Nokia (kaupunki)

Question: Mistä maasta tulkkaus on saanut alkunsa?


Nokia on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu  ihmistä,[1] ja sen pinta-ala on km², josta km² on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km². Nokian naapurikunnat ovat Hämeenkyrö, Pirkkala, Sastamala, Tampere, Vesilahti ja Ylöjärvi. Nokian vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1951.[3] Nokia on väkiluvultaan Pirkanmaan toiseksi suurin kunta maakuntakeskus Tampereen jälkeen.
Nokia on teollisuuskaupunki ja eräiden suomalaisten tuotemerkkien lähtöpaikka, kuuluisimpina niistä entinen monialayritys ja nykyinen tietoliikennealan yhtiö Nokia ja vaatteiden valmistaja Nanso.
Maantiede

Luonto
Nokian maisemakuvaa hallitsevat Pyhäjärvi, Nokianvirta ja Kulovesi. Pyhäjärvi on Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi, jossa yhtyvät etelästä Vanajaveden reitin ja pohjoisesta Näsijärven reitin vedet. Pyhäjärvi laskee syvässä rotkolaaksossa virtaavaa Nokianvirtaa myöten Kuloveteen, johon laskevat pohjoisluoteesta Ikaalisten reitin vedet Siuronkoskea myöten. Länsirajalla Kuloveteen laskee vielä Mouhijärven suunnasta tuleva vesistö Leukaluiden salmessa sekä etelärannalla Sarkolanlahden pohjukkaan Vesilahden länsiosan järvistä alkunsa saava Lanajoki. Pienempiä järviä Nokian alueella ovat Vihnusjärvi, Kalliojärvi, Ylinenjärvi ja Alinenjärvi Nokianvirran pohjoispuolella sekä Teernijärvi sen eteläpuolella.[4]
Pinnanmuodoiltaan Nokian alue on hyvin vaihtelevaa ja maaston korkeuserot ovat monin paikoin varsin suuria. Kaupungin korkein maastonkohta on pohjoisosassa Ruokejärven pohjoispuolella olevalla kalliolla (188 m mpy.). Kuloveden eteläpuolella sijaitseva Kivipyykkivuori (163 m mpy.) oli 1970-luvulle saakka Nokian, Suoniemen ja Tottijärven rajojen yhtymäkohta. Kaupungin keski- ja länsiosan viljelysmaat ovat keskittyneet kapealle kaistaleelle vesistön rannoille. Nokia kuuluu Pirkkalan lehtokeskuksen ydinalueeseen, mutta asutuksen myötä lehdot ovat suureksi osaksi hävinneet. Nokianvirran rantalehdot tuhoutuivat suurelta osin veden pinnan nousun vuoksi. Jäljelle jääneissä lehtometsiköissä kasvaa muiden muassa jalavaa ja pähkinäpensasta.[4]


Kyliä
Kulovesi
Linnavuori
Pinsiö
Sarkola
Siuro
Sorva
Suoniemi
Taivalkunta
Tottijärvi
Vihola

Kaupunginosia
Aaroninkorpi
Alhoniitty
Alisen alue
Ilkan alue
Haavisto
Harjuniitty
Hasselbacka
Kankaantaka
Keho
Keskinen
Ketolanmäki
Koskenmäki
Lauttala

Lehtimäki
Lähdekorpi
Lähdeniitty
Maatiala
Myllyhaka
Pitkäniemi
Sarpatti
Taka-Lauttala
Tervasuo
Tyrkkölä
Vihola
Välimaa
Sotka

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Nokialla oli 33 322 asukasta, joista 30 448 asui taajamissa, 2 594 haja-asutusalueilla ja 280 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Nokian taajama-aste on 92,1 %.[5] Nokian taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[6]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Nokian keskustaajama ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Nokian lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle.[6] Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä.[7]
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nokialla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[8]
Nokian seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nokian alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.[9]
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Nokian kaupungin nykyisellä alueella.[8]
Suoniemen seurakunta (liitetty Nokian seurakuntaan 1973)
Tottijärven seurakunta (liitetty Nokian seurakuntaan 1976)
Historia


Nokian alueelta on tehty satunnaisia kivikautisia esinelöytöjä, mutta pysyvä asutus syntyi vasta rautakaudella. Useita rautakautisia kalmistoja, joista vanhimmat ovat 500-luvulta ajanlaskun alun jälkeen, on löydetty pitkin vesistön rantoja Kulovedeltä Pyhäjärvelle. Asutuksen on päätelty saapuneen Nokian alueelle Kokemäenjokea pitkin sen alajuoksun suunnasta. Siuron linnavuori on yksi Kokemäenjoen varren muinaislinnoista. Emäkoski oli keskiaikaisen Suur-Pirkkalan keskuspaikka.[4]
Nuijasodan aikana vuodenvaihteessa 1596–1597 Nokialla ottivat yhteen Klaus Flemingin johtamat huovit ja nihdit sekä Jaakko Ilkan johtamat talonpojat (Nokian taistelu). Taistelupaikalle pystytettiin Gabriel Engbergin suunnittelema muistomerkki vuonna 1933.[4]
Emäkoski perattiin 1700-luvulla, minkä ansiosta alueelle syntyi runsaasti lisää viljelysmaita, mutta itse koski käytti vielä 1800-luvun puolivälissä vain kolmea pientä myllyä. Insinööri Fredrik Idestam rakennutti kosken partaalle puuhiomon, Nokian ensimmäisen teollisuuslaitoksen, vuonna 1868. Puuhiomo muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1871, jolloin sen nimeksi tuli Nokia Oy. Yritys aloitti paperin tuotannon vuonna 1880 ja vuonna 1885 sen yhteyteen rakennettiin Suomen ensimmäinen sulfiittiselluloosatehdas. Tehtaiden yhteydessä toimivat myös saha, mylly ja tiilitehdas. Tehtaiden toiminnalle ratkaiseva edistysaskel oli Tampereen-Porin rautatien valmistuminen vuonna 1895; Nokia Oy:n omille kuljetuksille rata oli avattu Tampereelle saakka jo vuonna 1893. Teollinen toiminta vilkastui entisestään, kun Suomen Gummitehdas Oy muutti Helsingistä Nokialle vuonna 1903. Kumitehdas aloitti autonrenkaiden tuotannon vuonna 1932 ja autojen talvirenkaiden valmistuksen vuonna 1937 ensimmäisenä maailmassa. Vuonna 1921 aloitti toimintansa Nokian Kutomo Oy (nykyisin Nanso Group Oy). Vuonna 1941 valmistui SOK:n Nokian mylly.[4]
Entisessä Pitkäniemen kartanossa aloitti vuonna 1900 toimintansa mielisairaala, joka toimi Pitkäniemen hoitolaitoksen nimellä vuoteen 1932. Vuonna 1955 sairaala siirtyi valtiolta 28 kunnan muodostaman Pohjois-Hämeen mielisairaanhuoltopiirin omistukseen. Nykyisin se toimii Pirkanmaan sairaanhoitopiirin omistuksessa osana Tampereen yliopistollista sairaalaa.[4]
Vuonna 1922 Pirkkalan kunta jaettiin Pohjois- ja Etelä-Pirkkalaan rajan kulkiessa Pyhäjärvessä, jonka yli ei tuolloin ollut tieyhteyttä. Vuonna 1937 Pohjois-Pirkkala jakautui, kun Pispala liitettiin Tampereeseen ja kunnan jäljelle jääneestä osasta muodostettiin kauppala. Pohjois-Pirkkala otti nimekseen Nokia vuonna 1938[10] ja samalla Etelä-Pirkkala otti takaisin vanhan emäpitäjän nimen Pirkkala, joka sillä on edelleenkin. Nokian kauppalan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1941. Sotien aiheuttaman viivästyksen jälkeen kauppalan kehitys pääsi vauhtiin 1940-luvun loppuvuosina. Vuonna 1940 Nokialla oli 10066 asukasta, vuonna 1950 asukasluku oli 15376 ja vuonna 1960 asukkaita oli 18410.[4] Nokian ja Pirkkalan välinen tieyhteys Rajasalmen yli valmistui vuonna 1973 ja se muutettiin moottoritieksi vuonna 2006, jolloin siitä myös tuli osa valtatie 3:a.
Talvisodan jälkeen Nokialle siirtyi Neuvostoliitolle luovutetulta alueelta Jaakkiman yhteiskoulu, joka muutti nimensä Nokian yhteiskouluksi. Koulusta tuli yliopistoon johtava oppikoulu vuonna 1950. Peruskoulujärjestelmään siirtymisen myötä oppilaitos muuttui vuonna 1976 Nokian lukioksi. Vuonna 1957 perustettiin kaupungin omistama Emäkosken yhteiskoulu, jossa aloittivat lukioluokat vuonna 1962. Alun perin Nokia Oy:n omistama ammattikoulu siirtyi silloisen kauppalan omistukseen vuonna 1956. Nokian työväenopisto aloitti toimintansa vuonna 1945.[4]
Nokian silloiselle länsirajalle syntyi 1940-luvulla käytännössä tyhjästä kokonainen uusi yhdyskunta, kun Valmet Oy:n Linnavuoren tehdas perustettiin. Tehdas päätettiin sijoittaa vuoren sisään louhittaviin tiloihin. Rakentaminen alkoi vuonna 1942 ja tuotanto käynnistyi vuonna 1946. Tehdas valmisti aluksi lentokoneiden moottoreita, mutta sillä oli suuri osuus myös sotakorvaustoimituksissa laivojen ja veturien moottorien sekä kompressorien valmistajana. Vuonna 1957 aloitettiin traktorien dieselmoottorien tuotanto, ja myöhemmin mukaan tulivat myös työkoneiden ja veneiden moottorit, työstökoneet, aggregaatit ja moottoriruiskut.[4]
Nokianvirtaan valmistui vuonna 1971 Melon voimalaitos, jossa käytetään hyväksi koko putouskorkeus Pyhäjärvestä Kuloveteen (noin 19,5 metriä). Samassa yhteydessä purettiin hieman ylempänä sijainnut, vuonna 1913 rakennettu, vanha voimalaitos.[4]
1970-luvulla Nokian pinta-ala kasvoi moninkertaisesti, kun silloiset Tottijärven ja Suoniemen kunnat liitettiin siihen.[4]
Nokialle asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.[11]
Nimen etymologia
Sanan nois (monikko nokiit, genetiivi nokia) on väitetty tarkoittavan turkiseläin soopelia[12], mikä kertoisi siitä, että Nokia oli keskeinen kaupankäyntipaikka, jossa soopelinturkit olivat arvokkain hyödyke.[13] Viimeaikainen tutkimus on kuitenkin arvellut, etteivät soopelit olisi kuuluneet Suomen eläinkuntaan edes muinaisuudessa. Nokia tarkoittaisikin majavaa.[14] Toisaalta sen oletetaan tarkoittaneen alun perin musta- tai tummaturkkisia eläimiä, mikä selittäisi sen yhteyden noki-sanaan[15][16] – vertauksena vesikon nimitys tuhkuri.
Sana nokia esiintyy usein vesistöjen nimissä, joten se on saattanut tarkoittaa turkiseläimen pesimispaikkaa.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys vuodesta 1964 lähtien.

Hallinto
Kaupunginvaltuusto

Nokian kaupunginvaltuusto on kaupungin ylin päättävä elin. Valtuustossa on 51 jäsentä.

Vihreä liitto 11 paikkaa
Kokoomus 11 paikkaa
Sosialidemokraattinen puolue 10 paikkaa
Vasemmistoliitto 9 paikkaa

Perussuomalaiset 4 paikkaa
Suomen Keskusta 3 paikkaa
Suomen Kristillisdemokraatit 2 paikkaa
Suomen Kommunistinen puolue 1 paikka

Kaupunginhallitus 2017-2019
Nokian kaupunginhallituksessa on yhdeksän jäsentä. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Jari Haapaniemi (kok.), 1. varapuheenjohtajana Arja Laitinen (sd.) ja 2. varapuheenjohtajana Johanna Peurala (vihr.). 
Kaupunginhallitus 2017-2019
Esa Alanne, sd.
Jari Haapaniemi, kok., pj.
Arja Laitinen, sd., 1. vpj.
Nea Lehmussaari, kok.
Anneli Lehtonen, vas.
Anne Nyman, vas.
Johanna Peurala, vihr., 2. vpj.
Janne Siuvo, kesk.
Antti Tomminen, vihr.
Viranhaltijat
Nokian kaupunginjohtajana toimii Eero Väätäinen. Väätäinen antoi suostumuksensa virkaan ja Nokian kaupunginvaltuusto valitsi Väätäisen virkaan yksimielisesti vuonna 2013. Koulutukseltaan Väätäinen on hallintotieteiden maisteri.
Palvelut

Matkailu ja virkistys
Nokialla toimii kylpylähotelli Eden. 
Koulutus
Nokialla  on 13 alakoulua (Tervasuon koulussa on luokat 1-2) ja 2 yläkoulua. Emäkosken yläasteelle mennään Koskenmäestä, Sorvasta, Tottijärveltä, Viholasta, Nokialta, Siurosta, Linnavuoresta, Vahalahdesta ja Taivalkunnalta. Nokianvirtaan mennään Kankaantaan, Myllyhaan, Alhoniityn ja Pinsiön kouluista. Lisäksi Nokialla on erityiskoulu, lukio ja ammattikoulu.
Liikenne


Nokialle on hyvät tie- ja ilmayhteydet naapurikaupunki Tampereen ansiosta. Kaupungin alueella kulkevat Tampereen ja Porin välinen rautatie sekä valtatiet 11 ja 12. Viimeksi mainitulla on Sarkolassa yksi Suomen päätieverkon jyrkimmistä nousuista. Myös valtatie 3 sivuaa Nokian itärajaa. Vuodesta 2002 lähtien, kymmenen vuoden tauon jälkeen, Nokialla ovat pysähtyneet myös Poriin menevät junat. Nokian rautatieasema on yksi Porin radan alkuperäisistä liikennepaikoista. Tampere-Pirkkalan lentoasema on vain vajaan kymmenen kilometrin päässä Nokian keskustasta.
Matka-aika Nokialta Tampereelle on junalla 14 minuuttia ja linja-autolla nopeimmillaan 20 minuuttia. Nokian ja Porin välinen matka kestää junalla nopeimmillaan tunnin ja 15 minuuttia sekä linja-autolla tunnin ja 10 minuuttia. Matka-aika Nokian ja Helsingin välillä on nopeimmillaan junalla tunnin ja 49 minuuttia sekä linja-autolla 2 tuntia ja 45 minuuttia.
Kaikki Nokian junayhteydet Tampere-Pori-radan ulkopuolelle edellyttävät junanvaihtoa Tampereella. Linja-autojen suorilla pikavuoroilla Nokialta pääsee Tampereelle, Poriin, Helsinkiin, Raumalle ja Turkuun. Matka-aika Nokian ja Turun välillä kestää linja-autolla nopeimmillaan 2 tuntia ja 10 minuuttia sekä junalla 2 tuntia ja 14 minuuttia.
Etäisyyksiä Nokialta
 Tampere 15 km
 Helsinki 180 km
 Hämeenlinna 80 km
 Pori 95 km
 Rauma 125 km
 Sastamala 35 km
 Turku 150 km
 Vaasa 240 km
Urheilu

Nokialla on yksi jäähalli ja 4 jalkapallokenttää, Menkalan tekonurmi, Keskuskenttä, Keskuskenttä 2 ja 3. Keskuskentän ympärillä on myös juoksurata.
Nokialaisia seuroja ovat mm. monitoimiseura Nokian Pyry (mm. jääkiekko, jalkapallo, uinti) ja Nokian Urheilijat, jääkiekkoseura HC Nokia, jalkapalloseurat Nokian Palloseura ja FC Nokia, salibandyseura Nokian KrP sekä koripalloseura BC Nokia. Jalkapallossa Nokian Pyry on pelannut parhaimmillaan Ykkösessä vuosituhannen vaihteessa, ja Nops pelaa kaudella 2015 kolmosta. Jääkiekossa Nokian Pyry pelaa kolmanneksi korkeimmalla tasolla eli Suomi-sarjassa. Parhaimmillaan joukkue on päässyt Mestis-karsintoihin kaudella 2012-13. HC Nokia pelaa III-divisioonaa. Koripallossa BC Nokia nousi kauden 2014-15 päätteeksi Korisliigaan. Nokian KrP pelaa Salibandyliigaa.
Talous


Suurimmat työnantajat

Nähtävyydet
Sarkolassa lähellä Sastamalan rajaa sijaitsevassa Vanajavuoressa, aivan Kuloveden rannan tuntumassa, on erikoinen luonnonnähtävyys, ontoksi kovertunut siirtolohkare Pirunpesänkivi. Kansantarinat väittävät paholaisen ennen muinoin asuneen kiven kolossa. Kivi on rauhoitettu luonnonmuistomerkiksi.
Ossi Somman suunnittelema Turkiskauppiaat-patsas Pirkkalaistorilla.
Nancy Holtin ympäristötaideteos "Yltä ja alta" Pinsiössä.
Nuijasodan muistomerkki Nokian kartanon lähistöllä.
Ruokakulttuuri
Nokian pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla palvilihalla höystetty klimppisoppa sekä mustikoista tai vadelmista ja talkkunasta sekoitettu marjapöperö.[18]
Ystävyyskaupungit
 Blönduós, Islanti
 Moss, Norja
 Karlstad, Ruotsi
 Horsens, Tanska
 Orjol, Venäjä
 Sillamäki, Viro
 Sárospatak, Unkari
Kuuluisia nokialaisia

Jorma Aalto, entinen kilpahiihtäjä ym.
Hannu Aho, kirjailija
Markku Aro, iskelmälaulaja
Marko Asell, entinen olympiahopeamitalisti painija ja kansanedustaja
Jussi Halme, jääkiekkoilija
Suvi Helin, kuulantyöntäjä
Timo Linnus, suomalainen muusikko ja taksiautoilija
Herkku Hernesniemi, poliitikko
Henri Hirvikoski, koripalloilija
Ari Hjelm, entinen jalkapalloilija, valmentaja
Seppo Hovinen, entinen keihäänheittäjä
Johanna Hulkko, kirjailija
J. K. Ihalainen, runoilija, kirjanpainaja
Martti Joenpolvi, kirjailija
Markku Koivisto, entinen kirkkoherra
Elina Kujansuu, kuvataiteilija
Ville Liimatainen, muusikko
Tomi Markkola, iskelmälaulaja
Esko Mikkola, keihäänheittäjä
Jari Niemi, jalkapalloilija

Reino Ojala, entinen kansanedustaja
Antti Ojanperä, jalkapalloilija
Kari Peitsamo, muusikko
Ossi Pellinen, jääkiekkoilija
Jarkko Pyymäki, jääkiekkoilija
Markku Rahikkala, kaupunginjohtaja
Roope Raisamo, tietojenkäsittelyopin professori
Osmo Rauhala, kansainvälinen taiteilija
Tapio Rautavaara, olympiavoittaja, laulaja ja elokuvanäyttelijä
Elsa Rautee, runoilija
Pasi Riihelä, entinen maajoukkuekoripalloilija
Anssi Salmela, jääkiekon maailmanmestari
Sami Sandell, jääkiekkoilija
Ossi Somma, kuvanveistäjä
Elsa Tervo, kirjailija
Janne Tulkki, iskelmälaulaja
Sanni Utriainen, keihäänheittäjä
Carl Wegelius, lääkäri ja röntgenologi
Roope Hintz, jääkiekkoilija

Katso myös
Nokian vesikriisi
Luettelo Nokian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Tarmio, Hannu & Papunen, Pentti & Korpela, Kalevi (toim.)| title = Suomenmaa 5| publisher = WSOY| year = 1973| page = 363–373}}
Viitteet

Aiheesta muualla




*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit