khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Specsavers

Question: Milloin specsavers perustettiin?



Specsavers on maailman suurin yksityinen optisen alan yhtymä ja kolmanneksi  suurin optikkoketju[1]. Ketjulla on liikkeitä Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Alankomaissa, Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Suomessa, Espanjassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Specsavers on tunnettu edullisista silmälaseistaan ja ”Valitse 2 maksa 1” -konseptistaan.
Historia
Mary ja Doug Perkins perustivat Specsaversin vuonna 1984. Optikkopariskunnan ensimmäinen liike sijaitsi heidän asuntonsa yhteydessä. Perkinsien ajatus oli alusta alkaen tarjota näönhuoltoa edullisesti. Tämän he mahdollistivat suurilla tuotantomäärillä. Lisäksi ideana oli olla yhtä luotettava kuin pienet paikalliset optikkoliikkeet ja tarjota asiakkaille kattava valikoima tyylikkäitä silmälaseja.
Specsavers avasi ensimmäiset liikkeensä Hollannissa vuonna 1997, Ruotsissa vuonna 2004, Tanskassa ja Norjassa vuonna 2005, Espanjassa vuonna 2006 sekä Australiassa ja Suomessa vuonna 2007.
Suomessa
Suomessa Specsavers aloitti vuonna 2007. Ensimmäiset Specsaversit avattiin Vaasassa ja Kokkolassa heinäkuussa 2007.[1] Keväällä 2008 Specsavers osti Keskolta Tähti Optikko Group -ketjun, jolloin Specsavers-ketjun koko kasvoi noin 30 liikkeellä.[2] Tätä ennen ketjuun kuului Suomessa 19 liikettä. Saman vuoden joulukuussa Specsavers osti Eyen-ketjusta 26 uutta liikettä. 
Specsaversilla oli vuonna 2015 13 prosentin markkinaosuus, ja täten se on Suomen kolmanneksi suurin optikkoketju. Suurin markkinaosuus on Instrumentariumilla (36 %) ja toiseksi suurin Silmäasemalla (24 %).[3]
Suomen Specsaversin maajohtajina ovat toimineet mm. Pekka Happonen, Peter Jakobsen ja Riku Kuusisto. Nykyään maajohtajana on Erkki Tala. 
Kaikissa Specsaversin liikkeissä on optikkopalvelu ja yli puolessa myös silmälääkäripalvelu.
Maailmalla
Specsaversilla on yhteensä 1648 liikettä kymmenessä eri maassa, ja sen liikevaihto on 2 miljardia euroa. Specsavers työllistää yli 30000 ihmistä. Specsavers myy vuosittain 12 miljoonat silmälasit.
Isossa-Britanniassa Specsavers on markkinajohtaja 47 prosentin markkinaosuudella. Näönhuollon lisäksi Specsavers tuottaa Britanniassa ja Alankomaissa myös kuulonhuoltopalveluja.
Liikeidea
Specsaversin ajatuksena on tuottaa näönhuoltoa edullisesti. Edulliset hinnat on mahdollistettu suurella tuotantokoolla ja tilausmäärillä. Suomessa silmälasien keskihinta on pudonnut 12 prosentilla Specsaversin tulon jälkeen.
”Valitse 2 maksa 1” -konsepti on käytössä kaikissa Specsaversin liikkeissä. TNS Gallupin vuonna 2009 teettämän tutkimuksen mukaan kaksi kolmasosaa kokeekin silmälasit nykyään entistä enemmän asusteeksi. Specsaversin kehysmerkkejä ovat Tommy Hilfiger, Osiris, Red or Dead, Ben Sherman, Austin Reed, Missoni, Quiksilver, Jasper Conran, Bench, Jaguar ja FCUK.
Lähteet






Viitteet

Luokka:Kauppaketjut
Luokka:Brittiläiset yritykset
Moreeni

Question: Mitä moreeni tarkoittaa?






Moreeni voi tarkoittaa sekä jäätikön synnyttämää maalajia () että siitä koostuvia moreenimuodostumia (). 
Maalajina moreeni on Suomen yleisin maalaji, ja se peittää Suomen kallioperää lähes kauttaaltaan. Suomen maapinta-alasta moreenin osuus on noin 48%. Moreenit ovat niin kutsuttuja lajittumattomia maalajeja, eli ne sisältävät useaa keskenään sekoittunutta maalajitetta suurista kivenlohkareista aina hienoimpaan saveen.
Moreenimaalajien luokittelussa on jossain määrin vaihtelua, mutta yleisimmin jako tehdään runsaimmin esiintyvän lajitteen mukaan; puhutaan sora-, hiekka- tai silttimoreenista sen mukaan, mikä lajite moreenissa on vallitsevin.
Moreenilajien yleisyys Suomessa:
silttimoreeni 57,0 %
hiekkamoreeni 33,0 %
soramoreenit 9,9 %
Moreenikerrostumien paksuus Suomen eteläosissa on tavallisesti 2–3 metriä. Rannikolla moreenikerrostumat saattavat jäädä jopa alle metrin, mutta sisämaassa kerrostumat saattavat olla 4–5 metriä paksuja.
Merkittävä piirre moreeneissa on aineksen ns. suhteistuneisuus, joka ilmenee siinä, että hienoaines (esimerkiksi savi) pyrkii täyttämään karkeamman runkoaineen (esimerkiksi sora ja kivet) väliin jäävän tyhjän ns. huokostilan. Suhteistuneisuuden ansiosta aineksesta tulee erittäin tiivistä ja heikosti vettä läpäisevää.
Moreenimaastot ovat pinnaltaan useimmiten lohkareista tai kivistä. Kasvillisuus on moreenin huonosta vedenläpäisevyydestä ja pohjavedenpinnan läheisyydestä johtuen yleensä kuusi- tai sekametsää. Karkearakeisimmilla moreenimailla, joilla vedenläpäisevyys on parempi, saattaa mänty kuitenkin olla kuusta yleisempi. Rakentamisen kannalta etenkin hienoainesta runsaasti sisältävät moreenimaastot ovat hankalia niiden routimisen vuoksi.
Moreenin synty
Jääkauden aikainen mannerjäätikkö irrotti kallioperästä kiviainesta. Kiviaines kulkeutui jäätikön mukana, minkä aikana jäätikkö kulutti ja hienonsi sitä, kulkeutuen lopulta takaisin kallioperän päälle ja kerrostui. Kalliosta irronneen kiviaineksen lisäksi maamassaan saattoi sekoittua myös kallioperän päällä jääkautta ennen olleita maalajeja.
Pohjamoreeni muodostui liikkuvan jään alaosissa, mistä se jään sulaessa tai usein jo aiemmin, jäätikön vielä liikkuessa kerrostui yhtenäiseksi, muutaman metrin paksuiseksi kerrokseksi kallioperän päälle, noudattaen kallioperän pinnanmuotoja. Pohjamoreeni on jään kuormituksen ansiosta tiivistä, väriltään usein harmaata tai ruskehtavaa. Raekoostumukseltaan pohjamoreeni on yleensä silttistä hiekkamoreenia.
Pintamoreeni eli ablaatiomoreeni puolestaan joutui jään sisään ja jopa sen pinnalle jäätikön liikkeeseen liittyvien työntösiirrosilmiöiden vaikutuksesta. Pintamoreeni kerrostui pohjamoreenin päälle jään sulaessa. Syntytapansa vuoksi pintamoreeni on löyhempää ja kivisempää tai karkeampaa ja vähemmän hienoainesta sisältävää kuin pohjamoreeni.
Erilaisia moreenimuodostumia

Moreenimuodostumia on monenlaisia. Tunnetuimmat ovat:
De Geer -moreenit
Drumliinit
Crag and tail -muodostumat
Kumpumoreeni
Rogen-moreenit
Päätemoreeni
Lähteet
Insinöörigeologian perusteet -kurssimoniste, TTKK

Aiheesta muualla

Check date values in: |accessdate= (help)
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
*
2015

Question: Kuinka sokeritoukat kehittyivät?


Vuoden 2015 valitut palat.
Viikko 1

Viikko 2

Viikko 3

Viikko 4

Viikko 5

Viikko 6

Viikko 7

Viikko 8

Viikko 9

Viikko 10

Viikko 11

Viikko 12

Viikko 13

Viikko 14

Viikko 15

Viikko 16

Viikko 17

Viikko 18

Viikko 19

Viikko 20

Viikko 21

Viikko 22

Viikko 23

Viikko 24

Viikko 25

Viikko 26

Viikko 27

Viikko 28

Viikko 29

Viikko 30

Viikko 31

Viikko 32

Viikko 33

Viikko 34

Viikko 35

Viikko 36

Viikko 37

Viikko 38

Viikko 39

Viikko 40

Viikko 41

Viikko 42

Viikko 43

Viikko 44

Viikko 45

Viikko 46

Viikko 47

Viikko 48

Viikko 49

Viikko 50

Viikko 51

Viikko 52

Viikko 53

2015
Piirilevy

Question: Kuka Pertinax oli?


Piirilevy yhdistää elektroniikkalaitteissa komponentit toisiinsa ilman erillisiä johtimia ja toimii samalla niiden kiinnitysalustana. 
Yleisin piirilevy on lasikuituvahvisteiseen muovilevyyn epoksiliimalla kiinnitetty kuparifolio. Kytkentäkuvio muodostetaan poistamalla ylimääräinen folio kemiallisella syövytyksellä eli etsauksella. Komponentit liitetään jäljellä olevaan folioon yleensä juottamalla, joskus myös liimaamalla sähköä johtavalla liimalla. Piirilevy on yleensä hapettumisen estämiseksi pinnoitettu tinalla, hopealla, kullalla tai ns. orgaanisella pinnoitteella. Varsinkin pienikokoisille pintaliitoskomponenteille tarkoitettu levy pinnoitetaan myös pinnan tasaisuuden varmistamiseksi. 
Piirilevymateriaalina voidaan lähinnä erikoissovelluksissa käyttää lasikuitumuovin lisäksi myös muun muassa teflonia, alumiinia, pertinaxia tai lasia. Pertinax on kauppanimike.[1]
Erityisesti digitaalielektroniikassa useita piirilevyjä voidaan laminoida päällekkäin yhteen ns. monikerroslevyjen valmistamiseksi. Tällöin jokaisessa kerroksessa on erilainen kuvio ja eri kerrokset on yhdistetty toisiinsa läpikuparoitujen reikien kautta. 
Kehittyneimmillä valmistusprosesseilla piirilevyihin voidaan jopa toteuttaa yksinkertaisia komponentteja kuten vastuksia, keloja ja kondensaattoreita, joko levyn sisään tai sen pinnalle. Yleensä tällä pyritään levyn komponenttien pakkaustiheyden kasvattamiseen ja pinta-alan maksimaaliseen hyödyntämiseen.
Teollisesti piirilevyn johdotuskuvio tulostetaan yleensä valopiirturilla filmille tiedostosta, jonka piirilevysuunnittelija on suunnitellut tietokoneella erityisellä piirilevyjen suunnitteluohjelmalla (CAD). Filmille tulostettu johdinkuvio valotetaan piirilevyaihion valoherkällä kemikaalilla käsiteltyyn pintaan, usein UV-valolla. Teolliset työvaiheet käsittävät myös muun muassa levyyn tulevien reikien porauksen, johtavan kuparikerroksen elektrolyyttisen vahvistamisen, etsauksen ja mahdollisen pintapainatuksen esimerkiksi silkkipainomenetelmällä. 

Piirilevyn voi tehdä myös kaivertamalla käsityökaluilla tai tätä tarkoitusta varten hankitulla tietokone- tai käsinohjatulla laitteistolla. Yksittäiskappaleiden ja protoversioiden valmistamiseen kaiverruslaite sopii mainiosti.
Harrastelijat tekevät monesti matalaresoluutioisia piirilevyjen kuvia lasertulostimella läpinäkyville kalvoille. Yksinkertaisimmillaan johdinkuvioiden tekoon voidaan käyttää myös lakkakynää tai teippaamista, jonka jälkeen levystä syövytetään ferrikloridin ja veden sekoituksella ylimääräinen kuparikerros pois ja saadaan aikaan haluttu kuvio.
Piirilevyt ovat kestäviä, edullisia ja yleensä hyvin luotettavia. Niiden johdotuksia on vaikeampi muuttaa kuin jo harvinaiseksi käyneitä kiertoliitos (wire-wrap) kytkentöjä. Piirilevyt tarvitsevat enemmän suunnittelutyötä kuin kiertoliitetyt tai kytkentärimojen varaan rakennetut järjestelmät. 
Piirilevyn suunnitteluohjelmalla voi piirtää ensin kytkennän ja osoittaa komponenteille paikat, jonka jälkeen ohjelma suunnittelee piirilevyn osittain automaattisesti.
Katso myös
CTI-arvo
ACF
Reikäpiirilevy
Lähteet

Luokka:Elektroniikan komponentit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Eläinten seksuaalisuus

Question: Onko todettu eläimien harrastavan itsetyydytystä?


Eläinten seksuaalinen käyttäytyminen ilmenee monissa eri muodoissa jopa saman lajin sisällä. Tutkijat ovat havainneet eläimillä yksiavioisuutta, raiskauksia ja parittelemista kuolleen kanssa, homoseksuaalisuutta, biseksuaalista ja tilanneriippuvaista seksuaalista käyttäytymistä. Tutkimuksissa on havaittu myös intersukupuolista ja transsukupuolista käyttäytymistä.
Tutkiessa eläinten seksuaalisuutta (etenkin kädellisten eläinten) havaitaan, että ala kehittyy nopeasti. Tutkimusta tehdään siksi että saataisiin kumottua käsite, jonka mukaan vain ihminen ja muutama eläinlaji voivat suorittaa seksuaalisia toimintoja muulloinkin kuin halutessaan lisääntyä. Monet lajit, joiden aikaisemmin uskottiin olevan yksiavioisia, on todettu moniavioisiksi. Moni eläinlaji kykenee myös masturboimaan ja käyttämään masturbointiin erilaisia apuvälineitä. Moni eläinlaji myös pyrkii antamaan ja saamaan seksuaalista stimulaatiota toisten eläinten kanssa ilman että toiminnan tarkoituksena on lisääntyminen. Homoseksuaalista käyttäytymistä on havaittu 1500 eri eläinlajin keskuudessa.[1]
Monilla eläinlajeilla on erityisiä aikoja jolloin ne parittelevat. Tätä kutsutaan kiimaksi. Kiima voi olla eläimillä vuosittain (esim. sudet kaksi kertaa vuodessa, esim. koirat) tai useammin (esim. hevoset). Näinä aikoina naaraat ovat halukkaita parittelemaan urosten kanssa. Naaraat voivat myös olla halukkaita parittelemaan kiima-ajan ulkopuolella.
Eläin saattaa olla sosiaalisesti yksiavioinen mutta se ei tarkoita sitä, että se olisi seksuaalisesti yksiavioinen.
Yleinen myytti eläimistä on että ne eivät parittele huvin vuoksi. Lähin ihmisen sukulainen bonobo sekä delfiini harrastavat seksiä sen nautinnollisuuden vuoksi.[2]
Fetisismi eläimillä
Fetisismi on hyvin tunnettua eläimillä. Esimerkiksi oriin saattaa saada kiihottumaan tuomalla sen paikkaan jossa se on saanut aikaisemmin astua tamman. Tässä tapauksessa on huomattava Pavlovin koira -esimerkki, jossa voi olla kyse oppimisesta lisääntymiseen tietyssä paikassa.
Lähteet

Luokka:Seksuaalisuus
Luokka:Etologia
Grand Theft Auto

Question: Minä vuonna ensimmäinen Grand Theft Auto -peli on julkaistu?



Grand Theft Auto (lyhennettynä GTA) on vuonna 1997 useille alustoille julkaistu Grand Theft Auto -toimintaseikkailupelisarjan ensimmäinen osa.
Peli on aikuisteemojen ja väkivallan vuoksi kielletty alle 18-vuotiailta. Peliin on tehty lisälevyt London 1961 ja London 1969, jotka julkaistiin vuonna 1999. Pelien idea hurjista takaa-ajoista perustuu osittain Suuri autopuhallus -elokuvaan ().[1]
Rockstar julkaisi pelin ilmaisohjelmana vuonna 2004.[2]

Pelin idea
Pelin ideana on pelata rikollisena ja suorittaa tehtäviä rikollispomoille. Tehtävistä saa prosentteja ja kun on tehnyt tarpeeksi tehtäviä voi siirtyä seuraavaan kaupunkiin. Suurimmassa osassa tehtävistä pitää tappaa joku tai ajaa autolla paikasta toiseen. Tehtäviä voi vastaanottaa muun muassa vastaamalla puhelinkioskissa soivaan puhelimeen tai löytämällä auton, johon istuessa tehtävä alkaa. Tehtäväautot on yleensä pysäköity syrjäisiin paikkoihin.[1]
Lähteet

Aiheesta muualla
 at MobyGames
.
.


Luokka:1990-luvulle sijoittuvat videopelit
Luokka:Grand Theft Auto -pelit
Luokka:Vuoden 1997 videopelit
Luokka:Freeware-pelit
Luokka:DOS-pelit
Luokka:Windows-pelit
Luokka:PlayStation-pelit
Luokka:Game Boy Color -pelit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sonic Classic Collection

Question: Minä vuonna Sonic Team on perustettu?


Sonic Classic Collection on Nintendo DS konsolille julkaistu Sonic the Hedgehog -pelisarjaan kuuluva kokoelmapeli, joka julkaistiin keväällä 2010.
Pelaaminen
Sonic Classic Collection sisältää 6 erilaista Sonic-peliä jotka ovat Sonic the Hedgehog, Sonic the Hedgehog 2, Sonic the Hedgehog 3, Sonic & Knuckles, Knuckles in Sonic the Hedgehog 2 ja Sonic 3 & Knuckles. Kaikissa versioissa on tietty omat samat toimintonsa, mutta Sonic the Hedgehog, Sonic the Hedgehog 2 ja Knuckles in Sonic the Hedgehog 2 -pelien kohdalla on tehty sellainen muutos, että niissä pelaaja pystyy tallentamaan pelin minä hetkenä hyvänsä toisin kuin alkuperäisissä Mega Driven versioissa. Sonic Classic Collection sisältää myös "Illustrations"-moodin jossa on muutamia kaikkiin kokoelman peleihin liittyviä konseptikuvia.


Luokka:Sonic the Hedgehog -pelit
Luokka:Vuoden 2010 videopelit
Luokka:Tasohyppelyt
Luokka:Nintendo DS -pelit
en:Compilations in the Sonic series#Sonic Classic Collection
Arliss Howard

Question: Kuka esitti pääosaa elokuvassa Full Metal Jacket?


Leslie Richard Howard, paremmin tunnettu nimellä Arliss Howard (s. 18. lokakuuta 1954, Independence, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja.
Ura
Arliss Howard teki läpimurtonsa sotamies Cowboyn roolissa elokuvassa Full Metal Jacket vuonna 1987. Vuonna 1992 hän näytteli Maxwelliä elokuvassa Ruby. Hän on esiintynyt myös muun muassa elokuvissa Amistad, Kadonnut maailma – Jurassic Park ja Aikamatkustajan vaimo. Hän on työskennellyt televisiosarjassa Näkijä sekä näyttelijänä että ohjaajana. Howard esitti Kale Ingramia televisiosarjassa Rubicon vuonna 2010, mutta sarja lopetettiin yhden tuotantokauden jälkeen.[1] Vuonna 2013 hän alkoi esiintyä sarjassa True Blood.[2]
Howard on ohjannut elokuvat Big Bad Love ja Dawn Anna, joissa hänen vaimonsa Debra Winger näytteli pääosaa. Hän osallistui myös elokuvien käsikirjoittamiseen. Howard ja Winger ovat näytelleet yhdessä useissa American Repertory -teatterin näytelmissä.[3]
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät
Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät
Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat
Luokka:Yhdysvaltalaiset televisio-ohjaajat
Luokka:Vuonna 1954 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Suomi olympialaisissa

Question: Kuinka monta kultamitalia Suomi on voittanut Olympialaisissa?


Suomi osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1908 Lontoossa, ja siitä lähtien maa on osallistunut jokaisiin kesä- ja talviolympialaisiin.
Vaikka Suomi ei ollut itsenäinen valtio, se osallistui vuosina 1908 ja 1912 olympialaisiin omana joukkueenaan. Kesäkuussa 1914 Kansainvälinen olympiakomitea päätti venäläisten vaatimuksesta, ettei näin saanut enää tehdä vaan suomalaisten oli vastedes kuuluttava Venäjän joukkueeseen.[1] Tätä päätöstä ei kuitenkaan sovellettu yksissäkään kisoissa, sillä jo samana vuonna syttyi ensimmäinen maailmansota, jonka vuoksi vuoden 1916 kisat peruutettiin, ja ennen seuraavia, vuoden 1920 kisoja Suomi oli itsenäistynyt.
Suomen menestyksekkäimmät lajit ovat kesäolympialaisissa olleet aikojen saatossa yleisurheilu ja paini. Yleisurheilussa menestystä on tullut etenkin kestävyysjuoksussa ja keihäänheitossa. Talviolympialajeista eniten menestystä Suomi on saanut maastohiihdossa ja mäkihypyssä. Menestynein suomalaisurheilija olympialaisissa on ollut Paavo Nurmi.
Suhteutettuna väkilukuun Suomi on kaikkien aikojen menestynein maa kesäolympialaisissa.[2]
Mitalit olympialaisittain

Mitalit kesäolympialaisissa


[3]

Mitalit talviolympialaisissa


[4]

Mitalit lajeittain

Mitalit kesäolympialajeissa

[3]

Mitalit talviolympialajeissa

* Mukaan laskettu 1920 kesäolympialaisissa saavutettu pariluistelun kultamitali
[4]

Katso myös
Luettelo suomalaisista olympiamitalisteista
Lähteet






*
Dion DiMucci

Question: Mikä oli Dion ensimmäinen yhtye?


Dion Francis DiMucci (s. 18. heinäkuuta 1939 Bronx, New York), taiteilijanimeltään Dion, on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän oli suosittu teini-idoli 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa. Vuosikymmenen lopulla hän alkoi levyttää folkrockia. Hän esiintyy ja levyttää edelleen.
Elämäkerta
Amerikanitalialainen Dion julkaisi ensimmäisen singlensä 1950-luvun lopulla The Timberlanes -yhtyeen laulusolistina. Sen jälkeen hän alkoi laulaa yhtyeessä Dion and the Belmonts, joka esitti doo-wopia.[1] Yhtyeen ensimmäinen top-40-hittisingle oli ”I Wonder Why” (1958), ensimmäinen top-10-hitti ”A Teenager in Love” (1959), ja suurin menestyssingle ”Where or When” (1960).[2]
Dion siirtyi soolouralle vuonna 1960 ja siirtyi doo-wopista enemmän R&B/pop-tyyliseen musiikkiin. Vuodesta 1963 alkaen hän levytti Columbialle. Dionin menestyshittejä 1960-luvun alussa olivat ”The Wanderer”, ”Runaround Sue”, ”Lovers Who Wander”, ”Ruby Baby” ja ”Donna the Prima Donna”.[1] Hänen teini-idolin suosionsa kääntyi kuitenkin laskuun brittipopin tulon myötä.[2]
1960-luvun puolivälissä Dion kärsi heroiiniriippuvuudesta, ja hän ei juurikaan esiintynyt tai levyttänyt viiteen vuoteen. Hän teki paluun vuonna 1968 ja alkoi levyttää folkrockia, kuten menestyssinglen ”Abraham, Martin and John”. Hänen aiempaa aikuismaisemmat albuminsa saivat hyviä arvosteluja mutta myivät entisiin verrattuna vaatimattomasti. Vuonna 1972 Dion soitti lyhyen aikaa jälleen Belmontsin kanssa. Sen jälkeen hän teki yhden albumin tuottaja Phil Spectorin kanssa. Hän levytti seuraavina vuosina myös kristillistä musiikkia mutta ilman suurta kaupallista menestystä. Hän on levyttänyt myös bluesia. Dion on jatkanut levyttämistä ja konsertoimista 2010-luvulle saakka.[1]
Dion nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 1989. Dionin kappale ”Runaround Sue” äänestettiin vuonna 2002 Grammy Hall of Fameen.[2]
Lähteet


Luokka:Vuonna 1939 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Yhdysvaltalaiset poplaulajat
Luokka:Yhdysvaltalaiset folkmuusikot
Luokka:Rock and Roll Hall of Fame
Rijeka

Question: Mikä on Kroatian toiseksi suurin kaupunki?


Rijeka (, , , muilla kroatian murteilla Rika tai Reka eli "joki") on tärkeä satamakaupunki Kroatiassa Kvarnerinlahden pohjukassa Adrianmeren rannalla. Kaupunki on Kroatian kolmanneksi suurin. Kaupungissa on 144043 asukasta (vuonna 2001) ja sen pinta-ala on 44 neliökilometriä.[1] Rijeka on Primorje-Gorski Kotarin maakunnan keskus.
Historia
Rooman valtakunnan aikaan kaupungin nimi oli Tarsattica ja se sijaitsi nykyisen Rijekan vanhankaupungin paikalla. Varhaisimmat kaupungista kertovat keskiaikaiset lähteet ovat 1200-luvulta ja niissä mainitaan kaksi paikkakuntaa, Trsat Rječina-joen vasemman rannan kukkulalla ja Rijeka roomalaisen Tarsattican paikalla meren rannalla. Kaupunki kehittyi huomattavasti 1500-luvulla kaupan keskuksena. Sen talous kukoisti jälleen 1700-luvulla, kun Rijeka julistettiin vapaasatamaksi. Vuonna 1868 Rijeka siirtyi Unkarin suoraan hallintaan ja siitä tuli maan merkittävin satama. Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen vuonna 1918 kaupungista tuli osa Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa, mutta italialaiset miehittivät sen. Kaupunki oli lyhyen aikaa vuosina 1920–1924 itsenäinen valtio, Fiumen vapaavaltio, mutta se joutui jälleen italialaisten haltuun ja taantui pieneksi provinssikaupungiksi. Toisen maailmansodan jälkeen se siirtyi osaksi Jugoslaviaa ja nousi maan merkittävimmäksi satamaksi.[2]
Rijekassa sijaitsevat muun muassa vuonna 1765 perustettu Kroatian kansallisteatteri ja Rijekan yliopisto (1632). 
Talouselämä
Laivayhtiö Jadrolinijan pääkonttori sijaitsee Rijekassa. [3]
Urheilu
Paikallinen jalkapallojoukkue on nimeltään NK Rijeka.

Lähteet

Aiheesta muualla

  (in Italian) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

*
Länsi-Traakia

Question: Missä Traakia sijaitsi?


Länsi-Traakia () tai pelkkä Traakia (Θράκη, Thráki) on yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Sillä viitataan kreikkalaiseen Traakiaan eli historiallisen Traakian Kreikalle kuuluvaan osaan, siinä missä Turkille kuuluvaa osaa kutsutaan Itä-Traakiaksi.
Länsi-Traakia sijaitsee Kreikan koillisosassa kreikkalaisen Makedonian ja Itä-Traakian välissä. Se kuuluu hallinnollisesti Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen, jonka Länsi-Traakiaan kuuluva osa jakautuu edelleen kolmeen alueyksikköön, Xánthin, Rodópin ja Évroksen alueyksiköihin.
Luokka:Kreikan maantieteelliset alueet
Supernovajäänne

Question: Mistä supernovajäänne muodostuu?




Supernovajäänne (SNR) on sumu, joka syntyy tähden räjähtäessä supernovana. Räjähdys voi johtua kahdesta eri syystä. Massiivinen tähti voi lopettaa fuusioenergian tuottamisen ytimessään ja romahtaa sisäänpäin oman painovoimansa vaikutuksesta. Toinen mahdollisuus on, että valkoinen kääpiö kerää toiselta tähdeltä niin paljon materiaalia, että se saavuttaa kriittisen massan ja romahtaa neutronitähdeksi. Kummassakin tapauksessa tuloksena on supernova. Räjähdyksen voimasta tähdestä poistuva materiaali muodostaa laajentuvan kaasupilven, jonka me näemme supernovajäänteenä. 
Ehkä kaikkein tunnetuimpia ja eniten havaittuja supernovajäänteitä on SN 1987A, tuore jäänne Suuressa Magellanin pilvessä. SN 1987A on myös meitä lähin supernova sitten Johannes Keplerin vuoden 1604 supernovan SN 1604. Muita tunnettuja supernovajäänteitä ovat Messierin luettelon ensimmäinen kohde Rapusumu, vuoden 1054 supernova. Vuoden 1572 supernovan SN 1572 jäänne on nimetty sitä havainnoinneen Tyko Brahen mukaan. 
Aurinko on vanhan supernovajäänteen sisällä ns. "paikallisessa kuumassa kuplassa", jossa on hyvin harvaa, kuumaa tähtienvälistä kaasua.
Katso myös
Planetaarinen sumu

Luokka:Kaasusumut
Luokka:Supernovat
Bobby Moore

Question: Kuka Bobby Moore oli?


Robert Frederick Chelsea ”Bobby” Moore (12. huhtikuuta 1941 – 24. helmikuuta 1993) oli englantilainen jalkapalloilija. Hän oli Englannin vuoden 1966 maailmanmestarijoukkueen kapteeni[1].
Ollessaan koulupoika Moore liittyi West Ham Unitediin ja nousi seuran edustusjoukkueeseen vuonna 1960. Hän pelasi keskuspuolustajana, missä hän menestyi hyvin enemminkin pelinlukutaitonsa kuin taklaustensa ansiosta. Pelé kuvaili Moorea reiluimmaksi puolustajaksi, jota vastaan hän on pelannut. Moore pelasi Englannin maajoukkueessa 1962 MM-kisoissa Chilessä, missä joukkue selvisi puolivälieriin. Moore oli kahden vuoden ajan maajoukkueen kapteenina, kuten myös omassa seurajoukkueessaan. Vuonna 1963 Moore johdatti West Hamin FA Cupin voittoon. Loppuottelussa Wembleyllä kaatui Preston maalein 3–2. Vuotta myöhemmin samalla stadionilla Mooren kipparoima West Ham kaatoi Cup-voittajien Cupin loppuottelussa Bayern Münchenin. Moore pääsi juhlimaan suurvoittoa samalla stadionilla vielä kolmannenkin kerran, kun Englanti MM-kotikisojen 1966 loppuottelussa kaatoi Saksan liittotasavallan maalein 4–2[1]. 
Maajoukkueuransa Moore päätti marraskuussa 1973 ystävyysotteluun Italiaa vastaan. Hän pelasi maajoukkueessa 108 ottelua ja teki niissä kaksi maalia[2]. Vuonna 1974 hän siirtyi West Hamista, missä oli pelannut 15 vuoden ajan, kakkosdivisioonan Fulhamiin. 1975 Moore pelasi Fulhamissa FA Cupin loppuottelussa entistä seuraansa West Hamia vastaan, mikä voitti ottelun maalein 2–0. Uransa loppuvuosina Moore pelasi vielä Yhdysvalloissa San Antonio Thunderissa ja Seattle Soundersissa. Peliuransa jälkeen Moore kokeili siipiään valmentajana heikoin tuloksin. Hänellä oli ongelmia myös liiketoimissaan ja avioliitossaan. 15. helmikuuta 1993 Moore ilmoitti sairastavansa mahasyöpää. Hän kuoli pian tämän jälkeen.
Lähteet

Aiheesta muualla




Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat
Luokka:Jalkapallon maailmanmestarit
Luokka:Vuonna 1941 syntyneet
Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Egeanmeren saaret

Question: Missä Egeanmeren saaret sijaitsevat?



Egeanmeren saaret (; ) on joukko Kreikalle kuuluvia saaria Egeanmeressä ja yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Laajasti ottaen Egeanmeren saariin voidaan lukea myös Turkille kuuluvat Egeanmeressä sijaitsevat saaret, joista suurimmat ovat Imbros (Gökçeada) ja Tenedos (Bozcaada).
Egeanmeren saaret sijaitsevat Manner-Kreikan itäpuolella Manner-Kreikan ja Vähän-Aasian (Turkin) välissä. Egeanmeren ja koko Kreikan suurimmat saaret ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei kuitenkaan aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi kokonsa puolesta myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Egeanmeren muut pienemmät saaret on vanhastaan jaettu kahteen ryhmään, merialueen keskelle kehämäisesti sijoittuviin Kykladeihin (Kykládes) sekä eri puolilla näiden ympärillä hajanaisesti sijaitseviin Sporadeihin (Sporádes). Nykyään Sporadeilla viitataan kuitenkin yleensä lähinnä Pohjoisiin Sporadeihin.
Egeanmeren saarten väkiluku on yhteensä noin 1440000 (vuonna 2011).[1] Egeanmeren saarten lisäksi Kreikan saaristoon kuuluvat Manner-Kreikan länsi- ja eteläpuolella sijaitsevat Jooniansaaret.
Saariryhmät
Nykyisin Egeanmeren saaret jaetaan seitsemään saariryhmään, jotka ovat (pohjoisesta etelään):[2]
Pohjoisen Egean saaret
(Pohjoiset) Sporadit
Euboia ja sen ympäristön saaret
Argo-Saroniset saaret
Kykladit
Dodekanesia (Eteläiset Sporadit)
Kreeta ja sen ympäristön saaret
Suurimmat saaret
Egeanmeren saarten 20 pinta-alaltaan suurinta Kreikalle kuuluvaa saarta ovat:

Katso myös:
Luettelo Argo-Saronisten saarten saariryhmän saarista
Luettelo Dodekanesian saariryhmän saarista
Luettelo Kykladien saariryhmän saarista
Luettelo Pohjoisten Sporadien saariryhmän saarista
Luettelo Pohjoisen Egean saarten saariryhmän saarista
Hallinnollinen jako
Kreikalle kuuluvat Egeanmeren saaret kuuluvat hallinnollisesti seitsemään eri alueeseen. Suurin osa saarista kuuluu Pohjois-Egean saarten tai Etelä-Egean saarten alueeseen, jotka kuuluvat Egean hajautetun hallinnon alueeseen. Kreeta muodostaa oman alueensa, Kreetan alueen. Argo-Saroniset saaret kuuluvat Attikan alueeseen, Euboia ja Skýros Keski-Kreikan alueeseen, muut Sporadit Thessalian alueeseen ja osa Pohjoisen Egean saarista Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen.[1]
Kreikan NUTS-aluejaossa suurin osa saarista kuuluu NUTS 1 -alueeseen nimeltä Egean saaret, Kreeta.
Lähteet

*
Lisääntymiselimistö

Question: Mikä on ihmisen lisääntymiselimistön tarkoitus?

Lisääntymiselimistö on eliöillä sukupuolielinten muodostama elimistö, jonka tarkoitus on suvullinen lisääntyminen. Muut elimistöt, kuten umpieritysjärjestelmä, toimivat homeostaasin säilyttämiseksi ja siten eliön pitämiseksi elossa, mutta lisääntymiselimistö on välttämätön lajin jatkamista varten.[1]
Esimerkiksi ihmisen lisääntymiselimistöllä on neljä tarkoitusta: tuottaa sukupuolisoluja, kuljettaa niitä ja pitää ne elossa, kasvattaa jälkeläinen raskauden aikana ja tuottaa hormoneita. Sukupuolirauhaset tuottavat hormoneita, jotka ovat vastuussa lisääntymiselimistön toiminnasta ja sukupuolelle ominaisten sukupuolielinten kehityksestä, sekä sukupuolisoluja eli siittiöitä ja munasoluja. Muut lisääntymiselimistön elimet ovat toissijaisia sukupuolielimiä.[1]

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Sukupuolielimistö
Olavi Kajala

Question: Kuka Olavi Kajala oli?


Olavi Ilmari Kajala (29. heinäkuuta 1905 Tampere – 24. maaliskuuta 1967 San Augustin, Gran Canaria) oli suomalainen ekonomi ja lakitieteen kandidaatti. Hän oli Lahden viides kaupunginjohtaja Uuno Takin jälkeen tämän tultua ministeriksi. Hän hoiti tehtävää vuosina 1942–1967. Häntä seurasi kaupunginjohtajana valtiosihteeri Teemu Hiltunen. Kansanedustajana Kajala oli SDP:n eduskuntaryhmässä 1939–1942, 1948–1950, 1954–1957 ja 1962–1965.
Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1.11.1966 Lahti-mitalin numero 1.
Aiheesta muualla

 Ylen elävä arkisto.






Luokka:Lahden kaupunginjohtajat
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Vuonna 1905 syntyneet
Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Radioaktiivinen hajoaminen

Question: Mikä on ytimen tila hajoamisen jälkeen?


Radioaktiivinen hajoaminen on prosessi, jossa radioaktiivinen atomiydin muuntuu toiseksi ytimeksi emittoimalla säteilyä.[1]
Hajoamistapa fysiikassa kuvaa tapaa, jolla hiukkanen hajoaa.
Radioaktiivisten isotooppien hajoamistavat ovat:
alfasäteily (Helium-4 ytimen l.alfahiukkasen lähetys).
β− -säteily (elektronin lähetys)
β+ -säteily (positronin lähetys)
elektronin sieppaus
protonin lähetys
spontaani fissio
Tietyllä ytimellä on tyypillisesti yksi vallitseva hajoamistapa. 
Hajoamisen jälkeen ydin jää joskus virittyneeseen tilaan. Pitkäikäisinä näitä kutsutaan isomeereiksi. Näillä isomeereillä tapahtuva isomeerinen siirtymä ytimen perustilaan ei aiheuta ytimen muuntumista toiseksi, toisin kuin radioaktiivisen hajoamisen yhteydessä.

Nämä hajoamistavat ovat:

suurienergiaisen fotonin lähetys (gammasäteily)
atomin ionisoituminen (sisäinen konversio)
Hajoamislaki

Aineen aktiivisuus eli hajoamisnopeus tietyllä hetkellä on verrannollinen ydinten määrään 




N



{\displaystyle \scriptstyle N}

 ja hajoamisvakioon 




λ



{\displaystyle \scriptstyle \lambda }

:







d
N


d
t



=
−
λ
N
.


{\displaystyle {\frac {dN}{dt}}=-\lambda N.}


Tämän separoituvan differentiaaliyhtälön ratkaisuksi saadaan ydinten määrä ajanhetkellä 




t



{\displaystyle \scriptstyle t}

:





N
(
t
)
=

N

0



e

−
λ
t


.



{\displaystyle \displaystyle N(t)=N_{0}e^{-\lambda t}.}


Hajoamislaista voidaan johtaa myös puoliintumisaika 





T

1

/

2





{\displaystyle \scriptstyle T_{1/2}}

, jossa radioaktiivisten ydinten määrä puolittuu.








N
(

T

1

/

2


)



=



N

0


2


=

N

0



e

−
λ

T

1

/

2








→

T

1

/

2





=



ln
⁡
2

λ


.






{\displaystyle {\begin{aligned}N(T_{1/2})&={\frac {N_{0}}{2}}=N_{0}e^{-\lambda T_{1/2}}\\\rightarrow T_{1/2}&={\frac {\ln 2}{\lambda }}.\end{aligned}}}


Lähteet

Luokka:Radioaktiivisuus
Luokka:Fysikaalinen kemia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
en:Radioactive decay#Decay modes in table form
De facto

Question: Mitä de facto tarkoittaa?

De facto on latinankielinen käsite, joka tarkoittaa ”käytännössä”, ”yleisesti” tai ”todellisuudessa”, yleensä de juren (”lain mukaan”) vastakohtana. Asiat, jotka ovat de facto, yleensä kehittyvät autonomisesti, ilman erillistä standardin, lain, säännön tai sopimuksen tekoa.
Lakiteknisesti de jure tarkoittaa mitä laki sanoo, de facto tarkoittaa mitä käytännössä tapahtuu.
De facto -standardeja
Kun uusia tuotteita halutaan käyttöön nopeammin kuin niitä ehditään standardoida, syntyy yleensä de facto -standardi. Tällainen käytännön standardi on yleensä saavuttanut hallitsevan markkinaosuuden, ja sitä aletaan usein käyttää myös muiden valmistajien vastaaviin tuotteisiin. Tämän kaltaiset toteutustavat ovatkin levinneet ainoastaan kaupallisista syistä, eivätkä välttämättä ole teknisesti parhaita mahdollisia ratkaisuja. Tyypillisiä de facto -standardien luojia ovat yritykset.
Tunnetuimpia de facto -standardeja ovat muun muassa IBM PC, VHS ja TCP/IP.
De jure -standardit voivat poiketa de factoista, esimerkiksi Yhdysvalloissa kilometri on de jure -standardi,[1] mutta silti maili (=1609,344 m) on yhä de facto -standardi.
Tekniset standardit
Tekniset standardit ovat usein vapaaehtoisia (kuten ISO 9000), mutta voivat olla myös valtion ja lain normeilla valvottuja kuten vedenlaatu. Termiä de facto -standardi voidaan käyttää molemmissa.
De facto -vallanpitäjät
Valtionpäämiehen asema on yleensä määritelty laissa, eli se on de jure. Vallanpitäjien asema voi silti olla myös de facto, etenkin jos he ovat nousseet valtaan laittomin menetelmin. Esimerkiksi Chilessä Augusto Pinochet nousi valtaan sotilasvallankaappauksen avulla, ja oli siten valtionpäämies de facto. Myöhemmin hän virallisti asemansa. Deng Xiaoping toimi Kiinan kansantasavallan de facto -valtionpäämiehenä parikymmentä vuotta, vaikka ei ollut koskaan muodollisesti maan päämies.
Baltian maiden tunnustaminen
Kun Baltian maat itsenäistyivät Neuvostoliiton romahdettua 1990-luvun alussa, useimmat maat tunnustivat niiden itsenäisyyden de jure. Suomi ei kuitenkaan tehnyt näin. Presidentti Mauno Koiviston kannanoton mukaan Suomi oli tunnustanut Baltian maat osaksi Neuvostoliittoa vain de facto, ja siksi niille ensimmäisen maailmansodan jälkeen annetut de jure -tunnustukset olivat edelleen voimassa.
Lähteet

Luokka:Latinankieliset fraasit
Luokka:Lentävät lauseet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Taalainmaanhevonen

Question: Mikä taalainmaanhevonen on?


Taalainmaanhevonen () on puusta veistetty, useimmiten punaiseksi maalattu hevonen, jonka pintaan on maalattu koristekuvioita. Hevonen on alun perin lähtöisin Ruotsin Taalainmaalta, Moran kunnasta. Pienimmät hevoset ovat kooltaan muutaman senttimetrin. Maailman suurin taalainmaanhevonen on 13 metriä korkea ja se sijaitsee Avestassa Ruotsissa.[1]
Puuhevosia on valmistettu Taalainmaalla 1700-luvulta alkaen. Aluksi ne olivat joko huonekaluteollisuuden sivutuotteita tai lasten leikkikaluja. Nykyinen muoto vakiintui 1800-luvun lopulla. New Yorkin maailmannäyttelyssä 1939 Ruotsia edusti taalainmaanhevonen, ja siitä lähtien sitä on käytetty usein Ruotsin symbolina. Taalainmaanhevonen on nykyään suosituimpia Ruotsista hankittavia matkamuistoja.[2]
Lähteet

Aiheesta muualla
 (in Swedish)
 (in Swedish)

Luokka:Ruotsin kansallissymbolit
Luokka:Taalainmaan lääni
Katarsis

Question: Mitä katarsis tarkoittaa?

Katarsis eli katharsis (kreik. puhdistuminen) on äkkinäinen tunnetila tai kliimaksi, joka johtaa elämänhalun uudistumiseen, palautumiseen tai voimistumiseen.
Käsitettä on käytetty muun muassa teatterissa tragedian yhteydessä. Antiikin Kreikan runousoppien mukaan tragediassa esitetyn kärsimyksen herättämä pelko ja sääli puhdistavat lopulta näytelmän katsojan mielen. Katarsis-termiä käytetään myös uskonnollisesta puhdistautumisesta sekä jännityksen tai ahdistuksen laukeamisesta.
Katarsis liittyy myös mediaan ja mediaväkivallan tutkimukseen. Katharsismalli kuvaa mediaväkivallan vaikutuksia. 
Katarsis liittyy myös freudilaiseen teoriaan ja psykoanalyyttiseen käytäntöön.
Aiheesta muualla


Luokka:Psykoterapia
Luokka:Teatteri
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jämsänkosken Ilves

Question: Milloin Jämsänkosken Ilves on perustettu?



Jämsänkosken Ilves (JIlves) on vuonna 1930 perustettu jämsänkoskelainen urheiluseura. Seuralla on toimintaa hiihdossa, uinnissa, yleisurheilussa, jääkiekossa, pyöräilyssä ja jalkapallossa.[2]
Ilveksen jalkapallon edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Jämsänkosken pallokentällä,[3] ja sen joukkue nousi kaudelle 2016 sarjatason ylemmäs Kolmoseen.[4]Ilves on pelannut Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli silloisessa Suomensarjassa yhteensä kahdeksan kautta vuosina 1963–1970.[5] Vuosina 1974–1976, 1978, 1981–1983, 1985, 1990 ja 2012 joukkue pelasi Kakkosessa.[5]
Maastohiihdossa Jämsänkosken Ilves on joukkueena 2010-luvulla vakiinnuttanut paikkansa kotimaansa eliitissä, ja on miesten viesteissä voittanut kaksi SM-hopeaa. Kontiolahden SM-kilpailuissa 2013 Ilves voitti parisprintin SM-kultaa.[6]
Jääkiekko
Jämsänkosken Ilveksen jääkiekkojaosto on perustettu 1953. Junioritoiminta oli jo alusta alkaen toiminnan peruskivi. Hyvän juniorityön tuloksena JIlves pelasikin omilla kasvateillaan 60- ja 70-luvun aikana aina toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, eli silloisessa ”Suomen sarjassa”.
Sarjatason pudottua alemmas jääkiekkoinnostus hiipui 80-luvulla, mutta on nyt käynnistynyt uudelleen, kun kaikki Jämsänjokilaakson jääkiekkoseurat on yhdistetty JIlveksen nimen alle. Edustusjoukkueen lisäksi seuralla on kuusi juniorijoukkuetta, naisjoukkue sekä kakkosjoukkue. Tämän lisäksi seura on mukana Leijona-kiekkokoulussa. Harjoitukset ja pelit toteutaan kolmessa jäähallissa (Jämsä, Jämsänkoski, Länkipohja) sekä ulkojääkentillä.
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat
Luokka:Suomalaiset yleisurheiluseurat
Luokka:Jämsänkoski
Luokka:Jämsäläiset urheiluseurat
Luokka:Vuonna 1930 perustetut urheiluseurat
James Prescott Joule

Question: Milloin James Prescott Joule kuoli?


James Prescott Joule (24. joulukuuta 1818 – 11. lokakuuta 1889) oli englantilainen fyysikko ja olutpanimon omistaja. Joule huomasi lämpöenergian ja mekaanisen energian välisen yhteyden ja mittasi lämmön mekaanisen ekvivalentin kuuluisalla siipipyöräkokeellaan. Se johti termodynamiikan ensimmäisen peruslain eli energian säilymislain kehittämiseen.[1]
Hänen mukaansa on nimetty energian yksikkö joule, Joulen laki ja Joulen ilmiö. Kaasun jäähtyminen sen laajetessa on nimetty Joulen ja Thomsonin ilmiöksi. Joule ja William Thomson (lordi Kelvin) totesivat ilmiön, ja siihen perustuu nykyaikainen jäähdytysteollisuus ja pysyvien kaasujen tiivistäminen. 

Joule valittiin Royal Societyn jäseneksi vuonna 1850. 
Julkaisut
Scientific Paper of James Prescott Joule, 2 osaa, 1884–1887
Lähteet

Aiheesta muualla

 Encyclopædia Britannica.



Luokka:Brittiläiset fyysikot
Luokka:Copley-mitalin saajat
Luokka:Vuonna 1818 syntyneet
Luokka:Vuonna 1889 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vänern

Question: Mikä on Ruotsin suurin vesistö?


Vänern (aik. ) on Ruotsin suurin ja Euroopan kolmanneksi suurin luonnonjärvi, joka syntyi arviolta 10000 vuotta sitten, viimeisen jääkauden päätyttyä. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänin ja Värmlannin läänin välissä, ja laskee Götajokea pitkin Kattegatiin. Vänernin pinta-ala on 5585km², keskisyvyys on 20 metriä ja syvin kohta on 95 metriä ja suurin saari Torsö. Vänernistä saa alkunsa Götan kanava, joka johtaa Vätterniin ja edelleen Itämereen.
Vänernin rantakaupunkeja ovat etelästä vastapäivään lueteltuna Vänersborg, Lidköping, Mariestad, Kristinehamn, Karlstad, Säffle ja Åmål.
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Ruotsin järvet
Luokka:Götajoen vesistö
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Omdurman

Question: Onko Omdurman Sudanin suurin kaupunki?


Omdurman tai Omdur () on Sudanin suurin kaupunki ja kaupan keskus. Omdurman sijaitsee Niilin länsirannalla, joen vastarannalla sijaitsee maan pääkaupunki Khartum. 
Vuonna 2008 Omdurmanissa oli  1,8 miljoonaa asukasta.[1] Yhdessä Bahrin ja Khartoumin kanssa se muodostaa maansa kulttuurin ja teollisuuden tärkeimmän keskuksen.
Kaupunki perustettiin 1880-luvulla Mahdiyyan aikana. Sen tunnetuimpuia nähtävyyksiä ovat Al-Mahdin mausoleumi, kamelimarkkinat, Sudanin suurin souq ja Khalifan kotimuseo. Hamed el-Nilin moskeijassa voi perjantaisin nähdä tanssivia dervissejä.[2]

Katso myös
Omdurmanin taistelu
Lähteet

Luokka:Sudanin kaupungit
Giuseppe Piazzi

Question: Kuka Giuseppe Piazzi oli?


Giuseppe Piazzi (7. heinäkuuta 1746 Ponte in Valtellina, Sondrion maakunta, Lombardia – 22. heinäkuuta 1826 Napoli, Napolin kuningaskunta) oli italialainen munkki, matemaatikko ja astronomi, joka löysi Ceres-asteroidin. Ceres on ensimmäinen löydetty ja asteroidivyöhykkeen suurin asteroidi. 24. elokuuta 2006 IAU hyväksyi uuden planeetan määritelmän, jonka seurauksena Cereksestä tuli kääpiöplaneetta.
Piazzi perusti Palermoon observatorion, joka on nykyisin nimeltään Osservatorio Astronomico di Palermo "Giuseppe S. Vaiana". Giuseppe Piazzin mukaan on nimetty asteroidi 1000 Piazzia. 
Lähteet


 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Citation error, replace with{{cite book| author = Lutz Schmadel| title = Dictionary of minor planet names + addendum| publisher = New York: Springer Online| year = 2008| id = ISBN 978-3-540-34361-5}} Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


Luokka:Italialaiset matemaatikot
Luokka:Vuonna 1746 syntyneet
Luokka:Vuonna 1826 kuolleet
Luokka:Ceres
Napoleonin kuolema

Question: Milloin Napoleon kuoli?


Napoleon I, entinen Ranskan keisari, kuoli 5. toukokuuta 1821 Saint Helenan saarella. Virallisen selityksen mukaan hän kuoli vatsasyöpään, mutta tämä on kyseenalaistettu ja joidenkin tutkijoiden mukaan Napoleon myrkytettiin. 
Sairastumisesta kuolemaan
Napoleon sairastui Saint Helenalla heinäkuussa 1820. Sitä ennen hänen terveytensä oli ollut kohtalaisen hyvä. Aluksi lääkärit pitivät sairautta lähinnä psyykkisenä, mutta Napoleon itse uskoi alusta alkaen sairastavansa vatsasyöpää. Napoleonin tila parani, mutta saman vuoden syyskuussa hänen tilansa puolestaan huononi. Napoleon pyysi päästä johonkin eurooppalaiseen terveyskylpylään, mutta hänen pyyntönsä evättiin. Saint Helenan saarelle tosin tuotiin sotilaslääkäri, mutta tämä ei osannut puhua ranskaa tai italiaa. 
3. toukokuuta 1821 Napoleon menetti täysin muistinsa. Hoitovirheen takia hän sai vakavan vatsaverenvuodon. 5. toukokuuta aamulla kello kaksi hän lausui viimeiset sanansa ennen kuolemaansa: "Ranska, armeija, armeijan johto, Joséphine". Kello 17.49 Napoleon oli kuollut.
Kuolinsyy
Kuolinsyyksi todettiin vatsasyöpä. Napoleon itse oli ennen kuolemaansa epäillyt vatsasyövän lisäksi myös murhayrityksen mahdollisuutta ja olikin toivonut, että hänelle tehdään ruumiinavaus, johon britit eivät saisi osallistua. Napoleonin ruumis avattiin biljardipöydällä. Ruumiinavausta todisti seitsemäntoista henkilöä, joista seitsemän oli britannialaisia lääkäreitä. Britit julistivat Napoleonin kuolleen vatsasyöpään, mutta useat nykypäivän tutkijat pitävät kuolinsyynä myrkytystä arsenikilla tai sitten sitä, että Napoleonin huoneen tapetit alkoivat kosteassa Saint Helenan ympäristössä tuottaa arsenikkia. Napoleonin testamentin viidennessä pykälässä lukee:

Vuosia myöhemmin eräs ruotsalainen kuolinsyy-tutkija pyrki todistamaan, että Napoleon olisi myrkytetty. Yksi Napoleonin palvelijoista olisi hänen mukaansa laittanut Napoleonin viiniin arsenikkia.
Ekshumaatio

Melkein kaksikymmentä vuotta kuoleman jälkeen 18.10.1840 Napoleonin St. Helenalla ollut hauta avattiin entisen keisarin maallisten jäännösten siirtämiseksi Pariisiin Invalidikirkkoon (Retour des cendres). Arkku avattiin haudasta poistamisen jälkeen ja tällöin havaittiin Napoleonin ruumiin säilyneen lähes muuttumattomana, mikä järkytti kaikkia paikallaolleita. Arsenikki on voimakas säilytysaine, mikä tukisi myrkytyshypoteesia.
Arsenikkia käytettiin kuitenkin tuolloin yleisesti tapeteissa, maaleissa ja jopa lääkkeissä ennen antibioottien keksimistä.
Lähteet
Herman Lindqvist: Napoleon (WSOY, 2005) ISBN 951-0-30810-2 (sid.)
"Retour des cendres", Charles Mullié, Biographie des célébrités militaires des armées de terre et de mer de 1789 à 1850, 1852
Arthur Bertrand, Lettres sur l’expédition de Sainte-Hélène en 1840, Paris, Paulin, 1841
Abbé Félix Coquereau, Souvenirs du voyage à Sainte-Hélène, Paris, H. Delloye, 1841
Emmanuel de Las Cases, Journal écrit à bord de la frégate La Belle Poule, Paris, H. Delloye, 1841
Philippe de Rohan-Chabot, Les Cinq Cercueils de l’Empereur, souvenirs inédits, préface de René de Chambrun, Paris, France-Empire, 1985
kuolema
Luokka:Ranskan historia
Luokka:Henkilöiden kuolemat
Luettelo televisiosarjan 24 jaksoista

Question: Kuka on käsikirjoittanut 24 -televisiosarjan?



24 on yhdysvaltalainen toiminta/jännitys -draamasarja, jonka ovat luoneet Joel Surnow ja Robert Cochran.

Ensimmäinen tuotantokausi: 2001–2002


Toinen tuotantokausi: 2002–2003

Kolmas tuotantokausi: 2003–2004


Neljäs tuotantokausi: 2005


Viides tuotantokausi: 2006


Kuudes tuotantokausi: 2007


Seitsemäs tuotantokausi: 2009



Luokka:24 (televisiosarja)
24-sarjan jaksoista
Kokemäenjoen vesistö

Question: Kuinka suuri Kokemäen vesistö alue on?


Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99%.[1][2]
Vesistöalueet ja reitit
Joen vesistöalueella ovat suurimmaksi osaksi Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakunnat, osia Etelä-Pohjanmaasta, Keski-Suomesta, Päijät-Hämeestä ja Varsinais-Suomesta sekä Kokemäenjoen laakso Satakunnasta.
Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi on Pyhäjärvi, johon laskevat pohjoisesta Näsijärvi Tammerkosken kautta ja etelästä Vanajavesi Herralanvuolteen sekä tulvatilanteissa myös Lempäälän kanavan kautta. Näsijärveen laskevat pohjoisesta Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reitit. Vanajaveteen laskevat laskevat Längelmäveden, Hauhon ja Vanajaveden reitit. Pyhäjärvestä johtaa Nokianvirta Kuloveteen, josta varsinainen Kokemäenjoki alkaa ja johon laskee pohjoisesta Ikaalisten reitti. Etelästä Kokemäenjokeen laskee Loimijoki. Vesistössä on 26 vesivoimalaa[3].
Kokemäenjoen vesistöalueet
Kokemäenjoen alue (35.1) 3679km2, järvisyys 5,2%
Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) 3759km2, järvisyys 14,8%
Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) 2451km2, järvisyys 19,5%
Ähtärin reitti ja Pihlajaveden reitti (35.4) 3193km2, järvisyys 11,5%
Ikaalisten reitti (35.5) 3155km2, järvisyys 8,7%
Keuruun reitti (35.6) 2027km2, järvisyys 11,5%
Längelmäveden reitti ja Hauhon reitti (35.7) 4449km2, järvisyys 17,8%
Vanajaveden reitti (35.8) 2191km2, järvisyys 5,8%
Loimijoen valuma-alue (35.9) 3138km2, järvisyys 2,8%.

Kanavat
Apian kanava, Valkeakoski
Herraskosken kanava, Virrat
Kaivannon kanava, Kangasala
Kaivannonsalmen kanava, Pirkkala
Kautun kanava, Ruovesi
Lempäälän kanava, Lempäälä
Muroleen kanava, Ruovesi
Valkeakosken kanava, Valkeakoski
Visuveden kanava, Ruovesi
Katso myös
Kokemäenjoen alueen lasketut järvet
Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla



*
Kuivasjärvi (Oulu)

Question: Kuinka pitkä Kuivasjärvi on?


Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus itä-länsisuunnassa on 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa  82 hehtaaria. Järven pinnan korkeus on 12 metriä merenpinnan yläpuolella, ja järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi.
Kuivasjärvi kuuluu Kuivasojan valuma-alueeseen. Kuivasjärven valuma-alueen kokonaispinta-ala on noin 28,1 neliökilometriä. Järven eteläpuolella sijaitseva Pyykösjärvi laskee Kaijonlahteen Laholaisojaa pitkin. Laholaisojan lisäksi järveen laskee myös Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven laskuoja. Muut laskuvedet tulevat pääasiassa kuivatusojista. Kuivasjärvi laskee Perämereen Kuivasojan kautta, sen alkupiste on järven läntisimmässä kolkassa.
Järvi jakaantuu suurempaan läntiseen altaaseen sekä pienempään itäiseen altaaseen. Läntinen osa eli varsinainen Kuivasjärvi on matala, ja sen suurin pituus itä-länsisuunnassa on noin 1,4 kilometriä. Järven itäistä allasta, Kaijonlahtea, erottaa nykyisin pääaltaasta maapenkereelle rakennettu kevyen liikenteen väylä. Pengerryksessä on yksi silta-aukko veden virtausta varten.
Kuivasjärven ongelmana ovat viime vuosina olleet rehevöityminen, sen aiheuttama veden alhainen happipitoisuus sekä kalakuolemat. Pääosin soilta peräisin olevan veden happipitoisuutta on pyritty nostamaan keinotekoisin menetelmin 1980-luvulta lähtien. Veden laatu on heikohko, ja järvessä tavataan sinilevää etenkin loppukesästä.
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Kaijonharju
Luokka:Kuivasjärvi
Luokka:Linnanmaa
Luokka:Oulun järvet
Luokka:Kuivasojan vesistö