khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Rationaaliluku

Question: Mitä rationaaliluku tarkoittaa?

Rationaalilukujen joukko (ℚ) on reaalilukujen joukon osajoukko, jonka jäsenet voidaan esittää kahden kokonaisluvun osamääränä eli murtolukuna muodossa 






m
n





{\displaystyle \scriptstyle {\frac {m}{n}}}

:





Q

=
{
x
∣
x
=


m
n


,
n
≠
0
,
m
,
n
∈

Z

}


{\displaystyle \mathbb {Q} =\{x\mid x={m \over n},n\neq 0,m,n\in \mathbb {Z} \}}

.[1]
Tässä lukua m kutsutaan osoittajaksi ja lukua n nimittäjäksi. Murtoluku on siis kaikille rationaaliluvuille yhteinen esitysmuoto. Samaa rationaalilukua voi esittää useilla erilaisilla murtoluvuilla; yhtäsuuruuden k/l = m/n välttämättömänä ja riittävänä ehtona on yhtälö kn = lm edellyttäen ettei ln ole 0 (ristiin kertominen). Kaikki kokonaisluvut kuuluvat rationaalilukujen joukkoon, sillä kun n=1, niin m/n=m. 
Rationaalilukujen joukkoa merkitään merkillä ℚ. Se on lukukunta eli reaalilukujen ja samalla myös kompleksilukujen kunnan ℂ sellainen osajoukko, joka sisältää kaikkien alkioidensa käänteisalkiot ja on suljettu yhteen- ja kertolaskun suhteen. ℚ on kaikkein suppein lukukunta.
Reaalilukuja, jotka eivät ole rationaalilukuja, sanotaan irrationaaliluvuiksi.
Jos murtoluvun nimittäjällä on vähintään kaksi erisuurta positiivista alkutekijää, niin murtoluku voidaan hajottaa osamurtoluvuiksi, joiden nimittäjät ovat yksinkertaisempia (alkuluvun potensseja). Esimerkiksi:








5
6



=



1
2



+



1
3






{\displaystyle \scriptstyle {\tfrac {5}{6}}={\tfrac {1}{2}}+{\tfrac {1}{3}}}

.
Nollan ja yhden välillä oleva rationaaliluku voidaan hajottaa myös niin sanotuiksi egyptiläisiksi murtoluvuiksi. Rationaalilukuja on numeroituvasti ääretön määrä.
Katso myös
Fareyn jono
Kunta
Laventaminen
Supistaminen
Yhteismitallisuus (matematiikka)
Lähteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Rikkonen, Harri| title = Matematiikan pitkä peruskurssi II: Reaalimuuttujan funktioiden differentiaalilasku| location = Helsinki| publisher = Otakustantamo| year = 1969| id = ISBN 951-671-022-0}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Pitkäranta, Juhani| title = Calculus Fennicus| location = Helsinki| publisher = Avoimet oppimateriaalit ry| year = 2015| id = ISBN 978-952-7010-12-9, ISBN 978-952-7010-13-6 (pdf)}}

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Typistäminen

Question: Onko koirien hännän typistäminen Suomessa kiellettyä?


Typistäminen on lähinnä koirille tai hevosille suoritettava toimenpide, jossa eläimen häntää tai korvia lyhennetään sen ollessa nuori.
Myös muita eläimiä typistetään: lampailla pitkä häntä, ja tehotuotannon kanoilla nokan kärki estämään nokkimisesta aiheutuvia haavoja.
Yleisyys ja kiellot
Typistäminen on maailmalla vielä yleistä, mutta muun muassa useimmissa EU-maissa se on kielletty eläinsuojelulakien nojalla. Suomessa kiellettiin koirien korvien typistys jo vuonna 1971[1] ja hännän typistys 1996.[2] Typistettyjen koirien kilpailukielto on ollut voimassa Suomessa vuoden 2001 alusta alkaen.[3]
Typistyskieltoa perustellaan sillä, että toimenpide aiheuttaa eläimelle tarpeetonta kärsimystä. Lisäksi hännän typistämisen myötä eläin menettää sille lajityypillisesti merkittävän viestintäkeinon, hevonen myös tärkeän vastakeinon ärsyttäviä hyönteisiä vastaan.
Koirien typistäminen on kiellettyä kokonaan muun muassa Pohjoismaissa ja suurimmassa osassa Euroopan maita sekä Australiassa. Osassa Euroopan maista typistäminen on edelleen sallittu tietyille metsästyskoiraroduille.
Perustelut
Koirien typistämistä on perusteltu käytännöllisyydellä: etenkin metsästys-, palvelus- ja laumanvartijakoiraroduilta on häntä ja/tai korvat typistetty, koska ne ovat vahingoittuneet tai saattaneet vahingoittua koiran työskennellessä. Nykyään yhä harvempi rotu on enää alkuperäisessä käyttötarkoituksessaan ja peruste typistämiselle on useimpien rotujen kohdalla poistunut. Useissa maissa, joissa typistäminen on kielletty, typistetyillä koirilla ei ole oikeutta osallistua koirakokeisiin ja -näyttelyihin. 
Hevosilla häntää on typistetty lähinnä pooloponeilla, metsästysratsuilla, työhevosilla ja hienoilla ajeluhevosilla.[4] Typistämisen tarkoituksena on ollut estää hännän sotkeutuminen pitkiin ajo-ohjiin tai risukkoiseen maastoon metsästysreissuilla. Työ- ja ajohevosilla on myös pelätty tilannetta, jossa hevonen huitaisee hännänvartensa ohjan yli ja pelästyessään yllättävää kosketusta hännän herkällä alapinnalla painaa häntänsä ja samalla ohjan alas vaikeuttaen ohjaamista ja jopa ohjaten itseään. Hevonen saattaa pelästyessään myös reagoida voimakkaasti ja aiheuttaa vaaratilanteita. Hännän joutumista ohjan päälle ei voi estää paketoimalla tai palmikoimalla häntää; pitkien jouhien palmikoiminen ja palmikon kiinnittäminen aisaan kuitenkin on toimiva keino, jota on perinteisesti käytetty muun muassa huiskivilla ravihevosilla.
Nykyisin kun hevosia käytetään enää tuskin lainkaan ajoon, on monien rotujen kohdalla hännän typistämisessä kyse vain perinteestä ja tottumuksesta tiettyyn ulkoasuun. Pooloponien häntää ei enää typistetä vaan jouhet letitetään ja häntä kiedotaan patukaksi.
Lähteet
Viitteet

Aiheesta muualla

Luokka:Koira
Luokka:Eläinten oikeudet
Luokka:Hevostalous
Lainelautailu

Question: Milloin keksittiin surffilauta?



Lainelautailussa eli surffauksessa () kuljetaan veden päällä lainelaudan eli surffilaudan avulla.
Surffaaja odottaa aaltoa laudan päällä maaten, ja alkaa sopivan aallon lähestyessä meloa käsillä kohti rantaa. Sopivalla hetkellä, lähellä aallon harjaa, surffaaja nousee seisomaan laudalle. 
Surffausta harrastetaan nykyisin kaikilla mantereilla, muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa, Brasiliassa ja Espanjassa. 
Lainelautailu on mahdollista kun aallot ovat riittävän suuria ja säännöllisiä. Laji vaatii hyvää fyysistä kuntoa, tasapainoa ja ajoitusta. 
Historia
Surffaus on harrastuksena vanha. Vuosina 1777 ja 1778 kapteeni James Cook raportoi nähneensä surffaajia Tahitilla ja Oahulla.  Saarilla asuvat lähetyssaarnaajat kielsivät surffauksen vuonna 1821.  Surffaus tuli jälleen muotiin vuonna 1920, kun havaijilainen uimari Duke Kahanamoku (1890–1968) teki harrastuksen taas hyväksytyksi. Nykyään surffaus on maailmalla tunnettu urheilulaji ja maailmanlaajuisia kilpailuja pidetään vuosittain. Lajista tulee olympialaji vuoden 2020 kesäkisoihin Tokioon.
Aiheesta muualla

Check date values in: |date= (help)

Luokka:Lainelautailu
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiinan–Intian sota

Question: Ovatko Intia ja Kiina sotineet Arunachal Pradesh -alueesta?




Kiinan–Intian sota, joka tunnetaan myös Kiinan–Intian rajaselkkauksena, käytiin 20. lokakuuta – 20. marraskuuta vuonna 1962 Kiinan ja Intian välillä. Pienempiä rajakahakoita oli ollut jo aiemminkin. Sota syttyi, koska Kiina ja Intia kiistelivät Intian itärajasta.
Kiinan-Intian sota
Sota syttyi Intian itärajalla olevan Arunachal Pradeshin eli Kiinan mielestä "Etelä-Tiibetin" takia. Toisaalta Intia laajensi selkkausta koskemaan Etelä-Xinjiangin eli Intian mielestä Aksai Chinin aluetta. Tätä halkoi tärkeä valtatie G219, josta Kiina ei voinut luopua. Taistelut levisivät myös Intian pohjoisrajalle Kashmirin seuduille. Sodasta käytetään Kiinassa nimeä Zhōng-Yìn Biānjìng Zhànzhēng ja Intiassa hindiksi भारत-चीन युद्ध, Bhārat-Chīn Yuddh.
Tapahtumat olivat alkaneet liukua kohti sotaa viimeistään kevättalvella vuonna 1962, jolloin Intia ilmoitti voivansa käydä sotaa Kiinan kanssa. Intia vastusti Tiibetin miehitystä. Se halusi myös parantaa suhteitaan länteen Goan kaappauksen jälkeen. Kiina hyökkäsi ensin suurella voimalla, koska poliittisiin tuloksiin rajakysymyksistä ei päästy. Kiinan ja Intian rajalla käytiin kuolemaan johtaneita kahakoita ja tehtiin muita sotilasoperaatioita jo kesäkuussa. Ensimmäinen merkittävä sotatoimi oli intialaisen joukko-osaston tunkeutuminen Kiinaan.
Kiina hyökkäsi Intiaan 20. lokakuuta 1962. Kiinan ensimmäinen iso operaatio 20. lokakuuta oli Namka Chu -joen ylitys. Se sujui loistavasti, intialaiset eivät olleet varautuneet siihen, että kiinalaiset kykenisivät ylittämään joen siltojen ulkopuolelta. Kiina siirsi joukkonsa yön turvin kahlaten joen yli Intian selustaan, katkoi puhelinlinjat ja ajoi hyökkäykseltä säästyneet intialaiset puolustajat pakoon.
Intian joukot olivat siellä alivoimaisia. Sotaa käytiin myös läntisellä rintamalla Kashmirin pohjoisosissa, josta kiinalaiset valtasivat pienen osan. Intia ei kyennyt millään rintamalla pysäyttämään Kiinan joukkojen voimakasta etenemistä. Kiinalla oli joukkoylivoima ja hyvä aseistus, ja he pärjäsivät paremmin korkeassa vuoristossa kuin intialaiset[1]. Kiina tarjosi neuvotteluja jo 24. lokakuuta sodan pysäyttämiseksi, mihin Intia ei suostunut. Intian joukot taistelivat joillain alueilla sitkeästi ja tekivät joskus onnistuneita vastahyökkäyksiäkin. Itäisellä rintamalla ainakin osa Intian joukoista ajautui pakokauhuun 17. marraskuuta. Kiina pysäytti menestyneen hyökkäyksensä tulitaukoon 20. marraskuuta 1962. Neuvostoliitto asettui kriisissä Kiinan puolelle, vaikka Neuvostoliiton ja Kiinan välit olivatkin silloin huonot. Sodassa kuoli muutamia tuhansia enemmän intialaisia kuin kiinalaisia. Intialaiset järjestivät tappionsa takia armeijaansa uudelleen sodan loputtua.
Kriittinen intialainen aikakauslehti Tehelka kirjoittaa sodan 50 vuotismuistoksi lokakuussa 2012 tällä tapaa 
Lähteet



Luokka:1900-luvun sodat
Luokka:Kiinan sodat
Luokka:Intian sotahistoria
Luokka:1962
Airbus

Question: Mikä oli Airbussin ensimmäinen lentokone malli?



Airbus S.A.S. (aikaisemmin Airbus Industrie) on eurooppalainen yhtiö, joka valmistaa matkustajalentokoneita. Yhtiön pääjohtajana on toiminut 9. lokakuuta 2006 alkaen ranskalainen Louis Gallois, joka on myös Airbusin omistajayhtiön EADS:n toinen pääjohtaja.
Historia
Syyskuussa 1967 Ranska, Saksa ja Englanti solmivat yhteistyösopimuksen (Memorandum of Understanding, MoU) 300-paikkaisen lentokoneen kehittämisen aloittamisesta. Koneen nimeksi tuli aikanaan Airbus A300. Tämä oli Concorden jälkeen toinen yritys monikansallisen eurooppalaisen siviilikoneen rakentamisessa.
Airbus perustettiin vuonna 1970 Ranskan lain määrittelemänä Groupement d'Intérêt Economique- eli GIE-yhteenliittymänä. Perustajat olivat ranskalainen Aérospatiale ja saksalainen Deutsche Aerospace. Englantilainen Hawker Siddeley ja hollantilainen Fokker osallistuivat siihen pian. Espanjalaisesta CASAsta (Construcciones Aeronauticas SA) tuli yhteenliittymän täysivaltainen osapuoli vuonna 1971.
Yhtymän päämaja oli aluksi Pariisissa, mutta se muutti vuonna 1974 Toulouseen, Etelä-Ranskaan. British Aerospacesta tuli yhtiön täysjäsen vasta 1979, kun se oli ottanut haltuunsa Hawker Siddeley -yhtiön.
Vuonna 2001 Airbus muuttui  osakeyhtiöksi, Airbus S.A.S. (Société par Actions Simplifiée). Sen omistajat ovat EADS (80 %) ja BAE Systems (20 %). EADS (European Aeronautic Defence and Space Company) syntyi vuonna 2000 ranskalaisen Aérospatiale-Matra SA:n, saksalaisen DaimlerChrysler Aerospacen eli DASA:n ja espanjalaisen CASAn yhdistyessä. BAE Systems syntyi puolestaan vuonna 1999 brittiläisten British Aerospacen (BAe) ja Marconi Electronic Systemsin yhdistyessä.
Suomalainen Patria Aviation on suunnitellut ja valmistaa Airbus A380:n spoilerit.
Airbus-yhtiöllä on Suomessa kaksi toimivaa yhtiötä: Airbus Defence and Space Oy ja Airbus DS Oy. Airbus on aiemmalla liikenimellään (Cassidian/EADS) toteuttanut mm. Suomen viranomaisverkon (Virve-verkko) sekä päätelaitteet Virve-verkon käyttäjille.
Nykyaikainen Airbus


Yhtiö on tuonut markkinoille A380-koneen, joka on maailman suurin matkustajakone. Siitä on käytetty myös nimitystä superjumbo, koska se on suurempi kuin jumbojetiksi kutsuttu Boeing 747.
Airbusin kehitys on saanut aikaan sen, että Yhdysvallat on uhannut viedä koneiden kehitykseen annettavan niin kutsutun ”launch aid” -tuen (joka on Euroopassa pääosin lainaa) laillisuuden WTO:n punnittavaksi. Myös Euroopan Unioni on harkinnut tuen uudistamista.

Airbusin lentokonemallisto


Airbus tarjoaa kaikista tuotannossa olevista matkustajakonemalleistaan myös liikelentokoneversioita, Airbus Corporate Jets (ACJ), esim. ACJ318.[2]

Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Lentokonevalmistajat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
3G

Question: Milloin 3G otettiin käyttöön?



3G () on yleinen lyhenne ns. "kolmannen sukupolven" matkapuhelinteknologioille.  3G-verkkojen suunnittelussa oli jo lähtökohtaisesti ajateltu internetin kautta tapahtuvaa tiedonsiirtoa[1]. ensimmäistä sukupolvea (1G) edustavat analogiset standardit, kuten NMT, ja toista sukupolvea digitaaliset standardit, kuten GSM. Kolmatta sukupolvea edustaa esimerkiksi Euroopassa yleisin standardi UMTS. 
Määritelmä
ITU-T on luonut yleisimmin tunnetun 3G-määritelmän. Sen mukaan 3G-matkapuhelinjärjestelmän tulee tukea:
1) suuria bittinopeuksia
- 144 kbps laajalla ulkopeittoalueella (kulkuneuvot)
- 384 kbps laajalla ulkopeittoalueella (jalankulkijat)
- 2 Mbps tai enemmän sisäpeittoratkaisuilla
- mahdollistaa videopuhelut
2) sallia liikkuvuus eri operaattoreiden verkkojen ja eri maiden välillä, sekä mahdollistaa käyttö- ja laskutustietojen vaihtaminen eri operaattoreiden välillä
3) päätelaitteiden maantieteellisen sijainnin määrittelyä ja tukea multimediapalveluita
- kiinteänopeuksisia ja vaihtelevannopeuksisia palveluita
- epäsymmetristä lähetystä ja vastaanottoa
- laajakaistayhteyksiä 2 Mbps -bittinopeuksiin asti
Lisäksi 3G tekniikkaa standardoivat 3GPP (3G Partnership Project), joka määritteli alkuperäisen 3G UMTS -tekniikan, joka myös tunnetaan nimellä WCDMA (UTRAN), ja joka vuodesta 2001 lähtien on kehittänyt myös EDGE (GERAN) -tekniikkaa, sekä 3GPP2, joka kehittää CDMA2000-pohjaista tekniikkaa (mm. 1x, EVDO, EVDV).
Standardit
3G-standardeiksi lasketaan yleensä:
UMTS, Euroopan yleisin 3G-standardi, GSM-perhettä.
EDGE, alkujaan Amerikassa käyttöönotettu ja nykyään laajimmin käytössä oleva 3G-standardi (tai tarkemmin 2.5G), GSM-perhettä.
CDMA2000, Amerikassa suosittu kova kilpailija, myös käytössä Aasiassa ja Afrikassa, CDMA-perhettä.
FOMA, Japanin NTT DoCoMon kehittämä W-CDMA-pohjainen järjestelmä, joka yleensä lasketaan ensimmäiseksi kaupalliseksi 3G-verkoksi, GSM-perhettä.
HSDPA, 3G-standardin laajennus nopeampaan tiedonsiirtoon.
Katso myös
3G-verkot Suomessa
Lähteet


Luokka:Matkapuhelinverkot
Luettelo Rooman keisareista

Question: Kuka oli Rooman viimeine keisari?



Tämä on luettelo Rooman keisareista ensimmäisestä keisarista Augustuksesta aina Länsi-Rooman viimeiseen keisariin Romulus Augustulukseen, joka syrjäytettiin vuonna 476. Luettelo käsittää myös Itä-Rooman keisarit vuoteen 476, minkä jälkeen luettelo jatkuu luettelossa Bysantin keisareista.
Suurin osa Rooman keisareista käytti arvonimeä augustus. Keisarin nimittämä seuraaja sai yleensä arvonimen caesar. Vuonna 293 keisari Diocletianus loi uuden järjestelmän, jossa hän jakoi valtakunnan kahteen osaan: kumpaakin johti augustus ja kummankin alaisena oli yksi caesar.[1]
Juliusten-Claudiusten hallitsijasuku




Neljän keisarin vuosi


Flaviusten hallitsijasuku


Adoptiokeisarit


Viiden keisarin vuosi ja Severusten hallitsijasuku

Sotilaskeisarit


Gallian keisarikunta eli gallialaiset vastakeisarit


Palmyran valtakunta


Dominaatti


Vuonna 293 Diocletianus jakoi valtakunnan kahteen osaan: Itä- ja Länsi-Roomaan. Uudessa järjestelmässä oli kaksi keisaria, arvonimeltään augustus, toinen Italiassa ja toinen Kreikassa. Kummallakin keisarilla oli lisäksi nuorempi hallitsijakumppani arvonimeltään caesar.[65]

Tetrarkia idässä

Tetrarkia lännessä

Konstantinuksen hallitsijasuku

Valentinianuksen hallitsijasuku
Länsi-Rooma

Itä-Rooma

Theodosiuksen hallitsijasuku

Länsi-Rooma

Itä-Rooma

Länsi-Rooman keisarit

Itä-Rooman keisarit

Aikajana

Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Arto Kivimäki ja Pekka Tuomisto| title = Rooman keisarit| publisher = Karisto| year = 2000| id = ISBN 951-23-4094-1}}
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Viitteet

Rooman keisarit
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:92 Euroopan historia
Dendrologia

Question: Mitä dendrologia tutkii?

Dendrologia (kreikan sanoista dendron ’puu’ ja logos ’oppi’) eli puulajitiede tarkoittaa puuvartisten kasvien tutkimista. Dendrologiassa määritellään, kuvataan ja luokitellaan puuvartisia kasveja sekä tutkitaan niiden biologisia ominaisuuksia. 
Puuvartisia kasveja ovat esimerkiksi puut, pensaat, varvut ja liaanit. Ne eivät muodosta taksonomisesti yhtenäistä ryhmää, eivätkä siten välttämättä ole toisilleen läheistä sukua. Monissa kasvisuvuissa on sekä puu- että ruohovartisia lajeja, ja moniin kuuluu vain muutama puuvartinen laji.
Katso myös
Rinnankorkeusläpimitta
Vuosirengasajoitus eli dendrokronologia
Aiheesta muualla


Luokka:Kasvitiede
B-vitamiini

Question: Mitä ovat B-vitamiinit?


B-vitamiinit ovat vesiliukoisia vitamiineja, joihin kuuluvat:
Tiamiini eli B1-vitamiini
Riboflaviini eli B2-vitamiini
Niasiini eli B3-vitamiini
Pantoteenihappo eli B5-vitamiini
Pyridoksiini eli B6-vitamiini
Biotiini eli B7-vitamiini
Foolihappo eli B9-vitamiini
Kobalamiini eli B12-vitamiini
Aikaisemmin on B-vitamiineiksi nimitetty myös seuraavia aineita, joita nykyisin ei enää lueta vitamiineihin kuuluviksi[1]:
Adeniini (”B4-vitamiini”)
Para-aminobentsoehappo (”B10-vitamiini”)
Karnitiini (”B11-vitamiini”)
Oroottihappo (”B13-vitamiini”)
Pangaamihappo (”B15-vitamiini”)
Laetriili (”B17-vitamiini”)
Lähteet

Aiheesta muualla


 (Arkistoitu sivu)

Luokka:Vitamiinit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vapaapaini

Question: Mitkä painimuodot ovat olympialajeja?



Vapaapaini on kansainvälisen painiliiton Filan alainen olympialaji. Maailmalla vapaapaini on olympialaisissa kilpailtavista painimuodoista kreikkalais-roomalaista painia suurempi laji. Esimerkiksi Yhdysvalloissa, Iranissa, Turkissa ja entisissä Neuvostoliiton maissa on jokaisessa miljoonia vapaapainin harrastajia.
Säännöt
Pistelasku ja säännöt ovat samat kuin kreikkalais-roomalaisessa eli ranskalaisessa painissa paitsi sallittuja myös otteet jaloista ja jaloilla. Lisäksi vapaapainissa clinch-ote tapahtuu vasta jos kumpikaan painijoista ei ole suorittanut pisteitä ennen 2 minuutin pituisen erän loppua.
Clinch-ote tapahtuu niin että tuomari valitsee arpomalla ottelijan joka saa ottaa kahdella kädellä otteen vastustajan polven ympäriltä. Vastustajan jalka pitää olla tässä tilanteessa painimaton keskiympyrä sisällä. Jos otteen ottanut painija ei suorita pistettä 30 sekunnin sisällä niin toinen painija saa pisteen ja voittaa erän.
Kansainvälisiä vapaapainikilpailuja
Kesäolympialaiset neljän vuoden välein
maailmanmestaruuskilpailut
maailmancup, jokavuotinen maajoukkuekilpailu
Euroopan-mestaruuskilpailut
Ivan Yarigin Open Krasnojarsk, Venäjä
Dave Schultz Memorial International, CO, USA
Aleksander Medved turnaus Minsk, Valko-Venäjä
Küllo Koiv Memorial, Viljandi, Viro
Naisten paini

Naispaini on naisten harjoittamaa painia. Lajin kattojärjestö on kansainvälinen painiliitto UWW. Naispainin säännöt muistuttavat sääntöjä miesten vapaapainissa, kuitenkin kokonelson-ote on kielletty parterre- sekä pystyasennossa. Kansainvälisellä tasolla aikuiset painivat kahdeksassa painoluokassa, jotka ovat 48 kg, 53 kg, 55 kg, 58 kg, 60 kg, 63 kg, 69 kg ja 75 kg.[1] Olympialaisissa painitaan kuudessa painoluokassa: 48 kg, 53 kg, 58 kg, 63 kg, 69 kg ja 75 kg.[2]
Naispaini oli ensimmäisen kerran olympialaisten ohjelmassa 2004 Ateenan kisoissa, jolloin painittiin neljässä painoluokassa. Ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin vuonna 1987 Norjan Lorenskogissa.
Suomalaisista naispainijoista Tiina Ylinen ja Sarianne Savola ovat voittaneet EM-pronssia. Petra Olli saavutti nuorten olympiapronssia alle 46-kiloisten tyttöjen sarjassa Singaporessa 2010.
Muuta
Yhdysvalloissa harrastetaan kouluissa folk-style painia, joka on hyvin samantapaista kuin kansainvälinen olympiakisojen vapaapaini. Koulupainia on kuitenkin tehty vieläkin riskittömämmäksi. Siinä on kielletty muun muassa laajakaariset heitot. Lisäksi suurimmat erot pistelaskussa ovat siltatilanne ja alta vastustajan otteesta irrottautuminen. Siltatilanteessa tulee pisteitä sen mukaan, kuinka kauan ottelija pitää vastustajaa siltatilanteessa. Mattopainissa alla olevaa hyvitetään, jos hän vapautuu otteesta ja pääsee ylös.
Tunnettuja suomalaisia vapaapainijoita
Arvo Haavisto
Eino Leino
Erkki Penttilä
Hermanni Pihlajamäki
Hjalmar Nyström
Jukka Rauhala
Kaarlo Mäkinen
Kalle Anttila
Kustaa Pihlajamäki
Kyösti Luukko
Lennart Viitala
Niilo Turkkila
Pekka Rauhala
Petra Olli
Taisto Kangasniemi
Tauno Jaskari
Väinö Penttala
Lähteet


Luokka:Paini
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo melonnan olympiamitalisteista

Question: Kuka keksi koskimelonnan?


Melonta on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuodesta 1936 ja koskimelonta vuodesta 1992. Menestyneimmät maat olympialaisten melonnassa ovat Saksa, Neuvostoliitto ja Unkari.[1][2][3]
Melonta
Miehet
200 metrin kajakkiyksikkö

500 metrin kajakkiyksikkö

1 000 metrin kajakkiyksikkö

10 000 metrin kajakkiyksikkö

200 metrin kajakkikaksikko

500 metrin kajakkikaksikko

1 000 metrin kajakkikaksikko

10 000 metrin kajakkikaksikko

1 000 metrin kajakkinelikko


4 × 500 metrin kajakkiyksikkö

200 metrin kanadalaisyksikkö


500 metrin kanadalaisyksikkö

1 000 metrin kanadalaisyksikkö

10 000 metrin kanadalaisyksikkö

500 metrin kanadalaiskaksikko


1 000 metrin kanadalaiskaksikko


10 000 metrin kanadalaiskaksikko

1 000 metrin taitettava kajakkiyksikkö

1 000 metrin taitettava kajakkikaksikko

Naiset
200 metrin kajakkiyksikkö

500 metrin kajakkiyksikkö

500 metrin kajakkikaksikko


500 metrin kajakkinelikko

Koskimelonta
Miehet
Koskimelonnan kajakkiyksikkö


Koskimelonnan kanadalaisyksikkö


Koskimelonnan kanadalaiskaksikko


|-
|colspan=4 align=center|1976-1988 ei olympiaohjelmassa








Naiset
Koskimelonnan kajakkiyksikkö

Lähteet


Melonta
Luokka:Melonta olympialaisissa
Varantovaluutta

Question: Mitä varantovaluutta tarkoittaa?

Varantovaluutta on rahayksikkö, jota maat ja instituutiot pitävät merkittävässä määrin  valuuttavarannossaan. Varantovaluutat toimivat myös yleensä maailmankaupassa hinnoitteluvaluuttoina. Esimerkiksi kulta ja öljy hinnoitellaan tavallisesti Yhdysvaltain dollareissa, joka on merkittävin varantovaluutta. 
Varantovaluutan asemaan päässyt valuutta hyödyttää valuuttaa hallinnoivaa maata. Kun kansainvälistä kauppaa käydään omalla valuutalla, säästyy valuutanvaihtokustannukset. Valuutanvaihdon kustannukset ovat yleensäkin suurten valuuttojen kohdalla hyvin alhaisia.  Varantovaluuttaa hallinnoiva maa saa lisäksi lainaa alemmalla korolla laajempien korkomarkkinoiden ansiosta.
Varantovaluutat

Yhdysvaltain dollari
Yhdysvaltain dollari on merkittävin varantovaluutta. Viime vuosikymmenenä noin kaksi kolmasosaa maailman valuuttavarannoista oli dollareissa. Tämän katsotaan osaltaan mahdollistaneen Yhdysvaltain korkean kauppavajeen, jonka taloudelliset seuraukset ovat lykkäntyneet. Jos ulkomaiset toimijat alkavat siirtää varantojaan pois dollarista, pidetään sen seurauksia vakavana Yhdysvaltain taloudelle.
Euro
Euro on maailman toiseksi yleisin varantovaluutta noin neljänneksen osuudella. Euro peri pitkälti Saksan markan aseman varantovaluuttana. Viime vuosina sen asema on vahvistunut Euroalueen kasvun myötä ja keskuspankkien hajauttaessa reservejään. Muun muassa Yhdysvaltain keskuspankin entinen pääjohtaja Alan Greenspan totesi syyskuussa 2007, että euro saattaa korvata dollarin ensisijaisena varantovaluuttana tai voi nousta yhtä merkittäväksi.
Kiinan juan
IMF hyväksyi Kiinan juanin varantovaluutaksi marraskuussa 2015. Lokakuusta 2016 alkaen sen osuus tulee olemaan 10,92% IMF:n kansainvälisestä valuuttakorista.[4][5]
Muut valuutat
Muita merkittäviä valuuttoja ovat Englannin punta, Japanin jeni ja Sveitsin frangi. Punta oli toiseen maailmansotaan asti paljon nykyistä merkittävämpi valuutta. 1900-luvulla sen asemaa heikensivät muun muassa maailmansotien rasitukset ja Yhdysvaltain nousu suurimmaksi taloudeksi. Viime vuosina se on parantanut asemiaan osin euroalueen läheisyyden ja toisaalta Japanin talousongelmien seurauksena. Sveitsin frangin asemaa selitetään sen vakaudella.
Lähteet

Luokka:Raha
Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa (Golden Globe)

Question: Minä vuonna Jennifer Beals on syntynyt?


Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa on yksi Golden Globe -palkinnoista, joita Hollywood Foreign Press Association jakaa vuosittain. Alla olevassa listassa voittajat on merkitty elokuvan julkaisuvuoden mukaan: esimerkiksi vuoden 1999 paras naispääosa julkaistiin vuoden 2000 seremoniassa.
Voittajat ja ehdokkaat
1950-luku

1960-luku

1970-luku

1980-luku

1990-luku

2000-luku

2010-luku

Useamman palkinnon voittaneet
3 palkintoa
Julie Andrews
Rosalind Russell
2 palkintoa
Amy Adams
Annette Bening
Diane Keaton
Nicole Kidman
Jennifer Lawrence
Shirley MacLaine
Bette Midler
Sissy Spacek
Meryl Streep
Barbra Streisand
Kathleen Turner
Renée Zellweger
Katso myös
Paras naispääosa draamaelokuvassa (Golden Globe)
Parhaan naispääosan Oscar-palkinto
Parhaan naispääosan Bafta-palkinto
Parhaan naispääosan SAG-palkinto

Naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa
Gossip Girl

Question: Kuinka monta tuotantokautta Bonesista tehtiin?


Gossip Girl on Cecily von Ziegesarin kirjasarjaan perustuva televisiosarja. Kirjoissa seurataan teini-ikäisen ystäväjoukon elämää New Yorkin varakkaassa Upper East Sidessa. Päähenkilöinä kirjassa ovat Blair Waldorf, Serena Van der Woodsen, Chuck Bass, Nate Archibald ja Dan Humphrey. Sarjaan kuuluu 12 kirjaa, joista ensimmäinen ilmestyi vuonna 2002. Kirjojen pohjalta tehty televisiosarja sai ensiesityksensä yhdysvaltalaisella The CW -kanavalla syyskuussa 2007. Ohjelmasta tehtiin kuusi tuotantokautta ja sarja päättyi 17. joulukuuta 2012.
Suomessa MTV3 esitti sarjan ensimmäisen kauden 18. maaliskuuta 2008 - 15. heinäkuuta 2008. Sub esitti toisen kauden 24. maaliskuuta 2009 - 25.elokuuta 2009.
Kirjat
Eliittinuoret (Gossip Girl)
Tiedät, että rakastat minua (You know, You Love Me)
Kaikki kuuluu minulle (All I Want Is Everything)
Koska olen sen arvoinen (Because I'm Worth It)
Pidän siitä juuri noin (I Like It Like That)
Olet se jonka haluan (You're The One That I Want)
Kukaan ei tee sitä paremmin (Nobody Does It Better)
Mikään ei voi pitää meitä yhdessä(Nothing Can Keep Us Together)
Vain unelmissasi(Only In Your Dreams)
Voinko valehdella sinulle(Would I Lie To You)
Älä unohda sitä(Don't You Forget About Me)
Sen on oltava sinä(It Had To Be You)
Tulen aina rakastamaan sinua(I Will Always Love You)
TV-sarja
Näyttelijät

Jaksot

Ensimmäinen tuotantokausi (2007–2008)

Toinen tuotantokausi (2008–2009)

Kolmas tuotantokausi (2009–2010)

Neljäs tuotantokausi (2010–2011)

Viides tuotantokausi (2011-2012)

Kuudes tuotantokausi (2012)

Lähteet
Please use a more specific IMDb template. See the documentation for available templates.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


Luokka:Kirjasarjat
Luokka:Nuortensarjat
Luokka:Yhdysvaltalaiset televisiosarjat
Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:The CW:n televisio-ohjelmat
Mestarien liigan loppuottelu 2018

Question: Kuka voitti UCL:n vuonna 2018?


Mestarien liigan loppuottelu 2018 oli Euroopan seurajalkapalloilun korkeimman kilpailun, Mestarien liigan kauden 2017–2018 viimeinen ottelu, joka oli järjestykseltään Mestarien liigan 26. ja Euroopan parhaiden seurajoukkueiden kesken pelattavan jalkapallocupin 63:s. Ottelu pelattiin Kiovan olympiastadionilla, Ukrainassa 26. toukokuuta 2018 espanjalaisen Real Madridin ja englantilaisen Liverpoolin välillä. Loppuottelu oli Real Madridille kolmas perättäinen, kun Liverpool oli edellisen kerran pelannut finaalissa kaudella 2006–2007.
Stadion
Kiovan olympiastadion valittiin loppuottelun pelipaikaksi 15. syyskuuta 2016.[1]
Tie loppuotteluun

Huomio: Kaikissa tuloksissa on ilmoitettu loppuotteluun selvinneen joukkueen maalimäärä ensin.

Ottelu



















































GK1 Keylor NavasRB2 Dani CarvajalCB5 Raphaël VaraneCB4 Sergio Ramos (c)LB12 MarceloCM10 Luka ModrićCM14 CasemiroCM8 Toni KroosAM22 IscoCF9 Karim BenzemaCF7 Cristiano RonaldoVaihtopelaajat:GK13 Kiko CasillaDF6 NachoDF15 Theo HernándezMF20 Marco AsensioMF23 Mateo KovačićFW11 Gareth BaleFW17 Lucas VázquezPäävalmentaja: Zinédine Zidane












































GK1 Loris KariusRB66 Trent Alexander-ArnoldCB6 Dejan LovrenCB4 Virgil van DijkLB26 Andrew RobertsonCM7 James MilnerCM14 Jordan Henderson (c)CM5 Georginio WijnaldumRF11 Mohamed SalahCF9 Roberto FirminoLF19 Sadio ManéVaihtopelaajat:GK22 Simon MignoletDF2 Nathaniel ClyneDF17 Ragnar KlavanDF18 Alberto MorenoMF20 Adam LallanaMF23 Emre CanFW29 Dominic SolankePäävalmentaja: Jürgen Klopp
Katso myös
Eurooppa-liigan loppuottelu 2018
UEFA Super Cup 2018
Lähteet

Aiheesta muualla
 (virallinen sivusto) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Jalkapallosarjojen kausi 2017–2018/2018
Luokka:Mestarien liigan loppuottelut
Umberto I

Question: Missä Francesco Crispi kuoli?


Umberto I (14. maaliskuuta 1844 – 29. heinäkuuta 1900) (Umberto Rainerio Carlo Emanuele Giovanni Maria Ferdinando Eugenio, Principe del Piemonte) oli Italian kuningas 9. tammikuuta 1878 lähtien kuolemaansa saakka. Vasemmisto vihasi Umbertoa hänen vanhoillisuutensa vuoksi ja lopulta anarkisti Gaetano Bresci murhasi hänet.[1]
Umberto oli Sardinian kuningas Viktor Emanuel II:n (vuodesta 1861 Italian kuningas) ja arkkiherttuatar Adelaiden poika. Hän syntyi Torinossa, joka oli tuolloin Sardinian kuningaskunnan pääkaupunki. Maaliskuussa 1858 hän liittyi Sardinian armeijaan ja taisteli Solferinossa 1859 ja Custozassa 1866.
21. huhtikuuta 1868 Umberto nai serkkunsa, Savoijin prinsessa Margherita Teresa Giovannan. Heidän poikansa oli  Napolin prinssi  Viktor Emanuel, seuraava Italian kuningas.
Valtakausi
Umberto I nousi valtaistuimelle isänsä murhan vuonna 1878 jälkeen ja otti arvonimen Umberto I, Italian kuningas, eikä Savoijin Umberto IV. Hän vaati isänsä haudattavaksi Roomaan Pantheoniin. Ensimmäinen murhayritys Umbertoa vastaan tapahtui jo 17. marraskuuta 1878 Napolissa. Kuningas torjui iskun miekallaan.
Umberton valtakausi oli levoton. Sardinian miehitettyä 1860 Molempain Sisiliain kuningaskunnan, sosialismin synnyn, imperialismin vastustuksen vuoksi ja kansalaisoikeuksien rajoituksien vuoksi. Ulkopolitiikassa Umberto kannatti kolmiliittoa Itävalta-Unkarin ja Saksan kanssa (vuodesta 1882). Afrikasta Italia valloitti Eritrean ja Somalimaan. Tullisota Ranskan kanssa johti talousvaikeuksiin 1888 ja italialaisten tappio abessinialaisille Adwan taistelussa 1896 söi kuninkaan suosiota. Seuraava murhayritys tapahtui 22. huhtikuuta 1897 Roomassa. Kuningas julisti sotatilalain levottomuuksien vuoksi.[1]
Vuonna 1898 puhkesi nälkämellakoita leivän hinnan vuoksi ympäri Italiaa. Milanossa aseistamattomat mielenosoittajat marssivat palatsia kohti, jolloin kenraali Bava-Beccaris määräsi avaamaan tulen. Satoja mielenosoittajia kuoli, mutta kuningas palkitsi kenraalin kuninkaallisen palatsin urheasta puolustuksesta. Anarkisti Gaetano Bresci päätti surmata kuninkaan  ja ampui tätä kolme kertaa Monzassa 29. heinäkuuta 1900.[2] Bresci tuomittiin pakkotyöhön, ja hän kuoli jo vuoden kuluttua. Virallisen selityksen mukaan hän oli tehnyt itsemurhan.
Umberto I haudattiin Pantheoniin[3], toisena ja viimeisenä Italian kuninkaana. Virallisesti hänelle annettiin lisänimi "Hyvä".
Lähteet



Luokka:Italian kuninkaat
Luokka:Italialaiset henkirikosten uhrit
Luokka:Vuonna 1844 syntyneet
Luokka:Vuonna 1900 kuolleet
Strippi

Question: Onko strippi lyhyt sarjakuva?

Strippi on lyhyt sarjakuva, jonka pituus on yleensä 2–4 ruutua. Niitä julkaistaan eniten sanomalehdissä ja Internetissä. Sunnuntaistrippi on kaksi- tai kolmirivinen. Monet aikakauslehdetkin julkaisevat tällaisia puolen sivun sarjoja. Suosittuja strippejä kootaan myös sarjakuvakirjoiksi.
Perinteinen strippisarja tehdään nopeasti silmäiltäväksi sanomalehden kevennykseksi. Strippi voi olla yksittäiseen tapahtumaan tai oivallukseen perustuva vitsi tai osa jatkokertomusta.  Kun strippejä julkaistaan arkipäivisin, yhden jatkokertomuksen ilmestyminen voi kestää kuukausia.
Suurin osa stripeistä on huumorisarjoja, jotka kuvaavat koomisia arkipäivän tapahtumia (esim. Lassi ja Leevi, Jere, B. Virtanen). Sanomalehtistrippeinä julkaistaan myös poliisi- ja jännityssarjoja (esim. Mustanaamio, Rip Kirby), mutta niiden suosio strippimuodossa on ollut jo pitkään laskussa.
Katso myös
Luettelo strippisarjakuvista

*
Billy Gilbert

Question: Milloin Billy Gilbert syntyi?


Billy Gilbert (oik. William Gilbert Baron 12. syyskuuta 1894 Louisville, Kentucky – 23. syyskuuta 1971 Hollywood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hänen tavaramerkkinään oli kyky pystyä aivastamaan koska tahansa, ja hän antoikin äänensä Nuhanenälle Disneyn animaatioelokuvassa Lumikki ja seitsemän kääpiötä vuonna 1937. Lisäksi hän antoi ääneensä Ville-jättiläiselle Disneyn piirroselokuvaan Pennitön ja suruton. Hän esiintyi kaikkiaan yli 200 elokuvassa, usein koomisissa luonnerooleissa tai tukemassa Ohukaisen ja Paksukaisen tapaisia tunnetumpia koomikoita. Hän näytteli myös marsalkka Herringin roolin Charles Chaplinin elokuvassa Diktaattori (1940).[1] Gilbertillä on tähti Hollywood Walk of Famella.[2]
Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


Luokka:Vaudeville-esiintyjät
Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät
Luokka:Yhdysvaltalaiset koomikot
Luokka:Hollywood Walk of Fame
Luokka:Vuonna 1894 syntyneet
Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Henrinlehtikuusi

Question: Mikä on kolmanneksi yleisin havupuu Suomessa?


Henrinlehtikuusi (Larix × marschlinsii) on euroopanlehtikuusen (Larix decidua) ja japaninlehtikuusen (Larix kaempferi) risteymä. Se voi muodostua luonnossa täysin itsenäisesti sen kantalajien kasvaessa samalla alueella. Henrinlehtikuusi on löydetty Skotlannista ja kuvattu ensimmäisen kerran vuonna 1917. Lähes samoihin aikoihin risteymää on myös onnistuttu tuottamaan keinotekoisesti Sveitsissä tutkittaessa eri lehtikuusilajeja ja -lajiristeymiä puuteollisuuden tarpeisiin. Henrinlehtikuusta käytetäänkin myös teollisuudessa, sillä siinä yhdistyvät puuteollisuuden näkökulmasta kantalajiensa monet hyvät puolet; puu on vastustuskykyinen taudinaiheuttajia vastaan sekä kasvaa nopeasti ja nopea kasvuvauhti ei vaikuta puuaineksen kovuuteen tai kestävyyteen.[1]

Henrinlehtikuusi on kausivihanta havupuu, joka kasvaa keskimäärin 38 metriä korkeaksi. Rinnankorkeudelta täysikokoinen henrinlehtikuusi on halkaisijaltaan noin metrin. Muuten henrinlehtikuusi näyttää yleisesti ottaen kantalajiensa keskimääräiseltä välimuodolta. Neulaset ovat enemmän japaninlehtikuusen kaltaisia eli pidempiä ja sinertävämpiä kuin euroopanlehtikuusella. Emikävyt ovat 2,5–4 cm pitkiä eli lähes yhtä suuria kuin euroopanlehtikuusellakin, mutta käpysuomut muistuttavat ulkonäöltään enemmän japaninlehtikuusen käpysuomuja.[1]
Suomessa henrinlehtikuusi on siperianlehtikuusen (Larix sibirica) ja euroopanlehtikuusen (Lariz decidua) jälkeen kolmanneksi yleisin lehtikuusi[2].
Lähteet

Aiheesta muualla


 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Lehtikuuset
Luokka:Risteymät
Kiirastuli

Question: Mainitaanko Pyhä Yrjänä Raamatussa?



Kiirastuli (, 'puhdistuspaikka') on katolisen kirkon teologian mukaan olotila, jossa pelastuneen ihmisen sielu kuoleman jälkeen puhdistuu (lat. purgare, 'puhdistaa') synneistä ennen taivaaseen pääsyä. Useimmat taivaaseen pääsevät tarvitsevat katolisen kirkon käsityksen mukaan tällaista puhdistusta ennen kuin kohtaavat Jumalan. Sitä vastoin kadotukseen joutuvat eivät käy kiirastulessa.
Katolisen kirkon katekismuksen mukaan "ne, jotka kuolevat Jumalan armossa ja ystävinä, mutta eivät ole täydellisesti puhdistuneet, saavat kyllä olla varmoja ikuisesta pelastuksestaan, mutta he joutuvat kuolemansa jälkeen läpikäymään puhdistuksen saavuttaakseen sen pyhyyden, joka on välttämätön taivaan iloon pääsemiseksi".[1]
Käsitys kiirastulesta nojaa käytäntöön rukoilla vainajien puolesta. Tähän liittyy sielunmessujen (lat. requiem) viettäminen. Katekismuksen mukaan "kirkko on jo varhaisimmista ajoista asti kunnioittanut vainajien muistoa ja kantanut heidän puolestaan esirukouksia ja varsinkin eukaristista uhria, jotta he puhdistuisivat ja pääsisivät autuaaksi tekevään Jumalan katselemiseen. Kirkko suosittaa myös almuja, aneita ja katumustekoja vainajien puolesta."[2]
Katolinen kirkko katsoo kiirastulen olemassaolon näkyvän jo Raamatun kirjoissa; kirkkoisillä se on havaittavissa varhaisimmillaan 200–400-luvuilla Clemens Aleksandrialaisen, Cyprianus Karthagolaisen, Lactantiuksen, Kyrillos Jerusalemilaisen, Gregorios Nyssalaisen, pyhän Johannes Khrysostomoksen ja pyhän Augustinuksen kirjoituksissa. Oppi dogmatisoitiin eli määrättiin pakolliseksi uskonkappaleeksi kirkon jäsenille vuonna 1274.
Protestanttisten kirkkojen ja liikkeiden piirissä oppia kiirastulesta ei hyväksytä. Martti Lutherin mukaan kiirastulen olemassaolosta ei voida sanoa mitään. 
Ortodoksisen teologian mukaan ihmiset ovat kuolemansa jälkeen välitilassa, jossa he ovat tietoisia, mutta kirjaimellista puhdistavaa tulta ei ortodoksisen kirkon mielestä ole.[3] Ortodoksisen näkemyksen mukaan sielut siirtyvät pois välitilasta viimeisen tuomion jälkeen.[4] Se, että tarkoitetaanko tällä välitilalla niin sanottua tulliasemaoppia, ei ole saatu ortodoksisessa teologiassa yhteisymmärrystä.
Dante Alighierin teos Jumalainen näytelmä lienee kuuluisin kaunokirjallinen kuvaus kiirastulesta. Dante kuvaa kiirastulen pengerretyksi vuoreksi. Kun syntinen on viimein puhdistunut synneistään, hän voi nousta vuoren huipulle, mistä alkaa paratiisi. Danten näkemys kiirastulesta on kuitenkin taiteilijan oma eikä sinänsä edusta kirkon virallista näkemystä. Kirkon viralliseen näkemykseen ei myöskään kuulu käsitys kirjaimellisesta, polttavasta tulesta vaan ylipäätään kärsimyksestä tai taakasta, josta sielu kiirastulen myötä vapautuu.
Katso myös
Helvetti
Kuolemanjälkeinen elämä
Tulliasema (teologia)
Taivas
Synti
Fiddler's Green
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Katolinen teologia
Luokka:Kuolemanjälkeinen elämä
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Stereonäkö

Question: Mitä tarkoittaa stereonäkö?



Stereonäkö () on kyky havaita visuaalisesti rakenteiden kolmiulotteisuus,[1] mikä mahdollistaa suhteellisten etäisyyksien arvioimisen. Havainnointi toteutuu käyttämällä vähintään kahta silmää (biologiassa) tai vähintään kahta kameraa (tietotekniikassa ja konenäön yhteydessä). Stereonäkö käyttää binokulaarisia syvyysvihjeitä ja on eräänlaista syvyysnäköä. Stereonäön toimintasäde riippuu valohavaitsimien välisestä etäisyydestä, niiden resoluutiosta ja kulmaerotuskyvystä. Toimintasäteen ulkopuolella olevien piirteiden välisestä etäisyydestä ei selviä stereonäöllä muuta kuin että ne ovat tiettyä etäisyyttä kauempana.
Monokulaaristen syvyysvihjeiden hyödyntäminen esimerkiksi valokuvasta ei ole stereonäkö-tyyppistä syvyysnäköä.
Stereonäön toiminta vaatii, että mitattavissa pinnoissa tai valonlähteen projisoimassa kuviossa on riittävästi yksityiskohtia, jotka voi tunnistaa samoiksi eri kuvakulmista.
Tietojenkäsittelyn osat
Pisteentunnistin
Pisteentunnistusalgoritmi tai -ominaisuus eliössä tunnistaa eri kulmista nähdyn tai kuvatun pisteen samaksi eli liittää kohteen pisteen pikseleihin.
Kulmamittaus
Tietokone voi tehdä oikean laskun trigonometristen kaavojen avulla.
Tulos
Stereonäön avulla muodostetaan eräänlainen syvyyskartta näkymästä. Syvyyskartan resoluutio on murto-osa kummankin lähteenä olleen kuvan resoluutiosta. Ohjelmistossa tai eliössä voi olla mutkikkaita, olennaisuutta selvittäviä ominaisuuksia. Syvyyskartan tekeminen vain kuva-alan osasta niiden avulla säästää aikaa.

Kuutiomainen rakenne normaalissa kuvassa
Syvyyskartta: Lähempänä on tummempaa
Syvyyskartta: Lähempänä "linssin" etupuolella olevaa polttotasoa on tummempaa.

Muita vastaavia
Parallaksi
Tähtitieteessä ja astrometriassa yksi tapa mitata tähden etäisyyttä on ollut mitata tähden näennäinen paikka puolen vuoden välein eli Maan radan eri puolilta. Tästä johdettava kulma on niin sanottu parallaksi, jonka perusteella etäisyyden voi laskea. Parallaksin mittaus onkin tavallaan kaikkein suurinta stereonäköä. Esimerkiksi Hipparcos-satelliitti mittasi parallakseja.
Lähteet


Luokka:Mittaustekniikka
Luokka:Sensoritekniikka
Luokka:Näkö
Lisensiaatti

Question: Mitä lisensiaatti tarkoittaa?

Lisensiaatti ( < licentiare 'saada lupa', lyhenne lis.[1]) on yliopistollisen jatkotutkinnon nimitys. Lisensiaatti on alun perin tarkoittanut sitä, joka on saanut luvan luennoida yliopistossa. Suomen lisäksi lisensiaatin oppiarvo myönnetään eräissä muissakin maissa, mutta esimerkiksi Yhdysvaltojen korkeakoulujärjestelmässä on vain kandidaatin (bachelor), maisterin (master) ja tohtorin (doctor) arvot.
Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto (useimmissa tapauksissa maisterintutkinto). Nykyään lisensiaatintutkinto jätetään kuitenkin usein suorittamatta ja tähdätään maisterintutkinnosta suoraan tohtorintutkintoon. Tässäkin tapauksessa tohtorin arvoon vaaditaan hyväksytyn väitöskirjan lisäksi maisterintutkinnon jälkeisiä syventäviä opintoja saman verran kuin lisensiaatintutkintoon (yleensä 60 opintopistettä). Lisensiaatintutkintoon kuuluvat lisensiaatintyö sekä sitä tukevat syventävät opinnot.
Lääketieteen, hammaslääketieteen ja eläinlääketieteen alalla lisensiaatti on ylemmän korkeakoulututkinnon nimitys. Nämä tutkinnot ovat tavanomaista maisterintutkintoa laajempia.

Suomessa suoritettavat lisensiaatintutkinnot
Tieteelliset jatkotutkinnot

elintarviketieteiden lisensiaatti (ETL)
erikoiseläinlääkäri
farmasian lisensiaatti (FaL)
filosofian lisensiaatti (FL)
erikoishammaslääkäri
hallintotieteiden lisensiaatti (HTL)
kasvatustieteen lisensiaatti (KL)
kauppatieteiden lisensiaatti (KTL)
liikuntatieteiden lisensiaatti (LitL)
erikoislääkäri
maatalous- ja metsätieteiden lisensiaatti (MML)
musiikin lisensiaatti (MuL)
oikeustieteen lisensiaatti (OTL)
psykologian lisensiaatti (PsL)
yleisesikuntaupseeri
tekniikan lisensiaatti (TkL)
teologian lisensiaatti (TL)
terveystieteiden lisensiaatti (TtL)
valtiotieteiden lisensiaatti (VTL)
yhteiskuntatieteiden lisensiaatti (YTL)

Ylemmät korkeakoulututkinnot
eläinlääketieteen lisensiaatti (ELL)
hammaslääketieteen lisensiaatti (HLL)
lääketieteen lisensiaatti (LL)
Lähteet

Luokka:Yliopistotutkinnot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ängelholm

Question: Missä Skånen kunnassa Rögle sijaitsee?


Ängelholm on samannimisen Ängelholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Skånen läänissä ja Skånen maakunnassa. Ängelholmin taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 23 240 asukasta.[1]
1970-luvun kuntauudistukseen asti Ängelholm oli myös kaupunki. Ängelholm on tunnettu kukkopilleistään, mutta niiden valmistus on häviävä perinne. Kaupungissa on enää yksi kukkopillien valmistaja. Matkailu on tärkeä elinkeino kaupungille, sillä pitkät hiekkarannat houkuttelevat ihmisiä Kattegatin rannoille. Ängelholmissa valmistetaan myös Koenigseggia, joka on ruotsalainen superauto.
Väestönkehitys

Urheilu
Ängelholmista on kotoisin jääkiekkoseura Rögle BK.
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat
Luokka:Ruotsin kaupungit
*
Kodiakinsaari

Question: Missä sijaitsee Kodiak?


Kodiakinsaari () on suuri Alaskan etelärannikolla oleva saari. Sen erottaa mantereesta Shelikofinsalmi. Se on Kodiakin saariston ja Alaskan suurin saari sekä Yhdysvaltojen toiseksi suurin. Saari on tunnettu karhuistaan, paikallisen alalajin kodiakinkarhun (U. arctos middendorfi) eräät yksilöt ovat suurimpia koskaan tavattuja karhuja.
Kodiakin pinta-ala on 8975 km². Se on 160 kilometriä pitkä, leveys vaihtelee 16 ja 96 kilometrin välillä.
Suurin osa saaresta on luonnonsuojelualuetta. Se on vuoristoista ja metsittynyttä pohjoisessa ja idässä, eteläosa on melko puutonta. 
Kodiakinsaarta tutki vuonna 1763 venäläinen turkiskauppias Stepan Glotov. Grigori Šelikov perusti saarelle vuonna 1784 Alaskan ensimmäisen venäläisen asutuksen. Se sijaitsi Three Saints Bayssa, josta se siirrettiin nykypäivän Kodiakiin vuonna 1792 ja siitä tuli turkiskaupan keskus. 
Vuonna 1912 Novaruptan purkaus peitti saaren vulkaanisella tuhkalla aiheuttaen laajoja tuhoja. Saarta koetteli myös Pitkäperjantain maanjäristys vuonna 1964 ja sitä seurannut tsunami.
Saaren suurin kaupunki on Kodiak. Muita kyliä ovat muun muassa Akhiok, Old Harbor, Karluk, Larsen Bay, Port Lions ja Ouzinkie.
Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Bell Brian & Sherwonit Bill| title = Insight Guide: Alaska| publisher = APA Publications Services| year = 2004| id = ISBN 981-4137-79-0| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.| page = 271-278}}
Luokka:Alaskan saaret
Basset hound

Question: Mikä on basset hound koirien säkäkorkeus?


Basset hound on tunnetuin bassetroduista. Muista basseteista poiketen houndin kotimaa on Englanti, tosin se on jalostettu ranskalaisista sukulaisistaan. Rotu on suosittu erikoisena seurakoirana monissa maissa.
Ulkonäkö
Basset houndin säkäkorkeus on 33–38cm. Erikoisen ulkonäön vuoksi sitä ei voi sekoittaa mihinkään muuhun koirarotuun. Se on matalaraajainen, ylimitoitetun vankkatekoinen, pitkärunkoinen ja löysänahkainen. Kärjistetysti basset hound on melko suuri koira, jolla on vain lyhyet jalat. Koiran kuono on leveä. Korvat ovat todella pitkät, kapeat sekä ohuehkot. Häntä on tyvestä paksu ja nousee koiran liikkuessa pystyyn.
Rodun lerppuva nahka on jalostettu suojaamaan koiraa naarmuilta vaikeakulkuisessa maastossa. Koiran ilme on surumielinen ja olemus arvokas. Karva on lyhyttä ja sileää. Basset hound on väriltään useimmiten kolmivärinen musta-valkoinen-ruskea. Myös kaksivärinen keltavalkoinen on tavallinen, mutta kaikki englantilaisten ajokoirien värit ovat hyväksyttäviä.
Luonne ja käyttäytyminen

Luonteeltaan basset hound on rauhallinen ja hyväntahtoinen. Koulutettavuus on heikko koiran vähäisen miellyttämishalun ja itsepäisyyden vuoksi, mutta basset on helposti lahjottavissa ruoalla. Metsästysviettiä rodulla on jäljellä. Koira on usein omiin maailmoihinsa uppoutunut. Basset hound on kuitenkin muita koiria ja ihmisiä kohtaan ystävällinen ja seurallinen.
Basset hound ei ole erityisen energinen rotu, mutta pitää ulkoilusta. Bassetin kanssa voi harrastaa esimerkiksi jäljestystä, jossa se pääsee käyttämään tarkkaa hajuaistiaan.
Alkuperä
Rodun varhainen alkuperä on epäselvä. Erään teorian mukaan basset hound ja vihikoira polveutuisivat pyhän Hubertuksen koirista, joista lyhytjalkainen basset olisi ehkä syntynyt mutaation tuloksena[1]. Ranskassa on kuitenkin käytetty jo vuosisatojen ajan käyräraajaisia ajokoiria: sana bas merkitsee matalaa. Metsästäjä saattoi seurata hitaasti liikkuvaa bassetia jalkaisin. Rotua käytettiin lähinnä pienriistan metsästyksessä. Basset artésien normandeja kulkeutui myös Englantiin, jonne Sir John Everett Millais toi basset houndin nimeltä Model. Tästä alkoi rodun jalostus Englannissa, jossa koirakanta alkoi vähitellen kasvaa. Englannin kennelliitto tunnusti rodun vuonna 1880.
Terveys
Pentuvaiheessa koiran luusto voi vaurioitua helposti, joten koiran rajua käsittelyä ja hyppimistä tai portaissa kulkemista on syytä välttää. Basset hound on varsin pitkälle jalostettu rotu, mutta ulkonäköönsä nähden suhteellisen terve. Basseteille tyypillisiä sairauksia ovat muun muassa iho-ongelmat, kyynärluun kasvuvika, vatsalaukunlaajentuma ja -kiertymä sekä silmäsairaudet. Silmäluomet ovat melko herkät tulehduksille. Myös ylipaino voi pitkäselkäisellä koiralla aiheuttaa ongelmia. Pitkäkorvaisena rotuna basset houndilla esiintyy myös korvatulehduksia, joten korvia on syytä tarkkailla säännöllisesti. Rotu ei kuitenkaan ole erityisen altis korvatulehduksille.
Lähteet

Tapio Eerola, Suomen koirarodut, Kustannusosakeyhtiö Tammi 1997

 (Suomen Kennelliitto, pdf)
Viitteet


Luokka:FCI 6 Ajavat ja jäljestävät koirat
Luokka:Ajokoirat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit