Moskeija

Question: Voiko Bysantin kirkolla vierailla vuonna 2019?







Part of a series onIslam
Beliefs
Oneness of God
Prophets
Revealed books
Angels
Predestination
Day of Resurrection
Practices
Profession of faith
Prayer
Fasting
Alms-giving
Pilgrimage
Texts and sciences
Quran
Tafsir
Sunnah (Hadith, Sirah)
Qisas Al-Anbiya
Sharia (law)
Fiqh (jurisprudence)
Theology
History
Timeline
Muhammad
Ahl al-Bayt
Sahabah
Rashidun
Imamate
Caliphate
Spread of Islam
Succession to Muhammad
Culture and society
Academics
Animals
Art
Calendar
Children
Demographics
Denominations
Economics
Education
Exorcism
Feminism
Festivals
Finance
LGBT
Madrasa
Moral teachings
Mosque
Mysticism
Philosophy
Poetry
Politics
Proselytizing
Science
Slavery
Social welfare
Women
Related topics
Abrogation in Islam
Criticism of Islam
Muhammad
Quran
Islam and other religions
Islamism
Islam and violence
Islamophobia
Glossary
 IslamportalvtMoskeija () on islaminuskoisten temppeli, jota kristityillä vastaa kirkko. Moskeija, jossa on minbar eli saarnastuoli, on perjantaimoskeija (جامع ,jama eli kokouspaikka).
Varsinaisesti islamin opit eivät edellytä rukoukseen käytettävältä paikalta mitään erityistä. Muhammad itse on sanonut, että missä vain oikeauskoiset rukoilevat, siellä on moskeija. Yleensä moskeijalla tarkoitetaan kuitenkin moskeijarakennusta. 
Teologisesti islaminuskoiset katsovat Mekan Masjid al-Haramin olevan maailman ensimmäinen moskeija. Historiallisesti ensimmäinen islaminuskoisten kokoontumispaikkana toiminut moskeija ja myöhemmin rakennettujen moskeijoiden tärkein esikuva oli profeetta Muhammadin talo Medinassa. Talo ei ole säilynyt, mutta kirjallisuudessa se on kuvattu varsin tarkasti. Talo oli aikaansa ja paikkaansa nähden hyvin suuri: se oli osapuilleen neliön muotoinen rakennusten ympäröimä aukio, jonka sivun pituus oli 56 metriä. Muhammadin talo ei ollutkaan ensisijaisesti asuinkäyttöön tarkoitettu, eikä se ollut myöskään palatsi vaan ennen kaikkea kokoontumis- ja rukouspaikka. Aukion laidalla oli varjostava pylväskäytävä, ja profeetta itse saarnasi sen toisessa päässä.
Moskeijan tavalliset osat
Muslimin päivään kuuluu viisi rukoushetkeä. Rukouskutsu kuulutetaan minareetista (arabiaksi Mi'thana) eli moskeijan tornista.
Koska islaminuskoiset peseytyvät rituaalisesti ennen rukousta, moskeijaan kuuluu peseytymispaikka, joka sijaitsee joko sisäpihalla tai sisäänkäynnin yhteydessä. Usein peseytymispaikka on omassa katetussa paviljongissaan sisäpihan keskellä.
Astuttaessa peseytymisaluetta – eteistä tai sisäpihaa – peremmälle saavutaan kalustamattomaan avoimeen tilaan. Tämän rukoussali on tavallisesti arkkitehtuuriltaan yksinkertainen, ja kattoa kannattelevat usein pylväsrivistöt. Visuaalisesti muusta poikkeaa qibla-seinä, joka on yleensä sisäänkäyntiä vastapäätä. Oikeaoppisesti qibla-seinän tulisi olla kohtisuorassa Mekkaan päin osoittavaa suoraa vasten. Näin rukoilemaan kokoontuneet asettumalla qibla-seinän kanssa yhdensuuntaisiin riveihin suuntaavat samalla itsensä Mekkaan päin. Qibla-seinässä, yleensä keskellä sitä, on mihrab, syvennys, josta seinän erottaa qibla-seinäksi. Mihrabissa ei ole kalustusta toisin kuin tavallisesti kristillisen kirkon alttarin ympärillä. Jos moskeijassa on saarnastuoli eli minbar perjantaisaarnoja varten, se sijaitsee mihrabin vieressä.
Islamilaisessa maailmassa on kehittynyt useita eri moskeijatyyppejä. Merkittäviä ovat olleet varhaiset abbasidimoskeijat, T-kirjaimen muotoiset moskeijat sekä Anatolian keskikupoliset moskeijat. 1900-luvulla öljyn tuoman vauraus johti uuteen moskeijarakentamisen aaltoon, joka on edistänyt islamilaisten nykyarkkitehtien asemaa ja johon ovat osallistuneet myös ei-islamilaiset arkkitehdit. Eräät maailman kuuluisimmista rakennuksista kuten Istanbulin Hagia Sofia ja Ateenan Parthenon ovat toimineet moskeijoina.
Moskeijat Suomessa
Järvenpään moskeija Järvenpäässä on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi rakennettu moskeija. Sen ovat rakentaneet tataarit 1940-luvun alkupuolella.[1] Puiseen moskeijaan kuuluu myös pieni minareetti, josta ei kuitenkaan ole saanut kuuluttaa rukouskutsuja.[2] Pienempiä muslimien rukoushuoneita on Suomessa noin 60–80 useita tiloissa, jotka on tarkoitettu alun perin muuta käyttöä varten, muun muassa Helsingissä kahdeksan.[3][4] Pääkaupunkiseudulla rukoushuoneita on noin 30.[4] Islamilaisen neuvoston varapuheenjohtaja Pia Jardi on esittänyt toiveen, ettei näistä rukoushuoneista käytettäisi nimitystä ”moskeija”.[1]
Lahden moskeija[5] (turk. Lahti Cami) on 1950-luvulla rakennettu alkuperäinen Adventtiseurakunnan kirkkorakennus, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa Lahden asemantaustalla.[6] Lahden moskeija kuuluu Suomen suurimpiin moskeijarakennuksiin ja tämän hetkisiin rukoustiloihin sekä moskeijarakennuksiin nähden se onkin tällä hetkellä suurin moskeija koko Suomessa. Aiemmin kirkkorakennuksena sekä kuvataitelija Ismo Pyykön ateljeenana toiminut rakennus restauroitiin moskeijaksi turkkilaisen valistusyhdistyksen toimesta vuonna 2012[7]. Moskeijan avajaistilaisuus suoritettin Lahden kaupunginjohtaja Jyrki Myllyvirran johdolla 4. huhtikuuta 2012. Moskeija kuuluu tällä hetkellä Suomen Islamilaisen Diyanet Yhdyskunnan alaisuuteen, joka Lahden moskeijan lisäksi hallinoi ja johtaa Vantaan, Turun sekä Porin rukous- ja moskeijarakennuksia.   
Useat moskeijahankkeet ovat kaatuneet rahoituksen puutteeseen. Muualla Euroopassa moskeijat ovat saaneet merkittävää rahoitusta muslimimaista.[8]
Helsingin moskeijan arkkitehtikilpailu käynnistyi 2015. Paikkaa ei ole vielä valittu, mutta vaihtoehtona on Hanasaari. Hanketta johtaa Suomen islamilainen neuvosto. Moskeijan yhteyteen tulee monitoimikeskus.[3] Helsingin pormestariksi 2017 valittu Jan Vapaavuori vastustaa suurmoskeijahanketta.[9]
Kuvia moskeijoista

Istanbulin Sulttaani Ahmedin moskeija.
Lahden turkkilainen moskeija.
Moskeija Egyptissä Aswanissa.
Kiinalaistyylinen minareetti
Istanbulin Hagia Sofia (Pyhä viisaus) moskeija.

Lähteet

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit