khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Rutger Hauer

Question: Mihin Rutger Hauer kuoli?


Rutger Oelsen Hauer (s. 23. tammikuuta 1944 Breukelen, Alankomaat) on alankomaalainen näyttelijä. Hauer aloitti näyttelijänuransa Alankomaissa 1960-luvun lopulla, ja 1980-luvulta alkaen hän on esiintynyt useissa Hollywood-elokuvissa sekä televisiosarjoissa. Hänet nimettiin Alankomaissa "vuosisadan hollantilaiseksi näyttelijäksi" vuonna 1999.
Elämä ja ura
Rutger Hauer syntyi 23. tammikuuta 1944 Breukelenissa, Alankomaissa, ja kasvoi Amsterdamissa. Hänen vanhempansa olivat taideopettajia. Nuoruudessaan Hauer kiersi maailmaa rahtilaivan kansimiehenä, palveli Hollannin armeijassa ja teki sekalaisia töitä.[1]
Hauer kiinnostui näyttelemisestä, alkoi käydä taidetunneilla ja liittyi kokeilevan teatterin ryhmään viideksi vuodeksi. Hänen ensimmäinen menestysroolinsa oli hollantilaisessa televisiosarjassa Floris (1969) ja hänen ensimmäinen merkittävä elokuvaroolinsa Paul Verhoevenin ohjaamassa elokuvassa Turkkilaisia makeisia (1973). Hauerin ensimmäinen Britanniassa tehty rooli oli sivuosa elokuvassa The Wilby Conspiracy (1975). Rooli elokuvassa Gestapon vihollinen n:o 1 (1977) teki hänestä tunnetun myös Yhdysvalloissa.[1]
Hauer alkoi esiintyä 1980-luvulla yhdysvaltalaisissa elokuvissa, joista ensimmäisiä olivat Nighthawks (1981) ja Blade Runner (1982). Niitä seurasi lisää merkittäviä rooleja Hollywood-elokuvissa sekä televisiosarjoissa. Hauer sai elokuvasta Pako Sobiborista (1987) Golden Globe -palkinnon ja elokuvasta Fatherland (1994) palkintoehdokkuuden. Alankomaissa Hauer on saanut useita näyttelijäpalkintoja ja tunnustuksia, kuten "vuosisadan hollantilainen näyttelijä" vuonna 1999. Hauer on saanut 2000-luvulla myös useita elämäntyöpalkintoja eurooppalaisilla filmifestivaaleilla.[1]
Hauer on ympäristöaktivisti ja HIV/AIDS-aktivisti.[2][3] Hänen omaelämäkertansa All Those Moments: Stories of Heroes, Villains, Replicants, and Blade Runners julkaistiin vuonna 2007.[4]
Valikoitu filmografia

Turkkilaisia makeisia, 1973
Gestapon vihollinen n:o 1, 1977
Blade Runner, 1982
Ladyhawke – Legenda haukasta, 1985
Liftari, 1986
Elävänä tai kuolleena, 1986
Pako Sobiborista, 1987
Pyhän juopon legenda, 1988
Silmitön raivo, 1989
Kuoleman Ottelu, 1989
Wedlock – kalmankihla, 1991
Split Second – Saalistaja, 1992
Fatherland – Isänmaa, 1994 (tv-elokuva)
Blast, 1997
Flying Virus, 2001
Batman Begins, 2005
Sin City, 2005
Oogverblindend (Dazzle), 2009
The Rite, 2011
Hobo with a Shotgun, 2011
Observer, 2017 (videopeli)
Kingdom Hearts III, 2019 (videopeli)
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Alankomaalaiset näyttelijät
Luokka:AIDS-aktivistit
Luokka:Ympäristöaktivistit
Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1944 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Gardaland

Question: Mikä oli Euroopan ensimmäinen huvipuisto?


Gardaland on huvipuisto, joka sijaitsee Italiassa Gardajärven kaakkoisrannalla Peschiera del Gardan ja Lazisen välillä Castelnuovo del Gardan kunnassa, Veronan maakunnassa. Gardaland oli 2000-luvun alussa kävijämäärältään Euroopan kolmanneksi suurin huvipuisto 3,1 miljoonalla vuosittaisella vierailijalla.[1] Huvipuistossa on yhteensä 56 eri huvipuistolaitetta, joista neljä on vuoristoratoja. Gardalandin nykyinen omistaja on Euroopan suurin huvipuistoketju Merlin Entertainments. 
Gardalandin perusti italialainen huvipuistoyrittäjä Livio Furini, ja puiston avajaisia vietettiin 29. heinäkuuta 1975. Huvipuisto saavutti ensimmäisen kerran miljoonan vuosittaisen kävijän rajan vuonna 1984. Vuoteen 2003 mennessä Gardalandin huvipuistoalue oli kasvanut 55 hehtaarin laajuiselle alueelle, mikä teki nykyisestä huvipuistosta neljä kertaa suuremman kuin Gardaland oli avajaistensa aikoihin. Vuonna 2007 huvipuisto saavutti kävijäennätyksensä 3,4 miljoonalla vuosittaisella vierailijalla. Gardalandissä on kuusi huvipuistoaluetta, joilla on oma teemansa; Luna Park (tavallinen huvipuisto), Fantasy Kingdom (satumaailma), Medievale (keskiaika), Souk Arabo (Lähi-itä), Rio Bravo (villi länsi) sekä Villaggio Inglese Tudor (1700-luvun Englanti). Gardaland oli avajaistensa aikoihin Italian ensimmäinen ja myös nykyisin kävijämääriltä suurin huvipuisto, mutta maan suurin huvipuisto on kuitenkin Mirabilandia Saviossa. 
Laitteita


 Colorado Boat
 Flying Island
 Fuga da Atlantide
 Jungle Rapids
 Space Vertigo
 Time Voyagers
 The Spectacular 4D Adventure
 Top Spin

Lähteet

Aiheesta muualla

 (in Italian) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Italian huvipuistot
Luokka:Veronan maakunta
Suomi kesäolympialaisissa 1908

Question: Kuka voitti Suomen ensimmäisen Olympiamitalin painissa?


Suomi osallistui Lontoon vuoden 1908 kesäolympialaisiin, mikä oli maan ensiesiintyminen virallisissa olympiakisoissa. Suomen suurruhtinaskunta oli tuolloin osa Venäjän keisarikuntaa, mutta osallistui kisoihin omana joukkueenaan vuotta aikaisemmin tunnustetun oman kansallisen olympiakomiteansa turvin. Suomen joukkueen vahvuus oli 65 urheilijaa, joista virallisissa kilpailuissa kilpailleet 62 urheilijaa olivat kaikki miehiä. Suomalaiset urheilijat osallistuivat kuuteen urheilumuotoon: ammuntaan, painiin, uimahyppyihin, uintiin, voimisteluun ja yleisurheiluun. Suomen joukkueen vanhin urheilija oli 43 vuoden ja 283 päivän ikäisenä kilpaillut ampuja Emil Nässling. Nuorin suomalainen kilpailija näissä olympialaisissa taasen oli 18 vuoden ja 178 päivän ikäinen yleisurheilija Elmer Niklander.
Suomen ensimmäisen virallisen olympiavoiton saavutti Ateenan välikisoissakin menestynyt kreikkalais-roomalaisen tyylin painija Verner Weckman, joka voitti finaalissa maanmiehensä Yrjö Saarelan. Kullan ja hopean lisäksi suomalaiset saavuttivat kolme pronssimitalia, jotka tulivat voimistelusta, painista ja yleisurheilusta. Historian ensimmäinen virallinen suomalainen olympiamitalisti oli antiikin tyylin kiekonheitossa pronssia voittanut Verner Järvinen. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 13:nneksi.
Mitalistit
 Kultaa
Verner Weckman – Paini, kreikkalais-roomalaisen painin sarja 93 kg
 Hopeaa
Yrjö Saarela – Paini, kreikkalais-roomalaisen painin sarja 93 kg
 Pronssia
Verner Järvinen – Yleisurheilu, antiikin kiekonheitto
Arvo Lindén – Paini, kreikkalais-roomalaisen painin sarja 66,6 kg
Eino Forsström, Otto Granström, Johan Kemp, Iivari Kyykoski, Heikki Lehmusto, John Lindroth, Yrjö Linko, Edvard Linna, Matti Markkanen, Kalle Mikkolainen, Veli Nieminen, Kalle Kustaa Paasia, Arvi Pohjanpää, Aarne Pohjonen, Eino Railio, Ale Riipinen, Arno Saarinen, Einar Sahlstein, Aarne Salovaara, Torsten Sandelin, Elis Sipilä, Viktor Smeds, Kaarlo Soinio, Kurt Stenberg, Väinö Tiiri, Magnus Wegelius – Voimistelu, joukkuevoimistelu
Joukkue
 Ammunta




Suomalaiset ampujat osallistuivat Lontoon olympialaisissa 300 metrin vapaakivääriammunnassa sekä yksilö- että joukkuekilpailuun. Suomalaisten kiväärit olivat vanhanaikaista mallia, mikä näkyi tuloksissa.[1] Kisojen ensimmäisenä käydyn ammuntalajin, joukkuekilpailun, lopputuloksissa Suomi sijoittui kahdeksanneksi eli toiseksi viimeiseksi ennen Kreikkaa. Yksilökilpailuun otti osaa yhdeksän suomalaista ampujaa, joista parhaiten sijoittui 17:nneksi yltänyt Voitto Kolho. Muut suomalaiset sijoittuivat 51 kilpailijan joukossa sijalle 30 ja huonommin.[2]
|}
 Paini
Kreikkalais-roomalainen paini




[3]
|}
 Uimahypyt




[4]
|}
 Uinti




[5]
|}
 Voimistelu




[6]
|}
 Yleisurheilu




[7]
|}
Lähteet
 Suomen Olympiakomitea
 Sports Reference LLC. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Viitteet

Aiheesta muualla
 YLE:n Elävä arkisto

Luokka:Kesäolympialaiset 1908
Kesäolympialaisissa 1908
Ikaalisten Kylpylä

Question: Mikä Ikaalisten Kylpylän kaupunginosan aiempi nimi oli?


Ikaalisten Kylpylä (virallisesti Scandic Ikaalisten Kylpylä) on vuonna 1884 perustettu Ikaalisissa Kylpylän kaupunginosassa sijaitseva kylpylä, joka tunnetaan erityisesti loma- ja kongressikeskuksena.[1] Kylpylä on Pohjoismaiden suurin monitoimikylpylä, josta löytyy muun muassa laaja valikoima wellness-hoitoja, ryhmäliikuntatunteja, golf-kenttä ja keilahalli.
Historia
Kylpylän perusti vuonna 1884 kauppias G. N. Eränen Naantalin kylpylän innoittamana. Kylpylän alkuperäinen nimi oli ”Eräsen sauna”, mutta vuoden 1896 asiakirjoissa kylpylää kutsutaan ”Kauppalan saunaksi", kun Ikaalisten kauppala tuli mukaan kylpylän omistajaksi. 1910-luvulla nimi muuttui Ikaalisten Kylpylaitos Oy:ksi ja vuonna 1927 uuden laajennuksen yhteydessä Ikaalisten Kylpylä Oy:ksi. Nykyisin Ikaalisten kylpylä kuuluu Scandic Hotels -ketjuun.
Tilat
Hotelli
Huoneita 314 kpl, joista allergiahuoneita 55, esteettömiä 4 ja lemmikkihuoneita 14 kpl.
Kokoustilat
Kokoustiloja 15, suurimman kokoustilan kapasiteetti 730 henkilölle.
Allasosasto

Ravintolat

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Liisa Suvikumpu| title = Suomalaiset kylpylät – Kotimaisen kylpyläkulttuurin historiaa| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2014| version = Sarja: Kirjokansi 20| isbn = 978-952-222-239-8| page = 153–154}}
Lähteet

Aiheesta muualla


Kylpylä
Luokka:Suomalaiset yritykset
Luokka:Suomalaiset kylpylät
Luokka:Cumulus
Luokka:Kylpylä (Ikaalinen)
Forssan vaakuna

Question: Kuka on suunnitellut Forssan kaupungin nykyisen vaakunan?


Forssan vaakuna on Forssan kaupungin tunnus. Vaakunan aihe pohjautuu kauppalalle ennen kuntalain voimaantuloa 1947 tasavallan presidentin asetuksella vahvistamaan vaakunaan, jonka yhtenä aiheena on vesipyörä. Vaakuna viittaa vanhoihin myllyihin kosken rannalla, joiden ympärille nykyisen teollisuusyhdyskunnan rakentuminen sai alkunsa.
Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeinen vesiratas.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Forssan kauppalanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 18. kesäkuuta 1962. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 29. elokuuta samana vuonna.
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| title = Suomen kunnallisvaakunat| publisher = Suomen Kunnallisliitto| year = 1982| id = ISBN 951-773-085-3| page = 116}}


Forssa
Vaakuna
Paleontologia

Question: Mitä paleontologia tutkii?

Paleontologia on geotieteiksi kutsuttujen luonnontieteiden osa-alue, joka tutkii Maan esihistoriallisten aikojen elämää. Tutkimuskohteena ovat erityisesti fossiilit, joiden perusteella voidaan rekonstruoida yksittäisiä eliöitä, niiden edustamien lajien evolutiivisia kehityslinjoja ja joskus jopa kokonaisia ekosysteemejä. Paleontologian lähitieteitä ovat geologia ja biologia. Termi tulee kreikan kielestä: παλαιός (palaios) tarkoittaen "vanha, muinainen", ὄν, ὀντ- (on, ont-), tarkoittaen "olento" ja λόγος (logos), tarkoittaen "tutkimus".
Määritelmä
Paleontologia tutkii elämän historiaa erityisesti fossiilien avulla. Vaikka se tutkiikin elämää, se luokitellaan yleensä geologian haaraksi. Muinaista elämää ei pysty kunnolla tutkimaan, ellei tunne myös kivien ikää ja rakennetta.[1]
Paleontologia voidaan jakaa useisiin osa-alueisiin. Paleozoologia tutkii muinaisia eläimiä, paleobotaniikka kasveja ja palynologia muinaisia itiöitä, siitepölyä ja mikrobeja. Mikropaleontologian tutkimusaiheena puolestaan ovat mikroskooppiset fossiilit.[1] Paleontologian avulla voidaan myös selvittää esihistoriallisena aikana tapahtuneita muutoksia maapallon ilmastossa. Tätä paleontologian osa-aluetta kutsutaan paleoklimatologiaksi.
Historia
Fossiileja on käytetty, tutkittu ja ymmärretty eri tavoin ihmiskunnan historian aikana. Vaikka jotkin antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset tutkijat pitivätkin niitä eläinten jäänteinä, ne liitettiin pitkään mytologisiin eläimiin, kuten lohikäärmeisiin, tai yliluonnollisiin tapahtumiin. Paleontologia tieteenä alkoi käytännössä 1700-luvulla, kun tutkijat alkoivat määritellä ja kartoittaa kivimuodostelmia ja luokitella fossiileja. 1800-luvun alussa vaikuttaneita Georges Cuvier’ta ja William Smithiä pidetään paleontologian pioneereina.[2]
Charles Lyell ja Charles Darwin vaikuttivat 1800-luvulla siihen, miten maapallon ja elämän historia käsitettiin. Lyellin Principles of Geology osoitti, että eri mantereilta löytyneillä fossiileilla voi olla enemmän yhtäläisyyksiä kuin lähekkäisiltä paikoilta löytyneillä fossiileilla. Hänen mukaansa samasta kerrostumasta löytyneet fossiilit olivat samanlaisia mutta kerrostumien välillä on eroja.[2] Darwin puolestaan osoitti Lajien synnyssä sen, miten eliöt kehittyivät. Tämän ansiosta palentologit pystyivät ymmärtämään paremmin fossiileja tutkimalla nykyisiä eläimiä.[3]
Kivikerrosten ja fossiilien iänmäärittäminen mullistui 1800-luvun lopulla, kun radioaktiivisuus löydettiin. Radiometrisen iänmäärityksen avulla paleontologit pystyvät määrittämään kerrostumien ikää ja samalla kerrostumasta löydettyjen fossiilien iän.[3]
Katso myös
Geologinen ajanlasku
Lähteet

Aiheesta muualla


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sarkoidoosi

Question: Mitkä ovat sarkoidoosin vaikutukset?


Sarkoidoosi on sairaus, jossa ihmiseen muodostuu granuloomia, pieniä tulehdussolukertymiä. Käytännössä sairaus voi pesiä missä tahansa elimessä. 
Sarkoidoosin syyt ovat huonosti tunnetut. Sairauden oireet riippuvat granuloomien sijainnista, ja mahdollisia yleisoireita ovat muun muassa kuumeilu ja väsymys. Usein sairaus kohdistuu keuhkoihin tai imusolmukkeisiin. 
Sarkoidoosi voi alkaa äkillisesti tai vähitellen. Pääosa potilaista paranee ilman erityisiä hoitotoimenpiteitä, mutta joillakin sairaus voi kroonistua. Hoitamattomana hitaasti etenevä tauti voi vaurioittaa elimiä pysyvästi. Vaikeaa sarkoidoosia saatetaan hoitaa kortikosteroidilla. 
Siinä vaiheessa, kun sarkoidoosi todetaan, potilaista peräti 30–50 prosenttia on oireettomia.[1] Yleensä sarkoidoosi on tehokkaasti hoidettavissa lääkkeillä; joissakin tapauksissa se on parantunut ilman lääkitystäkin. Keuhkosarkoidoosi saattaa oireilla muun muassa pitkittyneenä yskänä ja hengenahdistuksena. Neurosarkoidoosi on harvinainen ja hengenvaarallinen sairaus, jossa granuloomat voivat vaikuttaa keskushermoston toimintaan. Myös sydänsarkoidoosissa ennuste on yhä heikko.
Suomessa sarkoidoosia hoidetaan kortikosteroideilla (prednisoloni) sekä sytostaateilla (metotreksaatti). Lisälääkityksenä on monesti luunsuoja-, vatsansuoja- ja kipulääkitys.
Lähteet

Aiheesta muualla

Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. 
Luokka:Sairaudet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Komsomol

Question: Mitä järjestö Komsomol oli?





Komsomol ([1], lyh. ВЛКСM, VLKSM), Yleisliittolainen Leninin kommunistinen nuorisoliitto, oli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen nuorisojärjestö. Se perustettiin 28. lokakuuta 1918, ja 1980-luvun alkupuolella sen jäsenmääräksi arvioitiin noin 40 miljoonaa. Samoihin aikoihin se julkaisi 234 nuorisolehteä, joiden yhteislevikki oli noin 76 miljoonaa[2].
Komsomolin jäsenet olivat iältään 14–28-vuotiaita, tosin liiton toimihenkilöt saattoivat olla tuota vanhempiakin. Nuoremmat lapset kuuluivat pioneereihin (10–14-vuotiaat) tai lokakuulaisiin (7–9-vuotiaat).
Komsomolilla oli vähäistä suoranaista vaikutusta NKP:n ja Neuvostoliiton hallinnon toimintaan. Sen pääasiallinen tehtävä oli toimia välineenä iskostaa nuorison mieliin kommunistisen puolueen ajatustapoja. Lisäksi Komsomolin kautta saatiin nuoria politiikan palvelukseen. Esimerkiksi opiskelijoiden oli käytännössä pakko kuulua järjestöön. 
Vallankumouksen jälkimainingeissa bolševikit eivät aluksi nähneet tarpeellisena puolueen nuorisosiiven perustamista. Vuonna 1918 pidetyssä kokouksessa päätettiin kuitenkin järjestön perustamisesta bolševikkipuolueen suojeluksessa. Nimellisesti järjestöt eivät liittyneet toisiinsa, eikä jäsenyys ollut yhteinen. Kuitenkin jo seuraavana vuonna pidettyyn kokoukseen mennessä tosiasiallinen valta järjestössä oli puolueella.
1960-luvulla Komsomolin arvoa haluttiin korostaa sillä, että nuorisoliittolaiset osallistuivat Baikalin–Amurin rautatien rakentamiseen, minkä tuli olla nuorison voimannäyttö.
Mihail Gorbatšovin aikana toteutettujen uudistusten, perestroikan ja glasnostin, seurauksena havahduttiin vihdoin huomaamaan, ettei Komsomol tosiasiassa palvellut nuorison etuja. Rakenteellisia ongelmia ei enää kyetty piilottamaan, Komsomolista oli tullut konservatiivinen ja byrokraattinen kerho, eikä sillä ollut poliittista vaikutusvaltaa. Komsomolin 20. kokouksessa toteutettiin perusteellisia uudistuksia, järjestöstä yritettiin esimerkiksi tehdä enemmän markkinataloudelliseen ajatteluun suuntautunutta. Käytännössä uudistukset olivat kuolinisku osiin pirstoutuneelle ja päämääränsä menettäneelle järjestölle. Komsomolille ei ollut enää tarvetta.
Komsomol ja oligarkit

Perestroikan alkuaikoina, kun yksityisen sektorin taloutta alettiin pikkuhiljaa tuoda maahan, Komsomolin jäsenille annettiin tiettyjä etuoikeuksia liiketoiminnan harjoittamiseen. Tämän seurauksena monet Komsomolin johtohenkilöistä käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja heistä tulikin Venäjän äkkirikkaita oligarkkeja, tunnetuimpana esimerkkinä Mihail Hodorkovski.
Katso myös
Naši
Hitler-Jugend
Lähteet

Aiheesta muualla
 Pia Koivunen (pro gradu 2006)
Luokka:Neuvostoliittolaiset järjestöt
Luokka:Nuorisojärjestöt
Leimaverolaki

Question: Mitä leimaverolaki tarkoittaa?

Leimaverolaki tarkoittaa leimaverosta säädettyjä lakeja:
Isossa-Britanniassa vuonna 1765 säädetty leimaverolaki, Stamp Act
Suomen leimaveroasetus vuodelta 1915 tai leimaverolait vuosilta 1921, 1929 ja 1943[1].
Lähteet
OFI Kreeta

Question: Mistä kaupungista tulee jalkapalloseura OFI?


OFI Kreeta (kreik.ΟΦΗ - Όμιλος Φιλάθλων Ηρακλείου) on kreikkalainen jalkapalloseura Heraklionin kaupungista. Vuonna 1925 perustettu OFI pelaa Kreikan Superliigassa. OFI on pelasi pitkään yhtäjaksoisesti Kreikan korkeimmalla sarjatasolla vuodesta 1976 ja pudottuaan pääsarjasta palasi sinne vuonna 2018. OFI voitti Kreikan cupin 1987 sekä Balkan cupin kaudella 1988–1989.
OFI:n mustat ja valkoiset värit juontuvat siitä, että perustamisen aikaan millään toisella kreetalaisella urheiluseuralla ei ollut kyseisiä värejä käytössään.
OFI pelaa tällä hetkellä siis Kreikan ykkösdivarissa. AC-Milan legenda Gennaro Gattuso OFI:ssa kaudella 2014-2015 kun OFI pelasi vielä Superliigassa, mutta hänen pestinsä päättyi potkuihin. 
Eniten otteluita
















SijoitusNimiOttelutKansallisuus1.Nikos Nioplias4162.Petros Marinakis2583.Kostas Chaniotakis2554.Manolis Patemtzis2505.Nikos Goulis249
Saavutukset
UEFA Intertoto Cup
2. vuonna 2007
Balkan cup
1. kaudella 1988/89
Kreikan cup
1. vuonna 1987
2. vuonna 1990
Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Kreikkalaiset jalkapalloseurat
Antikviteettikollegio

Question: Mitä tarkoittaa antikviteetti?

Antikviteettikollegio oli Ruotsissa 1666 perustettu virasto, joka tutki Ruotsin varhaishistorian ja muinaisjäännösten lisäksi oikeustiedettä, kirkkohistoriaa ja sukutiedettä sekä Islannin ja Norjan vanhaa kirjallisuutta. Antikviteettikollegio perustettiin Magnus Gabriel De la Gardien aloitteesta Uppsalassa, josta se muutti 1690 Tukholmaan. Kollegio muodostettiin 1692 Antikviteettiarkistoksi, joka alistettiin 1786 Ruotsin kuninkaallisen kaunokirjallisuusakatemian alaiseksi. Jo 1780 sen arkistoja siirrettiin Kuninkaalliseen kirjastoon.[1][2]
Antikviteetti
Sana antikviteetti (, muinaisuus) tarkoittaa muinaisiin oloihin kuuluvaa asiaa, muinaismuistoa ja muinaisesinettä, jolla on erityinen taiteellinen tai historiallinen arvo.[3]
Lähteet


Luokka:Ruotsin historia
Luettelo kansalliseläimistä

Question: Mikä on Kiinan kansalliseläin?

Kansalliseläin on kansalliseksi symboliksi valittu eläin.


Katso myös
Kansalliskoira
Kansalliskukka
Kansallispuu
Suomen kansallisperhonen
Lähteet

Luokka:Luettelot kansallissymboleista
Luokka:Eläimet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hätäkeskuslaitos

Question: Onko hätäkeskuslaitos Suomen valtion virasto?


Hätäkeskuslaitos () on Suomessa toimiva valtion virasto, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ihmisten, omaisuuden ja ympäristön turvallisuuteen liittyviä hätäilmoituksia ja välittää ne edelleen auttavalle viranomaiselle.[1]
Suomessa hätäkeskukset ovat moniviranomaiskeskuksia, joissa avun hätätilanteeseen saa yhdellä puhelinsoitolla yhdestä numerosta. Suomen hätäkeskuksien kautta avun saa poliisin, pelastus-, terveys- ja sosiaalitoimen hätätilanteisiin. Ahvenanmaalla on erillinen hätäkeskus, joka toimii Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alaisuudessa. Meripelastuksella on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero, 0294 1000. Satelliittipuhelimesta voi soittaa hätäkeskuslaitokselle Keravalle satelliittipuhelinnumeroon +358 92 3550545. Puhelu ei ole maksuton eikä sitä ensisijaisteta muihin liikkeellä oleviin puheluihin mitenkään. [2] Lisäksi numeroon +358 92 3550545 ei voi lähettää tekstiviestejä. [3]
Suomen hätänumeropäivä
Vuosittaista hätänumeropäivää vietetään 11. helmikuuta (11.2.). Hätänumeropäivänä henkilöitä kehotetaan parantamaan turvallisuuttaan esimerkiksi tarkistamalla tai vaihtamalla palovaroittimen pariston sekä kiinnittämällä huomiota teemoittain vaihtuvaan aiheeseen. Vuonna 2011 aiheena oli Arjen turvallisuus ja vuonna 2012 Arjen sankari.
Hätäkeskuslaitos ja hätäkeskukset
Hätäkeskuslaitoksen johtajana toimii Martti Kunnasvuori.
Vuoden 2011 hallitusohjelmaan pohjautuneessa hätäkeskusuudistuksessa keskusten lukumäärää laskettiin, jolloin sijoituspaikkakunnista tuli Kerava, Kouvola, Kuopio, Oulu, Pori, Turku ja Vaasa. Myöhemmin Kouvolan hätäkeskus yhdistettiin Kuopion hätäkeskukseen.
Vuodesta 2011 lähtien useita hätäkeskuksia on lakkautettu. Esimerkiksi Lapin hätäkeskus liitettiin Oulun hätäkeskukseen, Keski-Suomen hätäkeskus Jyväskylässä lakkautettiin syksyllä 2014 ja liitettiin Vaasan hätäkeskukseen. Kuopion hätäkeskuksen myötä Etelä-Savon hätäkeskus lakkautettiin 28.11.2012, Pohjois-Karjalan hätäkeskus lakkautettiin 21.11.2012 ja Kaakkois-Suomen hätäkeskus lakkautettiin 4.12.2012.
Hätäkeskusalueet
Suomessa on käytössä kuusi hätäkeskusta 25.11.2014 valmistuneen hätäkeskusuudistuksen jälkeen.
Oulun hätäkeskus
Pohjois-Pohjanmaa
Kainuu
Lappi
Oulun hätäkeskus on aloittanut toimintansa 8.11.2012.
Kuopion hätäkeskus
Pohjois-Savo
Pohjois-Karjala
Etelä-Savo
Etelä-Karjala
Kymenlaakso
Kuopion hätäkeskus on aloittanut toimintansa 4.12.2012.
Porin hätäkeskus
Pirkanmaa
Satakunta
Porin hätäkeskus on aloittanut toimintansa 19.11.2013.
Keravan hätäkeskus

Keravan hätäkeskus on aloittanut toimintansa 18.3.2014.
Turun hätäkeskus
Varsinais-Suomi
Kanta-Häme
Päijät-Häme
Turun hätäkeskus on aloittanut toimintansa 8.4.2014.
Vaasan hätäkeskus
Pohjanmaan maakunta
Etelä-Pohjanmaa
Keski-Pohjanmaa
Keski-Suomi
Vaasan hätäkeskus on aloittanut toimintansa 25.11.2014.
Hätäkeskuslaitoksen johto työskentelee keskushallinnossa Porissa.

Lähteet

Luokka:Hätäkeskuslaitos
Palturitupakka

Question: Mitä on Mahorka?


Palturitupakka eli kessu eli nurkantakanen (Nicotiana rustica) on koisokasvien heimon tupakoiden sukuun kuuluva kasvilaji. Palturitupakka oli intiaanien käyttämä tupakka, jota he kutsuivat mapachoksi. Se tuli ensimmäisenä tupakkalajeista Eurooppaan. Se oli aluksi käytetyin tupakkalaji ja vahvan venäläisen mahorkan raaka-aine.[1] Yhdessä kasvissa onkin Hyötykasviyhdistyksen siemenluettelossa (2014) ilmoitettujen tietojen mukaan noin 10 prosenttia enemmän nikotiinia kuin yleisesti käytetyssä virginiantupakassa.[2] Nykyään sitä kasvatetaan tupakan valmistusta varten lähinnä Aasiassa ja etenkin Venäjällä. Se kasvaa myös viileässä ilmastossa. Sitä on viljelty Suomessakin, etenkin pula-aikana,[1] mutta 1950-luvulla sen viljely Suomessa kävi kannattamattomaksi, kun virginiantupakan tuonti Suomeen alkoi.[3]
Tuntomerkit
Palturitupakka kasvaa noin metrin korkuiseksi, hyvässä maassa korkeammaksikin[2], ja yhdestä kasvista saadaan parikymmentä 60–67cm pitkää ja 38–46cm leveää lehteä, joiden väri vaihtelee keltaisesta vihreään. Kukat ovat kellanvihreitä tai valkoisia. Lehtien pinta on täynnä pieniä ja tahmeita karvoja. Yksi kasvi voi tuottaa jopa miljoona siementä.
Lähteet

Aiheesta muualla


 (Internet Archive)
, pula-ajalta (Utrio, 1943)
 (in Swedish)
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 (pdf) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Tupakat
Luokka:Viljelyskasvit
Luokka:Tupakointi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Marquetten yliopisto

Question: Onko Milwaukeessa sijaitseva Marquetten yliopisto jesuiittojen ylläpitämä?



Marquetten yliopisto () on jesuiittojen ylläpitämä yksityinen katolinen yliopisto Milwaukeessa, Wisconsinin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
Marquetten perustamisessa oli keskeisessä osassa jesuiittaveli John Martin Henni, Milwaukeen katolisen arkkihiippakunnan ensimmäinen arkkipiispa. Hennin uurastuksen tuloksena Marquette College perustettiin vuonna 1881, mutta hän itse kuoli kaksi päivää lukukauden avajaisten jälkeen. Koulu sai nimensä Wisconsinin alueella 1600-luvulla vaikuttaneen jesuiittalähetyssaarnaajan ja tutkimusmatkailijan Jacques Marquetten mukaan.[1] Vuonna 1907 Marquette College ja yksityinen lääketieteellinen college yhdistyivät Marquetten yliopistoksi.[2]
Kampus
Yliopiston 93 eekkerin (noin 38 hehtaarin) laajuinen kampus sijaitsee Milwaukeen keskustan tuntumassa University Hillin kaupunginosassa. Kaupungin pääkatu Milwaukee Avenue jakaa kampuksen kahtia. Sen eteläpuolella sijaitsevat akateemiset rakennukset ja pohjoispuolella muun muassa asuntolat ja toimistot. Kampuksella sijaitsee jesuiittaveljestön Gesu Church, joka ei kuitenkaan kuulu yliopiston alaisuuteen.

Lisäksi kampuksella sijaitsee keskiaikainen Jeanne d’Arcille pyhitetty kappeli St. Joan of Arc Chapel, joka tuotiin alkuperäisestä sijainnistaan Rhônen laaksosta Ranskasta Yhdysvaltoihin 1927. Ensin se sijoitettiin Long Islandille New Yorkiin, mutta lahjoitettiin sitten Marquettelle ja siirrettiin kampukselle vuosina 1964–1966, jolloin se myös sai nykyisen nimensä.[3]
Yliopiston kirjastossa säilytetään muun muassa useita J. R. R. Tolkienin alkuperäiskäsikirjoituksia, jotka hankittiin kokoelmiin vuonna 1957.[4] Ensimmäisen oman rakennuksensa kirjasto sai 1953. Uusi päärakennus valmistui Memorial Libraryn kylkeen vuonna 2003.[5]
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Milwaukee
Luokka:Wisconsinin yliopistot ja korkeakoulut
Dreija

Question: Mikä dreija on?


Dreija eli vääntöpyörä on keraamikon työväline, joka koostuu kahdesta perusosasta: pyöreästä levystä ja jalkaosasta. Dreijaa pyöritetään joko jalalla potkimalla (ns. potkudreija) tai nykyään usein sähkömoottorilla. Levyn pyöriessä keraamikko voi muotoilla levyllä olevasta savesta monenlaisia esineitä kulhoista mukeihin. Dreijalla tehdyn esineen läpileikkaus on aina alun perin ympyrä, mutta tätä perusmuotoa voidaan muuttaa jälkeenpäin.
Dreijaaminen

Astioita dreijattaessa savi täytyy ennen aloittamista muokata käsin, niin ettei saven sekaan jää ilmakuplia. Sen jälkeen savi pyritään asettamaan mahdollisimman keskelle dreijan levyä, jotta se pyöriessään ei lähtisi keskipakoisvoiman ansiosta liikkeelle. Dreijaamisen aluksi savea pitää vielä käsin keskittää, jolloin savi asettuu aivan levyn keskelle. Seuraavaksi savi "nostetaan" kartiomaiseksi ja painetaan sen jälkeen takaisin matalaksi kakuksi. "Nostamisen" tarkoituksena on savimassan saattaminen pyörivään muotoon, jolloin muokkaaminen on helpompaa. 
Varsinainen astian dreijaaminen aloitetaan painamalla saven keskelle peukaloilla kuoppa, jota syvennetään kunnes levyn ja peukaloiden väliin jää astian pohjan paksuudelta savea. Seuraavaksi astian pohjaosa levitetään suunnitellun pohjan suuruiseksi ja aletaan nostaa astian reunoja ylöspäin. Lopputuloksena on savinen lieriö, josta keraamikko voi alkaa seinämien muotoa muuttamalla työstämään kannua, kulhoa tai vaikkapa pulloa.
Kun esine on valmiiksi muotoiltu, se leikataan langan avulla irti dreijan levystä ja asetetaan kuivumaan. Jonkin aikaa kuivunut astia voidaan asettaa dreijalle nurin päin ja sen pohjaosa sorvata. Sorvatessa astiasta irrotetaan työkalujen avulla savilastuja. Erityisesti astian pohjan sorvaaminen on tarpeellista, jotta se ei kuivuessaan tai poltettaessa kutistuessaan halkeile.
Historia
Dreijan keksimispaikkaa ja -aikaa ei tunneta. Se on tunnettu ehkä jo 6000 eaa. Sitä edelsi hidas savenvalajan pyörä, tournette. Useiden nykyhistorioitsijoiden mukaan dreija keksittiin Mesopotamiassa Ubaid 4 tai viimeistään Uruk-kaudella, ehkä 4500 kalenterivuotta sitten.
Vanhin varma löytö, tosin särkynyt savenvalajan pyörä, on löydetty Urin kaupungista ajalta 3000 eaa., mutta dreija on luultavasti tunnettu jo Ubaid 4-kaudella ehkä jo 4500 eaa.[1], mutta viimeistään Uruk-kaudella. Toiset väittävät että hidas savenvalajan pyörä tournette tuli Ubaid-kaudella ja nopea dreija Uruk-kaudella.[2]
Toisten historioitsijoiden mukaan dreija keksittiin Egyptissä tai Kiinassa. Dreija teki mahdolliseksi saviastioiden nopean massatuotannon.
Varhaisimmat dreijat olivat levyjä tai kärrynpyörämäisiä rakenteita, joita pyöritettiin käsin tai kepillä. Mahdollisesti keraamikolla oli apulainen joka pyöritti alustaa. Myöhemmin keksittiin kaivaa maahan kuoppa, jossa keraamikko saattoi pitää jalkojaan ja potkia dreijalle vauhtia vauhtipyörän avulla.
Lähteet

Aiheesta muualla




Luokka:Keramiikka
Vuoden henkilö

Question: Kuka oli 1967 Time lehden vuoden ihminen?

Vuoden henkilö (ennen vuotta 2000 vuoden mies) on yhdysvaltalaisen Time-aikakauslehden vuosittain valitsema henkilö, jolla on ollut suurin vaikutus vuoden tapahtumiin. Palkinnon saaja ei kuitenkaan välttämättä ole yksi henkilö tai edes henkilö.
Lehti on ajoittain herättänyt hämmästystä valinnoillaan, kuten Adolf Hitler tai Josif Stalin. Valinta ei kuitenkaan ole arvonimi tai tunnustus vaan suurimman vaikutuksen vuoden aikana aikaan saanut henkilö. Time kuitenkin luopui periaatteestaan vuonna 2001, jolloin vuoden henkilöksi valittiin New Yorkin pormestari Rudolph Giuliani eikä Osama bin Ladenia. Myös sitä, että 2010 vuoden henkilöksi valittiin Facebookin perustaja Mark Zuckerberg, eikä WikiLeaksin Julian Assangea, joka sai nettiäänestyksessä 20 kertaa enemmän ääniä, arveltiin myönnytykseksi Yhdysvaltain hallinnolle ja yleisölle, koska yhdysvaltalaisista 2/3 kannattaa Assangen tuomitsemista.[1]
Albert Einstein valittiin vuoden 1999 viimeisessä numerossa vuosisadan henkilöksi.
Vuoden henkilöt

Lähteet

Luokka:Lehdistö
Luokka:Kunniamaininnat
Johnny Moss

Question: Minä vuonna Doyle Brunson valittiin pokerin Hall of Fameen?


Johnny Moss (14. toukokuuta 1907 – 16. joulukuuta 1995) oli yhdysvaltalainen pokeriammattilainen, jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista. Hän voitti pokerimaailmanmestaruutena pidettävän World Series of Pokerin pääturnauksen kaikkiaan kolme kertaa (1970 (äänestyksellä), 1971 ja 1974). Samaan on pystynyt vain Stu Ungar.
Elämä
Moss syntyi vuonna 1907 Marshallissa, Texasissa, mutta asui Dallasissa. Siellä hän oppi pelaamaan uhkapelejä, kun joukko korttihuijareita näytti hänelle keinoja huijata ja bluffata pokerissa. Pian teini-ikäinen Moss pääsi hyödyntämään oppimaansa, kun paikallinen saloona palkkasi hänet vahtimaan, että siellä pelattiin huijaamatta. Seuratessaan pelejä Moss oppi pelaamisen strategiaa. Kaksi vuotta myöhemmin hän ryhtyi kiertämään ympäri maata etsien uhkapelimahdollisuuksia.
Pokeriura
Vuonna 1949 Benny Binion järjesti Mossin ja häntä huomattavasti vanhemman Nick the Greekin kanssa viiden kuukauden pokerimaratonin, jossa palkintorahaa oli 2–4 miljoonaa dollaria. Kun maraton viimein päättyi, Nick the Greek lausui legendaariseksi muodostuneen sitaattinsa: ”Herra Moss, minun täytyy antaa sinun lähteä.” (”Mr. Moss, I have to let you go.”)
Koska ”pokerifanit” pitivät Nick the Greekistä, Mossista ja Binionista, vuonna 1969 perustettiin World Series of Poker -kiertue, joka käynnistyi heti seuraavana vuonna. Moss voitti ensimmäisen WSOP:n, jossa ykköstila ratkaistiin pelaajien äänestyksellä. Tämän jälkeen hän voitti WSOP:n pääturnauksen vuosina 1971 ja 1974. WSOP-rannekkeita hän voitti kaikkiaan kahdeksan kappaletta, mitä suurempaan määrään ovat pystyneet vain Doyle Brunson, Johnny Chan ja Phil Hellmuth (Erik Seidelilla on kahdeksan voittoa). Hänet valittiin Poker Hall of Fameen vuonna 1979.
The Hendon Mobin tietokannassa Johnny Mossin pokeriuran turnausansiot ylittävät 1,1 miljoonaa dollaria[1].
WSOP-turnausvoitot








































VuosiTurnausVoittosumma (USD)1970World Championship (äänestyksellä)1971Limit Ace to 5 Draw100001971$ 5,000 No Limit Hold'em World Championship300001974$ 10,000 No Limit Hold'em World Championship1600001975$ 1,000 Seven-Card Stud440001976$ 500 Seven-Card Stud130001979$ 5,000 Seven-Card Stud480001981$ 1,000 Seven-Card Stud Split335001988$ 1,500 Ace to Five Draw116400
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Yhdysvaltalaiset pokerinpelaajat
Luokka:Vuonna 1907 syntyneet
Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Mila Rodino

Question: Mikä on Bulgarian kansallislaulu?

Mila Rodino (”Rakas isänmaa”) on Bulgarian kansallislaulu. Laulu perustuu Tsvetan Radoslavovin isänmaalliseen lauluun ”Gorda Stara Planina”, jonka hän kirjoitti ja sävelsi Serbialais-bulgarilaisen sodan aikaan 1885. Laulusta tuli kansallislaulu 1964. Tekstiä on muokattu useaan otteeseen, viimeksi vuonna 1990.
Vuosina 1886–1944 Bulgarian kansallislauluna oli Shumi Maritsa — Шуми Марица (”Kuohu Maritsa, veren punaama”).



Мила Родино
Горда Стара планина,
до ней Дунава синей,
слънце Тракия огрява,
над Пирина пламеней.
Припев:
Мила Родино,
ти си земен рай,
твойта хубост, твойта прелест,
ах, те нямат край.
Паднаха борци безчет
за народа наш любим,
майко, дай ни мъжка сила
пътя им да продължим.



Mila Rodina
Gorda Stara planina,
do nej Donava sinej,
slantse Trakiya ogrjava,
nad Pirina plamenej,
Pripev:
Mila Rodino,
ti si zemen raj,
tvojta chobost, tvojta prelest,
ah, te njamat kraj.
Padnaha bortsi bezchet
za naroda nash ljubim,
majko, daj ni muzhka sila
putja im da produlzhim.
Epävirallinen suomennos:
Rakas isänmaa
Jylhät Balkanin vuoret,
vieressä siintää Tonava,
aurinko paistaa Traakian yllä,
heijastuen Pirinasta.
Kuoro:
Rakas isänmaa,
olet paratiisi maan päällä,
kauneutesi ja viehättävyytesi,
ah, ne ovat loppumattomat.
Monet soturit antoivat elämänsä
rakkaan kansamme edestä,
äiti, anna meille voimaa
seurata heidän askelissaan.
Toista säkeistöä ei juurikaan käytetä virallisissa yhteyksissä.
Aiheesta muualla

Luokka:Kansallislaulut
Luokka:Bulgarialainen kulttuuri
Paphiopedilum helenae

Question: Mikä on tunnetuin taru Vietnamin historiasta?


Paphiopedilum helenae on Pohjois-Vietnamissa kasvava venuksenkenkiin kuuluva kämmekkälaji ja pienin tunnettu suvun laji.[1][2]
Historia
P. helenaen löysivät L. Averyanov, N. T. Hiep ja D. D. Hyoen vuonna 1995. Laji kuvattiin ensi kerran venäläisessä kasvitieteen alan lehdessä vuonna 1996. Se nimettiin Leonid Averyanovin vaimon, tutkimusryhmää johtaneen Helen Averyanovin mukaan.[2]
Kuvaus
P. helenae on hyvin pieni, ryppäittäin kasvava venuksenkenkä. 3–12cm pitkiä ja 0,5–2cm leveitä lehtiä on kolmesta viiteen kappaletta.[2] Väritys on päältä vihreä valkoisin tai vaaleankeltaisin reunoin, alta vaaleanvihreä ja tyvestä violetihtava.[1][2] Kukkavana on 4–7cm pitkä, lyhyen ja tiheän mustanvioletin karvan peittämä. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi kukka, joka on 3–6cm leveä.[2] Kukka on väritykseltään keltainen, purje valkoreunainen.[1] Laji kukkii syyskuusta marraskuuhun.[2]
Elinympäristö ja hoito
P. helenae kasvaa litofyyttinä puolivarjoisissa paikoissa kalkkipitoisten vuorien huippujen tasanteilla ja kielekkeillä hajoavissa lehti- ja ruohokerroksissa 500–1000metrin korkeudella.[1][2] Lajin luontainen levinneisyysalue sijoittuu pohjoisimman Vietnamin alueelle. Alueen lämpötila vaihtelee 10 ja 25 celsiusasteen välillä. Ilmasto on talvisin kuiva, kesäisin kostea.[2]
Lähteet

helenae
Luokka:Uhanalaiset kasvit
Irina Vartia

Question: Minä vuonna Irina Vartia on syntynyt?


Irina Maria Kristiina Vartia (s. 24. maaliskuuta 1980 Jyväskylä[1]) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt ammattiteattereissa Tampereella, Seinäjoella ja Imatralla sekä kiertue-esityksissä ympäri Suomea.[2]
Vartia toimi Sub-kanavan juontajana ja kanavaäänenä vuosina 2009–2015.[1] Vuonna 2013 hän toimi apujuontajana Julkkis Big Brotherin ensimmäisessä jaksossa. Vartia pääsi marraskuussa 2013 koekuvausten kautta Salatut elämät -televisiosarjaan, jossa hän on näyttellyt Monica Mustavaaraa 17. huhtikuuta 2014 alkaen.[3][2] Hän kuitenkin poistui sarjasta 21. marraskuuta 2018 esitetyssä jaksossa. 
Vartia on ollut vastanäyttelijänsä Tiia Elgin kanssa ehdolla Vuoden TV-tähdiksi vuonna 2016 järjestetyssä QX Gay -gaalassa, jossa palkitaan edellisvuoden seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen vaikuttajia. Irinan Salatut elämät -hahmolla oli sarjassa suhde Elgin näyttelemän Eva Tammisen kanssa.[4]
Vartia meni naimisiin vuonna 2008, mutta haki avieroa miehensä kanssa joulukuussa 2017.[5] Pari oli ollut yhdessä neljätoista vuotta.[6]
Filmografia
Televisiosarjat ja nettisarjat


















VuosiSarjaRooliTyyppi2014–2018Salatut elämätMonica Mustavaaratelevisiosarja2016–2017Pihlajakadun tuhmat täditnettisarja2017Putoustelevisiosarja2018PihlajasatuPirjosynttärisankarinettisarjaSoppatykkimiehet[7]Monica Mustavaara
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset juontajat
Luokka:Vuonna 1980 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kill City

Question: Kuka on ohjannut elokuvan Kill city?

Kill City voi tarkoittaa seuraavia:
Kill City, vuonna 1980 purettu puutalokortteli Helsingin Kalliossa
Kill City, suomalainen levymerkki
Kill City, Peter Lindholmin ohjaama elokuva vuodelta 1986
Kill City, Iggy Popin ja James Williamsonin musiikkialbumi vuodelta 1977.
Rikaste

Question: Mitä rautamalmirikaste on?


Rikaste on malmin puhdistetun osan käsittävä, tavallisesti jauhemainen aine, jota syntyy rikastuksen tuloksena. 
Rautamalmirikaste
Useimmiten rikasteella tarkoitetaan rautamalmirikastetta; sitä valmistetaan kaivoksissa, koska rauta louhitaan kalliosta ja malmin mukana tulee runsaasti sivukiveä, joka on siirtokuljetuksessa turhaa painoa ja joka on yhtä kaikki poistettava ennen jalostusta. 
Malmilohkareet, joita kaivostyöllä on irrotettu, kuljetetaan kaivosvaunuilla murskainkuilulle; se on parikymmentä metriä syvä kuilu, johon on sijoitettu allekkain kymmenkunta leukamurskainta, jotka pilkkovat isot lohkareet lopulta noin kymmenen sentin läpimittaisiksi. Nämä kappaleet putoavat hihnakuljettimelle, joka vie ne edelleen varsinaiseen murskaukseen; seuraavaksi malmi menee useammankin erikokoisen myllyn läpi veteen sekoitettuna, kunnes seos on jauhautunut karkeasyiseksi liejuksi, pulpiksi. Tämä aine pumpataan rikastamoon; siellä seos juoksutetaan sähkömagneettisten pyörivien lieriöiden yli, jolloin puhdas rautamalmi jää magneettikenttään ja sivukivi virtaa veden mukana pois. Sivukiviliuos menee nyt toiseen rikastamoon, jossa siitä erotetaan mahdolliset muut mineraalit vaahdotuksella ja muin keinoin. Loppu menee erityiskaatopaikalle. 
Tätä rikastusjätettä käytettiin joskus kasuunien täyteaineena.
Määräajoin prosessi pysäytetään, sähkömagneetit suljetaan jolloin rautarikaste voidaan huuhtoa irti niistä; seos menee kuivaamoon ja sitten se onkin jo valmista lastattavaksi kuljetukseen; joskus harvoin rikaste jalostetaan paikan päällä; aine on sintrattava eli muutettava kappalemuotoon, ennen kuin se voidaan syöttää masuuniin. Tällaisia kappaleita sanotaan rautamalmipelleteiksi; mm. venäläiset suosivat tätä käytäntöä eli esimerkiksi Vartiuksesta Raaheen rautateitse tuotava rikaste on juuri pellettimuodossa. 
Koverhariin tuodaan rikaste sen sijaan jauhemuodossa ja se sintrataan tehtaan omassa sintrauslaitoksessa.
Muita rikasteita
Pulpiksi jauhaminen veden seassa on oikeastaan tärkein yhteinen menetelmä eri rikastuksissa: kupari, sinkki ja eräät muut metallit rikastettiin kauan niin sanotulla vaahdotuksella ja kulta ja hopea taas elohopean ja syanidin avulla. 
Lähteet
Teräksen synty, artikkeli APU-lehdessä vuonna 1964
Arvi Talvitie: Lyhyt kemian oppikirja
Rautaruukki Oy, tiedotus
Metallit, diplomityöhön liittyvä tutkielma, TTY
Luokka:Metallit
Pikkuviha

Question: Mitä pikkuviha tarkoittaa?


Pikkuviha (1742–1743) oli Ruotsin hyökkäyksen, hattujen sodan  aiheuttama Venäjän miehitys Suomessa. Se päättyi Turun rauhaan, jossa uudeksi rajalinjaksi tuli Kymijoki. Pikkuvihan miehitys oli rauhallisempaa eikä aiheuttanut yhtä suurta tuhoa kuin pidempiaikainen isoviha parikymmentä vuotta aikaisemmin. Ankarimmin väestöä rasitti velvollisuus majoittaa, ruokkia ja kuljettaa venäläisiä sotilaita. Kapinahankkeiden pelossa Venäjän ote suomalaisista kiristyi pikkuvihan viimeisinä kuukausina. Niskuroivia talonpoikia saatettiin tuomita raipparangaistuksiin.[1]
Piispa Jonas Fahlenius pakeni pikkuvihan aikana Ruotsiin ja hänen sijaisenaan toimi Johan Wallenius.[2] Venäläisten nimittämä Suomen kenraalikuvernööri oli kenraalimajuri Johan Balthasar von Campenhausen.
Katso myös
Isoviha
Lähteet





Luokka:Suomen sodat
Luokka:Ruotsin sodat
en:Lesser Wrath
Uikujärvi (kunta)

Question: Missä Uikujärvi sijaitsee?



Uikujärvi[1] eli Valdai () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Uikujärven itärannalla 70 kilometriä Segežasta kaakkoon.[2] Taajamassa on 1200 ja kunnassa 1600 asukasta (vuonna 2013)[3].
Maantiede ja asutus
Valdain kunnan pinta-ala on 3778 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Karhumäen piirin Poventsan ja Tsolmuisen kuntiin, lännessä Segežan piirin Segežan ja Papinkosken kuntiin, pohjoisessa Vojatšun ja Idelin kuntiin sekä idässä Belomorskin piirin Suman kuntaan ja Arkangelin alueeseen.[4]
Seudulla virtaa Uikujoki sekä joukko pieniä jokia kuten Umba, Unduža, Šigerendža ja Vokša. Järviä ovat Uikujärven ohella Vikšozero, Suhoje ja Samozero.[5] Kunnan alueella sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkeinä suojeltua suoaluetta. Suunnitteilla on Uikujärven rauhoitusalueen perustaminen.[6]
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Vuosmavaaran (ven. Vožmogora) ja Vuosmajärven (Vožmozero) asutukset sekä Polgan kylä.[7] Polgassa on reilut 200 ja Vuosmavaarassa yli sata asukasta[3]. Kunnan alueella sijainnut Petrovski Jamin kylä on nykyään autiona. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 75 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 15 % valkovenäläisiä, 4 % ukrainalaisia, 2 % karjalaisia ja 1 % suomalaisia[8].
Historia
Alkuperäinen Uikujärven kylä sijaitsi lännempänä Ylä-Uikujoen suussa, mutta Vienanmeren–Itämeren kanavan rakennustöiden yhteydessä Uikujärven pintaa nostettiin huomattavasti ja kylä jäi veden alle.
Nykyinen taajama on syntynyt kanavan rakennustöiden yhteydessä 1930-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen sinne perustettiin metsäteollisuuspiiri.[2]
Liikenne, talous ja palvelut
Valdain kautta kulkee Vojatšun ja Vuosmajärven välinen maantie[9]. Kunnan talous perustuu metsäteollisuuteen. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka, yleinen sauna, posti ja joukko kauppoja[10].
Lähteet
| flaglink/core
| variant =
| size =
| name =
| altlink =national rugby union team
| altvar =rugby union}}). Petrozavodsk: Galana. 2013. Retrieved 30.9.2013. line feed character in |language= at position 23 (help); Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Viitteet

Aiheesta muualla
 {{Country data {{{1}}}| flaglink/core
| variant =
| size =
| name =
| altlink =national rugby union team
| altvar =rugby union}}

Luokka:Segežan piirin kunnat
Luokka:Segežan piirin asutut paikat
Shakti (hindulaisuus)

Question: Mitä shakti tarkoittaa?

Shakti on hindulaisuudessa naispuolisen jumalallisen energian käsite. Lähes jokaisella hindulaisuuden jumalalla on oma shaktinsa, joka juontaa juurensa Purushan ja Prakritin käsitteestä: miespuolinen Prakriti on aine, ruumis, ja kaikki fyysinen, kun taas Purusha on henki, sielu ja kaiken energia. Yleistäen voidaan käyttää esimerkkinä sähköllä toimivaa konetta: shakti on virtalähde, jota ilman kone ei toimi. Tämän ansiosta hindujumaluuksia palvotaan lähes aina perheineen, koska ilman shaktia jumala on voimaton, ja ilman jumalia shaktikaan ei voi toimia.
Shaktismi

Shaktismi on hindulaisuuden kolmanneksi suurin haara vaishnaviittien ja shaiviittien jälkeen. Sen edustajat palvovat shaktia itseään eli Devin (Suuren Jumalattaren) eri ilmenemismuotoja. Suositumpia näistä ovat tuhon ja suojeluksen jumalatar Kali, vaurauden jumalatar Lakshmi eri inkarnaatioineen (mm. Radha), viisauden ja musiikin jumalatar Sarasvati, sotaisa neitsytjumalatar Durga ja tämän lempeämpi, äidillinen muoto Parvati.
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Mookerjee, Ajit| title = Kali: The Feminine Force| publisher = Thames & Hudson Ltd| year = 1988}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Rawson, Philip| title = The Art of Tantra (World of Art)| publisher = Thames & Hudson Ltd| year = 1978}}


Luokka:Hindulaiset jumalattaret
Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan

Question: Monenneksi suurin kunta Kuhmo on pinta-alaltaan maailmassa?


Tämä on luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan pois lukien merialueet Error: Invalid time.. Kuntien mediaanissa on  (km²). Lähimpänä keskiarvoa (1 088,26 km²) on Haapavesi (1 086,11 km²).
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
Koko maa: 338,448.72km²[1]
Lähteet


Kunnat pinta-alan mukaan
Parafyleettinen ryhmä

Question: Mitä parafyleettinen ryhmä tarkoittaa?


Parafyleettinen ryhmä on kladistiikassa karsittu monofyleettinen eliöiden ryhmä (kladi), joka sisältää lajien yhteisen kantamuodon, mutta sulkee pois tiettyjä monofyleettisiä ryhmiä - yleensä yhden tai kahden. Nykyisessä tieteellisessä luokittelussa parafyleettistä ryhmää ei yleensä pidetä suositeltavana. Termiä parafyleettinen käytetään pääasiassa fylogenetiikassa, mutta joskus myös kielihistoriassa.
Hyvänä esimerkkinä voidaan pitää perinteistä matelijoiden luokkaa (Reptilia), joka sisältää matelijoiden kantamuodon ja kaikki siitä polveutuneet matelijalajit, niin elävät kuin sukupuuttoon kuolleet, mutta se sulkee pois linnut ja on siten parafyleettinen (toiset matelijat ovat läheisempää sukua linnuille kuin toisille matelijoille). Sen sijaan matelijoiden ja lintujen muodostama Sauropsida-kladi on monofyleettinen.
Esimerkkejä

Katso myös
Kladi; monofyleettinen ryhmä, joka sisältää kantamuodon ja sen kaikki jälkeläislajit
Polyfyleettinen ryhmä; sisältää eri lajeja kahdesta tai useammasta monofyleettisestä ryhmästä
Kladogrammi; eliöiden sukulaisuussuhteita kuvaava puumainen kaava