. Oikea laskuteline petti tälläkin kertaa, mutta jälleen vältyttiin vakavilta loukkaantumisilta. Kaikki SAS:n Dash-8-400 koneet poistettiin tilapäisesti käytöstä tarkastuksia varten.
Viimeisin vaaratilanne tapahtui 27.10.2007 Kööpenhaminan lentoasemalla. Dash-8-400 koneen laskutelinettä ei saatu lukittumaan kunnolla tunteja kestäneistä yrityksistä huolimatta, ja lopulta kone joutui laskeutumaan siitä huolimatta. Laskuteline petti jälleen kesken laskun, ja kone jäi nojaamaan siipensä varaan. Henkilövahinkoja ei tullut, mutta monet matkustajat olivat šokissa. Koneen laskutelineet oli kuitenkin tarkastettu kuukautta aikaisemmin edellisten onnettomuuksien takia.
SAS ilmoitti 28.10.2007 lopettavansa Dash-8-400 konetyypillä operoinnin kokonaan. 
Palvelut
Lounget
Seuraavissa paikoissa on SAS:n lounge-tilat:
Brysselin lentoasema
Charles de Gaullen lentoasema
Chicago, O'Haren lentoasema
Kööpenhaminan lentoasema (2)
Göteborgin lentoasema
Helsingin lentoasema, Terminaali 1
Luulajan lentoasema SAS Café Lounge
Malmön lentoasema SAS Café Lounge
Newarkin kansainvälinen lentoasema
Oslon lentoasema
Tukholma-Arlandan lentoasema
Tromssan lentoasema SAS Café Lounge
Trondheimin lentoasema SAS Café Lounge
Ålesundin lentoasema SAS Café Lounge
EuroBonus
SAS:n kanta-asiakasohjelman nimi on EuroBonus. Jäsenet ansaitsevat pisteitä kaikilla SAS:n ja Widerøen lennoilla, kuten myös kaikilla Star Alliance-lennoilla. EuroBonuksella on yli 4,7 miljoonaa jäsentä.[4][21]
Ilmatyynyalukset
Vuosina 1984–1994 SAS liikennöi ilmatyynyalusreittiä Malmön ja Kööpenhaminan lentoaseman välillä. Matkustajat pystyivät ilmoittumaan lennoilleen Malmössä ja ilmatyynyalukset toimivat ns. jatkolentoina Kööpenhaminaan. Vuonna 1994 ilmatyynyaluspalvelu korvattiin lautalla, joka jatkoi toimintaansa kunnes Juutinrauman silta avattiin vuonna 2000 ja Malmöstä pääsi Kööpenhaminaan junalla.
Wi-Fi
SAS tarjoaa langattoman Internet-yhteyden kymmenessä 737-800-lentokoneessa sekä useissa pitkänmatkankoneissa. Wi-Fi on ilmainen EuroBonus Gold ja -Diamond-kortinhaltijoille, sekä Business- tai SAS Plus -lipun ostaneille matkustajille. Loput matkustajat pystyvät ostamaan Internet-yhteyden kuudella eurolla tai tuhannella EuroBonus-pisteellä Skandinaviassa ja muualla Euroopassa lentäessä. Pidemmillä lennoilla Wi-Fi maksaa 15 euroa tai 3 000 EuroBonus-pistettä.
Palkinnot
2010
Flightstats: Maailman täsmällisin lentoyhtiö
Simpliflying: Paras sosiaalisen median käyttö kriisitilanteessa
2011
Edge Awards: Lempilentoyhtiö
Grand Travel Award: Euroopan paras lentoyhtiö
Webbie: Vuoden internetkampanja
2012
Webbie Award: Vuoden internetkampanja
2013
Freddie Awards: Paras asiakaspalvelu Euroopassa/Aasiassa
Sustainable Brand Index/Ympäristöä eniten säästävä lentoyhtiö
2014
Grand Travel Award: Euroopan paras lentoyhtiö
ServiceScore: Korkeimman palvelun lentoyhtiö
Onnettomuudet

4.7.1948 SAS:n DC-6B SE-DBA törmäsi ilmassa brittiläiseen sotilaskoneeseen Northwoodissa, Lontoon pohjoispuolella. Kaikki 32 koneessa ollutta kuolivat.
19.1.1960 Caravelle III OY-KRB syöksyi maahan lähellä Ankaraa Turkissa. Kaikki 42 koneessa ollutta kuolivat.
13.1.1969 SAS:n lennolla 933 ollut DC-8-62 LN-MOO osui mereen ollessaan laskeutumassa pimeällä Los Angelesiin. 15 ihmistä kuoli, 30 selvisi hengissä.
19.4.1970 DC-8-62 SE-DBE paloi kokonaan Rooman lentokentällä lähtökiidon aikana moottorista alkaneessa tulipalossa. Kaikki matkustajat ja henkilökunta ehtivät poistumaan koneesta.
13.1.1973 DC-9-21 LN-RLM:n lentäjä keskeytti lähtökiidon Oslon lentokentällä, mutta ei saanut konetta pysäytetyksi kiitotielle. Kone jatkoi jään peittämälle Oslonvuonolle, jonne se pysähtyi. Kaikki ehtivät poistumaan koneesta ennen kuin se vajosi jään läpi.
28.2.1984 SAS:n lennolla 901 Tukholmasta Oslon kautta New Yorkiin matkalla ollut DC-10 LN-RKB laskeutui 1440 metriä JFK:n kiitotien 4R kynnyksen jälkeen eikä konetta saatu pysähtymään kiitotielle. Miehistö ohjasi koneen kiitotien oikealle puolelle välttääkseen törmäyksen lähestymisvaloihin. Kone päätyi lopuksi matalaan veteen. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.
27.12.1991 SAS:n lento 751, MD-81 ”Dana Viking” teki pakkolaskun pienelle pellolle Gottröraan Tukholman pohjoispuolelle molempien moottorien rikkoonnuttua puutteellisen jäänpoiston takia 78 sekunnin kuluttua lentoonlähdöstä. Kone katkesi kolmeen osaan, mutta kukaan ei kuollut. 25 ihmistä loukkaantui, heistä kaksi vakavasti.
8.10.2001 MD-87 SE-DMA törmäsi sumussa Milanon lentokentällä lähtökiidossa pieneen Cessna-yksityiskoneeseen, joka oli harhautunut väärään paikkaan. Kone jatkoi lentäjän taitavasta hätäjarrutuksesta huolimatta matkatavararakennuksen seinään, ja kaikki molemmissa koneissa olleet 114 henkeä saivat surmansa. Lisäksi kuoli neljä matkatavararakennuksessa työskennellyttä. Lennonjohdon ohjeet Cessnalle todettiin puutteellisiksi, ja maatutka oli ollut jo pitkään epäkunnossa.
1.5.2013 SAS:n lennolla 908 Newarkista Osloon ollut Airbus A330 törmäsi rullaustiellä ExpressJetin Embraer E145 -koneeseen.[22]
Katso myös
SAS Group
airBaltic
Widerøe
Luettelo Pohjoismaiden suurimmista lentoasemista
Luettelo Ruotsin lentoasemista
Lähteet

Aiheesta muualla


 – Teknistä tietoa



Luokka:Ruotsalaiset lentoyhtiöt
Luokka:Tanskalaiset lentoyhtiöt
Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt
Luokka:SAS Group
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit