Turun yliopisto

Question: Milloin Turun yliopisto on perustettu?


Turun yliopisto (lyhenne TY[1] tai UTU[2]) on ensimmäinen täysin suomenkielinen yliopisto, joka perustettiin 1920. Yliopisto on kansainvälisesti kilpailukykyinen tiedeyliopisto, jonka toiminta perustuu korkeatasoiseen ja monialaiseen tutkimukseen.
Turun yliopisto on opiskelijamäärältään Suomen kolmanneksi suurin yliopisto Helsingin ja Tampereen yliopistojen jälkeen. Yliopistossa opiskelee n. 20 000 opiskelijaa ja joka vuosi valmistuu n. 3500 osaajaa. Alempia korkeakoulututkintoja suoritettiin 1708,  ylempiä korkea­koulu­tutkintoja 1557 ja tohtorintutkintoja 170. Yliopiston palveluksessa työskentelee noin 3400 henkilöä.[3]
Elokuussa 2012 yliopiston rehtoriksi valittiin Kalervo Väänänen. Yliopiston viimeisenä kanslerina ennen instituution lakkauttamista toimi vuosina 2010–2013 Pekka Puska.
Yliopiston Turun kampus sijaitsee kaupungin keskustan alueella Yliopistonmäen läheisyydessä. Yliopisto toimii Turun lisäksi Raumalla (lastentarha-, luokanopettaja- ja käsityöopettajakoulutus) ja  Porissa (kauppakorkeakoulu, kulttuurituotanto ja maisemantutkimus).
Historia
Turun Akatemia

Turkuun perustettiin jo vuonna 1640 yliopisto, Turun Akatemia, joka on nykyisen Helsingin yliopiston edeltäjä. Se oli kolmas Ruotsin valtakuntaan perustettu yliopisto ja Suomen ainoa. Turun palon jälkeen vuonna 1827 Akatemia siirrettiin Helsinkiin. Akatemian siirtämisen jälkeen yliopistollinen opetus Turussa loppui vuoteen 1917 asti.
Turun Akatemian ajoista Turun yliopistolla muistuttavat nykyisin muun muassa Akatemiatalo ja yliopiston päärakennuksen vierellä sijaitseva Kolme vekkulia -niminen monumentti, joka esittää vuonna 1822 Turun Akatemiassa opintonsa aloittaneita J. V. Snellmania, Elias Lönnrotia ja J. L. Runebergia.
Turun yliopisto
Yliopistollinen opetus tuli takaisin Turkuun pian Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1918, kun kaupunkiin perustettiin ruotsinkielinen Åbo Akademi. Nykyisen Turun yliopiston perusti vuonna 1920 Turun Suomalainen Yliopistoseura suomenkieliseksi monialayliopistoksi ruotsinkielisen Åbo Akademin ja kaksikielisen Helsingin yliopiston rinnalle. Yliopiston alkuaikoja leimasi vahva suomalaiskansallinen henki, ja se toimikin aluksi nimellä Turun Suomalainen Yliopisto. Yliopiston tunnuslause "Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle" kuvaa itsenäisyyden alkuajan aatetta ja 22040:ä vapaaehtoista lahjoittajaa, jotka mahdollistivat yliopiston perustamisen.
Uuteen yliopistoon perustettiin seitsemän professuuria – neljä humanistisiin aineisiin ja kolme luonnon­tieteisiin. Yliopiston ensimmäiset professorit olivat kotimaisen ja yleisen kirjallisuushistorian professori V. A. Koskenniemi, suomen kielen ja sen sukukielten professori Heikki Ojansuu, Suomen historian professori Artturi H. Virkkunen, kasvitieteen professori Johan Liro, eläintieteen professori W. M. Linnaniemi, filosofian professori Eino Kaila ja kemian professori M. H. Palomaa. Yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi valittiin professori Virkkunen.[4]

Turun yliopisto aloitti toimintansa entisen Hotelli Phoenixin rakennuksessa Kauppatorin laidalla. Opetus alkoi 27. kesäkuuta vuonna 1922. Tuolloin yliopiston kirjoissa oli 87 opiskelijaa, ja se koostui kahdesta tiedekunnasta – humanistisesta ja matemaattis-luonnontieteellisestä. Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen lisäksi suunniteltiin yliopiston toiminnan alkuaikana myös niin valtiotieteellisen kuin maatalouskoulutuksenkin aloittamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet.[4] Yliopisto sai kolmannen tiedekuntansa vuonna 1943, kun sotaa käyvän kansakunnan tarpeita vastaamaan perustettiin valtion rahoittama lääketieteellinen tiedekunta. Opiskelijamäärän kasvaessa ja toiminnan laajentuessa 1950-luvulla yliopisto siirtyi Kauppatorilta Vesilinnanmäen laelle. Nykyisin Yliopistonmäkenä tunnetun mäen ympärille on muodostunut Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen kampusalue. Mäen juurella sijaitsevat myös Turun ylioppilastalot ja Turun yliopistollinen keskussairaala.
Turun yliopiston nopeimman kasvun vuodet ajoittuivat 1960-luvulle, jolloin opiskelijoiden määrä yliopistossa yli kaksinkertaistui noin kolmesta tuhannesta yli seitsemään tuhanteen. Yliopistoon myös perustettiin kaksi uutta tiedekuntaa – oikeustieteellinen tiedekunta vuonna 1960 ja yhteiskuntatieteellinen tiedekunta vuonna 1967.
Yliopiston tiedekunnista nuorin, kasvatustieteiden tiedekunta, perustettiin vuonna 1974. Samana vuonna Turun yliopisto useiden muiden yliopistojen tapaan valtiollistettiin. Yliopiston kasvu on jatkunut 1970-luvulta nykypäivään asti. Muun muassa opiskelijoiden ja perustutkintojen määrät ovat lisääntyneet jatkuvasti ja yliopisto on laajentunut lukuisiin uusiin rakennuksiin Yliopistonmäen ympärille.
Vuodesta 1995 lähtien Turun yliopisto on kuulunut vanhojen eurooppalaisten yliopistojen muodostamaan Coimbra-ryhmään.
Vuonna 2007 tehtiin esitys Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhteisen yliopistokonsortion muodostamiseksi. Yliopistojen konsortio aloitti toimintansa 1. elokuuta 2008.[5] Vuoden 2010 alusta Turun yliopisto ja Turun kauppakorkeakoulu muodostivat uuden yhteisen yliopiston, jonka nimeksi tuli Turun yliopisto.
Tiedekunnat
Turun yliopisto koostuu seuraavista kuudesta tiedekunnasta ja tieteenalayksiköstä, Turun kauppakorkeakoulusta (suluissa perustamisvuosi):
Humanistinen tiedekunta (1920)
Kasvatustieteiden tiedekunta (1974)
Luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunta (1920, vuoteen 2018 asti matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta)
Lääketieteellinen tiedekunta (1943)
Oikeustieteellinen tiedekunta (1960)
Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta (1967)
Turun kauppakorkeakoulu (1950, toiseksi puoleksi uutta Turun yliopistoa 2010)
Erilliset laitokset
Tiedekuntiin kuuluvien laitosten lisäksi Turun yliopistoon kuuluu seitsemän erillistä laitosta:[6]
Kielikeskus
Turun yliopiston Brahea-keskus
Avoin yliopisto
Kehittämispalvelut
Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskus
Technology Research Center
Koulutussosiologian tutkimuskeskus RUSE
PET-keskus
Suomen ESO-keskus
Turun tietotekniikan tutkimus- ja koulutuskeskus, TUCS
Turun biotekniikan keskus, BTK
Tutkimus
Turun yliopisto määrittelee itsensä kansainväliseksi, monitieteiseksi tutkimusyliopistoksi, jonka tutkimuksen temaattiset kokonaisuudet ovat: 
Biotulevaisuus
Digitaaliset tulevaisuudet
Kulttuurinen muisti ja yhteiskunnan muutos
Lapset, nuoret ja oppiminen
Lääkekehitys ja diagnostiikka
Meri ja merenkulku
Tutkimusyliopistoksi profiloituminen näkyy muun muassa yliopiston kustannusten kohdistumisessa eri kulualueille: yliopiston kokonaiskustannuksista lähes puolet kohdentuu tutkimukseen ja tieteelliseen jatkokoulutukseen [7].
Vuonna 2017 yliopisto tuotti yhteensä 3 453 tieteellistä julkaisua.[3]
Huippuyksiköt
Turun yliopisto on johtanut muutamia Suomen Akatemian tutkimuksen huippuyksikköitä. Näitä ovat olleet mm.:
Primaarituottajien molekyylibiologian huippuyksikkö (2014–2019, johtajana professori Eva-Mari Aro)
Verenkierto- ja aineenvaihduntasairauksien tutkimuksen huippuyksikkö (2014–2019, professori Juhani Knuuti)
Verenkierto- ja aineenvaihduntasairauksien molekyylikuvantamisen huippuyksikkö (2008–2013, professori Juhani Knuuti)
Integroitu fotosynteesi- ja metabolitutkimus (2008–2013, professori Eva-Mari Aro)
Julkisen valinnan huippuyksikkö/PCRC – the Public Choice Research Centre (2008–2013, johtajana professori Hannu Salonen)
Evoluutiogenetiikan ja -fysiologian huippuyksikkö (2006–2011, professori Mikko Nikinmaa)[8]
Miehen lisääntymisterveys (2002–2007, johtajana professori Ilpo Huhtaniemi)
Soluliikenne (2000–2005, akatemiaprofessori Sirpa Jalkanen)
Lisäksi yliopisto on mukana bio- ja nanopolymeerien tutkimusryhmässä, genomitiedon hyödyntämisen huippuyksikössä, globaalin hallinnon tutkimuksen huippuyksikössä ja kasvin signaloinnin tutkimuksen huippuyksikössä.
Tutkijakoulut
Turun yliopiston tutkijakoulu (UTUGS) koostuu tohtoriohjelmista (vuonna 2018 tohtoriohjelmia on 16) ja kattaa kaikki yliopiston edustamat tieteenalat sekä Turun yliopistoon väitöskirjaansa valmistelevat tohtorikoulutettavat (n.2000). 
Tutkijakoulun tehtävänä on systemaattisen, korkeatasoisen, ohjatun ja kestoltaan hallitun tohtorikoulutuksen järjestäminen Turun yliopiston tohtorikoulutettaville. 
Tutkijakoulun ja siihen sisältyvien tohtoriohjelmien antaman opetuksen ja tuen avulla pyritään turvaamaan, että yliopistojen, elinkeinoelämän ja muun yhteiskunnan tarpeisiin koulutetaan riittävästi korkeatasoisia ja osaavia asiantuntijoita. Tohtorikoulutukseen haetaan tohtoriohjelmien kautta. Haut toteutetaan kahdesti vuodessa, samanaikaisesti kaikissa tohtoriohjelmissa. Syksyn haussa voi opiskeluoikeuden lisäksi tai sijasta hakea palkallista UTUGS-tutkijankoulutuspaikkaa. Linkit hakujulistuksiin löytyvät tutkijakoulun nettisivuilta. Tohtoriohjelmien kautta rahoitetaan vuosittain 188 tohtorikoulutettavaa.
Hallinto
Hallitus on yliopiston ylin päättävä toimielin. Yliopistokollegio päättää yliopiston hallituksen jäsenten lukumäärästä, valitsee muut kuin yliopiston henkilöstöä ja opiskelijoita edustavat hallituksen jäsenet sekä päättää hallituksen ja sen jäsenten toimikauden pituudesta. 
Hallituksen puheenjohtaja on kaupunginjohtaja Ritva Viljanen. Muut yliopiston hallituksen jäsenet 1.12.2018 alkaen ovat: 
Professori Mats Brommels, varapuheenjohtaja
Toiminnanjohtaja Tuuli Kaskinen
Professori Jukka Mähönen
Professori Pekka Vallittu
Akatemiaprofessori Hannu Salmi
Tietoturvapäällikkö Mats Kommonen
Apulaisprofessori Maija Peltola
Opiskelija Paula Peltomaa 1.1.2018 - 31.12.2019
Opiskelija Jyri Lähdemaa 1.1.2018 - 31.12.2019
Sihteeri: yksikön päällilkkö Eeva Ryödi
Rehtorit

Rehtori johtaa yliopiston toimintaa sekä käsittelee ja ratkaisee yliopiston yleistä hallintoa koskevat asiat. Rehtori toimii rehtorinviraston päällikkönä.
Turun yliopiston rehtorina ovat toimineet seuraavat henkilöt:





















































RehtoritVuosiArtturi H. Virkkunen(1922–1924)V. A. Koskenniemi(1924–1932)J. G. Granö(1932–1934)Einar W. Juva(1934–1945)Harry Waris(1945–1948)T. E. Olin(1948–1954)Osmo Järvi(1954–1960)Tauno Nurmela(1960–1970)Kaarlo Hartiala(1970–1975)Osmo Ikola(1975–1981)Arje Scheinin(1981–1987)Arne Rousi(1987–1993)Keijo Paunio(1994–1997)Keijo Virtanen(1997–2012)Kalervo Väänänen(2012–31.7.2019)Jukka Kola(1.8.2019–)
Kanslerit

Turun yliopiston hallitus lakkautti kanslerin tehtävän lukuvuoden 2013 alusta alkaen ja toimenkuvaan kuuluneet tehtävät siirtyivät rehtorille.[9] Kanslerin tehtävänä oli edistää tieteitä ja vahvistaa yliopiston johtosäännöt ja vastaavat yleiset määräykset, jotka yliopiston hallitus hyväksyi. 
Turun yliopiston kanslerina ovat toimineet seuraavat henkilöt:





J. R. Danielson-Kalmari (1921–1926)
Emil Setälä (1926–1935)
Gustaf Komppa (1935–1945)
J. G. Granö (1945–1955)
T. E. Olin (1955–1965)
Rolf Nevanlinna (1965–1970)
Tauno Nurmela (1970–1975)
Kaarlo Hartiala (1975–1984)
Olavi Granö (1984–1994)
Jaakko Nousiainen (1994–1997)
Keijo Paunio (1997–2000)
Leena Kartio (2000–2003)
Eero Vuorio (2003–2009)
Pekka Puska (2010-2013)
Yhteistyö muiden korkeakoulujen kanssa
Turun yliopisto kuuluu kansainvälisiin yliopistojen yhteistyöverkostoihin:
Coimbra-ryhmä, joka on korkeasti arvostettujen eurooppalaisten monitieteisten yliopistojen verkosto. Turun yliopisto on ollut Coimbra-ryhmän jäsen vuodesta 1995 lähtien.
Fudan Nordic Centre, joka auttaa luomaan tutkimusyhteistyötä pohjoismaisten yliopistojen ja Fudanin sekä muiden Shanghain alueen kiinalaisten yliopistojen välille.
The Southern African Nordic Centre (SANORD, joka perustettiin vuonna 2006, pyrkii edistämään eteläisen Afrikan ja Pohjoismaiden välisten akateemisten yhteyksien luomista ja yhteisten toimintamuotojen löytymistä. Turun yliopisto on yksi verkoston perustajajäsenistä.
The Baltic Sea Region University Network (BSRUN), jonka tavoitteena on helpottaa ja edistää yhteistyötä jäseninstituutioiden välillä Itämeren alueella.
University of the Arctic (UArctic) on yliopistojen, korkeakoulujen ja muiden organisaatioiden yhteistyöverkosto, joka on keskittynyt pohjoisen pallonpuoliskon korkeakoulutukseen, tutkimukseen sekä kestävän kehityksen edistämiseen pohjoisella pallonpuoliskolla.
Lisäksi Turun yliopistolla on lukuisia yhteistyöhankkeita Åbo Akademin kanssa. Näitä yhteistyöhankkeita ovat muiden muassa:
Turun tietotekniikan tutkimus- ja koulutuskeskus
Turun biotekniikan keskus
Erilaisia tuloksia laatu- ja tehokkuusselvityksissä
Turun yliopisto on sijoittunut lukuisissa kansainvälisissä yliopistojen vertailuissa suomalaisyliopistojen parhaimmistoon. Vuonna 2006 yliopisto sijoittui kiinalaisen Shanghain Jiao Tong -yliopiston viidensadan parhaan tutkimusyliopiston listalla toiseksi parhaana suomalaisyliopistona jaetulle sijalle 201. Eurooppalaisista yliopistoista Turun yliopisto arvioitiin sijalle 79.[7] Brittiläisen The Times Higher Education Supplement -lehden maailmanlaajuisella listalla Turun yliopisto sijoittui samana vuonna sijalle 317, ja vuonna 2007 sijalle 237.[10][11]
Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen lokakuussa 2007 julkistaman selvityksen mukaan Turun yliopisto on Jyväskylän yliopiston jälkeen Suomen toiseksi tehokkain yliopisto[12]. VATT:n selvitystä on kuitenkin arvosteltu, ja vastineena sille on esitetty tuottavuusvertailu, jossa Helsingin yliopisto ja Teknillinen korkeakoulu todettiin maan tehokkaimmiksi.[13]
Kampusalue




Turun yliopiston laitokset sijaitsevat Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Turun kauppakorkeakoulun yhteisellä kampusalueella Turun ensimmäisessä kaupunginosassa. Kampuksen yhteydessä sijaitsevat myös muun muassa Turun yliopistollinen keskussairaala, ylioppilastalot ja ylioppilaskylä.
Yliopisto siirtyi kampusalueen keskellä sijaitsevalle Yliopistonmäelle 1950-luvulla. Yliopiston päärakennuksen, pääkirjaston ja luonnontieteiden talon käsittäneen kokonaisuuden suunnitteli arkkitehti Aarne Ervi. Ervin suunnittelemat rakennukset edustavat tyylisuunnaltaan modernismia. Rakennusten lisäksi Ervin suunnittelemaan kokonaisuuteen kuuluu Wäinö Aaltosen Genius ohjaa nuoruutta -suihkukaivoveistos. 1960- ja 1970-luvuilla valmistuivat mäellä sijaitsevat Aarne Ehojoen suunnittelemat humanistisen tiedekunnan käyttämät rakennukset Fennicum ja Juslenia, joista jälkimmäinen on nimetty professori ja piispa Daniel Jusleniuksen mukaan. Uudehkojen rakennusten lisäksi Yliopistonmäellä on myös vanhempia taloja, kuten Rosetta, jossa sijaitsevat useiden kielten kääntämisen ja tulkkauksen oppiaineiden tilat.
Yliopistonmäellä sijaitsevien rakennusten rakentamisen jälkeen kampusta on jatkuvasti laajennettu mäen ympärille, muun muassa puolustus­voimien aiemmin käyttämälle Turun vanhalle kasarmialueelle. Siellä sijaitsevat muun muassa yliopiston kemian laitoksen rakennus Arcanum, oikeustieteellisen tiedekunnan rakennus Calonia, kasvatustieteellisen tiedekunnan Educarium ja yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan Publicum. Kasarmialueen vanhoissa rakennuksissa toimii yliopiston humanistisen tiedekunnan laitoksia. Esimerkiksi humanistiseen tiedekuntaan kuuluva historian laitos siirtyi vuonna 2006 aiemmin Turun sotilaspiirin esikuntana toimineeseen, vuonna 1834 valmistuneeseen Pehr Johan Gylichin suunnittelemaan empiretyyliseen rakennukseen Sirkkalan kasarmialueelle.
Eräitä uusimmista yliopiston uudisrakennuksista ovat edellä mainitut Educarium ja Publicum sekä vuonna 2006 valmistunut ICT-talo, jossa sijaitsevat muun muassa informaatioteknologian laitoksen tilat. Yliopiston käyttämät tilat ovat laajuudeltaan yhteensä noin 190 000 neliömetriä[7]
Alumnitoiminta
Turun yliopiston alumnitoiminnan tavoite on säilyttää yhteys yliopiston ja sen kasvattien välillä. Turun yliopiston alumneja ovat kaikki Turun yliopistossa tai Turun kauppakorkeakoulussa tutkinnon suorittaneet, opiskelleet ja työskennelleet. Turun yliopiston kasvatit ovat asiantuntijoita ja vaikuttajia monenlaisissa yhteiskunnan rooleissa. Alumnit osallistuvat yliopiston kehittämiseen sekä tukevat opiskelijoita esimerkiksi toimimalla mentoreina.
Yliopistossa toimii useita alakohtaisia alumnijärjestöjä. Vanhin alakohtainen alumnijärjestö on vuonna 1994 perustettu lääketieteellisen tiedekunnan yhdistys Alumni Medicinae Aboenses. Myös esimerkiksi oikeustieteen alumnien alumniyhdistys Senilex tekee aktiivista yhteistyötä tiedekunnan kanssa. Turun yliopisto on vuodesta 2004 lähtien nimennyt Vuoden Alumneja.
Vuoden alumnin tunnustuksen ovat saaneet:
2004 presidentti, FT Mauno Koivisto
2005 Kelan pääjohtaja HLT, VTM Liisa Hyssälä
2006 YK-suurlähettiläs, VTM Jarmo Viinanen
2007 runoilija, FM Heli Laaksonen
2008 professori, LT Jorma Rantanen
2009 EU:n tilannekeskuksen johtaja, varatuomari Ilkka Salmi
2010 Raisio Oyj:n toimitusjohtaja KTM, PsM Matti Rihko
2011 Varsinais-Suomen maakuntajohtaja, VTM Juho Savo
2012 Turun Sanomien päätoimittaja, FM Riitta Monto
2013 kongressipäällikkö, FM Sari Ruusumo
2014 toimitusjohtaja, LKT Risto Lammintausta
2015 alivaltiosihteeri, KTM, VM Matti Anttonen
2016 sisäministeri, VTM Petteri Orpo
2017 kansanedustaja, VTM Krista Kiuru
2018 toimitusjohtaja, VTM Aleksi Randell
Lasten yliopisto
Turun yliopisto aloitti ensimmäisenä Suomessa Lasten yliopiston huhtikuussa 2008 pidetyllä 7–10-vuotiaille suunnatulla neljän tiedeluennon sarjalla. Lasten yliopisto järjestää keväisin tiedeluentoja, lukuvuosien aikana tiedekerhoja ja kesäisin tiedeleirejä. Tilauksesta yliopisto järjestää myös tiedesynttäreitä. [14]
Katso myös
Porthan-Seura
Turun Suomalainen Yliopistoseura
Turun yliopiston ainejärjestöt
Turun yliopiston ylioppilaskunta
Turun Yliopistosäätiö
Turun ylioppilaslehti
Yliopistonmäki
Kirjallisuus
Soikkanen, Timo: Wenäjän varjo. Turun Suomalaisen Yliopiston juurilla. Kirja-Aurora, 2012.
Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit