khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Espanjan talous

Question: Harjoitetaanko Japanissa maataloutta?


Espanjan talous on suuri eurooppalainen kansantalous maan suuren väkiluvun takia. Sen markkinoilla on 47 miljoonaa kuluttajaa ja 12 miljoonaa taloutta.[1] Vuonna 2012 Espanjan ostovoimakorjattu bruttokansantuote oli maailman valtioista 15. suurin, mutta henkeä kohti jaettuna se oli vasta 47. tilalla.[2]
Vuosituhannen vaihteen molemmin puolin Espanjan bruttokansantuote kasvoi muiden maiden keskiarvoa nopeammin 15 vuoden ajan. Vuonna 2008 maa syöksyi lamaan josta se ei ole vieläkään noussut. Valtiontalouden alijäämä oli suurimmillaan vuonna 2010 eli 11,2 % bruttokansantuotteesta.[2]
Myös työttömyys kasvoi rajusti, vuonna 2012 työttömiä oli 25,1%.[2] Työttömyys koettelee pahimmin nuoria, vuoden 2012 alussa lähes puolet 15-24 -vuotiaista espanjalaisista oli työttöminä.[3] Kesäkuussa 2013 työttömyys vihdoin kääntyi laskuun.[4]
Espanjan merkittävimpiä teolliisuudenaloja ovat tekstiilit ja jalkineet, elintarvikkeet, metallit, kemikaalit, laivat, autot, koneet, työkalut sekä turismi.
Maan merkittävimmät luonnonvarat ovat kivihiili, rautamalmi, uraani, ligniitti, elohopea, lyijy, sinkki ja kupari.
Pankkijärjestelmä
Espanjan suurimmat pankit ovat Banco Santander ja BBVA.[5] Vuonna 2012 keskusteltiin pankkien avuntarpeesta ja niille tehtiin stressitestejä. Espanja ilmoitti että suurimmat pankit eivät tarvitse apua, minkä tulkittiin tarkoittavan että ongelmat ovat paikallispankeissa.[6]
Turismi
Vuonna 2010 Espanjan turismi toi maailman maista toiseksi suurimmat tulot (Yhdysvaltojen jälkeen). Ulkomaalaisten matkailijoiden määrässä se oli neljäntenä edellään Ranska, Yhdysvallat ja Kiina.[7] Turismin osuus kansantuotteesta on 11% ja työllistää noin kaksi miljoonaa ihmistä
Autoteollisuus
Espanja on maailman viidenneksi ja Euroopan kolmanneksi suurin autojen valmistaja, ja autot ovatkin yksi maan tärkeimmistä vientituotteista koneiden ja hedelmien ohella. Monikansallisten suuryritysten tehtaita ovat Ford España, Opel España ja SEAT.[1] Tunnetuin automerkki on SEAT ja Santana Motor on merkittävä autojen, työkoneiden ja trukkien valmistaja. Myös muita tunnettuja automerkkejä tehdään Espanjassa.
Lähteet

Aiheesta muualla


*
Marsin kuut

Question: Montako kuuta Marsilla on?

Marsilla on kaksi tunnettua kuuta, joiden nimet ovat Phobos ja Deimos. Asaph Hall löysi ne vuonna 1877. Kummatkin kuista ovat niin pieniä, ettei niiden painovoima muokkaa niitä pyöreiksi. Siksi ne ovatkin epäsäännöllisen muotoisia. 
Synty

Erään perinteisen näkemyksen mukaan Marsin kuut olisivat siepattuja asteroideja,[1][2][3] ajatus jota tukee kuiden asteroidimainen ulkomuoto. Kuiden pieni tiheys on samaa luokkaa kuin joidenkin asteroidien tiheys. Toisaalta myös Mars sijaitsee asteroidivyöhykkeen sisäpuolella. Pascal Rosenbattin esittämän teorian mukaan Marsin kuut syntyivät, kun Marsiin iskeytyi suuri taivaankappale[4]. Törmäys sinkosi Marsin kiertoradallekin suuren määrän ainetta, josta kasautui kaksi kuuta.  Tällöin Marsin kuiden syntytapa muistuttaisi hieman Maan Kuun syntyä. Nykymittausten mukaan Marsin kuut eivät muistutakaan D-tyypin asteroideja[4] niin kuin on aiemmin ajateltu.[5]
Taulukko







NimiNumeroKuvaKeskihalkaisija (km)Massa (kg)Kiertoradan keskisäde (km)Kiertoaika (h)LöytöaikaPhobosI22,2 (27 × 21,6 × 18,8)1,08169 3807,661877DeimosII12,6 (10 × 12 × 16)1,481523 46030,351877

Lähteet

Viitteet



*
Miekojärvi

Question: Mikä on Miekojärven pinta-ala?


Miekojärvi on Ylitornion ja Pellon kunnan alueilla sijaitseva Länsi-Lapin suurin järvi.  Se on suosittu kalastuspaikka. Järvellä on Pessalompolossa ja Sirkkakoskella kalasatamat, joista voi lähteä uistelemaan. Myös perhokalastus on suosittua. Järven keskiosat ovat erämaata. Kalastusaluetta on noin 5000 hehtaaria. Miekojärvi laskee Tengeliönjokea pitkin Tornionjokeen. Alposjokea pitkiin järveen laskevat Alinen ja Ylinen Alposjärvi ja Kaaraneskosken luona Vietonen.
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Ylitornion järvet
Luokka:Pellon järvet
Luokka:Tengeliönjoen valuma-alue
Edwin Jarvis

Question: Onko Agent Carterilla supervoimia?


Edwin Jarvis on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä hahmo, joka tunnetaan varsinkin Kostajien pitkäikäisenä hovimestarina. Jarvisin ensiesiintyminen tapahtui Tales of Suspense -lehden numerossa 59 (joulukuussa 1964).
Historia
Jarvis on hovimestari, joka aloitti uransa Howard ja Maria Starkin palveluksessa. Pariskunnan kuoleman jälkeen Jarvis huolehti näiden suuresta kartanosta. Ennen uraansa hovimestarina Jarvis palveli Royal Air Forcessa.
Starkien poika, Tony Stark, lahjoitti myöhemmin Kostajille vanhempiensa kartanon, josta tuli supersankariryhmän päämaja. Jarvis ryhtyi samalla pitämään huolta myös Kostajien taloudenpidosta. Hän on palvellut uskollisesti jo vuosien ajan ja toiminut isähahmona useille uusille Kostajille.
Työhön on kuitenkin sisältynyt myös vaaroja: Jarvis miltei menetti silmänsä Pahuuden Mestarien hyökättyä kartanoon ja Mister Hyden hakattua häntä julmasti. Jarvis on ainoa, joka on pysynyt Kostajissa koko ryhmän olemassaolon aikana.
Voimat & varusteet
Jarvisilla ei ole varsinaisia supervoimia. Hän on kuitenkin palvellut useita vuosia RAF:ssa, jona aikana hän harrasti aktiivisesti nyrkkeilyä pitäen mestaruutta tappioitta itsellään kahden vuoden ajan.
Ultimate Edwin Jarvis
Ultimate Marvel -universumissa Jarvis on avoimesti homoseksuaali ja palvelee ennen kaikkea Tony Starkin henkilökohtaisena hovimestarina. Tämä versio Jarvisista on myös huomattavasti paljon ivallisempi työnantajaansa kohtaan.
J.A.R.V.I.S.
Marvel Cinematic Universessa, alkaen elokuvasta Iron Man, esiintyy hienostunut tekoäly J.A.R.V.I.S. (lyhenne nimestä J</b>ust A R</b>eally V</b>ery I</b>ntelligent S</b>ystem), jonka ääninäyttelijänä elokuvassa toimi Paul Bettany. Tony Stark suunnitteli J.A.R.V.I.S.:n perustumaan edesmenneeseen palvelijaansa, Edwin Jarvisiin. J.A.R.V.I.S. huolehti aluksi vain kaikista Starkin kartanon kotiaskareista, mutta Starkin rakennettua Rautamiehen haarniskajärjestelmänsä hän lataa J.A.R.V.I.S.:n siihen auttamaan häntä.
J.A.R.V.I.S.:n esiintymisen johdosta elokuvissa, häntä on käytetty myös sarjakuvissa sekä animaatiosarjoissa.
Edwin Jarvis muissa medioissa
Jarvis esiintyy pienessä sivuosassa Marvel: Ultimate Alliance -pelissä, jossa hän toimii NPC-hahmona Stark-tornissa Tony Starkin hovimestarina.
Aiheesta muualla


Luokka:Marvel-universumin sivuhenkilöt
Luokka:Kostajat
Luokka:Marvel-universumin kamppailulajien harrastajat
Plootu

Question: Minkä muotoinen plootu tavallisesti oli?


Plootu () on suurikokoinen, kuparista valmistettu metalliraha. Plootuja käytettiin Ruotsissa 1644–1777. Plootuja käytettiin hopearahan asemesta ja ne olivat huomattavan suurikokoisia ja raskaita, sillä kupari oli arvoltaan halvempi metalli kuin hopea. Siksi plootuista oli tehtävä suuria.
Ensimmäinen plootu valmistettiin vuonna 1644, ja se oli kooltaan ja massaltaan huomattavan suurikokoinen. Myöhemmin rahojen koko vaihteli, ja tavallisesti plootu oli suorakaiteen muotoinen kuparilevy, jonka nurkkiin oli kaiverrettu leima ja nimellisarvo. Painavin plootu painoi 19,7 kg.[1]
Plootujen arvo ilmoitettiin hopeassa.[2] Plootujen käyttöön Ruotsissa liittyi Euroopan ensimmäisen setelirahan käyttöönotto.
Suurin osa tunnetuista plooturahoista on peräisin vuonna 1783 Etelä-Afrikan rannikon edustalla uponneesta Nicobar-laivasta. Intiaan matkalla olleessa laivassa oli noin 3000 plooturahaa. Paikalliset kalastajat löysivät hylyn vuonna 1987.[3]
Historia
Ruotsi oli Euroopan suurin kuparin tuottaja. Kuparinen plootu otettiin käyttöön, koska Ruotsilla oli erittäin vähän hopeaa, varsinkin kun Tanskalle oli jouduttu maksamaan sotakorvauksia hopeassa.[4]
Ruotsi tuotti kuparia Falunin kaivoksesta ja plootuja tehtiin Avestassa. 1600-luvun puolivälissä kuparia tuotettiin Ruotsissa  3000 tonnia vuodessa, joka oli puolet maailman tuotannosta.[2]
Ruotsissa oli kuparin ylituotantoa, mutta merkantilististen näkemysten mukaan ylituotanto ja siitä seurannut markkina-arvon alentuminen ei ollut vahingollista, kunhan tullimaksut ja valmistusvero sekä muut veromaksut päätyivät valtiolle. Ylituotannon hillitsemiseksi etsittiin kuitenkin lieventävää keinoa, ja sellaiseksi kehittyi plootujärjestelmä. Ylimääräinen kupari rationalisoitiin käyttämällä kolikoihin enemmän raaka-ainetta. Vuonna 1660 Tukholmaan perustettiin Ruotsin ensimmäinen pankki, Stockholms Banco, joka myönsi talletusseteleitä valtavia plootuvarastoja vastaan. Näin Ruotsissa oli käytössä ensimmäisenä Euroopan historiassa seteliraha.[1]
Kuparin käyttäminen rahassa loi kuparille kysyntää ja kuparin maailmanmarkkinahintaa kyettiin tukemaan korkeammaksi. Turun Sanomien artikkelissa plootua nimitetään kuparintuottajien nerokkaaksi keksinnöksi.
Maailmalla kuparista plootua ihmeteltiin alusta alkaen.[2]
Viimeinen plootuista löytyvä vuosiluku on 1768. Plootun asema laillisena maksuvälineenä lakkasi vuonna 1777.[2] Demonetisoinnin jälkeen tanskalainen Itä-Intian kauppakompania laivasi plootuja Intiaan työstettäväksi kolikoiksi.[3]
Lähteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Fredrikson, Erkki| title = Plooturaha| location = Jyväskylä| publisher = Minerva| year = 2004| version = Pohjautuu Keski-Suomen museossa talvella 2004 järjestettyyn näyttelyyn| id = ISBN 952-5478-50-5}}
Aiheesta muualla

 (in Swedish)

Luokka:Euroopan rahayksiköt
Luokka:Historialliset rahayksiköt
Luokka:Ruotsin taloushistoria
Luokka:Kupari
Albanian lek

Question: Mikä on Albanian rahayksikkö?


Albanian lek (; kansainvälinen valuuttakoodi ALL) on Albanian virallinen rahayksikkö. Sen lyhenne on ALL ja se jakautuu sataan qindarkaan. Lek on saanut nimensä Aleksanteri Suuren albaniankielisen lempinimen, Leka, mukaan. Aleksanteri Suuren profiili on yhden lekin kolikossa, toisella puolella Aleksanteri ratsailla. Qindarkë taas tulee albanian sanasta qind, joka merkitsee sadasosaa. Qindarket evät enää ole käytössä.
Historia
Lek esiteltiin Albanian ensimmäiseksi valuutaksi helmikuussa 1926. Sitä ennen vuodesta 1923 Italian liiraa käytettiin koko maassa lukuun ottamatta Korçëa, jossa käytettiin Kreikan drakmaa.
Vuosina 1926–1939 albanialaisesta kultarahasta käytettiin nimitystä franga. Franga oli arvoltaan viisi lekiä ja sitä käytettiin ulkomaankaupassa. Ensimmäiset lekit julkaistiin kuningas Zogu I:n toimesta helmikuussa 1926. Setelit olivat arvoltaan 1, 5, 20 ja 100 frangaa. Ensimmäiset 5 ja 10 qindarkan kolikot lyötiin pronssista, ¼, ½ ja 1 lekin kolikot nikkelistä ja 1, 2 sekä 5 frangan kolikot hopeasta. Frangan kolikoissa on kuningas Zogu I:n kuva. 1930-luvulla julkaistut kolikot jäljittelevät neoklassisia aiheita ja niiden suunnittelun esikuvana oli Italian kuningas Viktor Emanuel III, joka tunnettiin kolikoiden keräilijänä. Ennen ensimmäistä maailmansotaa käytössä oli myös Turkin piasteri. 
Benito Mussolinin hallitessa Italia valloitti Albanian, ja vuonna 1939 julkaistiin uusi sarja seteleitä ja kolikoita. Alumiinin ja pronssin sekoituksesta valmistetut kolikot laskettiin markkinoille 1940. Näitä kolikoita painettiin vuoteen 1941 saakka ja niiden etupuolella oli Viktor Emanuel III:n ja takapuolella Italian kotkan kuva. Sodan lopulla vuonna 1944 julkaistiin 2, 5 ja 10 lekin sekä 100 frangan setelit ja heti seuraavana vuonna kokonaan uudet 1, 5, 20 lekin sekä 100 ja 500 frangan setelit. Miehityksen aikana käytettiin myös Ranskan frangia.
Vuonna 1947, pian kommunistipuolueen valtaannousun jälkeen, vanhat kolikot vedettiin kierrosta ja uusi kolikkosarja julkaistiin. Näissä kaikissa oli kuvattuna sosialistinen kansallisvaakuna. Samana vuonna frangat poistuivat kokonaan käytöstä ja uudet lekin setelit julkaistiin. 
Kolikot
1995 ja 1996 laskettiin liikeelle uudet kolikot 1, 5, 10, 20 and 50 lekiä ja 100 lekin kolikko vuonna 2000.

Setelit
Nykyisin käytössä olevat lekin setelit ovat vuodesta 1997 painetut 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 lekiä. Niiden etupuolella on kuvattu albanialaisia kulttuuri- ja hallintovaikuttajia ja takapuolella historiallisesti merkittäviä rakennuksia.


Lähteet

Aiheesta muualla


 bis-ans-ende-der-welt.net 

Luokka:Albania
Luokka:Euroopan rahayksiköt
Lillehammer IK

Question: Onko Lillehammer Ruotsin kaupunki?


Lillehammer IHK on norjalainen jääkiekkoseura joka pelaa maan pääsarjassa GET-ligaenissa. Joukkue tulee Lillehammerista ja pelaa kotiottelunsa Kristins Hallissa. Joukkueen värit ovat punasininen  ja vieraspuku on  valkosininen.
Joukkue kaudella 2018–2019























Maalivahti#PelaajaHanskakäsiSopimusSyntymäpaikka30Christoffer BengtsbergL2019Tukholma, Ruotsi31Jørgen HanneborgL2020Lørenskog, Norja

































































Puolustajat#PelaajaKätisyysSopimusSyntymäpaikka6Stein Andre HagenR2020Hamar, Norja13Sondre BjerkeL2020+115Robin Andre SoudskyR202022Brendan EllisL2019Kelowna, Brittiläinen Kolumbia, Kanada29Christian FosseL2019Lillehammer, Norja44Stein Tore BakkenR2019Lillehammer, Norja47Adrian Saxrud DanielsenL2020Hamar, Norja55Jonas MedbyR2019Lillehammer, Norja


























































































































Hyökkääjät#PelaajaKätisyysPelipaikkaSopimusSyntymäpaikka9Joey BenikLKH / VLH2019St. Francis, Minnesota, Yhdysvallat10Justin HickmanROLH2019Lethbridge, Alberta, Kanada21Martin EllingsenLH2020Lillehammer, Norja23Thor Jørgen Torp FriestadLH202026Joakim EidsætherLH2020+1Trondheim, Norja27Stian NystuenLVLH202061Alexander ReichenbergLVLH2019Mora, Ruotsi68Fredrik DahlRH2019Lillehammer, Norja71Parker BowlesLVLH / KH2019Kelowna, Brittiläinen Kolumbia, Kanada88Austin CangelosiRKH2019Estero, Florida, Yhdysvallat90Mads HomdromLH201992Nick DineenRKH2019Omaha, Nebraska, Yhdysvallat97Emil NyhusH201998Jacob Lundell NoerLH2019+1Oslo, Norja
NHL-pelaajat
 Matthew Case
 Brian Foster
 Andreas Martinsen
 Martin Špaňhel
 Tomáš Sršeň
 Ole-Kristian Tollefsen
Aiheesta muualla
 style="background:#F99;vertical-align:middle;text-align:center;" class="table-no"|No
 style="background:#F99;vertical-align:middle;text-align:center;" class="table-no"|No


Luokka:Lillehammerin urheilu
Luokka:GET-ligaen-seurat
Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinto

Question: Minä vuonna William R. Catton Jr. kuoli?

Parhaiten sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinto on Yhdysvaltain elokuva-akatemian joka vuosi jakama palkinto edellisvuoden parhaan sovitetun käsikirjoituksen elokuvalle. Palkinto on jaettu vuodesta 1928 alkaen.
Sarjan nimi on muuttunut vuosien varrella seuraavasti:
1927/1928: Best Writing, Adaptation
1928/1929 → 1929/1930: Writing Achievement (ei erotusta alkuperäisen tai sovitetun käsikirjoituksen välillä)
1930/1931 → 1934: Best Writing, Adaptation
1935 → 1955: Best Writing, Screenplay
1956: Screenplay – Adapted
1957 → 1973: Screenplay Based on Material from Another Medium
1974 → 1975: Screenplay Adapted from Other Material
1976 → 1990: Screenplay Based on Material from Another Medium
1991 → 2001: Screenplay Based on Material Previously Produced or Published
2002 →: Adapted Screenplay
Voittajat ja ehdokkaat

Lähteet
 - suomenkielisten nimien lähde
Viitteet


Sovitetun käsikirjoituksen
*
Kansainyhteisö

Question: Montako maata kuului kansainyhteisöön?


Kansainyhteisö (, vuodet 1926–1949 Brittiläinen kansainyhteisö) on  Britannian ja sen entisten alusmaiden ja territorioiden muodostama yhteisö. Jäsenmaiden joukossa on myös kaksi maata, joilla ei ole brittiläistä siirtomaataustaa, Mosambik ja Ruanda.[1] Nykymuotoinen Kansainyhteisö perustettiin Westminsterin säädöksellä vuonna 1931, kun brittiläinen imperiumi alkoi vähitellen murtua, ja aikaisemmin Britannian hallitsemien alueiden välinen suhde tarvitsi uuden organisaation. Sama säädös vahvisti lopullisesti Kanadan, Etelä-Afrikan, Australian ja Uuden-Seelannin aseman Britannian kanssa samanarvoisina, itsenäisinä valtioina (ns. dominio-status). Myöhemmin siihen ovat liittyneet useimmat muutkin Britannian entiset siirtomaat sitä mukaa, kun ne ovat itsenäistyneet. Yhteisön tehtävänä on kehittää jäsentensä demokratiaa ja koordinoida kehitysyhteistyötä rikkaiden ja köyhien jäsenmaiden välillä johtamalla esimerkiksi koulutushankkeita.
Kansainyhteisön  jäseninä on sekä tasavaltoja että kuningaskuntia. Kansainyhteisöllä ei ole perustuslakia. Sen päämies on kuningatar Elisabet II. Kansainyhteisöllä on toimeenpaneva johtaja, joka valitaan Kansainyhteisön poliitikkojen ja diplomaattien keskuudesta nelivuotiskaudeksi. Kansainyhteisön sihteeristö sijaitsee Lontoossa. Yhteisön mailla ei ole valtaa puuttua toistensa asioihin eivätkä yhteisön maat toimi yhdessä esimerkiksi ulkopoliittisissa kysymyksissä.
Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II hallitsee myös suoranaisena valtionpäämiehenä nimellä Commonwealth realms tunnettuja Kansainyhteisön sisäpiirin jäseniä Antigua ja Barbudaa, Australiaa, Bahamaa, Barbadosia, Belizea, Kanadaa, Grenadaa, Jamaikaa, Uutta-Seelantia, Papua-Uutta-Guineaa, Saint Kitts ja Nevisiä, Saint Luciaa, Saint Vincent ja Grenadiineja, Salomonsaaria ja Tuvalua. 
Kansainyhteisön maiden parhaat urheilijat osallistuvat joka neljäs vuosi Kansainyhteisön kisoihin, joissa järjestetään kilpailuja useissa lajeissa. 

Jäsenvaltiot

Vuonna 2009 Kansainyhteisössä oli 54 jäsenvaltiota, joista kaikki paitsi kaksi Afrikan valtiota (Ruanda ja Mosambik) ovat joskus olleet osana brittiläistä imperiumia.[1]
Nykyiset jäsenvaltiot ovat:


Kansainyhteisön kokoukset

Pääsihteerit

Lähteet

Luokka:Yhdistyneiden kansakuntien tarkkailijajäsenet
Luokka:Kansainyhteisö
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Australian esihistoria

Question: Milloin Australia löydettiin?

Australian esihistorialla tarkoitetaan aikaa Australian ensimmäisten asukkaiden saapumisesta Australian kolonisaatioon vuonna 1788, jolloin maassa alettiin kirjoittaa tapahtumia johdonmukaisesti ylös. Välikauden arvioidaan kestäneen ainakin 40 000−60 000 vuotta.[1]
Aikakautta kutsutaan historiallisen ajan sijaan esihistorialliseksi ajaksi, koska Australiasta ei ole löydetty ennen vuotta 1788 kirjoitettuja johdonmukaisia selontekoja tapahtumista. Koko aikakausi kuuluu kivikauteen, koska metallisia työvälineitä ei kehitetty Australiassa koko tuona aikana. Australiassa ei yleisen käsityksen mukaan koskaan siirrytty neoliittiselle kaudelle toisin kuin Uudessa-Guineassa, vaan eurooppalaisten saapumiseen asti asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä.[2]
Asuttaminen
Historiantutkija Yuval Noah Hararin mukaan ensimmäisten asukkaiden matka Australiaan on yksi historian tärkeimpiä tapahtumia, koska koskaan aiemmin ihminen ei ollut poistunut afroaasialaisesta ekologisesta systeemistä.[3]
Varhaisimmat todisteet Australian asuttamisesta ovat ainakin 65 000 vuotta vanhoja.[4]
Arkeologit kiistelevät siitä, mitä reittiä Australian asuttajat kulkivat. Yleisesti uskotaan, että ensimmäiset asukkaat olivat nykyisten aboriginaalien esi-isiä, mutta on myös joitain todisteita sitä vastaan. Esimerkiksi Mungojärvestä löytyneistä Australian vanhimmista ihmisjäänteistä otetusta mitokondriaalisesta DNA-näytteestä ei ole löydetty läheistä geneettistä suhdetta nykyisiin aboriginaaleihin.[5] Tiedemaailmassa ei kuitenkaan ole hyväksytty teoriaa laajalti. 
Australia asutettiin pleistoseenikauden loppupuolella kun Australaasian merenpinta oli paljon matalammalla kuin nykyään toistuneiden jäätiköitymisten takia.[6] Ensimmäiset asukkaat saapuivat ilmeisesti meriteitse erään jäätiköitymiskauden aikana, kun Uusi-Guinea ja Tasmania olivat yhdistyneitä Australiaan.
Lähteet

Luokka:Australian historia
Amalgaami

Question: Mikä on amalgaamin käyttökohde hammashoidossa?



Amalgaami on elohopean muiden metallien kanssa muodostama metalliseos. Elohopea on myrkyllinen raskasmetalli.
Hammashoito
Hammaspaikoissa sitä käytetään hopea-amalgaamina, joka sisältää tyypillisesti 50 % elohopeaa (Hg), 35 % hopeaa (Ag) sekä pienempiä määriä kuparia (Cu) ja tinaa (Sn). Osittain on siirrytty muovisiin hammaspaikkoihin, jotka ovat valkoisia toisin kuin amalgaamipaikat. Siirtymisen syynä on erityisesti muovipaikkojen esteettisyys ja aiemmin myös pienten metallielohopeamäärien irtoaminen hammaspaikoista.[1]
Kaivostoiminta
Elohopealla voidaan liuottaa malmista kultaa ja hopeaa. Elohopea muodostaa malmissa olevan metallin kanssa amalgaamin, joka kerätään talteen. Amalgaami kuumennetaan, jolloin elohopea höyrystyy pois ja jäljelle jää puhdas kulta tai hopea. Näin menetellen on toimittu etenkin useissa kehitysmaissa, jolloin elohopeaa on päässyt runsaasti luontoon.
Lähteet

Aiheesta muualla

Check date values in: |date= (help)


 (allergia.fi)

Luokka:Metalliseokset
Luokka:Hammaslääketiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Fenotyyppi

Question: Mitä fenotyyppi tarkoittaa?


Fenotyyppi eli yksilön ilmiasu on kehittyvän tai kehittyneen yksilön kaikkien havaittavien ominaisuuksien (anatomisten, fysiologisten, biokemiallisten ja käyttäytymisen) kokonaisuus. Jo 1880-luvulla biologit huomasivat, että perinnöllisyysaine ja eliön ruumis olivat eri asia. Tämä jako selkiytyi, kun varhaiset perinnöllisyystieteilijät ottivat käyttöönsä käsitteet genotyyppi ja fenotyyppi. Fenotyyppi on ympäristön ja geenien vuorovaikutuksen tulos. Näennäisesti samankaltaiset fenotyypit voivat kätkeä geenien tasolla sisäänsä huomattavaa geneettistä muuntelua. Jos ympäristössä ei tapahdu suuria muutoksia, on todennäköisesti fenotyyppikin hyvin samankaltainen kuin aikaisemmissa sukupolvissa ja yksi laji voi kukoistaa miljooniakin vuosia. Jotkut fenotyypin osat voivat kehittyä nopeammin kuin toiset, yksilö ei kehity yhtenä yksikkönä.
Yksilön fenotyypissä tapahtuvat muutokset eivät periydy toisin kuin genotyypissä tapahtuvat muutokset, mutta se voi vaikuttaa kopioitujan menestymiseen. Tämä on oleellisin ero darwinilaisen ja lamarckilaisen evoluutioteorian välillä. Kaikki mahdolliset mutaatiot, jotka voisivat "parantaa" fenotyyppiä, ovat tapahtuneet ja valikoituneet jo aikaisemmissa sukupolvissa.
Fenotyyppi luonnonvalinnan kohteena
Kaikilla lajeilla, joilla tavataan seksuaalivalintaa, voi toinen sukupuoli suosia parittelukumppaninsa erityistä fenotyyppiä. Seksuaalisesti lisääntyvien lajien jälkeläiset saavat vanhempiensa geenit kokonaan uudenlaisissa yhdistelmissä. Genotyypin sisältämä koodi vaikuttaa yksilön ilmiasuun eli fenotyyppiin, ja juuri tämä fenotyyppi on luonnonvalinnan nimenomainen kohde. Populaation sisällä tapahtuva geenien muuntelu on fenotyyppisen muuntelun tärkein lähde, josta taas luonnonvalinta saa ruokansa. Luonnonvalinnalle eivät geenit tai genotyypit merkitse mitään, vaan pelkästään fenotyyppi.
Professori Richard Dawkins laajensi kirjassaan The Extended Phenotype fenotyypin vaikutuksen koskemaan myös muita eliöitä tai ympäristöä.
Reaktionormi
Reaktionormiksi kutsutaan sitä, miten genotyypin tuottama fenotyyppi suhtautuu ympäristöolosuhteisiin. Mitä joustavampi fenotyyppi (eli laajempi reaktionormi) on eliölle, sitä paremmin se on suojautunut epäedullisen valintapaineen voimalta.  Kasveilla ja muilla mikro-organismeilla on paljon laajempi kyky periytymättömään fenotyyppiseen muunteluun, kuin kehittyneemmillä eläimillä. Esimerkiksi kasvia lannoitettaessa ja kasteltaessa se kasvaa suuremmaksi, kuin mitä se mahdollisesti kasvaisi ilman näitä ympäristötekijöitä. Erilaisilla reaktionormeilla varustetut yksilöt voivat suhtautua samanlaisiin ympäristöolosuhteisiin hyvin eri tavalla.
Kuvia
Männyn kolme eri fenotyyppiä eli ilmiasua, jotka ovat muokkautuneet hyvinkin erilaisiksi ympäristön vaikutuksesta

Katso myös
Fenotyyppinen joustavuus
Lähteet
Ernst Mayr - Evoluutio, WSOY, 2003, ISBN 951-0-27897-1

Luokka:Perinnöllisyystiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Suensaari

Question: Onko Kivirannassa uimarantaa?


Suensaari () on Tornion kaupungin keskustassa sijaitseva kaupunginosa ja saari. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf perusti Tornion kaupungin Suensaarelle vuonna 1621. Suensaaren pohjoisosassa sijaitsee pääosin 1970-luvulla rakennettu kerrostalovaltainen Juhannussaaren kaupunginosa[1]. Suensaaren asukasluku oli vuoden 2011 lopussa 2227 ja Juhannussaaren 1627[2].
Tornion ja Haaparannan kaupunkien keskustat ovat laajenemassa rajalle muodostaen yhteisen keskustan. Entisen kaupunginlahden päälle on rakennettu kolme kerrostaloa[3] ja kauppakeskus.[4]
Suensaaressa toimii useita yrityksiä, kunnan ja valtion virastoja sekä kulttuurilaitoksia, kuten Aineen taidemuseo. Tornion elokuussa 2010 suljettu Lapin Kullan panimo, sijaitsi Suensaarella.[1]
Vapaa-ajanviettomahdollisuuksia on frisbee-golfrata vesitornin ympäristössä. Juhannussaaren pohjois-osassa on 18 reiän golfkenttä, josta puolet sijaitsee Ruotsin puolella. Leikkikenttiä on useita, keskustassa mm. Felixinpuiston leikkikenttä ja vesitornin lähellä liikennepuisto. Uimarannat sijaitsevat Pikisaaressa, joka on lakkautetun Olutpanimon vieressä. Saaren pohjoispäässä on Uiton uimaranta ja puistoalue sekä liikuntapaikka. Keskustassa on muistomerkkejä ja patsaita. Raja-alueella sijaitsee uusimmat, perinteisemmillä alueilla  Aino- ja Apteekinpuistossa vanhemmat. 
Suensaarella on runsaasti pikaruokapaikkoja. Anniskeluravintoloita on Tornion Kaupunginhotelli, Umpitunneli, Pikku-Berliini, Vanha Mestari ja Kerhoravintola, jossa on myös keittiö.
TP-47:n kotistadion sijaitsee myös Suensaarella vesitornin juurella. Toinen jalkapallokenttä sijaitsee Länsirannalla lyhyen etäisyyden päästä varsinaisesta stadionista. Tällä alueella on myös koulutuskuntayhtymä Lappian ylläpitämä jalkapallohalli.

Lähteet

Aiheesta muualla


*
NCsoft

Question: Onko NCsoft suomalainen yhtiö?


NCsoft on eteläkorealainen videopelien kehittäjä. Yhtiön on perustanut vuonna 1997 T.J. Kim.
Yhtiö on tullut tunnetuksi massiivimoninpelien (MMO) kehittäjänä. 
Pelit
Yhtiön pelejä ovat:
Aion: The Tower of Eternity
Blade & Soul
City of Heroes
City of Villains
Lineage
Lineage 2
Guild Wars
Guild Wars 2
WildStar
Aiheesta muualla
Humus

Question: Mitä humuspitoisuus tarkoittaa?


Humus (lat. = maa, maaperä) eli mullas tai humusaineet on tummaa, eloperäistä eli orgaanista ainetta. Humusaineet esiintyvät vedessä liukoisena, kolloideina sekä kiinteässä muodossa. Humusaineet jaetaan yleensä kolmeen osaan: humushappoihin, fulvohappoihin ja humiineihin. Humus muodostuu eloperäisten ainesten maatumisesta ja kasvien muuttumisesta kangasturpeeksi. Humusta syntyy esimerkiksi kompostoinnista. Humusta esiintyy myös soiden läheisten järvien ja jokien vedessä, kun humus huuhtoutuu joen mukana järveen ja värjää veden tummanruskeaksi. Soilta tuleva humuksen värjäämä vesi on kuitenkin kirkasta, toisin kuin savialueiden järvien vesi, joka on sameaa ja vaaleamman ruskeaa. 
Suomen järvistä valtaosa on humuspitoisia.
Aiheesta muualla


 (pdf)

Luokka:Maaperätiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Krypta

Question: Mikä krypta on?



Krypta (, , kryptē) on kivinen kammio tai holvi, joka useimmiten sijaitsee kirkon lattian alla. Alkujaan krypta sijaitsi alttarin alla ja toimi marttyyrin hautapaikkana.[1] Kryptassa voidaan myös säilyttää vainajille kuuluneita arvoesineitä sekä pyhäinjäännöksiä.
Joidenkin kirkkorakennusten, kuten Pyhän Mikaelin kirkko Hildesheimissa Saksassa, lattiataso rakennettiin maanpinnan yläpuolelle, jotta niiden alla olevat kryptatilat saataisiin maanpinnan tasolle. Useimmiten kryptat sijaitsevat kirkon laivojen tai siipien alapuolella.
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Kirkkoarkkitehtuuri
Luokka:Tilat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
SWOT-analyysi

Question: Miten SWOT-analyysi määritellään?


SWOT-analyysi (S</b>trengths, W</b>eaknesses, O</b>pportunities, T</b>hreats)  on Albert Humphreyn kehittämä nelikenttämenetelmä, jota käytetään strategian laatimisessa, sekä oppimisen tai ongelmien tunnistamisessa, arvioinnissa ja kehittämisessä. Se on hyödyllinen ja yksinkertainen työkalu yrityksen toiminnan, hankkeiden ja projektien suunnittelussa. SWOT-analyysin kohteena voi olla jonkin yrityksen toiminta koko laajuudessaan, jonkin tuotteen tai palvelun asema ja kilpailukyky tai esimerkiksi kilpailijan toiminta ja kilpailukyky.
SWOT-analyysissä kirjataan ylös analysoidun asian:
sisäiset vahvuudet
sisäiset heikkoudet
ulkoiset mahdollisuudet
ulkoiset uhat
SWOT-analyysi on kahden ulottuvuuden kuvaama nelikenttä. Kaavion vasempaan puoliskoon kuvataan myönteiset ja oikeaan puoliskoon negatiiviset asiat. Kaavion alapuoliskoon kuvataan organisaation ulkoiset ja yläpuoliskoon sisäiset asiat.
Tämän jälkeen SWOT-analyysin pohjalta voidaan tehdä päätelmiä, miten vahvuuksia voidaan käyttää hyväksi, miten heikkoudet muutetaan vahvuuksiksi, miten tulevaisuuden mahdollisuuksia hyödynnetään ja miten uhat vältetään. Tuloksena saadaan toimintasuunnitelma siitä, mitä millekin asialle pitää tehdä.
SWOT-mallia on tarkoitus käyttää ideointiin ja jatkokehittelyyn.
Katso myös
Viiden kilpailuvoiman malli
Lähteet
Onnistu strategiassa, Jan-Erik Lindroos ja Kari Lohivesi, 2004, ISBN 951-0-28547-1, WSOY
Luokka:Liiketaloustiede
Luokka:Johtaminen
Luokka:Ongelmanratkaisu
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Noshaq

Question: Mikä on Afganistanin korkein vuori?


Noshaq (myös: Nowshak) on Afganistanin korkein ja Hindukušin toiseksi korkein vuori. Se on 7492 metriä korkea, ja sitä korkeampi on 7690-metrinen Tirich Mir. Noshaq sijaitsee Afganistanin koillisosassa Wakhanin käytävässä Durandin linjalla eli Afganistanin ja Pakistanin rajalla. Se on maailman läntisin yli 7000 metriä korkea vuori.
Ensi nousun vuorelle tekivät vuonna 1960 japanilaisen kiipeilijäretkikunnan jäsenet Toshiaki Sakai ja Goro Iwatsubo. Reitti seurasi kaakkoisharjannetta Qadzi Deh -jäätiköltä. Nykyään useimmat retkikunnat nousevat vuorelle länsiharjanteelta.
Ensimmäisen talvinousun vuorelle tekivät puolalaiset Tadeusz Piotrowski ja Andrzej Zawada vuonna 1973. Se oli maailman ensimmäinen talvinousu yli 7000 metriä korkealle vuorelle.
Katso myös
Luettelo maiden korkeimmista kohdista
Luettelo maailman korkeimmista vuorista
Aiheesta muualla


Luokka:Afganistanin vuoret
Luokka:Pakistanin vuoret
Luokka:Afganistanin ja Pakistanin raja
Mišna

Question: Mikä Mišna on?


Mišna (hepreaa, ) on Talmudin osa. Talmud on juutalainen Tooran ja Vanhan testamentin profeettojen selitysteos. Mišnan sisältö päätettiin lopullisesti noin 190 jaa. Mišna on kirjoitettu hepreaksi.
Mišna jakautuu kuuteen osaan (, yks. sedar, mon. sedarim, suom. järjestykset). Jokainen osa jakautuu yhteen tai useampaan traktaattiin (). Mišnassa on 63 traktaattia. Vaikka jokainen osa näyttääkin käsittelevän tiettyä aihetta, niissä kuitenkin väitellään asioista verraten vapaasti ja näin yhdessä traktaatissa voidaan käsitellä useampiakin kysymyksiä.
Mišna jakautuu seuraavasti:
Zera'im (Siemenet), käsittelee maanviljelyä koskevia lakeja 
Berahot
Peah
Demai
Kilajim
Šebiit
Terumot
Ma'aserot
Ma'aser Šeni
Khalla
Orlah
Bikkurim
Mo'ed (Juhla), käsittelee sapattia ja juhlia 
Šabat
Erubin
Pesahim
Šeqalim
Joma
Sukkah
Pesah
Roš Hašana
Ta'anit
Megillah
Mo'ed Qatan
Hagigah
Našim (Naiset), käsittelee avioliittoa ja -eroa sekä sopimuksia 
Jebamot
Ketubot
Nedarim
Nazir
Sotah
Gittin
Qiddušin
Nezikin (Vahingot), käsittelee vahingonkorvausta ja muita talouslakeja 
Baba Qamma
Baba Mesia
Baba Batra
Sanhedrin
Makkot
Šabuot
Edujot
Avodah Zarah
Avot (tunnetaan myös nimellä Pirkei Avot, Isien Opetukset) 
Horayot
Kodashim (Pyhät Asiat), käsittelee uhreja ja Temppeliä 
Zevahim
Menahot
Chullin
Behorot
Arahin
Temurah
Keritot
Meilah
Tamid
Middot
Qinnim
Taharot (Puhtaus), käsittelee rituaalisen puhtauden ja epäpuhtauden lakeja 
Kelim
Ohalot
Negaim
Parah
Taharot
Miqvaot
Niddah
Mahširin
Zabim
Tebul-Jom
Jadayim
Uqsin
Talmudia selittää Gemara, jonka sisältö päätettiin lopullisesti noin 500 jaa.. Se sisältää Mišnan kriittisiä kommentteja ja on kirjoitettu arameaksi.

Luokka:Talmud
Vasalli

Question: Mitä vasalli tarkoittaa?

Vasalli oli keskiajan Euroopassa läänityksen haltija, joka oli voimakkaamman lääninherran alainen. Nimitys on peräisin latinankielisestä sanasta vassallus, jonka taustalla lienee kelttiläisistä kielistä omaksuttu sana gwas, palvelija.[1]
Vasallijärjestelmä oli lähtöisin karolingien hallitsemasta frankkien valtakunnasta, jossa kuningas antoi ylimyksille maa-alueen, beneficiumin, vastineeksi siitä, että nämä ryhtyivät ratsusotilaaksi tai varustivat sellaisen.[2]
Vasallius perustui lääninherran ja vasallin väliseen luottamukseen ja molemminpuoliseen hyötyyn. Lääninherra antoi vasallilleen maa-alueen eli läänityksen, ja vasalli puolestaan vannoi uskollisuutta herralleen. Lääninherra suojeli vasalliaan muita lääninherroja vastaan, ja vasalli maksoi vastineena veroja herralleen. Vasallin velvollisuuksiin kuului myös luovuttaa miehiä lääninherran sotajoukkoihin. Aluksi vasallin oikeudet läänitykseensä olivat rajallisia, mutta ajan myötä ne kasvoivat ja läänityksistä tuli perinnöllisiä.[3] Vasallit saivat myös oikeuden jakaa läänityksensä pienempiin osiin omille vasalleilleen. Vasallijärjestelmä oli feodalismin perusta ja aatelin pohja.
Vasallivaltio
 
Vasallivaltioksi kutsutaan valtiota, jolla on muodollinen itsenäisyys, mutta joka on käytännössä poliittisesti riippuvainen jostain suurvallasta.[4] Vasallivaltio voi olla luonteeltaan protektoraatti tai satelliittivaltio, jolloin vasallius perustuu suuremman valtion poliittiseen, sotilaalliseen, taloudelliseen tai ideologiseen ylivaltaan. [5] Toisen maailmansodan aikana Unkaria, Romaniaa ja Bulgariaa pidettiin natsi-Saksan vasallivaltioina.
Katso myös
Nukkevaltio
Lähteet
Annukka Aikio ja Rauni Vornanen: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8.
Tuomas Heikkilä & Samu Niskanen: Euroopan synty. Edita 2004. ISBN 951-37-4182-6.
Otavan iso tietosanakirja, osa 9. Kustannusosakeyhtiö Otava 1965.
Viitteet

Luokka:Feodalismi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Windows NT

Question: Milloin NTFS kehitettiin?


Windows NT on Microsoftin kehittämä käyttöjärjestelmäperhe. Lyhenne NT tulee sanoista New Technology. Microsoftin kuluttajakäyttöön tarkoitetuista DOS-pohjaisista Windows-käyttöjärjestelmistä poiketen NT:ssä oli vaativia moniajosovelluksia varten kunnollinen muistin suojaus, jonka ansiosta se oli huomattavasti niitä luotettavampi. Windows NT oli korkean tason ohjelmointikieliin pohjautuva, suoritinriippumaton, useaa suoritinta tukeva, monen käyttäjän käyttöjärjestelmä, joka oli ominaisuuksiltaan verrattavissa Unixiin. NT oli lisäksi ensimmäinen 32-bittinen Windows, kun tuolloiset kuluttajakäyttöön tehdyt Windows-järjestelmät olivat 16/32-bittisiä hybrideitä.
Microsoft aloitti NT:n kehityksen marraskuussa 1989. Tuolloin Microsoft oli IBM:n alihankkijana OS/2-käyttöjärjestelmän kehitystyössä. Microsoft oli toimittanut IBM:lle graafiset käyttöliittymät kahteen ensimmäiseen versioon OS/2-käyttöjärjestelmästä. Windows 3.0:n menestyksen seurauksena Microsoft erosi OS/2-yhteistyöstä, ja julkaisi IBM:n kanssa kehitetyn käyttöjärjestelmän Windows NT:nä. Koska IBM julkaisi OS/2:sta seuraavaksi version 3, päätti Microsoft aloittaa NT:n versionumeroinnin suoraan 3.1:sta. 
Windows NT oli yksi ensimmäisistä käyttöjärjestelmistä, joka käytti sisäisesti Unicode-merkistöä. Sitä varten kehitettiin uusi NTFS-tiedostojärjestelmä IBM:n HPFS:n pohjalta. Jo Windows NT 3.1 tuki sisäisesti pitkiä tiedostonimiä DOS:in 8+3-merkkisten sijaan, mutta Windows 3.1:stä peräisin oleva NT 3.1:n käyttöliittymä ei mahdollistanut niiden käyttöä. 
Kesällä 1993 julkaistu Windows NT 3.1 ei ollut kovin suosittu, muun muassa sen 12 MB:n keskusmuistivaatimusten vuoksi. NT 3.1 sisälsi oman Win32-sovellusrajapinnan lisäksi myös tuen 16-bittisille Windows/DOS- sekä OS/2- ja POSIX-sovelluksille. NT 3.1 oli saatavissa Intel x86 -suorittimien lisäksi myös DEC Alpha- ja MIPS R4000 -arkikitehtuureille.
Myöhemmät versiot kuten NT 3.5 tai NT 3.51 eivät menestyneet paljon paremmin. Erään bugin vuoksi Windows NT 3.5 ei toiminut Intel Pentium -suoritinta uudemmilla suorittimilla[1].
Kesällä 1996 julkaistussa Windows NT 4.0:ssä oli Windows 95:n käyttöliittymän kaltainen käyttöliittymä, ja siitä tuli ensimmäinen suosittu Windows NT -versio. Sen tuki päättyi 30.6.2004, ja sitä seuraavia käyttöjärjestelmiä Microsoft ei enää myynyt NT-nimikkeellä.
Julkaisut

* Myös K-, N- ja E-mallit liikenteessä joista K ei sisällä Messengeriä, N ei sisällä Media Playeria ja E ei sisällä Internet Exploreria ja myyntipaketit, kuten esim. KNE, joka ei sisällä mitään näistä.
Lähteet


Luokka:Windows-versiot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kysteiini

Question: Mitä kysteiini on?



Kysteiini on yksi luonnon 20:stä yleisimmästä aminohaposta. Kysteiini on tioli, ja se on metioniinin, joka on tioeetteri, ohella toinen kahdesta rikkipitoisesta aminohaposta. Kysteiini esiintyy kahtena enantiomeerinä eli L-kysteiininä (CAS-numero 52-90-4) ja D-kysteiininä (CAS-numero 921-01-7).
Kahden kysteiinin hapettuminen muodostaa kystiinin (C6H12N2O4S2, CAS-numero 56-89-3) eli dikysteiinin, jossa kahden kysteiinin sulfhydryyliryhmät (-SH) yhdistyvät muodostaen rikkisillan eli disulfidisidoksen. Rikkisillat ovat tärkeitä monien proteiinien oikean tertiääri- ja kvaternäärirakenteen syntymiselle.

Aiheesta muualla

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


Luokka:Aminohapot
Puolustusvoimien ylipäällikkö

Question: Kuka toimi suomen puollustusvoimien päällikkönä sota aikana?

Puolustusvoimien ylipäällikkö[1] johtaa Suomen puolustusvoimia. Ensimmäiseksi ylipäälliköksi tuli kenraaliluutnantti Gustaf Mannerheim sisällissodan alussa 1918. Ylipäällikkönä toiminut myös komensi joukkoja saman vuoden loppuun saakka.
Ylipäällikkyys siirtyi valtionpäämiehenä toimineelle valtionhoitajalle vuoden 1919 alusta ja saman vuoden heinäkuussa voimaan astuneen hallitusmuodon sekä vuodesta 2000 voimassa olevan perustuslain mukaan ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti. Hallitusmuodossa presidentillä oli mahdollisuus luovuttaa tehtävä toiselle henkilölle sodan aikana ja talvisodan sytyttyä 1939 presidentti Kyösti Kallio antoikin ylipäällikkyyden komentajalle, sotamarsalkka Mannerheimille, joten Kallio ei ollut enää ylipäällikkönä toimikautensa runsaan viimeisen vuoden ajan. Mannerheim jatkoi joukkoja komentavana ylipäällikkönä myös talvisodan jälkeisen Moskovan rauhan kaudella ja koko jatkosodan, jonka lopulla 1944 hänestä tuli presidentti. Näin ollen tasavallan presidenteistä Risto Ryti ei ollut ylipäällikkönä lainkaan. Kun Mannerheim luopui komentajuudesta Lapin sodan aikana vuoden 1945 alussa, tuolloin voidaan katsoa ylipäällikkyyden palautuneen muodollisestikin luovuttajainstituutiolle.
Perustuslain mukaan tasavallan presidentillä oli mahdollisuus valtioneuvoston esityksestä luovuttaa ylipäällikkyys toiselle Suomen kansalaiselle myös rauhan aikana, mutta vuonna 2012 voimaan tulleessa muutoksessa ainoastaan poikkeusoloissa.[1]

Puolustusvoimien ylipäälliköt











































henkilös.kausi muu nimike kuin pv:n ylip.~ vsotilasarvo ylipäällikkönäk.18671918  Suomen tasavallan joukkojen ylipäällikkö[2] (myös komensi joukkoja)
1919 valtionhoitajana Suomen armeijan ylipäällikkö
1939-1945  tasavallan puolustusvoimain komentajana ja
1944-1946 tasavallan presidenttinä tasavallan pv:n ylip.[3]7kenraaliluutnantti > ratsuväenkenraali

sotamarsalkka > Suomen marsalkka

195118761918 Suomen sotajoukkojen ylipäällikkö (myös komensi joukkoja)0,21kenraalimajuri194718801918 sota-asiaintoimituskunnan päällikkönä
Suomen sotajoukkojen ylipäällikkö (myös komensi joukkoja)0,38kenraalimajuri194118781918 sotaministerinä
Suomen sotajoukkojen ylipäällikkö (myös komensi joukkoja)0,04eversti1946tasavallan presidentti1919-1939 sotaväen ylipäällikkö[4]
1945 alkaen
Lähteet

Luokka:Suomen puolustusvoimat
Weimar

Question: Missä Saksan osavaltiossa Weimar sijaitsee?




Weimar on kaupunki Saksassa Thüringenin osavaltiossa. Sen nykyinen väkiluku on arviolta 62000. Vanhin merkintä kaupungista on vuodelta 899. 
Weimar on yksi Euroopan merkittävistä kulttuuripaikoista, ja se valittiin Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuonna 1999. Weimar on ollut saksalaisen älymystön pyhiinvaelluskohde ainakin myöhäiseltä 1700-luvulta lähtien. Kaupungissa sijaitsevat Johann Wolfgang von Goethen, Friedrich Schillerin ja Friedrich Nietzschen hautapaikat, samoin kuin Goethen ja Schillerin arkistot.
Aikakautta 1919–1933 Saksan historiassa kutsutaan Weimarin tasavallaksi, koska tasavallan perustuslain hyväksynyt kansalliskokous kokoontui Weimarissa pääkaupungin Berliinin ollessa katumellakoineen liian epävakaa.
Weimar oli myös arkkitehtonisen Bauhaus-liikkeen keskus. Kaupungissa sijaitsee useita taidegallerioita, museoita, Saksan kansallisteatteri ja Bauhaus-yliopisto. Toisen maailmansodan aikaan Weimarissa oli keskitysleiri, joka tunnetaan nimellä KZ Buchenwald. Buchenwald on pieni metsä, jossa Goethen kerrotaan mielellään käyneen.
3. syyskuuta 2004 tulipalo ryöstäytyi valloilleen kreivitär Anna Amalian kirjastossa. Kirjasto sisälsi 13000 nidettä käsittävän kokoelman Goethen mestariteosta Faustia ja kreivittären laajan musiikkikokoelman. Autenttinen luterilainen Raamattu vuodelta 1534 pelastettiin tulipalolta. Rahallisesti vahingot nousovat miljooniin euroihin. Historiallisen kirjaston yli 200 000 niteestä 50000 tuhoutui.[1] Kirjasto  on yksi Euroopan vanhimmista julkisista kirjastoista. Tulipalon aiheuttamat tuhot merkitsevät suurta kulttuurillista tappiota Saksalle, Euroopalle ja koko maailmalle. Osa kirjoista oli kuivapakastettuna Leipzigissä, suojattuna mätänemiseltä.
Kirjasto on yksi kahdestatoista rakennuksesta Weimarin klassiselta ajalta, jotka muodostavat Unescon maailmanperintökohteen.[2]
Kuuluisia weimarilaisia
Carl Philipp Emanuel Bach – säveltäjä
Johann Sebastian Bach – säveltäjä
Johann Wolfgang von Goethe – kirjailija
Johann Gottfried Herder – kirjailija
Johann Nepomuk Hummel – säveltäjä
Friedrich Nietzsche – filosofi
Friedrich Schiller – kirjailija
Baldur von Schirach – poliitikko
Christoph Martin Wieland – kirjailija
Ernst von Wildenbruch – kirjailija
Franz Liszt – säveltäjä, kapellimestari ja pianovirtuoosi
Lähteet

Aiheesta muualla
  Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


*
Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan

Question: Mikä on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta?


Tämä on luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan pois lukien merialueet Error: Invalid time.. Kuntien mediaanissa on  (km²). Lähimpänä keskiarvoa (1 088,26 km²) on Haapavesi (1 086,11 km²).
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
 (km²)
Koko maa: 338,448.72km²[1]
Lähteet


Kunnat pinta-alan mukaan
Ruotsin kansallispäivä

Question: Milloin on Kandan päivä?


Ruotsin kansallispäivää () vietetään Ruotsissa 6. kesäkuuta, Kustaa Vaasan kruunajaisten (1523) vuosipäivänä. Sitä on vietetty myös Ruotsin 6. kesäkuuta 1809 saaman uuden perustuslain ja hallitusmuodon kunniaksi.[1]
Kyseistä päivää alettiin viettää Ruotsin kansallispäivänä, kun Ruotsin valtiopäivät teki siitä päätöksen vuonna 1983. Päivää oli jo aiemmin vietetty vuodesta 1916 lähtien Ruotsin lipun päivänä (), ja vuodesta 1983 lähtien näitä kahta on vietetty yhtä aikaa. Vuodesta 2005 lähtien 6. kesäkuuta on ollut yleinen vapaapäivä Ruotsissa. Samalla toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä.[1]
Lähteet

Aiheesta muualla

 Nordiska museet (in Swedish)
Check date values in: |date= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Luokka:Ruotsalaiset juhlapäivät
Luokka:Kansallispäivät
Luokka:Kesäkuun juhlapäivät
Kansallispäivä
Affekti

Question: Mikä on affekti?


Affekti voi tarkoittaa seuraavia:
affekti, musiikin herättämä tunnetila tai jotakin tunnetilaa kuvaava sävelkulku
affekti, voimakas mielenliikutus, kiihtymys tai järkytys.
Versailles

Question: Mikä on Versaillesin asukasluku?


Versailles (ääntämys: /vɛʁ.saj/) on kaupunki Pariisin metropolialueella noin 19 kilometriä pääkaupungista lounaaseen. Versailles kuuluu Île-de-Francen alueeseen, ja se on Yvelinesin departementin osa ja kuuluu samannimiseen arrondissementtiin.[1]  Aikaisemmin se oli erillinen ja suhteellisen syrjäinen kylä, kunnes 6. toukokuuta 1682 kuningas Ludvig XIV siirsi hovinsa Versaillesin linnaan. Nykyään Versailles on yksi Pariisin seudun rikkaimmista asuntoalueista.
Preussin kuningas Vilhelm I julistettiin Saksan keisariksi Versaillesin palatsin peilisalissa 18. tammikuuta 1871. Palatsissa solmittiin 1919 myös Versailles’n rauha, joka päätti ensimmäisen maailmansodan ja jossa solmittiin Kansainliiton perustamissopimus.
Koulutus
Versailles’n yliopisto
Lähteet

Aiheesta muualla




*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bergsala

Question: Missä on Nintendon pääkonttori?

Bergsala AB on ruotsalainen yritys, joka on ollut Baltian ja Pohjoismaiden Nintendon maahantuoja ja edustaja jo vuodesta 1981. Bergsalan pääkonttori on Kungsbackassa Ruotsissa, mutta toimistoja on myös Norjassa, Tanskassa ja Suomessa.
Nykyään Bergsala tuo Nintendon tuotteita Ruotsiin, Norjaan, Tanskaan ja Suomeen, sekä Pokémon-korttipelisarjaa Norjaan ja Suomeen. Bergsala pitää yllä kahta tärkeää markkinointisivustoa: Nintendo- sekä Pokémon-sivustoa. Sivujen sisältö on kaikissa pohjoismaissa suunnilleen sama. Pokémon-sivusto sisältää tietoa Pokémon-peleistä, -tv-sarjasta ja -korttipelisarjasta.
Suomessa Bergsalan tytäryhtiö Bergsala Fun Oy toimi vuodesta 1993 vuoteen 1999 Nintendon maahantuojana Suomessa.[1][2] Tämän jälkeen maahantuojana oli Amo.[3] Vuodesta 2013 lähtien Bergsala on taas ollut Nintendon Suomen-maahantuoja.[4]
Lähteet

Aiheesta muualla
 (in Swedish)
 (in Swedish)


Luokka:Nintendo
Luokka:Ruotsalaiset yritykset