FC Haka

Question: Pelaako FC Jazzissa ulkomaalaisia pelaajia?



FC Haka (Haka) on vuonna 1934 perustettu valkeakoskelainen jalkapalloseura, joka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Seuran tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. Vuodesta 2013 alkaen Hakan edustusjoukkue on pelannut Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä. 
Haka on yksi Suomen menestyneimpiä jalkapalloseuroja. Se voittanut Suomen mestaruuden yhdeksän kertaa ja Suomen Cupin 12 kertaa.
Historia

Hakan perustaminen ja alkuvuodet
Valkeakosken Haka perustettiin 1930-luvun alkupuolella. Perustamisvaiheessa Hakaan muodostettiin voimistelu-, hiihto- ja luistelujaostot. Jalkapallojaosto seuraan perustettiin vuonna 1934. [1]
Ensimmäisen ottelunsa Haka pelasi syksyllä 1934 Tampereella Hämeen piirin B-sarjassa TaPa:n kakkosjoukkuetta vastaan. Ottelu päättyi Hakan selvään 0–5-tappioon. Vuonna 1943 Haka nousi nykyistä Ykköstä vastaavaan Suomensarjaan. Jos Hakan sijoitus olisi sarjassa ollut parempi, se olisi noussut seuraavaksi kaudeksi Mestaruussarjaan. [2] Ylimmälle sarjatasolle Haka nousi vuonna 1949 ensimmäisenä ei-kaupunkilaisena joukkueena. Seuran merkittävä taustavaikuttaja ja tukija oli vuorineuvos Juuso Walden, joka kuului seuran perustajiin 1930-luvulla.[3]
1960- ja 1970-luvut
1960-luku oli Hakalle menestyksekästä aikaa. Vuoden 1960 tuloksiin tuskin yltää enää mikään joukkue. Haka sai 41 pistettä 44 mahdollisesta, maalisuhde oli 78–23, ja seurasta tuli Suomen ensimmäinen tuplamestari (liigan ja cupin voitto samalla kaudella). 1960-luvulla Haka voitti kolme mestaruutta eikä sijoittunut kertaakaan seitsemän parhaan ulkopuolelle. 1970-luvulla ajat muuttuivat seurassa huonommiksi, sillä kauden 1972 päätteeksi Haka putosi pääsarjasta. Putoaminen tosin paikattiin jo seuraavalla kaudella, siitä pitivät huolen uudet vahvistukset Matti Paatelainen, Esko Ranta, Martti Kuusela ja Pekka Heikkilä.
Seura palasi myös pian takaisin huipulle, sillä vuonna 1977 Haka saavutti toisen tuplamestaruutensa. Mestaruus oli Hakalle siihen mennessä neljäs ja 23. lokakuuta Helsingissä Suomen cupin finaalissa tullut 3–1 voitto Seinäjoen Palloseurasta oli Hakan kuudes cup-mestaruus[4].
1980-luvusta nykypäivään
1980-luvulla Haka ei voittanut kertaakaan mestaruutta, mutta sen sijaan cupin kolme kertaa. Nuo voitot takasivat paikan Cup-voittajien cupiin, ja siellä vastustajaksi tuli italialainen huippujoukkue Juventus. Haka hävisi molemmat ottelut, mutta tappiot olivat niukkoja (0–1 ja 0–1). 1990-luvun alussa Haka pelasi erittäin ailahtelevasti. Vuonna 1991 perustettiin FC Haka ry ja jalkapallojaosto erosi vanhasta Valkeakosken Haka ry:stä omaksi yhdistyksekseen. Vuonna 1993 putoaminen liigasta oli hiuskarvan varassa, vuonna 1995 Haka voitti jälleen tuplan, ja vuonna 1996 joukkue putosi liigasta. Tasaisuutta ja nousua turvaamaan hankittiin englantilaislähtöinen Keith Armstrong, josta tuli myöhemmin yksi Suomen tunnetuimmista jalkapallovalmentajista. ”Keken” ensimmäinen kausi toi nousun ja Suomen cupin voiton. Lisäksi seuraavat kolme kautta päättyivät mestaruusjuhliin. Kaudella 2001 putki katkesi ja Haka jäi neljänneksi. Vaikka kausi ei tuonut kehuttavaa sarjasijoitusta, seura sai pelata kovia otteluita, sillä Mestarien liigan karsinnassa vastaan asettui Liverpool, riveissään muun muassa Sami Hyypiä. Armstrong siirtyi HJK:n valmentajaksi, ja seuran entinen luottomaalivahti Olli Huttunen valittiin uudeksi käskijäksi. Huttusen ensimmäisenä kautena tuli neljäs sija ja yksi cup-voitto lisää, toisena kautena kolmas sija, ja kolmas kausi toi yhdeksännen liigamestaruuden. Kaudella 2007 Haka sijoittui toiseksi Veikkausliigassa.
Koskisen aika
Kauteen 2008 FC Haka joutui valmistautumaan pahojen taloudellisten ongelmien varjossa. Huhtikuussa 2008 perustettiin FC Haka Oy pelastamaan FC Hakan toiminta. Seura sai osakeannin kautta pelastuoperaatioon yli 150 tukijaa ja FC Hakan kausi 2008 voitiin pelata loppuun.  Osakeyhtiön pääomistajaksi tuli yhtiöidensä kautta Hakan entinen pelaaja Sedu Koskinen. Mukaan talkoisiin lähtivät sarja- ja UEFA-paikan pelastamiseksi myös Valkeakosken Kaupunki, UPM, Luopoisten Säästöpankki sekä Osuuspankki. Näiden tukijoiden panos oli myös erittäin merkittävä sekä Hakan UEFA-cup taipaleen että koko seuran selviämisen kannalta. 
Koskinen lähti johtamaan seuraa tarmokkaasti ja näkyvinä muutoksina hänen johdollaan maalattiin 2009 Tehtaan kentän katsomot, katsomon yhteyteen perustettiin päivittäin toimiva Paviljonki-ravintola ja yleisömäärät lähtivät menestyksen mukaan nousuun. Koskinen yhdisti FC Haka Oy:öön urheilun ja kolme Valkeakoskelaista ravintolaa.  
Tilikaudella 2009 FC Haka Oy teki tappiota noin 1,5 miljoonan euroa. Vuonna 2010 seura ajautui vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, vaikka Koskinen oli sijoittanut FC Haka Oy:öön vuoden aikana lähes miljoona euroa. [5][6] Koskinen oli pitänyt rahoituksellaan Hakan liigassa kaksi kautta, mutta hän teki päätöksen luopua seuran omistajuudesta kesäkuussa 2010. Heinäkuun lopulla seura piti ylimääräisen yhtiökokouksen, jossa Koskinen erosi Hakan hallituksesta sekä toimitusjohtajan tehtävistä[7]. Kuluja karsiakseen Haka päästi Ik Kyoung Namin, Antti Hynysen, Niko Ikävalkon, Jukka Santalan ja Janne Korhosen lähtemään seurasta kesällä 2010.
Koskisen jälkeen
Vuoden 2012 Veikkausliigakausi oli Hakan osalta vaikea. Kauden loppua kohti putoamisen tullessa todennäköisemmäksi valmentaja Sami Ristilä sai potkut ja Hakaa yritettiin pitää Veikkausliigassa, ensin apuvalmentaja Asko Jussilan voimin ja sittemmin Juha Malisen voimin. Kausi päättyi kuitenkin Veikkausliigasta putoamiseen kahden viime kierroksen voitoista huolimatta FF Jaron voittaessa oman pelinsä viimeisellä kierroksella. Tälläkin kaudella kuten oikeastaan koko ajan vuoden 2010 jälkeen, seuran taloudellinen tilanne oli vaikea ja näin ollen seuran budjettia sekä panostusta pelaajahankintoihin jouduttiin jatkuvasti pienentämään. 
Kauteen 2013 Haka lähti selkeänä nousijasuosikkina marraskuussa valmentajaksi tulleen Harri Kampmanin johdolla. Kesäkuuhun 2013 mennessä odotuksia huonommat tulokset ja sekalainen peluutus johtivat kuitenkin Kampmanin potkuihin. Kakkosvalmentaja Asko Jussilan johdolla pelattiin heinäkuun alkuun kunnes Juho Rantala siirtyi HJK:sta Hakan päävalmentajaksi. Rantalan johdolla joukkueen otteet paranivat ja lopulta Veikkausliigaan nousija ratkesi vasta kauden viimeisillä kierroksilla. Hakan osalta kausi päättyi pettymykseen ja toiseen sijaan, SJK:n noustessa Veikkausliigaan. Hakan syntinä kauden huono alun lisäksi oli lukuisat tasapelit, esimerkiksi kaikki kolme ottelua SJK:ta vastaa. Ainoa lohtu kaudesta oli Jussi Aallon maalipörssin voitto 15 maalilla.
Kausi 2014 alkoi Hakan osalta samoissa merkeissä kuin edellisetkin vuodet, vahvana nousijasuosikkina mutta talousongelmien kanssa painien. Heti alkukaudesta lähtien KTP hallitsi lähes suvereenisti Ykköstä ja vaikutti kauden puolivälissä täysin varmalta nousijalta ja seuraan viime kauden päätteeksi siirtynyt Jussi Aalto varmalta maalikuninkaalta. Haka puolestaan pelasi vaihtelevin tuloksin ja kamppaili lähinnä sijoista 2-5 Ilveksen, AC Oulun, PK-35:n ja HIFK:n kanssa. Kauden loppupuoliskolla alkoi myös Kalle Multasen armoton maalivire. Kausi päättyi lopulta erittäin värikkäiden vaiheiden jälkeen HIFK:n nousuun, KTP:n hyydyttyä todella pahasti kauden viimeisillä viikoilla. Haka sijoittui lopulta viidenneksi, tosin vain pisteen päähän kolmossijasta. Suoran nousun karattua tulleet vaisut esitykset loppukaudesta tulivat lopulta kalliiksi, sillä kauden jälkeisten lisenssisotkujen takia sekä Honka että MYPA putosivat pois Veikkausliigasta. Täydennysmenettelyn perusteella sekä kakkonen KTP että kolmonen Ilves nousivat lopulta Veikkausliigaan. Hakalle lohtua toi jälleen yksittäisen pelaajan loistava kausi, Kalle Multanen teki kauden aikana 30 maalia voittaen Ykkösen maalipörssin ja rikkoen yhden kauden maaliennätyksen. Vuodelta 1981 ollut maaliennätys oli Wladyslaw Dabrowskin nimissä 26:lla maalilla.[8]
Kauteen 2015 Haka lähti jälleen hieman pienemmällä budjetilla, ja uuden valmennusorganisaation johdolla, koska Juho Rantalan sopimusta ei jatkettu kauden jälkeen.[9] Uudeksi päävalmentajaksi valikoitui vahvasti Haka-taustainen Kari Martonen, apuvalmentajaksi tuotiin FC Hämeenlinnan organisaatiosta Lauri Hakanen. Entinen apuvalmentaja Asko Jussila siirrettiin uuteen seurapäällikön tehtävään. [10] Pelaajapuolelta voidaan mainita Hakaan paluun tehnyt Cheyne Fowler.
Vuoden 2016 syyskuussa seura antoi päävalmentaja Kari Martoselle potkut ja hänet korvasi valmentajakaksikko Asko Jussila – Olavi Huttunen.[11]
Stadion


Haka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä, joka on avattu 1934.
Stadionilla on 3 200 katettua istumapaikkaa.
Pelaajat ja valmentajat
Päivitetty 29.4.2018.[12]
Nykyinen joukkue

Entisiä pelaajia
Hakan tunnetuin kasvatti on Juhani Peltonen, joka valittiin neljä kertaa Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi. Peltonen pelasi Hampurin HSV:ssa kaudet 1964–1966. Muita Valkeakoskella syntyneitä A-maajoukkueessa pelanneita kasvatteja ovat Antti Nieminen, Veijo Valtonen, Olli Mäkinen, Markku Kumpulampi, Esko Malm, Mauri Tuuri, Asko Mäkilä, Matti Pitko, Mauri Paavilainen, Juhani Tapola, Markku Lahti, Markku Närvä ja Jussi Nuorela.

 Iiro Aalto
 Veikko Asikainen
 Michael Belfield
 Kris Bright
 Edson Luiz
 Esa Furuholm
 Marlon Harewood
 Ari Heikkinen
 Mika Helin
 Mauri Holappa
 Heikki Huoviala
 Olli Huttunen
 Janne Hyökyvaara
 Oleg Ivanov
 Rostislav Jeřábek
 Petri Järvinen
 Jari Kaasalainen

 Jokke Kangaskorpi
 Olli Kangaslahti
 Kaarlo Kankkunen
 Lasse Karjalainen
 Tommi Kautonen
 Aarre Klinga
 Endre Kolár
 Sedu Koskinen
 Péter Kovács
 Jarmo Kujanpää
 Martti Kuusela
 Kari Martonen
 Esko Malm
 Asko Mäkilä
 Nebi Mustafi
 Igor Nascimento
 Jari Niemi

 Jussi Nuorela
 Mika Nurmela
 Antti Ojanperä
 Matti Paatelainen
 Mixu Paatelainen
 Juha Pasoja
 Juhani Peltonen
 Tero Penttilä
 Matti Pitko
 Valeri Popovitš
 Esko Ranta
 Sami Ristilä
 Jukka Ruhanen
 Janne Salli
 Jordan Seabrook
 Michał Sławuta
 Teemu Tainio

 Kimmo Tarkkio
 Sergei Terehhov
 Panu Toivonen
 Tommi Torkkeli
 Veijo Valtonen
 Arvi Selin
 Ari Valvee
 Petri Viljanen
 Mikko Vilmunen
 András Vilnrotter
 Ville Väisänen
 David Wilson
 Harri Ylönen

Saavutukset ja ennätykset
Saavutukset
Suomen mestaruus: 9 (1960, 1962, 1965, 1977, 1995, 1998, 1999, 2000, 2004)
Suomen Cup: 12 (1955, 1959, 1960, 1963, 1969, 1977, 1982, 1985, 1988, 1997, 2002, 2005)
Liigacup: 1 (1995)
Sarjasijoitukset




















































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































Kausi [13]SarjaOVTHTM/PMPSTSijaCup-mestaruudet[14][15]1935Piirisarja1936Piirisarja1937Piirisarja1938Piirisarja1939Itä-Länsi-sarja12100245-15202. (7)1940ei pelattu1940/41Itä-Länsi-sarja13201110-6149. (9)1942ei pelattu1943/44Itä-Länsi-sarja73139-1674. (8)1945Mestaruussarja (SPL)51044-1526. (6)1945/46Suomensarja (SPL)14201226-5048. (8)1946/47Suomensarja (SPL)1491449-23193. (8)1947/48Suomensarja (SPL)1464434-23164. (8)1948Suomensarja15122169-18263. (16)1949Suomensarja22154368-21341. (12)1950Mestaruussarja1873837-46178. (10)1951Mestaruussarja1875638-32194. (10)1952Mestaruussarja1872932-45167. (10)1953Mestaruussarja1883731-32194. (10)1954Mestaruussarja1849521-29178. (10)1955Mestaruussarja18103541-27232. (10)Suomen cup1956Mestaruussarja1865718-18175. (10)1957Mestaruussarja18113446-20252. (10)1958Mestaruussarja1864828-27167. (10)1959Mestaruussarja1885535-25213. (10)Suomen cup1960Mestaruussarja22201178-23411. (12)Suomen cup1961Mestaruussarja22125551-32293. (12)1962Mestaruussarja22152563-34321. (12)1963Mestaruussarja22151656-20312. (12)Suomen cup1964Mestaruussarja22115642-22274. (12)1965Mestaruussarja22143556-28311. (12)1966Mestaruussarja22104840-29243. (12)1967Mestaruussarja2296737-23246. (12)1968Mestaruussarja2278731-30227. (12)1969Mestaruussarja22103940-25237. (12)Suomen cup1970Mestaruussarja2276931-34208. (12)1971Mestaruussarja261141142-50268. (14)1972Mestaruussarja22211917-51512. (12)1973I Divisioona22144458-27322. (12)1974Mestaruussarja2268834-40208. (12)1975Mestaruussarja22631321-361510. (12)1976Mestaruussarja22142646-28302. (12)1977Mestaruussarja22153443-15331. (12)Suomen cup1978Mestaruussarja22127342-19313. (12)1979Mestaruussarja (runkosarja)2294948-42227. (12)Mestaruussarja (loppusarja)291171158-52296. (8)1980Mestaruussarja (runkosarja)22134541-30304. (12)Mestaruussarja (loppusarja)29168557-37252. (8)1981Mestaruussarja (runkosarja)22115642-24274. (12)Mestaruussarja (loppusarja)29156854-34233. (8)1982Mestaruussarja (runkosarja)22910345-31283. (12)Suomen cupMestaruussarja (loppusarja)291212554-40223. (8)1983Mestaruussarja (runkosarja)22125543-24293. (12)Mestaruussarja (loppusarja)29175759-36253. (8)1984Mestaruussarja (runkosarja)22119243-26311. (12)Mestaruussarja (pudotuspelit)41033-64. (4)1985Mestaruussarja (runkosarja)22831132-36198. (12)Suomen cup1986Mestaruussarja2286832-27225. (12)1987Mestaruussarja22751030-36199. (12)1988Mestaruussarja (runkosarja)2287732-26236. (12)Suomen cupMestaruussarja (loppusarja)271071041-37276. (6)1989Mestaruussarja (runkosarja)22115634-22274. (12)Mestaruussarja (loppusarja)27126938-30304. (6)1990Veikkausliiga (runkosarja)2286827-34228. (12)Veikkausliiga (pudotuspelit)20113-58.1991Veikkausliiga331661159-37543. (12)1992Veikkausliiga331551342-51506. (12)1993Veikkausliiga (runkosarja)22741127-362510. (12)Veikkausliiga (karsinta)731313-11104. (8)1994Veikkausliiga261141137-30376. (14)1995Veikkausliiga26185356-17591. (14)Liigacup1996Veikkausliiga (runkosarja)22661028-342411. (12)Veikkausliiga (karsintasarja)27761435-42275. (6)1997Ykkönen (runkosarja)18143158-10451. (10)Suomen cupYkkönen (noususarja)981026-430 (5)1. (10)1998Veikkausliiga27139546-31481. (10)1999Veikkausliiga (runkosarja)22155243-17501. (12)Veikkausliiga (loppusarja)29207254-18671. (8)2000Veikkausliiga33206756-20661. (12)2001Veikkausliiga331410944-29524. (12)2002Veikkausliiga (runkosarja)22115631-18383. (12)Suomen cupVeikkausliiga (loppusarja)29157751-30523. (8)2003Veikkausliiga26165554-16532. (14)2004Veikkausliiga26185354-20591. (14)2005Veikkausliiga261311247-19504. (14)Suomen cup2006Veikkausliiga24135637-24443. (14)2007Veikkausliiga26137639-23462. (14)2008Veikkausliiga261051131-37358. (14)2009Veikkausliiga26107940-35376. (14)2010Veikkausliiga26961130-38338. (14)2011Veikkausliiga331071636-603710. (12)2012Veikkausliiga33951932-573212. (12)2013Ykkönen27159344-17542. (10)2014Ykkönen27137755-32465. (10)2015Ykkönen27118848–41416. (10)2016Ykkönen27881142–46327. (10)2017Ykkönen27811835–42356. (10)2018Ykkönen27127841–28435. (10)



Eurocup-ottelut
1Q = karsintakierros
1R = ensimmäinen kierros
1/8 = neljännesvälierä
1/4 = puolivälierä

Seuraennätykset
Kausia pääsarjatasolla: 60
Otteluita pääsarjatasolla: 1427
Voittoja: 667
Tasapelejä: 316
Tappioita: 444
Tehdyt maalit: 2507
Päästetyt maalit: 1846
Sijoitus pääsarjan maratontaulukossa: 2.
Eniten tehtyjä maaleja kaudessa: 78 (1960)
Vähiten päästettyjä maaleja kaudessa: 15 (1977)
Suurin voitto pääsarjassa: 9–1, Lahden Reipas (1967)
Suurin tappio pääsarjassa: 0–8, KTP (1952)
Yleisöennätys: 33217 (FC Haka–Liverpool FC, Helsingin olympiastadion 2001)
Yleisöennätys Tehtaan kentällä: 6401 (FC Haka–HJK, 1999)
Eniten pääsarjaotteluita: Olli Huttunen, 432
Eniten pääsarjamaaleja: Valeri Popovitš, 151
Eniten maaleja yhdellä kaudella: Kimmo Tarkkio (1991) ja Valeri Popovitš (1999), 23
Eniten A-maaotteluita: Esko Ranta, 69[16]
Lähteet

Aiheesta muualla



Haka
Luokka:Valkeakosken urheilu
Luokka:Vuonna 1934 perustetut urheiluseurat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit