Vaasan Palloseura

Question: Millä kaudella Vaasan Palloseura voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa?



Vaasan Palloseura eli VPS on vuonna 1924 perustettu vaasalainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2018 Veikkausliigassa. VPS pelaa kotiottelunsa Hietalahden jalkapallostadionilla ja seuran tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. VPS on pelannut 54 kautta SM-sarjassa ja Veikkausliigassa, sekä yhdeksän kautta Ykkösessä. VPS on voittanut Suomen mestaruuden kaksi kertaa. 
Historia
Ensimmäiset vuosikymmenet
VPS osallistui jo ensimmäiselle SM-sarjakaudelle vuonna 1930. Seuran suuruuden aikaa oli 1940-luku, jolloin se voitti kaksi Suomen mestaruutta, vuosina 1945 ja 1948. Kauden 1977 jälkeen joukkue vajosi pitkiksi ajoiksi pääsarjan ulkopuolelle. Veikkausliigan käynnistyttyä vuonna 1990 VPS pelasi II-divisioonassa.[1]
Paluu pääsarjaan
Vaasan Palloseura nousi puolalaisen Boguslaw Hajdasin valmentamana ensin Ykköseen vuonna 1991 ja syksyllä 1994 Veikkausliigaan sijoituttuaan sarjassa toiseksi Helsingin Ponnistuksen jälkeen.[1]
Veikkausliiga-kaudelle 1995 VPS teki maltillisia hankintoja, joista merkittävimmäksi muodostui Jyrki Huhtamäen paluu kaksi kautta vieneen loukkaantumisen jälkeen. Joukkueelta ei odotettu paljon, mutta alkukausi oli silti pettymys, minkä vuoksi päävalmentaja Hajdas erotettiin kesäkuussa, kun VPS oli sarjassa viimeisenä. Tilalle nimettiin joukkueen puolalaislibero Tomasz Arceusz, jonka avuksi tuli vielä loppukaudesta Heikki Suhonen. Vahvan loppukauden myötä VPS sijoittui lopulta kymmenenneksi, ja säilyi viimeisenä joukkueena suoraan sarjassa.[1]
Seuraavaksi päävalmentajaksi nimettiin Hannu Touru, joka toi edellisestä seurastaan MP:stä mukanaan maalivahti Jussi Jääskeläisen ja kärkipelaaja Juha Karvisen. Ykkösen KPV:stä saapuivat Juha Reini ja Tero Koskela sekä TPS:sta Kimmo Lipponen. Kaudella 1996 VPS pysyi juhannukseen asti sarjan viimeisenä, mutta nousi Karvisen maalien myötä mitalisarjan tuntumaan. Runkosarjan päätteeksi VPS kuitenkin hävisi sekä TPS:lle että RoPSille, minkä myötä joukkue joutui mitalisarjan sijaan putoamissarjaan. Siinä VPS sijoittui kuitenkin ensimmäiseksi.[1]
Vuodet Veikkausliigan kärkijoukkueena

VPS:n nouseva suhdanne oli herättänyt Pohjanmaalla jalkapallobuumin. Hietalahden stadionin yleisömäärät olivat liigan parhaita, ja niiden avulla VPS:llä oli varaa uusiin pelaajahankintoihin. Kauden 1997 tulijoita olivat RoPSin Tomi Kinnunen, JJK:n Ville Priha sekä takavuosien maalikuningas Kimmo Tarkkio. Näiden hankintojen myötä VPS:n ennustettiin olevan jopa mitalijoukkue. VPS karkasikin HJK:n kanssa muilta haastajilta. Joukkueet kohtasivat Vaasassa 9. heinäkuuta, mutta ottelu päättyi maalittomaan tasapeliin, minkä myötä HJK pysyi VPS:n edellä, ja asetelmat säilyivät loppuun asti. Hopeasija oli VPS:n ensimmäinen mitali sitten vuoden 1949.[1]
Menestystä oli tarkoitus jatkaa kaudella 1998. Maalivahti Jussi Jääskeläinen oli siirtynyt Boltoniin, mutta VPS sai siirrosta ison summan rahaa, ja merkittävimpiä hankintoja oli MyPasta saapunut Juuso Kangaskorpi. VPS aloitti kauden vahvasti, ja seitsemän ottelun voittoputki nosti vaasalaiset juhannuksen aikoihin sarjakärkeen. Piikkipaikka säilyi alkusyksyyn saakka, jolloin alkoivat seuran sisäiset ongelmat. Seurajohto myi Juha Reinin ja Toni Kinnusen kesken kauden Belgiaan, ja päävalmentaja Hannu Touru ilmoitti jättävänsä joukkueen kauden jälkeen. Yhdestätoista viimeisestä liigaottelustaan VPS voitti vain kaksi. Ohitse pääsivät FC Haka ja PK-35, joista jälkimmäisen VPS onnistui kuitenkin vielä ohittamaan, voittamalla päätöskierroksella mestaruuden jo varmistaneen FC Hakan maalein 1–0. Joukkue sijoittui siten toisen kerran peräkkäin hopealle.[1]
Kahden hopean jälkeen VPS:n tavoitteena oli Suomen mestaruus kaudella 1999. Uudeksi päävalmentajaksi Hannu Tourun tilalle tuli ruotsalainen Sören Cratz, joka toi mukanaan kolme ruotsalaista pelaajaa. Merkittävin suomalainen vahvistus oli Tommi Kautonen. Mitalitaistelun sijaan VPS valahti sarjan häntäpäähän, ja päävalmentaja Cratz joutui lähtemään kesäkuussa. Loppukauden valmentajana toimi Kimmo Lipponen. Runkosarjassa VPS sijoittui toiseksi viimeiseksi ja tilanne oli sama putoamissarjan jälkeen. Joukkue joutui liigakarsintaan, jossa se kuitenkin voitti helsinkiläisen Atlantiksen yhteismaalein 3–2, ja säilyi sarjassa.[1]
Valuminen häntäpäähän ja Ykköseen
Pettymykseen päättyneen kauden 1999 jälkeen VPS oli pakotettu säästökuurille, joka lopetti kolme vuotta jatkuneen ammattilaisuuspanostuksen. Kaudelle 2000 nuorentuneen joukkueen valmentajaksi tuli Jukka Ikäläinen. Uusia runkopelaajia olivat maalivahti Henri Sillanpää ja puolustaja Janne Hietanen. Kausi sujui sarjan tyvipäässä. Sijoitus oli lopulta kymmenes eli kolmanneksi viimeinen.[2]
Kauden 2001 läpimurtopelaajia olivat Henri Scheweleff ja Keijo Huusko. VPS viihtyi koko kauden keskikastissa ja sijoittui loppukirin ansiosta kuudenneksi. Kauden päätteeksi Jukka Ikäläinen luopui päävalmentajan paikastaan ja tilalle tuli Keijo Paananen, joka oli juuri nostanut FF Jaron Veikkausliigaan.[2]
Kaudeksi 2002 VPS menetti kaikkiaan neljä pelaajaa ulkomaille. Korvaaviin pelaajiin ei juurikaan ollut varaa, ja jo hyvissä ajoin selvisi, että VPS viettää loppukauden karsintasarjassa kolmen muun Veikkausliigan häntäpään joukkueen ja Ykkösen neljän kärkijoukkueen kanssa. Kahdeksasta joukkueesta kuudelle parhaalle oli tarjolla Veikkausliigan paikka, mutta sekin muodostui VPS:lle vaikeaksi. Päätösottelussa joukkueen oli pakko voittaa kotonaan FC Jazz, mutta 1–1-tasapelin myötä VPS putosi Ykköseen.[2]
Uusi tuleminen Veikkausliigaan
Paluu Veikkausliigaan onnistui kolmannella yrittämällä. Syksyllä 2005 Jari Pyykölän valmentama ryhmä sijoittui Ykkösessä FC Hongan jälkeen toiseksi ja voitti liigakarsinnassa RoPSin vierasmaalisäännön turvin. Nousijajoukkueen kaudella 2006 tärkein hankinta oli joukkueeseen palannut maalivahti Henri Sillanpää. Alkuvaikeukisen jälkeen VPS vakiinnutti paikkansa sarjan keskikastissa. Putoamisen uhka hellitti loppukesästä, ja lopullinen sijoitus oli yhdeksäs.[2]
Kausi 2007 alkoi kriisillä, kun ensimmäisestä kahdeksasta liigaottelusta ei kertynyt yhtäkään voittoa, ja kahden peräkkäisen murskatappion jälkeen päävalmentaja Jari Pyykölä erotettiin. Loppukauden valmentajaksi valittiin Janne Lindberg. Kurssi kääntyi sen verran, että VPS sijoittui lopulta kymmenenneksi.[2]
Uudeksi valmentajaksi kaudelle 2008 tuli naapuriseura VIFK:sta Tomi Kärkkäinen. Joukkuetta vaivasivat maalinteko-ongelmat, sillä se sai 26:ssa ottelussa tehdyksi vain 18 maalia. Puolustus toimi kuitenkin niin hyvin, ettei sarjasta putoaminen ollut missään vaiheessa uhka. Yhdestoista tila sivusi silti VPS:n seurahistorian heikointa sijoitusta.[2]
Kauden 2009 kuudella ensimmäisellä kierroksella VPS sai kerättyä vain yhden pisteen. Valmennustehtäviin tulivat Tomi Kärkkäisen tilalle Petri Vuorinen ja Juha Reini, joista jälkimmäinen toimi myös urheilutoimenjohtajana. Kaksikon johdolla joukkue nousi lopulta kahdeksanneksi.[2]
Tommi Pikkaraisen valmentama VPS lähti Veikkausliigan kaudelle 2010 putoajaehdokkaana, kun tärkeistä pelaajista Henri Sillanpää ja Jani Lyyski olivat lähteneet Ruotsiin. VPS kuitenkin vältti selvästi putoamisen sijoittuen kymmenenneksi.[3]
Värit ja logot
Heti Vaasan Palloseuraa perustettaessa päätettiin, että pelipaita olisi musta-valkoraitainen. Samalla tehtiin päätös myös joukkueen mustista housuista. Vuoden 1948 puolessa välissä kuitenkin VPS alkoi käyttää kokovalkoisia pelipaitoja. Perinteiset raitapaidat palasivat kuitenkin vuonna 1970. Tuolloin paikallisvastustaja VIFK oli paikallispelin alla mainostanut uusia peliasujaan, joten VPS:ssä tehtiin vaivihkaa omat ratkaisunsa ja VPS marssi kentälle raitapaidoissa. Vieraspeliasun väri seurassa on vaihdellut useaan otteeseen ennen nykyistä kokonaan keltaista asua. Esimerkiksi kaudella 1994 vierasasu oli vihreä. Vuosina 2006–2007 se oli puolestaan vaaleansininen. Kauden 2007 vierasottelun FC Interiä vastaan VPS joutui pelaamaan Interin punaisilla vieraspaidoilla, koska tuomarin mielestä VPS:n kakkosasu oli liian samankaltainen kuin Interillä.
Stadion


Ensimmäiset toimintavuotensa VPS pelasi kotiottelunsa Hietalahden hiekkakentällä, jossa oli kuitenkin niukasti vapaata kaikkien muidenkin seurojen harjoitellessa siellä. Niinpä VPS rupesikin suunnittelemaan omaa kenttää. Seura vuokrasi kaupungilta tätä varten maa-aluetta. VPS:n uusi Vöyrinkaupungin Pallokenttä valmistuikin vuonna 1928. Istuinpaikkoja kentän katsomossa oli 400 hengelle. Se oli koko Pohjanmaan ensimmäinen nurmikenttä. Kaupunki uhkaili kuitenkin vähän väliä VPS:aa vuokrasopimuksen purkamisella ja lopullisesti Pallokenttä lakkautettiin sen mentyä sotien aikana huonoon kuntoon. 
Nykyisin Vaasan Palloseuran kotikenttänä toimii ainoastaan jalkapallokäytössä oleva Hietalahden jalkapallostadion eli sponsorinimeltään Elisa Stadion. Sen katsojakapasiteetti vuonna 2016 valmistuneen laajennuksen jälkeen on 5900.[4]
Talvisin VPS harjoittelee Botnia-hallissa ja sen vieressä sijaitsevalla lämmitettävällä tekonurmella.
Kannattajat

VPS:n kannattajayhdistys VPS Fan Club Ry perustettiin vuonna 1998. Sen oli tarkoitus lisätä suomalaista katsomokulttuuria ja tuoda otteluihin tunnelmaa. VPS:n 2000-luvun alun vaikeina vuosina kannattajien ydinjoukko pysyi edelleen seuralle uskollisena ja samalla kannattajayhdistyksen nimi vaihdettiin Geezers Hietalahdeksi.[5] Geezersit tunnetaan asiantuntevina ja lojaaleina kannattajina. VPS:n virallinen kannustusbiisi on Lehtimäen Lehmipoikien kappale (1-2-3-4 VPS), joka on coverversio Tom Robinson Bandin kappaleesta "2-4-6-8 Motorway".
Pelaajat ja valmentajat
Nykyinen joukkue
Päivitetty 25. kesäkuuta 2018.[6]

























Joukkueenjohto
Päävalmentaja: Petri Vuorinen
Valmentaja: Ricardo Duarte
Joukkueenjohtaja: Jouko Jokinen
Maalivahtivalmentaja: Henri Sillanpää
Huoltaja: Teemu Luoma
Entiset päävalmentajat
Alla on listattu vain varsinaiset valmentajat. Vuosina 1924–1944 joukkueen kapteeni kuului johtokuntaan ja vastasi harjoitusten johtamisesta.




































1945–1946Nuutti Lintamo1945–1948Heikki Kultti1948–1949Geza Toldi1950Tauno Koistinen1951Jussi Sillanpää1952–1953Tauno Koistinen1954–1958Martti Häyhä1959Ole Stolpe1960–1962Erkki Riihimäki1963Niilo Kinnunen1964–1968Jussi Sillanpää1969–1970Jovan Jeftic1970–1972Kari Dahlsten1973Raimo Hudd





























1974–1977Eero Tuhkanen1978Pekka Mäkelä1979Erkki Myllyaho1980–1982Esa Virta1983Raimo Hudd1984Jarmo Meltoranta1985–1987Jerzy Wojtowicz1988–1989Jarmo Meltoranta1989–1990Markku Myötänen1991–1992Boguslaw Hajdas1993Jerzy Wojtowicz1993–1995Boguslaw Hajdas1995Tomasz Arceusz1995Heikki Suhonen





























1996–1998Hannu Touru1999Sören Cratz1999Kimmo Lipponen2000–2001Jukka Ikäläinen2002Keijo Paananen2003–2004Stephen Ward2005–2007Jari Pyykölä2007Mika Koivumäki2007Janne Lindberg2008–2009Tomi Kärkkäinen2009Petri Vuorinen2010–2011Tommi Pikkarainen2011Petri Vuorinen2012–2015Olli Huttunen
Saavutukset
Saavuvutukset
Suomen mestaruus: 2 (1945, 1948)
SM-hopea: 5 (1932, 1941, 1949, 1997, 1998)
SM-pronssi: 2 (1938, 2013)
Suomen Cup, hopea: 1 (1972)
Liigacup: 2 (1999, 2000)
Liigacup, hopea: 2 (1997, 2014)
Eurocup-ottelut
















































KausiKilpailuKierrosVastustaja1. ottelu2. otteluYhteismaalit1998–1999UEFA Cup1Q Havnar B Tórshavn0–24–04–22Q Grazer AK0–00–30–31999–2000UEFA CupQ St. Johnstone FC Perth1–10–21–32014–2015UEFA Europa League1Q IF Brommapojkarna2–10–22–32015–2016UEFA Europa League1Q AIK Fotboll2–20–42–6
Tilastot
Sarjasijoitukset





Pääsarjatason sijoitukset vahvennuttuna
– Mestaruudet kultaisella
– SM-hopeat harmaalla
– SM-pronssit ruskealla
Toiseksi korkeimman tason sijoitukset mustalla
Kolmanneksi korkeimman tason sijoitukset punaisella
Neljänneksi korkeimman tason sijoitukset sinisellä

Vuosina 1940 ja 1942 pelattiin sodan vuoksi cup-kilpailu. VPS selvisi kumpanakin vuonna välieriin
Kaudet 1940–1941 ja 1943–1944 jatkuivat vuoden vaihteen yli ja siksi vuodelta 1943 ei ole sijoitusta
Useat sijoitukset ovat lohkosijoituksia varsinkin alasarjoissa. Esimerkiksi vuonna 1945 VPS ei voittanut SM-pronssia, vaan oli oman lohkonsa kolmas
Vuosina 1945–1947 pelattiin cup-kilpailu Suomen mestaruudesta ja vuonna 1948 pelattiin taas kunnon sarja. Näiden lisäksi joka vuosi pelattiin Suomen Palloliiton oma Mestaruussarja, jonka sijoitukset taulukossa lukevat. Lisäksi taulukkoon on merkattu VPS:n vuoden 1945 cup-kilpailusta hankkima Suomen mestaruus ja vuoden 1948 virallisen Mestaruussarjan voitto.
Katso myös
Vaasan Palloseuran kausi 2009
Vaasan Palloseuran kausi 2010
Lähteet

Aiheesta muualla





*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit