Kirkkonummi

Question: Onko Kirkkonummella merenrantaa?



Kirkkonummi () on Suomen kunta, joka sijaitsee Helsingin seudulla, Uudellamaalla Suomenlahden rannikolla. Idässä Kirkkonummea reunustaa Espoo. Muut naapurikunnat ovat Vihti, Siuntio ja Inkoo. Yhteistä maarajaa Inkoon kanssa on jonkin verran saaristossa, muuten yhteinen raja koostuu merestä. Kunnassa asuu  ihmistä[1] ja sen pinta-ala on  neliökilometriä, josta  neliökilometriä on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[".  asukasta neliökilometriä kohden. Kunta on kaksikielinen. Enemmistönä prosenttia asukkaista puhuu suomea ja prosenttia ruotsia.
Kunnan nimi tulee arvatenkin 700 vuotta vanhasta Kirkkonummen kirkosta, joka sijaitsee mäen päällä kuntakeskuksessa.
Kirkkonummi on osa Helsingin seutua eli Helsingin metropolialuetta.[3] Etäisyys kuntakeskuksesta Helsingin keskustaan on yli 30 kilometriä, kunnan itärajalta vain 20 kilometriä. Ajoaika kuntakeskuksesta Helsingin keskustaan on noin 30 minuuttia. Kantatie 51:n parantaminen moottoritieksi Kivenlahden ja Munkinmäen liittymän välillä on valmistunut. Juna- ja bussiyhteydetkin pääkaupunkiseudulle ovat hyvät. Sekä junalla että bussilla matka Helsingin keskustaan kestää 30–45 minuuttia. Kirkkonummi kuuluu Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymään. Enemmistö asukkaista työskentelee pääkaupunkiseudulla.
Suurimmat asutuskeskukset kunnassa ovat Kirkkonummen kirkonkylä (kuntakeskus), Gesterby, Masala, Veikkola (pohjoisin keskus), Kantvik (meren läheisyydessä) ja meren rannalla oleva Upinniemen varuskunta. Näiden lisäksi Kirkkonummella on kymmeniä pieniä kyliä.
Kirkkonummi on väkiluvultaan Nurmijärven jälkeen Suomen toiseksi suurin kunta, joka ei käytä itsestään nimitystä kaupunki. Tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan Kirkkonummi on kuitenkin kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa eli Kirkkonummen keskustassa asuu yli 15 000 asukasta.[4]
Historia

Esihistoriallinen aika
Kirkkonummella on ollut asutusta kivikaudesta lähtien tähän päivään. Seutu oli mesoliittisella kivikaudella erityisen suosittua asuinalue. Jean Sibelius tunnisti vuonna 1911 Suomen ensimmäisen kalliomaalauksen Vitträsk-järven rannalta. Kalliomaalauksia on löytynyt myös Juusjärveltä.[5] Kivikauden välineitä ja asuinpaikkoja on löytynyt mm. Evitskogista, Lapinkylästä, Oitmäestä ja Kauhalasta. Kirkkonummen luutuura on yksi kolmesta vanhimmasta todisteesta inhimillisestä kulttuurista Suomessa. Sen iäksi on arvioitu noin 8500 vuotta.[6]
Pronssikautiset kiviröykkiöhaudat eli hiidenkiukaat keskittyvät meren läheisyyteen, kuten Pikkalanlahden ympäristöön ja Sundetin lähelle. Hautakumpuja on mm. Sarvvikissä, Sundsbergissä, Tolsassa, Korkkullassa ja Strömsbyssä sekä Räfsössä ja Porkkalan niemellä.[6] Kirkkonummelta on myös löytynyt aikavälille 1300-1100 eaa. ajoitettu pronssikautinen miekka, jonka tyyppi oli yleinen Länsi-Euroopassa.[7]
Rautakautiset löydöt Kirkkonummella ja Keski-Uudellamaalla ovat niin vähäisiä, että on arvioitu seudun menettäneen väestönsä sodan, kadon tai kulkutaudin vuoksi.[6] Alueella on kuitenkin ollut maanviljelyä 700-luvulta alkaen.[8] Historialliselle ajalle säilynyt alueen vanha kanta-asutus on perustettu arviolta 1000-luvun alussa.Näitä vanhoja kyliä ovat mm. Haapajärvi, Jorvas, Kaljärvi, Kauhala ja Veikkola.[9]
Historiallinen aika
Toisen ristiretken jälkeen 1200-luvun lopulta lähtien Suomen rannikon ruotsalaisten kolonisaatio ulottui myös Länsi-Uudellemaalle ja samalla Kirkkonummelle. Siirtolaiset ottivat ensimmäisessä vaiheessa haltuunsa maankohoamisen seurauksena paljastuneita niittymaita ja hämäläisten kalastusalueet nykyisen Tavastfjärdenin rannoilla.[9]
Eräs valtakunnan tärkeimmistä teistä, Suuri maantie Turun ja Viipurin välillä vedettiin Kirkkonummen läpi 1300-luvulla noudattaen suunnilleen samaa linjausta kuin Kuninkaantiellä on nykyään.[6] Espoo erosi Kirkkonummen seurakunnasta vuonna 1458. 
Jatkosodan jälkeen Neuvostoliitto pakkovuokrasi Moskovan välirauhansopimuksen mukaisesti osan Kirkkonummea ja lähikuntia käsittäneen Porkkalan vuokra-alueen vuonna 1944 50 vuodeksi. Sinne sijoitettiin merivoimien tukikohta. Neuvostoliitto kuitenkin palautti Porkkalan alueen jo vuonna 1956. Puna-armeijan tukikohdan aikaan Porkkalassa on arvioitu olleen noin 20000–30000 sotilashenkilöä. Neuvostosotilaiden tähystyspaikka sijaitsi Espoonlahden rannalla Majvikin tornissa, lähellä Espoon rajaa.
Jälkiä näiltä ajoilta on edelleen olemassa, jos tietää mistä ja mitä etsiä. Näitä ovat betonibunkkerit, muut rakennelmat ja jopa lentotukikohdan jäänteet. Muita tutustumisen arvoisia paikkoja Kirkkonummella ovat keskiaikainen kivikirkko kuntakeskuksessa, Haapajärven kylän kaunis puukirkko ja Hvitträskin kansallisromanttinen kartano Luomassa. Kartanon rakensivat asuinpaikakseen kolme kuuluisaa suomalaista arkkitehtia: Eliel Saarinen, Herman Gesellius ja Armas Lindgren.
Luonto

Maantieteellisesti Kirkkonummella on kaksi suurta niemeä, Porkkalanniemi ja Upinniemi, joista jälkimmäisessä sijaitsee vuonna 1959 perustettu merivoimien tukikohta ja varuskunta. Porkkalaan osuu Itämeren mittakaavassa tärkeä muuttolintujen pysähdyspaikka. Porkkalanniemellä on myös Uudenmaan hiljaisimmaksi mitattu paikka.  Nuuksion kansallispuistosta osa on Kirkkonummen puolella. Kasvimaantieteellisesti Kirkkonummi kuuluu hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen.
Kirkkonummella on 67 luonnonsuojelualuetta. (2009)[10]
Kirkkonummella sijaitsevat myös Metsähovin tutkimuslaitokset. Masalassa on Geodeettinen laitos. Kunnan alueella on 86 järveä, joista suurimmat ovat Vitträsk ja Humaljärvi. Suurin osa järvistä sijaitsee Kirkkonummea halkovan rautatien pohjoispuolella. [11]
Vapaa-aika
Kirkkonummella on useita uimarantoja meren ja järvien rannoilla, pitkä rantaviiva laajalla saaristolla veneilyyn, melontaan, kalastukseen ja sukellukseen, laajat luonnontilaiset alueet kuntoiluun ja suunnistukseen, kunnan ylläpitämät juoksu- ja murtomaahiihtoreitit, kevyen liikenteen reitit juoksemiseen, pyöräilyyn ja rullaluisteluun, uimahalli, jäähalli, kunnallinen sisäuimakeskus, viisi golfkenttää, joilla yhteensä kahdeksan täysipituista väylää ja laskettelukeskus (Peuramaa). Kirkkonummella on myös useita ratsastustalleja.
Kirkkonummella on kuvattu useita tv-sarjoja, elokuvia ja dokumentteja. Niistä Kirkkonummella on kuvattu joko useita jaksoja tai muutamia kohtauksia. Televisiosarjoista mainittakoon Team Ahma, Susikoira Roi – seikkailu saaristossa, Salatut elämät, Tallitähdet, Kansan mies, Tappajan näköinen mies ja elokuvista muun muassa Cyclomania.
Kylät ja taajamat








Abramsby
Abrasinmäki
Bergstad
Bondarby
Bro
Båtvik
Böle
Domvik
Dåvits
Edis
Edö
Eestinkylä (Estby)
Evitskog
Finnby
Finnsbacka
Friggesby
Gesterby
Grundträsk
Gumbacka
Gunnarsby
Gunnarskulla
Haapajärvi
Haukipää
Heikkilä (Hindersby)
Hila
Hilabäck
Hirsala
Honskby
Hullus
Häggesböle
Hällnäs
Ingels
Ingvalsby
Jerikonmäki (Jerikobacken)
Jolkby
Jorvas
Junckars
Järsö
Kaljärvi
Kantohaka (Stubbhagen)
Kantvik
Karuby
Kattholm
Kauhala
Killinmäki (Gillobacka)
Kirkkolaakso (Kyrkdalen)
Kirkkonummen keskusta (Kyrkslätts centrum)
Knopps
Kolsari (Kolsarby)
Korkkulla
Koski
Kurkisto
Kuusala (Kusas)
Kvis
Kylmälä
Kyrkvalla
Kärras
Laajakallio (Bredberg)
Laitamaa
Lapinkylä (Lappböle)
Leivola
Lill-Estby
Lill-Kantskog
Lindal
Loviselund
Luoma (Bobäck)
Långstrand
Långvik
Masala (Masaby)
Mattby
Medvastö
Munkinmäki (Munkkulla)
Myllykylä (Kvarnby)
Navala
Neidonkallio (Jungfruberg)
Nissniku
Nägels
Näse
Oitmäki (Oitbacka)
Pappilanmäki (Prästgårdsbacken)
Petäjärvi
Peuramaa (Hjortlandet)
Piispankylä (Biskopsböle)
Pilvijärvi
Pippurn
Porkkala (Porkala)
Rajakumpu (Råkulla)
Ravals
Rilax
Sarvvik
Sepänkannas (Smedsnäs)
Sepänkylä (Smedsby)
Sevals
Skinnars
Smeds-Edö
Sperrings
Storkansskog
Storms
Strömsby
Stubbans
Sundsberg
Svartvik
Sävvalla
Tammikylä (Ekby)
Tanskarla (Danskarby)
Tolsa (Tolls)
Torsvik
Toukolahti (Majvik)
Träskby
Upinniemi (Obbnäs)
Vasikkahaka (Kalvhagen)
Veikkola
Veklahti (Vecklax)
Vitträsk
Vols
Vuohimäki (Getberg)
Vårnäs
Värby
Ytterkurk
Ådbäck
Ängvik
österby
Överby
Överkurk
Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kirkkonummella oli 39 170 asukasta, joista 34 386 asui taajamissa, 4 228 haja-asutusalueilla ja 556 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kirkkonummen taajama-aste on 89,1 %.[12] Kirkkonummen taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:[13]

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Masala ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle.[13] Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä.[14] Saarlammin taajama sijaitsee pieniltä osin myös Siuntiossa. Veikkolan taajama sijaitsee Saarlammin tavoin pääosin Kirkkonummella, mutta pieneltä osin myös Vihdissä.[13] Kolmirannan taajama ulottuu pääosin Espoon kaupungin alueelle.
Väkiluku suur- ja tilastoalueittain

Kirkkonummen suuralueet ja tilastoalueet sekä niiden väkiluvut (2011):[15]






































































AlueVäkilukuEtelä-Kirkkonummi2539–Eestinkylä718–Långvik954–Porkkala517–Upinniemi350Keski-Kirkkonummi25543–Jorvas1003–Keskusta14082–Korkkulla502–Masala-Luoma6284–Pikkalanlahti2378–Sepänkylä596–Överby698Pohjois-Kirkkonummi8708–Evitskog705–Haapajärvi484–Kylmälä855–Lapinkylä1109–Veikkola5181–Vols374Muut402Yhteensä37192
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kirkkonummella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[16]
Kirkkonummen suomalainen seurakunta
Kyrkslätts svenska församling
Nämä seurakunnat muodostavat Kirkkonummen seurakuntayhtymän ().
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kirkkonummen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.[17]
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kirkkonummen kunnan nykyisellä alueella.[16]
Kirkkonummen seurakunta (, jaettu Kirkkonummen suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi 1963)
Liikenne

Kirkkonummen pohjoisosaa halkoo valtatie 1, jonka varrella sijaitsee Veikkola. Kirkkonummen keskusta taas on kantatien 51 varrella. Myös kantatien 50 eli Kehä III:n läntisin osuus sijaitsee Kirkkonummen alueella. Keskustan pääkatuja ovat Kirkkonummentie ja Ervastintie.
Kirkkonummen linja-autoyhteydet palvelevat pääasiassa koulu- ja työmatkaliikennettä, mutta esim. keskustasta niillä pääsee puolessa tunnissa Helsingin keskustaan. Hajanainen yhdyskuntarakenne ei mahdollista joukkoliikenteen taloudellisesti kannattavaa järjestämistä tiiviimpiä taajama-alueita lukuun ottamatta. Pohjolan Liikenteen ja elokuusta 2014 alkaen myös Nurmijärven Linja Oy:n[18] bussit palvelevat Etelä- ja Keski-Kirkkonummea sekä Veikkolaa.
Helsingin ja Turun välinen rantarata kulkee Kirkkonummen kautta, ja kunnan alueella sijaitsevat seuraavat rautatieasemat:
Luoma (lakkautettu 27.3.2016)
Masala
Jorvas
Tolsa
Kirkkonummi.
Kirkkonummi kuuluu Helsingin seudun liikenne-kuntayhtymään. Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen U-junat kulkevat Helsingin ja Kirkkonummen välillä kaksi kertaa tunnissa pysähtyen Masalan, Jorvaksen, Tolsan ja Kirkkonummen asemilla. Masalan ja Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyvät myös ruuhka-aikaan liikennöitävät X-junat sekä Siuntioon menevät Y-junat. Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyivät 26.3.2016 asti kaikki Helsingin ja Turun välillä liikennöivät kaukojunat, nykyisin vain junat 5.48 ja 6.58 Turkuun ja 18.55 ja 21.55 Helsinkiin. Kirkkonummen rautatieasemalta lähtee joka arkipäivä kolme linja-autovuoroa Karjaalle, josta on junayhteys Turkuun.
Suurimmat työnantajat
Kirkkonummen kunnan suurimmat työnantajat vuonna 2013 ovat:[19]

Ruokakulttuuri
Kirkkonummen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolasilakkakeitto ja ruisleipä sekä mannaryynistä tehty pannukakku.[20]
Tunnustuksia
Kaksi Kirkkonummen kylää on saanut vuoden uusmaalaisen kylän kunniamaininnan: Luoma 2004 ja Evitskog 1989.
Tunnettuja kirkkonummelaisia ja Kirkkonummella asuvia
Talouselämä
Antti Herlin, Koneen hallituksen puheenjohtaja, syntynyt ja asuu Kirkkonummella
Niklas Herlin, kirjakustantaja, toimittaja, tietokirjailija ja Uusi Suomi -verkkojulkaisun omistaja
Samuli Seppälä, Verkkokauppa.comin perustaja, omistaja ja toimitusjohtaja, asuu Kirkkonummella
Kansanedustajat
Anders Adlercreutz, kansanedustaja, asuu Kirkkonummella
Elisabeth Rehn, entinen ministeri, asuu Kirkkonummella
Raija Vahasalo, entinen kansanedustaja, asuu Kirkkonummella
Tieteen ja kulttuurin edustajat
Eero Aarnio, sisustusarkkitehti ja muotoilija, asuu ja työskentelee Kirkkonummella
Herman Gesellius, arkkitehti, asui ja työskenteli Hvitträskissä
Joel Haahtela, kirjailija, asuu Kirkkonummella
Jan Kaila, valokuvaaja, installaatiotaiteilija ja professori, asuu Kirkkonummella
Jukka Kemppinen, professori, asuu Kirkkonummella
Pertti Koskimies, biologi ja tietokirjailija, asuu Kirkkonummella
Armas Lindgren, arkkitehti, asui ja työskenteli Hvitträskissä
Ari Mennander, kirjailija ja urheilutoimittaja, syntynyt Kirkkonummella
Kimmo Nuotio, professori, asuu Kirkkonummella
Timo Parvela, kirjailija, asuu Kirkkonummella
Paavo Rintala, kirjailija, asunut Kirkkonummella
Eero Saarinen, arkkitehti, Eliel Saarisen poika, syntynyt Kirkkonummella
Eliel Saarinen, arkkitehti, asui ja työskenteli Hvitträskissä
Bengt Schalin, puutarha-arkkitehti, asunut Kirkkonummella
Esittävät taiteilijat ja populaarikulttuurin edustajat
Eija Ahvo, näyttelijä-laulaja, asuu Kirkkonummella
Danny, iskelmälaulaja, asuu Kirkkonummella
Axel Ehnström, laulaja-lauluntekijä, syntynyt Kirkkonummella
Timo Haapaniemi, urheiluankkuri ja -toimittaja, kunnanvaltuutettu, asuu Kirkkonummella
Pentti Hauhiala, Disney-keräilijä, asuu Kirkkonummella
Svante Martin, näyttelijä, asuu Kirkkonummella
Jarmo Mäkinen, näyttelijä, asuu Kirkkonummella
Laura Närhi, poplaulaja, syntynyt Kirkkonummella
Taisto Oksanen, näyttelijä, asunut Kirkkonummella
Jukka Poika, laulaja, asunut Kirkkonummella
Keke Pulliainen, taikuri ja viihde-esiintyjä, asuu Kirkkonummella
Sara Säkkinen, näyttelijä, asunut Kirkkonummella
Kari Tapio, iskelmälaulaja, asui Kirkkonummella
Johanna Tuomi, oopperalaulaja ja entinen kunnanvaltuutettu, asuu Kirkkonummella
Likanen Etelä, rap-kollektiivi, artistit asuvat Kirkkonummella
Urheilijat
Amin Asikainen, nyrkkeilijä ja kunnanvaltuutettu, syntynyt ja asuu Kirkkonummella
Veikka Gustafsson, vuorikiipeilijä, asuu Kirkkonummella
Olli Mäki, nyrkkeilijä, asuu Kirkkonummella
Pekka Mäki, nyrkkeilyvalmentaja, syntynyt Kirkkonummella
Jussi Oksanen, lumilautailija, syntynyt Kirkkonummella
Thorvald Strömberg, kajakkimelonnan olympiavoittaja, syntynyt Kirkkonummella
Laura Österberg Kalmari, jalkapalloilija, syntynyt Kirkkonummella
Kesäasukkaat
Kesäasunnon Kirkkonummella omistavat muun muassa Kimi Räikkönen ja Teemu Selänne.
Fiktiiviset henkilöt
Timo Harjunpää, Harjunpää-kirjasarjan päähenkilö, asuu Kirkkonummella
Ystävyyskunnat
 Sundbyberg, Ruotsi [21]
 Paldiski, Viro [21]
Katso myös
Luettelo Kirkkonummen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Aiheesta muualla





*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit