Nakkila

Question: Mistä Nakkila on saanut nimensä?


Nakkila on Satakunnan maakunnassa sijaitseva kunta. Nakkilan kirkonkylä sijaitsee Kokemäenjoen varrella, noin 20 kilometrin päässä Porista. Kunnassa asuu  ihmistä,[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2. 
Nakkila on ollut itsenäinen kunta vuodesta 1861 lähtien, jolloin se erosi Ulvilasta. 1960-luvulla osa Nakkilasta (Lattomeri) liitettiin Poriin. Nakkilan naapurikunnat ovat Eura, Eurajoki, Harjavalta, Pori ja Ulvila.
Nakkilan vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1951.[3]
Historia
Lammaisten kosket nousivat maankohoamisen seurauksena merestä 1500 eaa. alkaen ja Kokemäenjoen suisto syntyi koskena alapuolelle alavalle peltotasangolle 500 eaa. lähtien. Nakkilan keskustan seutu oli kuivaa maata jo ajanlaskun alussa, jolloin joenranta-asutus kävi mahdolliseksi. [4]
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa Nakkila eli ruotsiksi Nackeby. Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin Nacke tai Nackböle, joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa nakka, jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti vasaraa tai pulttia. 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi Nakka, jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa Nakkala. [5]
Nähtävyyksiä
Nakkilan nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa vuonna 1937 valmistunut Suomen ensimmäinen funktionalistinen kirkko, sekä Villilän elokuvastudio, josta käytetään joskus lempinimeä "Suomen Hollywood". Villilässä on kuvattu osia muun muassa elokuvista Kaksipäisen kotkan varjossa, Sibelius ja FC Venus. Tämän lisäksi Nakkila on tunnettu myös nahkiaispitäjänä. Nakkilan kirkonkylään viitataan joskus puhekielessä sanonnalla "siin Nakkila kirko vaiheil". Nakkilan alueella on myös runsaasti arkeologisia muinaismuistoja, joista tärkeimpiä ovat Kiukaisten kulttuurin alue Uotinmäessä, pronssikautiset Selkäkankaan hautaröykkiöt Viikkalassa sekä Rieskaronmäen pronssikautinen asuinpaikka Kivialhossa. Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa
Kotiseutumuseo
Juustomeijerimuseo
Pyssykankaan koulumuseo.
Teollisuus
Nakkilan merkittävimpiä teollisuusyrityksiä ovat Nakkila Worksin konepaja sekä Länsi-Suomen Voima Oy:n Harjavallan vesivoimalaitos. Pienimuotoisempaa teollista toimintaa on edustanut puusepänteollisuus, jonka tunnetuimpia tuotteita ovat olleet keinutuolit. Myös Suominen-yhtymän kuitukangastehdas[6] (ent. Suomisen nahkatehdas[7]) on ollut merkittävä työllistäjä, mutta suuri osa tuotannosta on ajettu alas vuoden 2012 loppuun mennessä.
Liikenne

Nakkilan tärkein liikenneväylä on Helsingin ja Porin välinen valtatie 2. Myös Tampereen–Porin-rautatie kulkee Nakkilan kautta.
Nakkilan rautatieasema kuuluu vuonna 1895 liikenteelle avatun Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin ja se perustettiin Nakkilan kirkon tuntumaan, Kokemäenjokea seuranneen maantien ja Eurajoen maantien risteykseen. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin piirustusten mukaan naapurinsa Harjavallan (myöhemmin Merstolan) aseman tavoin ja sitä laajennettiin myöhemmin kolmeen otteeseen. Henkilöliikenne Nakkilan asemalla lopetettiin vuonna 1983 ja tavaraliikenne vuonna 1999, jolloin myös valmistui uusi Nakkilan junakohtauspaikka kolme kilometriä asemalta Porin suuntaan.[8]
Etäisyyksiä Nakkilasta
Pori 18 km
Helsinki 220 km
Rauma 45 km
Tampere 110 km
Turku 135 km
Urheilu ja vapaa-aika
Kokemäenjoessa on Nakkilan alueella useita suosittuja kalastuspaikkoja, mm. Arantilankoski.[9] Salomonkallio on Kivialhon kylässä sijaitseva talviurheilu- ja golfkeskus.[10]
Nakkilassa on monta aktiivista urheiluseuraa: Yleisurheiluun ja hiihtoon erikoistunut Nakkilan Vire[11], salibandyseura NTK Nakkila[12] sekä jalkapalloseura Nakkilan Nasta.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Nakkilassa oli 5 521 asukasta, joista 4 080 asui taajamissa, 1 392 haja-asutusalueilla ja 49 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Nakkilan taajama-aste on 74,6 %.[13] Nakkilan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan.[14] Nakkilan kirkonkylä ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Porin keskustaajamaa, joka ulottuu Nakkilan lisäksi usean Porin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kunnan alueella asui vuoden 2017 lopussa 4 080 asukasta.[14] Yhteensä Porin keskustaajamassa on 84 190 asukasta ja sen pinta-ala on 121,37 neliökilometriä.[15]
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nakkilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[16]
Nakkilan seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nakkilan alueella toimii Porin ortodoksinen seurakunta.[17]
Kyliä
Kylän nimen perässä oleva vuosiluku tarkoittaa, milloin kylästä tai talosta tunnetaan ensimmäisen asiakirjamerkintä. [18]
Arantila, Anola (1410, 1412), Hormisto, Järvikylä, Kivialho, Kukonharja (1354, 1412), Lammainen (1348, 1414), Leistilä (1441), Masia, Matomäki, Pakkala, Punapakka, Penttala, Pyssykangas, Ruhade, Ruskila, Soinila, Tattara (1441), Tervasmäki, Uotinmäki, Viikkala, Villilä (1451), Vuohimäki, Hohtari.
Tunnettuja nakkilalaisia
Tunnettuja Nakkilassa syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä:

Veikko Ahtola, ammattiyhdistysjohtaja
Reino Bragge, näyttelijä ja teatterinjohtaja
Simo Frangén, koomikko, käsikirjoittaja ja juontaja
Edvard Hannula, tuomiorovasti, valtiopäivämies ja kansanedustaja
Frans Hannula, saarnaaja
Tapani Hämäläinen eli Ape De Martinez, rockmuusikko
K. R. Kares, kirkkoherra, kansanedustaja ja äärioikeistovaikuttaja
Harri Kivelä, yleisurheilija
Johanna Kokko, näyttelijä
Axel Kurck, sotapäällikkö
Kimmo Kurittu, rockmuusikko
Jesse Laaksonen, jääkiekkoilija
Seppo Lindroos, jääkiekkoerotuomari
Pekka Mark, kemian tohtori ja rockmuusikko (taiteilijanimellä Mark Ruffneck)
Tauno Matomäki, vuorineuvos
J. N. Mikkola, runoilija
Eila Mikola, yleisurheilija
Jari Myllykoski, vasemmistoliiton kansanedustaja
Kaarle Nordlund, kaupunginjohtaja

Matti Paavola, herännäisvaikuttaja
Eino Paloheimo, kirjailija
Markus Palttala, moottoriurheilija
Antti Perheentupa‎, pappi ja lähetyssaarnaaja
Kyllikki Pohjala, kokoomuksen kansanedustaja ja sosiaaliministeri
Toivo Pohjala, painija ja hevoskasvattaja
Nina Rekola, Miss Suomi 1983
Pentti Rekola, yleisurheilija
Leena Reikko, toimittaja
Eemeli Reponen, jalkapalloilija
Aino Räsänen, kirjailija
Milla Saari, maastohiihtäjä
Ilkka Suominen, kokoomuksen puheenjohtaja, kansanedustaja, kauppa- ja teollisuusministeri
J. W. Suominen, tehtailija
Juha Tamminen, valokuvaaja ja toimittaja
Nestor Tanner, kirjailija
Juho Henrik Uoti, pappi, anarkisti ja luontaishoitojen kehittäjä
Pauliina Vilponen, lentopalloilija
Anni Vuohijoki, painonnostaja ja voimanostaja

Katso myös
Luettelo Nakkilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Jalmari, Jaakkola| title = Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä| location = Vammala| publisher = Satakuntalainen osakunta| year = 1926| version = julkaisusta Satakunta VII| format = [ Satakunta sarjan skannatut kirjat] (pdf)| accessdate = 28.1.2012| pages = 57-100}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Virkkala, Kalevi| title = Kokemäenjoki geologis-historiallisen kehityksen valossa| location = Vammala| publisher = Satakuntalainen osakunta| year = 1946| version = julkaisusta Satakunta XII| format = [ Satakunta sarjan skannatut kirjat] (pdf)| accessdate = 26.1.2012| pages = 75-89}}
Viitteet

Aiheesta muualla





Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit