Diabetes

Question: Miten diabetestä voidaan ennaltaehkäistä ja hoitaa?



Diabetes, , vanhalta nimeltään sokeritauti, on sokeriaineenvaihdunnan sairaus. Nuoruus- eli ykköstyypin diabetes (diabetes mellitus juvenilis) johtuu insuliinin tuotannon vähenemisestä tai lakkaamisesta haimassa. Aikuis- eli kakkostyypin diabetes johtuu insuliinin käsittelyn heikkenemisestä elimistössä. Jos aikuistyypin diabeteksen etenemistä ei saada pysäytettyä, se alkaa vähitellen muistuttaa nuoruustyypin diabetesta.[1] Kahden päätyypin lisäksi diabeteksesta on lukuisia välimuoto- ja erityistyyppejä, joista yleisin on raskaudenaikainen diabetes.
Diabeteksessa verensokeri nousee liian korkeaksi. Ravinnossa olevat hiilihydraatit hajoavat glukoosiksi (rypälesokeri) ja kulkeutuvat vereen. Normaalioloissa veren glukoosipitoisuuden kasvaessa haima erittää insuliinia, joka auttaa siirtämään glukoosia soluihin ja alentamaan veren glukoosipitoisuutta. Kun ihminen sairastaa diabetesta, glukoosia ei siirry verestä solujen käyttöön riittävästi sen vuoksi, ettei keho tuota tarpeeksi insuliinia tai insuliinin vaikutus on heikentynyt. Koholla oleva verensokeri voi pitkällä aikavälillä vahingoittaa monia kehon kudoksia, kuten silmiä, munuaisia, sydäntä ja verenkiertoa.
Vaikka vesitystaudin latinankielinen nimi, diabetes insipidus, on hyvin samantapainen, ei taudeilla juuri muuta yhteistä olekaan.
Esiintyvyys
Vuonna 1988 diabeetikkoja oli Suomessa 94000 ja vuonna 2000 166000.[2] Tyypin 1 diabetesta sairasti noin 30000 ihmistä vuonna 2003,[3] ja sairastavien määrä lisääntyy keskimäärin 2,8 prosenttia vuodessa.[4] Siten diabeetikkojen määrän kasvu aiheutuu pääosin aikuistyypin diabeteksesta. Duodecimin vuoden 2016 Käypä hoito -suosituksen mukaan yli 500000 suomalaista sairastaa diabetesta.[5] Vajaalla puolella 45–74-vuotiaista miehistä ja joka kolmannella naisella on aikuistyypin diabetes tai sen esiaste. Puolet kaikista diabeetikoista eli 200000 suomalaista sairastaa tyypin 2 diabetesta tietämättään.[6]
Maailmanlaajuisesti diabetesta sairasti vuoden 2015 arvion mukaan 415 miljoonaa maailman 20–79-vuotiaista. On arvioitu, että vuoteen 2040 mennessä diabeetikoiden määrä kasvaa 642 miljoonaan.[7] Yhdysvalloissa afroamerikkalaisilla riski sairastua diabetekseen on 1,7 kertaa suurempi kuin valkoisella väestöllä.[8] Tutkimusten mukaan 17 prosenttia aikuisista qatarilaisista sairastaa diabetesta.[9] Aikuisiän diabetes on Qatarissa noin kaksi kertaa yleisempää kuin muualla maailmassa.[9]
Oireet
Diabetes on yksi merkittävimmistä kansantaudeista. Se vaikuttaa elämänlaatuun, aiheuttaa lisätauteja ja lisää kuolleisuutta. Pitkään kestänyt tai huonosti hoidettu diabetes saattaa aiheuttaa silmien verkkokalvosairautta (diabeettinen retinopatia), munuaismuutoksia, ääreishermoston vaurioita ja jalkaongelmia. Diabetes lisää myös sydänsairauksien ja jossakin määrin haimasyövän riskiä. Diabeteksen aiheuttama munuaisvaurio (diabeettinen nefropatia), on Suomessa yleisin syy munuaisensiirtoon.
Klassiset diabeteksen oireet ovat tihentynyt virtsauksen tarve, janon tunne, tahaton laihtuminen ja väsymys.[10] On myös mahdollista, että potilaan uloshengitys haisee asetonille, mikä kertoo korkeasta verensokerista.[11]
Virtsaan erittyy myös glukoosia, joka havaitaan helposti laboratoriotesteissä. Tyypin 1 diabeteksen oireet voivat kehittyä nopeasti viikkojen tai kuukauden sisällä. 2. tyypin diabetes kehittyy yleensä hitaammin ja muutoksia voi olla vaikea havaita.
Jos tilaa ei hoideta, veren korkea glukoositaso voi aiheuttaa silmän linssien vääristymän vaikuttaen näkökykyyn. Sumentunut näkökyky onkin hyvä merkki varsinkin 1. tyypin diabeteksesta.[12]
Jalan päkiöihin voi tulla turvotusta. Se on tyypillinen diabeteksen oire. Jaloissa tuntoaisti heikkenee ja voi kadota pikkuhiljaa kokonaan. Tuntoherkkyyttä mitataan asteikolla 1–3, jossa taso 3 on pahin tunnottomuustila.
Jalkaongelmat ovatkin diabeetikoilla yleisiä. Ajan mittaan diabeetikon jalkoihin voi tulla pitkäaikaisia haavaumia ja pahimmillaan tämä voi johtaa jopa amputaatioon. Jalka-amputaatioon joutuminen onkin diabeetikoille jopa 15 kertaa todennäköisempää kuin muille ihmisille.[13]
1. tyypin diabeetikoilla voidaan havaitaan seuraavia oireita: hyperventilointia, pahoinvointia, oksentelua, vatsakipuja tai tajunnan heikkenemistä.
Diagnosointi
Diabeteksen toteamiseen tarvitaan verensokerin tason määrittäminen. Diabetes voidaan diagnosoida mikäli paastoplasman glukoosipitoisuus on vähintään 7 mmol/l tai mikäli kahden tunnin arvo sokerirasituskokeessa on yli 11 mmol/l.[14] Normaalin paastosokerin ylärajana pidetään 6 mmol/l.[15] Jos arvo on 6-7, voidaan puhua niin sanotusta esidiabeteksesta.
Diabeteksen tyypit
ICD-10 tautiluokitus
E10 Nuoruustyypin diabetes
E11 Aikuistyypin diabetes
E12 Aliravitsemukseen liittyvä diabetes
E13 Muu diabetes
E14 Määrittämätön diabetes
LADA  (Latent Autoimmune Diabetes in Adults) (ICD-10:n koodi E10)[5]
MODY  (Maturity-Onset  Diabetes  of  the  Young in Adults) (ICD-10:n koodi E13)[5]
Raskausdiabetes (ICD-10:n koodi O24.4)[5]
Ykköstyypin diabetes
Tutkijat ovat pitäneet ykköstyypin eli nuoruusiän diabetesta autoimmuunisairautena eli taudin on ajateltu johtuvan siitä, että elimistön immuunijärjestelmä hyökkää elimistön omia soluja vastaan tuhoten haiman Langerhansin saarekkeiden beetasolut, jotka tuottavat insuliinia. Myöhemmän havainnon mukaan virukset kykenevät tunkeutumaan haimaan ja tuhoamaan insuliinia tuottavat beetasolut.[16]
Diabeteksen taustalla on usein perinnöllinen alttius sairastumiseen, jonka lisäksi tarvitaan laukaiseva tekijä. Enterovirustartuntoja epäillään tällaiseksi tekijäksi sen perusteella, että diabeteksen puhkeaminen on yleisintä syksyllä ja talvella, jolloin enterovirustartuntoja on paljon. Lisäksi diabetekseen liittyvien autovasta-aineiden ilmestymistä edeltää usein todettu enterovirustartunta.[17]
Suomalainen tutkimusryhmä löysi vuonna 2013 viisi ykköstyypin diabetestä mahdollisesti aiheuttavaa enterovirusta, jotka tunkeutuvat haimaan tuhoten insuliinia tuottavat solut.[16] Suomalaiset tutkijat ovat kehittämässä yhdessä ruotsalaisten ja brittiläisten tutkimusryhmien kanssa ykkötyypin diabetekselta suojaavaa rokotetta, jonka markkinoille saattamiseksi tarvittavat ihmiskokeet ovat alkamassa [18][19]. Myös haiman insuliinia tuottavia soluja uusivia lääkkeitä kehitellään.[20]
Maaliskuussa 2017 toinen tutkimusryhmä julkisti tiedon, että suoliston bakteerikannalla ja antiobiooteilla voi olla yhteys ykköstyypin diabeteksen puhkeamiseen.[21]
Imetyksen on tutkimuksissa havaittu olevan yhteydessä pienempään diabeteksen esiintyvyyteen. Varhaislapsuudessa saatavan lehmänmaitoa sisältävän ravinnon ja erityisesti lehmänmaidon insuliinin mahdollista osuutta ykköstyypin diabeteksen syntyyn tutkitaan[22]. Lapsena saadun päivittäisen D-vitamiinilisän on huomattu vähentävän sairastumisriskiä.[23]
Ykköstyypin diabetes puhkeaa yleensä 0–20 vuoden iässä. Sairastumisprosessin alettua kestää yleensä muutamia kuukausia ennen kuin insuliinin tuotanto on supistunut niin pieneksi, että sairauden ulkoisia oireita aletaan havaita. Tyypillisimpiä oireita ovat laihtuminen sekä janon ja virtsaamistarpeen lisääntyminen. Sairaus voidaan varmistaa veren sokeripitoisuuden mittauksella.
Sairauden puhkeamista seuraa yleensä niin sanottu remissiovaihe, jossa elimistön omaa insuliinituotantoa on vielä jonkin verran jäljellä. Tällöin sairautta voidaan hoitaa hyvin pienillä insuliiniannoksilla, ja joskus niistä jopa voidaan väliaikaisesti luopua. Oma insuliinituotanto loppuu kuitenkin yleensä kokonaan muutaman vuoden kuluessa.
Ykköstyypin diabetes on Suomessa suhteellisesti yleisempi sairaus kuin missään muualla maailmassa. Tutkijat epäilevät sen johtuvan siitä, että Suomessa esiintyy muita maita vähemmän enterovirusinfektioita. Tämä altistaisi infektioon sairastuneet suomalaislapset enterovirusten diabetesta aiheuttavalle vaikutukselle.[24]
Ykköstyypin diabetes johtaa Suomessa automaattiseen vapautukseen asepalveluksesta sekä rauhan että sodan aikana, sillä sen hoito saattaisi olla kenttäoloissa ylivoimaisen vaikeaa. Hyvin sairautensa hoitavat diabeetikot voivat kuitenkin anomuksesta saada erityisluvan suorittaa asepalvelus.[25]
LADA
Hitaasti etenevä ykköstyypin diabetes voi myös ilmentyä yli 35-vuotiaalla, jolloin saattaa olla kyse LADA-diabeteksestä. LADA-tyypin diabetes todetaan GAD-vasta-aineista, ja kyse on tällöin autoimmuuni-diabeteksestä.[5]
Kakkostyypin diabetes

Kakkostyypin diabetes (tyypin 2 diabetes) on ykköstyypin diabetesta selvästi yleisempi. Tyypin 2 diabeteksessa haima erittää insuliinia riittämättömästi samalla kun tämän vaikutukset soluissa ovat estyneet. Se on usein – mutta ei aina – osa niin sanottua metabolista oireyhtymää, johon kuuluvat kohonneen verensokerin lisäksi kohonnut verenpaine, poikkeavat veren rasva-arvot ja keskivartalolihavuus eli niin sanottu omenavatsa. Kakkostyypin diabetes ilmaantuu vähitellen, ja siihen sairastuvat yleensä keski-ikäiset ylipainoiset henkilöt, joilla saattaa olla perinnöllinen alttius sairauteen. Yleensä, mutta ei aina, kakkostyypin diabeteksen ensioireina ovat janontunteen lisääntyminen ja jatkuva väsymys. Tarpeen vaatiessa hoidossa turvaudutaan ensin tablettihoitoon ja vasta tarvittaessa niin sanottuun yhdistelmähoitoon, jossa on päivisin tablettihoito ja sen lisäksi esimerkiksi illalla yötä vasten insuliinipistoshoito, tai myöhemmin vain insuliinipistoshoitoon.
Raskaudenaikainen diabetes
Raskaus on aikaa, jolloin piilevä diabetes saattaa puhjeta, mutta toisaalta sen yhteydessä virtsaan saattaa ilmaantua sokeria ilman diabetestakin.
Diabeetikon raskaus menee helpommin kesken kuin verrokin. Diabeetikkojen synnytykset pyritään käynnistämään komplikaatioiden varalta joitakin viikkoja ennen laskettua aikaa. Sikiölle ei ilman tätäkään tule suurentunutta riskiä saada diabetesta, mutta se kasvaa tavallista isommaksi ja saattaa olla syntyessään tavallista veltompi.
Stakesin tilastojen mukaan vuonna 2004 raskausdiabetes eli niin sanottu gestaatiodiabetes oli 12 prosentilla synnyttäjistä. Yleisyys vaihtelee alueittain: Vuonna 2004 se oli Etelä-Savon sairaanhoitopiirissä 25 prosenttia, Itä-Savon sairaanhoitopiirissä 22 prosenttia, Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirissä 22 prosenttia, HUS:ssä 12 prosenttia, Lapin sairaanhoitopiirissä 6 prosenttia ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä 5 prosenttia synnyttäjistä. Raskausdiabetes viestii alttiudesta sairastua aikuistyypin diabetekseen. Sen puhkeamista voidaan jarruttaa harrastamalla liikuntaa ja pysymällä hoikkana. Joka kolmas synnyttäjä oli ennen raskautta ylipainoinen (painoindeksi yli 25).[26]
Esidiabetes
Esidiabetes tarkoittaa lievästi kohonnutta verensokeria, joka ei riitä vielä diabetesdiagnoosiin. Kohonnut verensokeri tekee tuhojaan valtimoissa hyvin aikaisessa vaiheessa. Tästä johtuvia haittoja voitaisiin ehkäistä elintapamuutoksilla kuten liikunnalla ja ruokavaliolla. Tällöin terveydenhuollon säästöt olisivat huomattavat. Sydän- ja verisuonisairauksien riskiryhmään kuuluvilla ehkäisevä lääkehoito voisi tulla kyseeseen. Koska sairausvakuutus korvaa hoitoa vasta varsinaisen diabetesdiagnoosin jälkeen, ehdotetaan viitearvojen alentamista, jotta hoitoa voitaisiin tarjota sitä käytännössä tarvitseville.[27]
Kustannukset
Diabeetikoiden hoidon vuotuiset kokonaiskustannukset ovat yli 11 prosenttia terveydenhuollon kokonaiskustannuksista.[28] Diabeteksen aiheuttamista kustannuksista arviolta 90 prosenttia johtuu lisätautien hoidosta (Stakes). Lisätaudit taas merkittävältä osalta aiheutuvat jatkuvasti kohollaan olevasta verensokerista. Tätä tasoa on helppoa seurata esimerkiksi HbA1C-testillä (B-GHb-A1C), jolla katsotaan, mikä on hemoglobiinin valkuaisaineen glykosyloitumis- eli glykoitumisaste. Se on terveillä normaalisti noin 5 prosenttia, mutta saattaa pitkään kestäneessä huonossa sokeritasapainossa kasvaa paljon tätä suuremmaksi. Kuuluisassa DCCT-tutkimuksessa (Diabetes Control and Complications Trial) osoitettiin, että jokaista HbA1C-tasossa tapahtuvaa 10 prosentin pienennystä kohden diabeteksen lisätautien aiheuttamat kustannukset supistuvat keskimäärin 40 prosenttia.[29]
Ennaltaehkäisy ja hoito
Riskitekijät lasten sairastumisessa ykköstyypin diabetekseen
Salkinoja-Salosen ryhmän julkaisema tutkimus tutki kroonisten sairauksien ja myrkyllisten kemikaalien yhteyttä. Tutkimuksessa havaittiin, että perunassa luontaisesti olevat kaksi bakteerilajia tuottavat vielä keittämisen jälkeen ihmiselle erittäin myrkyllisiä kereulidi- ja paenilidi-nimisiä myrkkyjä, joita löytyy myös hometaloista. Näiden myrkkyjen tuotanto saattaa jatkua vielä jääkaapissakin. Perunavalmisteilla ja teollisilla lastenruokatuotteilla on mahdollisesti osuutta siihen, että Suomi pitää itsellään ennätystä lasten ykköstyypin diabeteksen esiintyvyydessä.[30][31] Toisella sijalla on Ruotsi.[32]
Ravinnon osuus ykköstyypin diabetekseen on havaittu myös THL:n ja Tampereen yliopiston tutkimuksessa, jossa seurattiin yli 6000 lasta vuosina 1996–2004. Suvi Virtasen johtaman tutkimuksen tulokset julkaistiin vuonna 2011, ja niissä tuotiin esille juuresten vauvoille syöttämisen yhteys lasten ykköstyypin diabetekseen.[30]
Ruoalla tai ympäristötekijöillä täytyy olla merkitystä, koska Venäjän Karjalassa lapsuusiän diabetes ja allergiat ovat kuudesta kahdeksaan kertaa harvinaisempia kuin Suomen puolella, vaikka väestön geenit ovat samanlaiset.[30][31] Itärajan takaisessa Karjalassa asuvat lapset, jotka ovat sairastuneet allergioihin ja diabetekseen, ovat eläneet samankaltaisessa ympäristössä kuin suomalaiset lapset.[31]
On viitteitä siitä, että kalanmaksaöljyn nauttiminen ensimmäisen elinvuoden aikana vähentää riskiä sairastua ykköstyypin diabetekseen 25 prosentilla. Suojavaikutuksen arvellaan johtuvan kalanmaksaöljyn sisältämistä tulehdusta hillitsevistä pitkäketjuisista ω-3-rasvahapoista.[33]
Lehmänmaitoa on pidetty eräänä altistavana tekijänä. Lehmänmaidon insuliini- ja valkuaisainepitoisuus voi olla perimmäinen syy. Maidossa esiintyvän insuliinin vaikutuksesta on jo tutkimusnäyttöä. Insuliinin poistaminen äidinmaidonkorvikkeesta vähensi lapsilla mitattuja diabetesta ennakoivia autovasta-aineita. Myös lehmänmaidon ottaminen lapsen ruokavalioon varhaisessa vaiheessa voi olla osasyynä.[32]
Riskitekijöiksi on nimetty esimerkiksi virukset, suoliston vääränlainen bakteerikanta, varhain lopetettu imetys, nopea lihominen sekä aikaisin lapsen ruokavalioon otetut viljatuotteet. D-vitamiinin puutteellisen saannin osuudesta lasten sairastumisessa on kiistelty.[32]
Toisaalta perinnöllinen alttius taudille on myös keskeinen syy sairastua.[30][32]
Ykköstyypin diabetes
Ykköstyypin diabetesta hoidetaan insuliinipistoksilla (insuliinikynä, -ruisku, -pumppu). Lisäksi sairastuneelle suunnitellaan ruokavalio, jossa tarkkaillaan ensisijaisesti hiilihydraattien määrää ravinnossa sekä terveellisyyttä. Ravinnon ja insuliinipistosten yhteen sovittamisella pyritään mahdollisimman normaaleihin veren sokeripitoisuuksiin. Ihmisen normaali verensokeri (kokoveren glukoosipitoisuus) on 4–7 millimoolia litrassa.
Erittäin lupaavia tuloksia 1-tyypin diabeteksen hoidossa on saatu vanhalla, alunperin tuberkuloosia vastaan kehitetyllä BCG-rokotteella, jolla vain kahdella pistoskerralla on saatu diabetespotilaiden verensokeriarvot palautettua lähes normaalille tasolle jopa  kolmeksi vuodeksi.[34]
Kakkostyypin diabetes
Ajoissa havaittua tyypin 2 diabetesta voidaan hillitä liikunnalla, laihduttamisella ja VHH-ruokavaliolla. Tällöin haiman insuliinin tuotanto ja insuliinin vaikutus voivat palautua normaaleiksi. Ilman lihavuutta 90 prosenttia aikuisdiabeteksesta jäisi puhkeamatta tai puhkeaisi myöhemmin.[35] Esimerkiksi vihreiden lehtivihannesten syömisen on todettu vähentävän sairastumisriskiä merkittävästi.[36] Tupakointi on erityisen vaarallista diabeetikoille, koska diabeetikon riski sairastua sydän- ja verisuonisairauksiin on ennestään muuta väestöä suurempi ja tupakointi kasvattaa sitä entisestään.[37] Tämän vuoksi tupakoivia diabeetikoita kehotetaan lopettamaan tupakointi.[38] Riskiä sairastua tyypin 2 diabetekseen vaikuttaa korkea eläinperäisen proteiinin saanti ruokavaliosta. Riskiin sairastua tyypin 2 diabetekseen ei vaikuta kasviperäisen proteiinin saanti. Hiilihydraattien saanti ruokavaliosta ei vaikuta riskiin sairastua tyypin 2 diabetekseen. [39]
Maailmanlaajuinen diabetespäivä
Maailmanlaajuista diabetespäivää vietetään Frederick Bantingin syntymäpäivän, 14. marraskuuta 1891, johdosta marraskuun 14. päivinä vuosittain.[40] Suomessa Diabetesliitto järjestää valtakunnallisen diabetespäivän järjestämällä opintosuoritukseksi kelpaavia seminaaritapahtumia Helsingissä.[41] Vuonna 2017 diabetespäivän teema oli diabetes ja naiset. Tällä haluttiin kiinnittää huomiota muun muassa siihen, että nykyään joka seitsemäs raskaus maailmassa aiheuttaa naiselle raskaudenaikaisen diabeteksen.[42]
Lähteet

Aiheesta muualla

 Käypähoito.fi. 22.3.2016.


 (18–30-vuotiaille)

 Kide 1/2012

 (biomedicum.fi)


Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit