Karjalan prikaati

Question: Kuka perusti punaisen prikaatin?














































Karjalan prikaati
Karjalan prikaatin joukko-osastotunnus on peritty joukon edeltäjältä, Karjalan Kaartin Rykmentiltä. Tunnuksessa on lehväseppeleen sisällä Karjalan vaakunan kaksi vastakkain iskuun kohotettua miekkaa, lännen suora säilä ja idän käyrä sapeli.
Karjalan prikaatin lippuun on kiinnitetty joukon edeltäjän, Karjalan Kaartin Rykmentin Suomen sisällissodassa saamien voittojen muistoksi vapaudenristi kärkikuvioksi. Nauhoihin on kirjailtu joukon taistelupaikat sisällissodassa: Venäjänsaari, Vuoksenrintama ja Rautu.Valmiusyhtymä Itä-Suomen sotilasläänissäJoukkoyksikötJalkaväkiKymen jääkäripataljoonaKenttätykistöKarjalan tykistörykmenttiIlmatorjuntatykistöSalpausselän ilmatorjuntapatteristoPioneerijoukotKymen pioneeripataljoonaViestijoukotItä-Suomen viestipataljoonaHuoltojoukotKarjalan huoltopataljoonaSijaintiVaruskuntaVekaranjärven varuskuntaAmpuma-aluePahkajärven ampuma-aluePerinnejoukko-osastotJatkosotaJalkaväkirykmentti 8Muut sodatKarjalan kaartin rykmenttiPerinteetKunniamarssiOravaisten marssiVuosipäivä6. toukokuuta 1918MottoKaarti päälle!
Karjalan prikaati (KARPR[1], KarPr[2]) on yksi kolmesta Suomen puolustusvoimien valmiusyhtymästä. Prikaati sijaitsee Kouvolassa Vekaranjärvellä. Prikaatiin kuuluu esikunta ja kuusi joukkoyksikköä, jotka kattavat yhteensä 17 perusyksikköä.
Historia
Karjalan prikaatin juuret ovat lähtöisin Viipurista Karjalan kaartin rykmentistä. Karjalan prikaati vaalii ja kunnioittaa myös jatkosodan Jalkaväkirykmentti 8:n perinteitä.[3]
Suomen sisällissodan päättymisparaatissa Helsingin Senaatintorilla 16. toukokuuta 1918 pitämässään paraatipuheessa ylipäällikkö, kenraali C. G. E. Mannerheim käski perustaa sisällissodan kolmesta Karjalan rykmentistä Karjalan kaartin rykmentin. Rykmentti toimi Viipurissa syksyyn 1939 asti kouluttaen reserviin noin 30000 miestä. Rykmentti taisteli talvisodassa keskisellä Kannaksella 2. prikaatin 1. pataljoonana ja lakkautettiin kesällä 1940.[3]
Akateemikko Väinö Linnan romaanista Tuntematon sotilas kuuluisaksi tullut Jalkaväkirykmentti 8 (JR 8) muodostettiin kesäkuussa 1941 Liperin Ylämyllyllä ja sen ympäristössä talvisodan jälkeen perustetusta 8. prikaatista. Jatkosodassa rykmentti taisteli Laatokan pohjois- ja itäpuolella hyökäten läpi Itä-Karjalan Äänislinnaan, taistellen asemasotavaiheen 1942-44 Syvärin yläjuoksulla ja viivyttäen kesällä 1944 U-asemaan Loimolassa, jossa se saavutti kunniakkaan torjuntavoiton. JR 8 osallistui myös Lapin sotaan Tornionjokilaakson suunnassa saksalaisten joukkojen karkottamiseksi Suomesta. Kesäkuun alussa 1945 JR 8 kotiutettiin Kouvolan varuskuntaan.[3]
Joulukuussa 1952 rykmentin nimi muutettiin 5. prikaatiksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Karjalan prikaatiksi. Tuolloin prikaatille määrättiin vaalittavaksi entisen Viipurissa sijainneen Karjalan kaartin rykmentin perinteet. Niiden merkiksi prikaati sai rykmentin lipun ja kunniamarssin, Oravaisten marssin. Prikaatin vuosipäiväksi määrättiin 6. toukokuuta, päivä, jolloin vuonna 1618 Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf antoi käskyn Suomen sotaväen uudesta kokoonpanojärjestelystä, jossa mm. perustettiin Karjalan Rykmentti.[3]
Kouvolan varuskunnan ahtaiden majoitusolojen ja supistuvien harjoitusmaastojen takia ryhdyttiin monien vaiheiden jälkeen rakentamaan Karjalan prikaatille uusi varuskunta-alue Valkealan kunnan Vekaranjärvelle. Rakentaminen aloitettiin syksyllä 1963 ja ensimmäiset prikaatin joukot muuttivat uusiin tiloihin 1968–1973.[3]
Vuosina 1979–1980 siirrettiin Karjalan tykistörykmentti Lappeenrannasta Vekaranjärvelle. Vuoden 1990 alussa annettiin prikaatin Jääkäripataljoonalle Haminassa lakkautetun Kymen jääkäripataljoonan nimi, joukko-osastolippu, kunniamarssi ja perinteet. Samalla sekä Kymen jääkäripataljoona että Karjalan tykistörykmentti liitettiin prikaatiin joukkoyksikköinä.[3]
Kesällä 1994 siirrettiin Kymen pioneeripataljoona Korialta Vekaranjärvelle. Kesällä 1998 perustettiin prikaatin yhteyteen Itä-Suomen viestipataljoona Keuruulla lakkautetun Keski-Suomen viestipataljoonan pääosista. Vuoden 2003 alussa muodostettiin prikaatiin Salpausselän ilmatorjuntapatteristo kun Kymen ilmatorjuntarykmentti Haminassa lakkautettiin. Helmikuussa 2003 Karjalan huoltopataljoona aloitti toimintansa prikaatin kuudentena joukkoyksikkönä.[3]
Prikaatin lippu ja tunnus
Karjalan prikaatin lippuna on professori Carolus Lindbergin suunnittelema ja valtionhoitaja C. G. E. Mannerheim 14. kesäkuuta 1919 vahvistama valkokenttäinen, Karjalan Kaartin Rykmentin (KKR) vaakunalippu.[3]
Lipussa on kruunattu Suomen vaakuna, jota ympäröi laakeriseppele. Jo kesällä 1919 oli valtionhoitaja kenraali Mannerheim määrännyt, että erityisestä kunnostautumisesta vapaussodassa oli KKR:n lipputangon kärkeen kiinnitettävä IV luokan Vapaudenristin lisäksi nauhat, joihin oli kultakirjaimin painettava niiden taistelupaikkojen nimet, joissa se oli kunnostautunut: Venäjänsaari, Vuoksenrintama, Rautu. [3]
Tasavallan presidentti hyväksyi 28. lokakuuta 1920 valmistuneen lipun, jonka lahjoitti kenraalin rouva Karin Theslöf. Lippu naulattiin 15. toukokuuta 1921 Katajanokan upseerikasinossa ja vihittiin seuraavana päivänä Armeijan lippujuhlassa Senaatintorilla.[3]
Karjalan prikaatin tunnus on alun perin suunniteltu ja vahvistettu 4. toukokuuta 1920 Karjalan Kaartin Rykmentille (KKR). Tunnukseen on liitetty lehväseppele, joka on otettu vanhasta KKR:n tunnuksesta. Tässä merkissä on erikoistunnuksena Karjalan vaakunan kaksi vastakkain iskuun kohotettua miekkaa, lännen suora säilä ja idän käyrä sapeli.[3]
Karjalan prikaatissa tunnus otettiin käyttöön 1967. Tunnusta ovat käyttäneet kaikki prikaatissa palvelevat vuodesta 2001 lähtien.[3]
Karjalan prikaatin joukkoyksiköt
Kymen jääkäripataljoona (KYMJP[1], KymJP[2]), vastaa mekanisoidun valmiusprikaatin jääkäreiden kouluttamisesta iskevän osan taistelijoiksi ja tiedustelutehtäviin. Tunnusväri on vihreä. KYMJP kouluttaa jääkäreitä, panssarijääkäreitä, tiedustelijoita, panssaritiedustelijoita, panssarintorjunta- sekä panssarintorjuntaohjusmiehiä.[4] KYMJP:n kuuluvat Esikunta sekä 1., 2. ja 3. Panssarijääkärikomppaniat. [4]Jalkaväen aliupseerikurssi ja CV9030-kurssi järjestetään 1.Panssarijääkärikomppaniassa.[5]
Itä-Suomen viestipataljoona (I-SVP[1][2]) vastaa Karjalan prikaatin viesti- ja sotilaspoliisijoukkojen sekä alueellisten viestijoukkojen tuottamisesta. Tunnusväri on muuten violetti, paitsi Esikuntakomppanialla vihreä. I-SVP:aan kuuluvat Esikunta, 1. ja 2. Viestikomppania sekä Esikuntakomppania[6]
Karjalan tykistörykmentti (KARTR[1], KarTR[2]) vastaa mekanisoidun valmiusprikaatin tykistöjärjestelmän kouluttamisesta ja antaa tulenjohto-, tuliasema-, kranaatinheitin- ja viestikoulutusta. Tunnusväri on punainen ja vuodesta 2013 lähtien Kranaatinheitinkomppania on käyttänyt vihreää tunnusväriä. KARTR:iin kuuluvat Esikunta, 1. ja 2. Kenttätykistöpatteri sekä Kranaatinheitinkomppania.[7] Rykmentti oli itsenäinen joukko-osasto vuoteen 1990 asti. Sen tunnettuja komentajia on ollut Juha Kainulainen.
Kymen pioneeripataljoona (KYMPIONP[1], KymPionP[2]) vastaa taistelupioneerien ja pioneerikoneiden käyttäjien koulutuksesta mekanisoidun valmiusyhtymän tarpeisiin. Tunnusvärinä toimii violetti. Se kouluttaa taistelupioneereja, ponttoonimiehiä, pioneerikoneenkäyttäjiä, räjähteiden tiedustelijoita ja raivaajia, silta-ajoneuvon kuljettajia, raivaamisajoneuvon kuljettajia, silta- ja raivauspanssarivaunujen kuljettajia ja ryhmänjohtajia. KYMPIONP:aan kuuluvat 1. ja 2. Pioneerikomppania sekä Raivaajakomppania.[8] Rykmentti oli itsenäinen joukko-osasto Korian varuskunnassa vuoteen 1994 asti. Sen tunnettuja komentajia on ollut everstiluutnantti Seppo Räisänen (1977–).
Salpausselän ilmatorjuntapatteristo (SALPITPSTO[1]) kouluttaa joukkoja maavoimien uusimmilla 2000-luvun ilmatorjuntajärjestelmillä prikaatin aselajijoukkojen suojaksi sekä antaa ilmatorjunnan tulenjohto-, viesti- ja tuliasemakoulutusta. Tunnusväri on punainen. SALPITPSTO:on kuuluvat 1., 2. ja 3. Ilmatorjuntapatteri."[9] Joukkoyksikön komentajina ovat toimineet everstiluutnantti Sami-Antti Takamaa (2011–) ja everstiluutnantti Aki Hotti (2013–).
Karjalan huoltopataljoona (KARHP[1]) vastaa mekanisoidun valmiusyhtymän huollon erikoisosaajien kouluttamisesta. Tunnusväri on joukkoyksikössä tummansininen. Se kouluttaa varusmiehiä huoltoyksiköihin, lääkintä- ja taloushuollon sekä kunnossapito- ja kuljetustehtäviin. KARHP:aan kuuluvat 1. ja 2. Huoltokomppania, Materiaalikeskus, Kuljetuskeskus, Kunnossapitokeskus (entinen Valkealan Korjaamo) ja Autokoulu.[10] Pataljoonan komentaja vuonna 2017 on everstiluutnantti Juha Ponto. .
Komentajat ja johto
Karjalan prikaatin ja sen edeltäjien Jalkaväkirykmentti 8:n (1944–1952) ja 5. prikaatin (1952–1956) komentajina ovat toimineet:
[11] ja [12]
[13]
Jalkaväkirykmentti 8 (1944–1952)
eversti (1944) Reino Inkinen (1904–1971) 1946–1952
5. prikaati (1952–1956)
eversti (1944) Reino Inkinen (1904–1971) 1952–1954
eversti (1954) Kalle Sulo Laakso (1901–1971) 1955–1956
eversti (1956) Esko Vahla (1907–1988) 1956–1956
Karjalan prikaati (1.1.1957 alkaen)
eversti (1956) Esko Vahla (1907–1988) 1957–1957
eversti (1956) Tauno Kopra (1906–1995) 1958–1959
eversti (1959) Einari Kakko (1911–2007) 1959–1963
eversti (1963) Holger Krogerus (1915–1985) 1963–1966
eversti (1958) Rafael Bäckman (1911–2007) 1966–1968
eversti (1968) Sakari Rusama (1918–2009) 1968–1971
eversti (1971) Kauko Kuismanen (1921–2015[14]) 1971–1975
eversti (1974) Lauri Autti (1924–2004) 1975–1979
eversti (1980) Pertti Kilkki (s. 1932) 1980–1983
eversti (1983) Martti Keskitalo (s. 1935) 1983–1986
eversti (1987) Kalevi Rissanen (1938–2010) 1987–1990
eversti (1988) Pasi Raittila (s. 1939) 1990–1993
eversti (1991) Pekka Uutaniemi (s. 1942) 1993–1995
eversti (1995) Jaakko Koskela (1945–2002) 1995–1999
eversti (1996) Erkki Nordberg (1946–2012) 1999–2002
eversti/prikaatikenraali Juha Kilpiä (s. 1953) 2002–2004
eversti/prikaatikenraali Jukka Pennanen (s. 1952) 2004–2007
eversti/prikaatikenraali Jorma Ala-Sankila (s. 1956) 2007–2010
prikaatikenraali (2010) Timo Kivinen (s. 1959) 2011–2014[15][16]
prikaatikenraali (2014) Jari Kallio (s. 1961) 2014–2016
prikaatikenraali (2016) Pasi Välimäki (s. 1965) 2017–



Prikaatin esikuntapäälliköinä on toimineet mm. seuraavat upseerit:
everstiluutnantti Pekka Holopainen 1998–2000
everstiluutnantti Hannu Liimatta 2001–2002
everstiluutnantti Pekka Tynkkynen 2003–2005
eversti (2007) Hannu Hyppönen (s. 1960) 2005–2009
eversti (2009) Reima Helminen (s. 1959) 2009–2011
eversti (2012) Ahti Kurvinen (s. 1965) 2012–2013
eversti (4.6.2014) Rami Saari (s. 1966) 2013–2015
eversti (4.6.2016) Sami-Antti Takamaa 2015–2017
eversti (4.6.2018) Jarmo Vähätiitto 1.11.2017 alkaen
Apulaiskomentaja on eversti Pertti Kuokkanen 2015 alkaen.
Perinteet
Karjalan prikaatin perinteitä ylläpitää Karjalan Prikaatin Kilta ry, jolla on osastoja eri paikkakunnilla.
Katso myös
Pahkajärven ampuma-alue
Lähteet

Aiheesta muualla



 (Puolustusvoimat)




*
Luokka:Joukko-osastot
Luokka:Valkeala