Naisasialiitto Unioni

Question: Milloin Naisasialiitto Unioni perustettiin?

Naisasialiitto Unioni ry – Kvinnosaksförbundet Unionen rf (ent. Unioni Naisasialiitto Suomessa ry – Unionen Kvinnosaksförbund i Finland rf) on vuonna 1892 perustettu poliittisesti sitoutumaton feministinen järjestö. Yhdistyksen tavoitteena on naisten aseman parantaminen ja sukupuolisyrjinnän poistaminen.[1] Unionin jäsenyys on avoin kaikille naisille itsemäärittelyä kunnioittaen.[2] [3] Unionin puheenjohtajana toimii vuodesta 2017 alkaen Nina Järviö.[4]
Naisasialiitto Unioni pyrkii vaikuttamaan sukupuolten välisen tasa-arvon edistymiseen parantamalla lainsäädäntöä ja osallistumalla yhteiskunnalliseen keskusteluun. Yhdistys julkaisee Tulva-lehteä. Unioni jakaa vuosittain Vuoden Lyyti -palkinnon ansiokkaasta tasa-arvotyöstä. Unioni on itse edustettuna erilaisissa naisten asemaa ja tasa-arvoa edistävissä järjestöissä ja toimielimissä, kuten Naisjärjestöt yhteistyössä (NYTKIS) ja International Alliance of Women (IAW). 
Historia
Unioni Naisasialiitto Suomessa ry perustettiin 10. helmikuuta 1892 Helsingissä Kämpin Peilisalissa. Unionin ensimmäisiin vaikuttajanaisiin lukeutuivat Maikki Friberg (1861–1927), taidemaalari ja kirjailija Helena Westermarck (1850–1938), Unionin ensimmäinen puheenjohtaja Lucina Hagman (1853–1946) sekä Annie Furuhjelm (1854–1937), Helmi Tengen (1875–1971), feministi Gerda von Mickwitz ja Ida Sofia Salin (1865–1952). Lucina Hagman oli mukana perustamassa Marttaliittoa toukokuussa 1899. Voimistelunopettaja Helmi Tengen sai ensimmäisenä naisena ajokortin Suomessa.
Unioni naisasialiitto vastusti aluksi Suomen naisyhdistyksen tapaan yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta, mutta vuonna 1904 Ylioppilastalon juhlasalissa pidetyn kokouksen jälkeen päätyi tekemään Miina Sillanpään alustuksen pohjalta ponsia naisten äänioikeuden puolesta.
Vuonna 1980 perustettu Avoin Naisten Korkeakoulu (ANK) järjestää edelleen Ida Salinin testamenttaamassa Villa Salin -huvilassa koulutusta ja virkistystä naisille. Kun Maikki Friberg kuoli 1927, hänen kotinsa ja kirjakokoelmansa jäivät Unionille. Fribergin jäämistöä hyödyntää myös ANK. Professori Riitta Jallinojan tutkimuksissa selvisi, että 1970-luvun lopulla, juuri ennen ANK:n perustamista, Unionin jäsenten isien koulutustausta oli selvästi alhaisempi kuin silloisen feministien etujoukon, ruotsinkielisen Feministit-Feministerna (F-F) -järjestön jäsenten. Toisin sanoen unionilaiset olivat yhteiskunnalliselta taustaltaan lähempänä kansan syviä rivejä kuin F-F:n aktivistit.
Feministinen puolue -hanke
Kesäkuussa 2016 Naisasialiitto Unionin silloinen puheenjohtaja Katju Aro ja varapuheenjohtaja Maryan Abdulkarim olivat mukana perustamassa Feministinen puolue -yhdistystä, joka alkoi keräämään kannattajakortteja seuraaviin kuntavaaleihin osallistumista varten.
Puolueen osoite on sama kuin Naisasialiitto Unionin toimiston osoite Helsingin Bulevardilla.[5]
Perustajien mukaan puolue on kuitenkin täysin itsenäinen hanke.[6]
Lähteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Alfthan, Märta von| title = Seitsemän vuosikymmentä naisasialiitto Unionin historiaa| location = Helsinki| publisher = Unioni, naisasialiitto Suomessa: Kirjayhtymä| year = 1966| version = (Sju årtionden med Unioni, naisasialiitto Suomessa r.y. – Unionen, kvinnosaksförbund i Finland r.f.) Suomentanut Tyyni Tuulio}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Hagner, Minna & Försti, Teija| title = Suffragettien sisaret| location = Helsinki| publisher = Unioni Naisasialiitto| year = 2006| id = ISBN 952-92-0643-7}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Nurmi, Eeva-Liisa & Degerstadt, Nina| title = Kvinnans 100 år: Unionen Kvinnosaksförbund i Finland rf – Unioni Naisasialiitto Suomessa ry 1892-1992| location = Helsingfors| publisher = Unionen Kvinnosaksförbund i Finland| year = 1994| version = Översättning: Nina Roos}} (15 s.)
Citation error, replace with{{cite book| author = Jallinoja, Riitta| title = Suomalaisen naisasialiikkeen taistelukaudet: Naisasialiike naisten elämäntilanteen muutoksen ja yhteiskunnallis-aatteellisen murroksen heijastajana| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1983| version = Ilmestynyt myös väitöskirjana| id = ISBN 951-0-11956-3}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Metsämäki, Mikko & Nisula, Petteri| title = Aktivistit: Suomalaisten kansalaisliikkeiden tarina| location = Helsinki| publisher = Edita| year = 2006| version = Kleio| id = ISBN 951-37-4587-2}}
Aiheesta muualla

Luokka:Suomalaiset naisjärjestöt
Luokka:Feministiset järjestöt