Laiva

Question: Miten määritellään linjalaiva?



Laiva on suuri vedessä kulkeva alus.[1] Veneestä se eroaa suuremmalla koollaan, mutta tarkka rajanveto laivan ja veneen välille on haastavaa. Laivan ja veneen erosta ei tiettävästi ole virallista määritelmää, mutta erään näkemyksen mukaan pituudeltaan yli 24-metrisiä aluksia pidetään laivoina, koska niiden kuljettamiseen vaaditaan Suomessa tutkinto.[2]
Laivoja valmistetaan eri käyttötarkoituksiin, kuten kaupankäyntiin, risteilyihin, rahdin tai ajoneuvojen kuljetukseen. Risteilylaivat kulkevat usein samaa reittiä säännöllisillä aikatauluilla, toisin kuin muut laivat, joiden reitit vaihtelevat.
Laivan koon ilmoittaminen
Laivan koko määritellään yleensä ensisijaisesti sen kyvyllä kuljettaa lastia, joko painona tai tilavuutena.
Laivan tilavuus eli vetoisuus ilmaistaan joko laivan kokonaisvetoisuutena eli bruttovetoisuutena (GT) tai lastitilojen vetoisuutena eli nettovetoisuutena (NT).
Vetoisuuden mittayksikkönä käytettiin vuoteen 1994 asti rekisteritonnia. Nykyisten mittaussääntöjen mukaan brutto- ja nettovetoisuudet ovat yksiköttömiä, logaritmisesti laskettuja lukuja.
Laivan kantavuus on aluksen lastin, polttoaineen, varusteiden ja henkilöiden suurin sallittu paino. Painon yksikkönä käytetään tonnia, ja sen lyhenteenä on dwt tai joskus myös tdw (, ”kuollut paino”).
Laivan uppouma on aluksen kelluessa syrjäyttämän vesimäärän paino tonneina ilmaistuna. Etenkin sota-alusten koko ilmoitetaan käyttämällä uppoumaa. Mikäli kauppa-aluksille ilmoitetaan uppouma, on se silloin lastimerkkiin lastatun aluksen uppouma suolavedessä (1,025t/m³).
Lästi on historiallinen tilavuus- ja painomitta, jota käytettiin myös ennen laivojen koon ilmaisemiseen.
Navigaation kannalta myös laivan ulkomitoilla, kuten suurimmalla pituudella (L.O.A.), leveydellä, korkeudella, syväyksellä ja vesilinjan pituudella, on merkitystä.
Max-kokoluokat
Panamax-tyyppiseksi kutsutaan laivaa, joka on kooltaan sellainen, että se mahtuu kulkemaan Panaman kanavan suluista. Myös muilla vesireiteillä on vastaavia alusten kokorajoituksista johdettuja luokkia, kuten Suezin kanavan Suezmax ja Saimaan kanavan Saimax.
Laivatyypit

Laivat voidaan luokitella käyttövoimansa perusteella esimerkiksi höyrylaivaksi, purjealukseksi ja soutualukseksi eli kaleeriksi.
Käyttötarkoituksensa mukaan laivat luokitellaan matkustaja-, kuivalasti-, säiliö- ja erikoisaluksiksi. 
Matkustaja-aluksia
Autolautta
Linjalaiva
Risteilyalus
Kuivalastialuksia

Irtolastialus
Junalautta
Konttialus
Ro-ro-alus
Storoalus
Säiliöaluksia
Tankkeri
LNG-säiliöalus
Erikoisaluksia

Asuntoalus
Hinaaja
Jäänmurtaja
Kalastusalus (mm. troolari)
Kaapelialus
Lossi
Meripelastusalus
Proomu
Ponttoni
Sota-alus
Ruoppaaja

















































Kuivalastialustyyppejäbibo(bulk in - bags out) irtolastin pussittaminen tapahtuu lastauksen aikanaboro(bulk + roro) irtolasti- ja roro-aluksen yhdistelmä, joka kuljettaa sekä irtolastia että pyörillä varustettuja yksiköitäconro(container + roro) kontti- ja roro-aluksen yhdistelmä, jonka sisäkansille lastataan roro-menetelmällä ja sääkannelle kontteja nosturillafloflo(floating on – floating off) uittamalla lastattava ja purettava alus, joka lastaamisen ja purkamisen ajaksi vajoaa syvemmälle veteenkombiroro= ropaxlolo(lift on – lift off) alus, jonka lastinkäsittely tapahtuu nosturin avullamonikäyttöaluseli yhdistelmäalus on alus, jota voidaan käyttää erilaisille lasti- ja liikennetyypeilleOBO(ore – bulk – oil) malmia, muuta kuivaa irtotavaraa tai öljyä kuljettamaan pystyvä alus, jonka ruuma on tehty helposti puhdistettavaksi lastityypin vaihtuessaprobo(product – bulk – oil) öljytuotteita, pehmeää irtotavaraa tai (kasvi/mineraali)öljyä kuljettamaan kykenevä alus. Alus on OBO:n kaltainen, mutta sen ruuma on pinnoitettu, jotta se voidaan puhdistaa hyvin lastityypin vaihtuessa. Pinnoite ei kestä kovien aineiden hankausta.rocon=conrorolo(roro + lolo) alus, jonka lastista osa lastataan ja puretaan ramppia pitkin, osa taas nosturillaropax(roro + passangers) matkustajarahtilaiva on matkustaja-autolautta, jossa on vähän matkustajapaikkoja ja josta huvittelupalvelut puuttuvatroro(roll on – roll off) pyörillä varustettuja kuljetusvälineitä (autoja, perävaunuja, lauttavaunuja) kuljettava alus, joka lastataan ja puretaan ajamalla tai vetämällä lasti ajoneuvolla ramppia pitkin laivaan ja maihinstoro(stowable roro) ahdattava roro on alus, jonka lasti vedetään lauttavaunulla alukseen ja ahdataan vaunusta trukilla suoraan ruumaan. Purkaussatamassa lasti nostetaan trukilla lauttavaunuun, ja vaunu vedetään laivasta ulos ramppia pitkin.














































PropulsioLaiva kulkee potkureiden, vesisuihkupropulsion, purjeiden tai airojen voimalla. Laivan nimen yhteydessä käytetään erilaisista voimanlähteistä tunnuksena etuliitettä:DSdiesel shipdieselalus; aluksen dieselmoottori on kytketty mekaanisesti potkuriinGTSgas turbine shipkaasuturbiinilaivaMFmotor ferrydieselmoottorilauttaM/S, MSmotor shipmoottorialus; nimitystä käytetään dieselmoottorein varustetuista aluksistaMTmotor tankerdieselmoottorinen säiliöalusNSnuclear shipydinkäyttöinen alusS/S, SSsteam shiphöyrylaiva; aluksen pääkoneen käyttövoimana on höyryTSSturbine steam shiphöyryturbiinilaivaTSturbine shiphöyryturbiinilaiva, sama kuin TSSTTturbine tankerhöyryturbiinisäiliöalusNäytä lisää lyhenteitä

Laivaonnettomuuksia

M/S Estonian onnettomuus
RMS Titanicin onnettomuus
RMS Empress of Irelandin onnettomuus
Laivan liikkeet aallokossa

Laivan liikkeet aallokossa kuvataan koordinaatistossa (x, y, z), jonka origo on aluksen painopisteessä.
Akselit
x-akseli on pitkittäissuuntainen akseli, joka on positiivinen keulaa kohti
y-akseli on poikittaissuuntainen akseli, joka on positiivinen oikealle
z-akseli on pystysuuntainen akseli, joka on positiivinen ylöspäin
Suoraviivaiset liikkeet
työntyily, rullaaminen (tai kiihtyily) (englanniksi surge) on aluksen edestakaista pitkittäistä siirtymäliikettä x-akselin suunnassa [kuvassa n:o 3]
huojunta, vaaruminen (sway) on edestakaista poikittaista siirtymäliikettä y-akselin suunnassa [n:o 2]
kohoilu (heave) on edestakaista pystysuuntaista siirtymäliikettä z-akselin suunnassa [n:o 1]
Kulmaliikkeet
keinunta [Φ, fii] (roll) on edestakaista kulmaliikettä pitkittäisen x-akselin ympäri [n:o 6]
jyskintä [Θ, theeta] (pitch) on edestakaista kulmaliikettä poikittaisen y-akselin ympäri [n:o 5]
mutkailu [Ψ, psii] (yaw) on edestakaista kulmaliikettä pystysuoran z-akselin ympäri [n:o 4]
Etymologiaa ja nimistöä
Sanaa laiva arvellaan lainasanaksi germaanisista kielistä; germaaniseksi kantasanaksi on rekonstruoitu flauja. Sanan vastineita on myös balttilaisissa ja slaavilaisissa kielissä. Alkuperäinen merkitys lienee ollut jokin esihistoriallinen venetyyppi.
Sanalla alus viitattiin alun perin laivoihin ja veneisiin, mutta nykyisin se merkitsee muutakin, kuten esimerkiksi avaruusalusta. Sana alus on johdos sanasta ala ja viittaa siihen, että alus on kantamansa ihmisen tai lastin alapuolella.
Suomessa ja sukulaiskielissä omaperäisiä nimityksiä laivoille tai veneille ovat aluksen lisäksi esimerkiksi vene, joka merkitsee nykyisin hyvin pientä, kannetonta laivaa, haapio ja honkio, jotka merkitsevät yhdestä puusta tehtyä venettä, uisko, joka merkitsee tietyntyyppisiä purjealuksia, saima, joka tarkoitti Laatokalla käytettyä purjealusta, ja haaksi, joka on vanha laivojen ja veneiden yleisnimitys.
Katso myös: Perinteistä suomalaista vesillä liikkumisen sanastoa
Kirjallisuutta
Käyhkö Arttu: Saimaa ja laivat Kustantaja Laaksonen, 2015 ISBN 978-952-5805-75-8
Katso myös
Laivanrakennus
Laivasuunnittelu
Liikenne
Rahtilaiva
Sota-alus
Lentotukialus
Sukellusvene
Vesiliikenneonnettomuudet
Messi
Vene
Purjelaiva
Suomen Merihistoriallinen yhdistys
Dieselsähköinen voimansiirto
Lähteet

Aiheesta muualla



 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

 (in Swedish)



Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit