Herttoniemi

Question: Mikä on Herttoniemen kartanon pinta-ala?


Herttoniemi () on niemi ja Helsingin 43. kaupunginosa Kulosaaren itäpuolella.  Se sijaitsee Vanhankaupunginlahden, Herttoniemensalmen, Porolahden ja Strömsinlahden rannalla.
Herttoniemen alueella on kaksi metroasemaa (Herttoniemi ja Siilitie) ja kolmatta on suunniteltu Roihupellon ja Roihuvuoren rajalle Itäkeskuksen ja Siilitien väliin. Alueen maamerkkinä toimii Roihuvuoren vesitorni.
Herttoniemen kaupunginosaan kuuluvat virallisesti Länsi-Herttoniemen (8564 asukasta 1.1.2017), Herttoniemenrannan (9117 as.) ja Roihuvuoren (ent. Itä-Herttoniemen; 7654 as.) alueet, sekä näiden välissä oleva Herttoniemen yritysalue, jolla on noin 5000 työpaikkaa (31.12.2012) ja asukkaita 415. Kaupunginosan asukasluku on yhteensä siis noin 26 000. 
Herttoniemen peruspiiri
Helsingin piirijaossa Herttoniemen peruspiiriin kuuluvat Herttoniemen ja Tammisalon kaupunginosat. Peruspiirin asukasluku on 28 282 (1.1.2017).[1]
Historia

Asutus Herttoniemen alueella on vanhaa. Herttoniemen metroaseman lähellä on yksi Helsingin säilyneistä pronssikautisista haudoista. Herttoniemessä on säilynyt  joitain suomalaisperäisiä paikannimiä, jotka kertovat hämäläisten nautinta-alueista ja asutuksesta alueella ennen ruotsalaisten keskiajalla tekemää Uudenmaan kolonisaatiota. Paikannimien valossa Herttoniemen alkuperäinen pysyvä suomalainen asutus oli tullut paikalle mahdollisesti 1100-luvulla.[2]
Herttoniemen kylä oli Helsingin pitäjän vanhimpia. Herttoniemen kartano on Itä-Helsingin vanhin ja se oli Jägerhorn-suvun hallussa jo 1500-luvulla.
Kun Viaporin rakennustöitä johtanut kreivi Augustin Ehrensvärd osti tilan 1752, kartanon alueet ulottuivat idässä Puotilaan ja pohjoisessa Malmille ja Viikkiin. Myös nykyisen Myllypuron alue kuului Ehrensvärdin tilaan. Myöhemmin Herttoniemen kartanon omisti Ruotsinsalmen II taistelun sankari (1790) ja Viaporin Ruotsin vallan ajan viimeinen komendantti Carl Olof Cronstedt. Alueella on myös Strömsin kartano.

Herttoniemessä on säilynyt nähtävissä osa Helsinkiä ympäröivistä, ensimmäisen maailmansodan aikaisista maalinnoituksista.
Herttoniemen kartanon maille syntyi vuosina 1880-1915 huvila-asutusta, josta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1917. Helsingin kaupungin ostettua kartanon vuonna 1919 yhdyskunnan kehitys keskeytyi eikä sille vahvistettu järjestyssääntöjä. Myöhemmin kaupungin toimesta Herttoniemen satama- ja teollisuusalueille laadittiin ja vahvistettiin rakennussuunnitelmat kadunnimistöineen, edelliselle vuonna 1936 ja jälkimmäiselle vuonna 1943.[3]
Alue liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa 1946. Liitosalueille ruvettiin rakentamaan uudenlaisia asuinalueita, joista Herttoniemi oli ensimmäinen ja suurin. Alun perin Herttoniemen kylään ja kaupunginosaan kuulunut Myllypuro siirrettiin Vartiokylän kaupunginosaan vuonna 1959 ja muodostettiin sen osa-alueeksi.[4] Herttoniemen alueella ovat asuneet mm. kirjailijat F.E. Sillanpää ja Arvo Turtiainen sekä presidentti Tarja Halonen nuoruudessaan.
Herttoniemen nimistöstä
Herttoniemen nimi on nykyisin ruotsiksi Hertonäs, mutta se on esiintynyt myös muodoissa Hertte nesse (1513), Hertenese (1520), Hertones (1548), Hertugenäs (1555). [2]
Kylännimen Hertonäs määriteosa on mahdollisesti muinaisruotsin sanasta härtoghe, joka on tarkoittanut herttuaa. Herttoniemellä nimensä antanut asukas oli mahdollisesti Porvoon tutkintakäräjillä vuonna 1405 mainittu Laurens Herthoge -niminen henkilö. Lisänimi voi olla saksalaista perua.[2] Suomenkielinen nimi esiintyi vielä 1950-luvulla myös muodossa Herttuaniemi.
Nykyinen Länsi-Herttoniemen nimistö noudattaa kahta teemaa, jotka ovat suomalaisiin eläimiin liittyvät nimet, kuten Siilitie, Susitie, Karhutie ja Hirvitie tai hiihtoon liittyvät nimet, kuten Hiihtomäentie, Mäenlaskijantie ja Hiihtäjäntie. Roihuvuoressa valtaosa nimistöstä on taas satuaiheita kuten Punahilkantie, Keijukaisenpolku tai Satumaanpolku. Herttoniemen yritysalueella taasen katujen nimistö liittyy pääasiassa ammattinimikkeisiin kuten Sahaajankatu, Mekaanikonkatu ja Konemestarinkatu.
Herttoniemenrannan katunimistö on osin peräisin teollisuusalueelta ja öljysatamasta, kuten Hitsaajankatu, Paasivaarankatu tai Bengtankuja. Muuten katujen nimet liittyvät vanhoihin paikannimiin, mutta erityisesti Herttoniemen kartanoon ja siellä vaikuttaneisiin henkilöihin kuten Linnanrakentajantie, Abraham Wetterin tie, Neitojenpolku ja Amiraali Cronstedtin ranta.
Liikenneyhteyksiä Herttoniemeen
Metro
Herttoniemen ja Siilitien metroasemilla pysähtyvät Matinkylästä Itäkeskuksen kautta Vuosaareen ja Tapiolasta Itäkeskuksen kautta Mellunmäkeen liikennöivät metrojunat.
Bussit

Herttoniemen metroaseman yhteydessä oleva bussiterminaali on tärkeä vaihtoasema metron ja bussien välillä, ja sinne päättyy useita syöttölinjoja, erityisesti Laajasalon suunnasta. Lisäksi metroaseman kautta kulkee joitakin poikittaislinjoja ja kaikki metroliikennettä korvaavat Itä-Helsingin yölinjat. Metroaseman kohdalla on myös kaukoliikenteen bussien pysäkki.
Alla olevat bussilinjat kulkevat bussiterminaalin kautta, lisäksi esimerkiksi monet yöbussit kulkevat Herttoniemen kautta.
58 (Itäkeskuksen metroasema – Pasila – Munkkivuori)
79 (Herttoniemen metroasema – Latokartano – Malmi – Siltamäki – Puistolan asema)
80 (Herttoniemen metroasema – Roihuvuori – Itäkeskuksen metroasema)
81 (Kulosaari – Herttoniemen metroasema – Länsi-Herttoniemi)
82 (Herttoniemen metroasema – Roihuvuori – Itäkeskuksen metroasema)
82B (Herttoniemen metroasema – Tammisalo – Roihuvuori – Itäkeskuksen metroasema)
83 (Herttoniemen metroasema – Tammisalo)
84 (Herttoniemen metroasema – Gunillankallio)
85 (Herttoniemen metroasema – Jollas)
85B (Herttoniemen metroasema – Yliskylä – Jollas)
86 (Herttoniemen metroasema – Santahamina)
88 (Herttoniemen metroasema – Kaitalahti)
89 (Herttoniemen metroasema – Yliskylä)
90N (Rautatientori – Länsi-Herttoniemi – Vuosaari (Kallvikintie))
551 (Herttoniemen metroasema – Pasila – Meilahti – Aalto-yliopiston metroasema – Tapiolan metroasema)
802 (Itäkeskuksen metroasema – Jollas)
Katso myös
Kivinokka
Kuvia Herttoniemestä

Herttoniemen kartanon päärakennus
Alueen toisen kartanon Strömsin kartanon päärakennus, jossa toimii nykyisin Helsingin kuvataidekoulu.
Herttoniemen kirkko
Eränkävijäntori Länsi-Herttoniemessä
Roihuvuoren vesitorni
Rintamamieskerrostalo Roihuvuoressa entisessä Itä-Herttoniemessä
K-Supermarket -ruokakauppa lähellä metroasemaa
Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha
Siilitien aluetta Länsi-Herttoniemessä
Venevalkama ja kaistale Herttoniemenrantaa mereltä kuvattuna
Herttoniemen mäkikeskuksen suurin hyppyrimäki

Lähteet

Aiheesta muualla

 (pdf)






*
Luokka:Suomen niemet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit