Sveitsin maantiede

Question: Mikä on Genevessä matalin korkeus merenpinnasta?


Sveitsin maantiede tarkoittaa Sveitsin aluetta ja sillä esiintyviä ilmiöitä.
Fyysinen maantiede
Aluejako

Sveitsin pinta-ala on 41285 neliökilometriä. Maantieteellisesti Sveitsi voidaan jakaa kolmeen osaan; Juravuoristoon, Mittellandiin sekä Alppeihin.
Metsien ja niittyjen peittämät Juravuoret laskeutuvat luoteesta jyrkästi Mittellandiin, joka ulottuu noin 50 kilometriä leveänä vyöhykkeenä Geneven­järveltä Boden­järvelle. Keskitasanko on noin 400–900metriä korkeaa, mutta siitä kohoaa muutamia korkeita huippuja.
Vuoret
Sveitsin maisemaa hallitsevat Alpit, jotka kulkevat maan läpi. Sveitsi kattaa noin 20 prosenttia Alpeista, jotka taas käsittävät noin 60 prosenttia maan pinta-alasta. Sveitsissä sijaitsee noin 100 vuorenhuippua, jotka ovat lähes tai yli 4000 metriä korkeita merenpinnan tasoon nähden. Korkein kohta on Dufourspitze (4634m), joka sijaitsee Lounais-Sveitsin Valais’n Alpeilla, lähellä Italian rajaa. Muutkin Sveitsin korkeimmat huiput sijaitsevat lähinnä Rhônen laakson eteläpuolisilla Valais’n Alpeilla. Näiden pohjoispuolella ovat Bernin Alpit, joiden huipuista osa niin ikään saavuttaa yli 4000 metrin korkeuden.[1] Berninan Alpeilla sijaitseva Piz Bernina on paitsi Sveitsin myös koko Alppien vuoriston itäisin yli 4000-metrinen huippu.
Eri vuoristoalueiden korkeimpia kohtia Sveitsissä:
Dufourspitze (4634m) – Valais’n Alpit
Finsteraarhorn (4274m) – Bernin Alpit
Piz Bernina (4049m) – Reettiset Alpit
Aiguille d’Argentière (3901m) – Grajiset Alpit
Dammastock (3630m) – Urin Alpit
Tödi (3614m) – Glarusin Alpit
Monte Leone (3553m) – Lepontiset Alpit
Dents du Midi (3257m) – Chablais’n Alpit
Säntis (2502m) – Appenzellin Alpit
Solat

Alpit ja Juravuoristo ovat merkittävä luonnoneste Sveitsissä. Kulkeminen vuorten poikki tapahtuu solien tai tunneleiden kautta. Merkittävimpiä reittejä Alppien poikki ovat:

Vedet
Vesistöt
Vesistöalueittain tarkasteltuna Sveitsin alueelle osuvat viiden eurooppalaisen joen vesistöalueet: Reinin ja Rhônen, joiden molempien lähteet ovat Sveitsissä, sekä Tonavan, Pon ja Adigen. Kolme viimeksi mainittua eivät virtaa Sveitsin alueella, vaan Sveitsiin osuu vain niiden sivujokien latvahaaroja. Järvistä suurimpia ovat Genevenjärvi, Bodenjärvi ja Neuchâtelinjärvi.


Joet

Monet Euroopan suuret joet saavat alkunsa Sveitsin Alpeilta. Rhônen alkujäätikkö on Valais’ssa. Reinin ja Tonavan sivujoen Innin alkujoet ovat Graubündenissä. Pojoen sivujoki Ticino laskee Maggiorejärven kautta etelään. Sveitsin alueella pisimmät joet ovat:[3]
Rein, 375,5 km
Aare, 288,2 km
Rhône, 266,3 km
Reuss, 164,4 km
Thur, 134,7 km
Saane, 126,1 km
Inn, 106,4 km
Ticino, 91,1 km
Doubs, 84,8 km
Emme, 81,9 km.
Järvet

Sveitsissä on 1592 yli 0,5 hehtaarin kokoista järveä. Pinta-alaltaan isoimmat järvet ovat:[4]
Genevenjärvi, 580 km²
Bodenjärvi, 536 km²
Neuchâtelinjärvi, 215 km²
Lago Maggiore, 212 km²
Vierwaldstättersee, 114 km².
Pinta-alat ovat koko järven pinta-aloja, myös rajajärvien osalta.
Ilmasto





Ilmastokaavioita Sveitsin eri osista
(sademäärä sinisin pylväin, ylin lämpötila punaisella)
Sveitsi voidaan jakaa neljään ilmastovyöhykkeeseen: Alppien eteläpuoleen, Alppeihin, Mittellandiin ja Juravuoristoon. Alppien eteläpuolisessa osassa vallitsee välimerenilmasto. Kesällä sää muistuttaa muuten Italiaa, mutta sateet ovat yleisempiä ja voivat olla rankkojakin. Talvella pitkät pakkasjaksot ovat harvinaisia. Alppien alueella, mihin kuuluu yli puolet maasta Genevestä Itävallan rajalle, korkeuseroista johtuvat lämpötilojen ja sademäärien vaihtelut ovat suuria. Talvisin laaksoissa on usein sumuista mutta ylhäällä rinteillä aurinkoista, kun taas kesällä pilvet voivat ympäröidä vuorenhuiput kun taas laaksoissa on aurinkoista. Paikalliset laaksotuulet ovat voimakkaita. Alpeilta puhaltaa usein keväisin lämmin ja kuiva föhntuuli. Mittelland ulottuu Genevenjärveltä Bodenjärvelle. Talvisin on kylmää, usein sumuista ja varsin lumista. Kesällä on lämmintä mutta melko sateista. Juravuorten alue on Ranskan rajalla Baselista Geneveen. Vuoret ovat korkeudeltaan vain puolet Alpeista mutta niiden rinteet ovat jyrkkiä. Täällä sataa paljon enemmän kuin keskitasangolla. Lumi pysyy vuorilla pitkään, ja laaksoissa on talvella joskus erittäin kylmää purevien laskutuulten takia.[5]
Luonto ja luonnonsuojelu
Juravuorilla ja Mittellandissa kasvaa lehtimetsiä 600–800metrin ja Alpeilla 1400metrin korkeudelle. Niiden yläpuolella on havumetsiä 1500–2400metrin korkeudelle. Ylinnä on alppiniittyjä. Pysyvän lumen raja on noin 3000 metrissä.
Sveitsissä on noin 1600 eri tavalla suojeltua luontokohdetta. Vain yksi niistä on kansallispuisto, Sveitsin kansallispuisto.[6]
Lähteet

*