Eduskunnan puhemies

Question: Oliko Cay Sundström vangittuna vuoteen 1944 saakka?




Eduskunnan puhemies () on Suomen eduskunnan jäsen, joka johtaa puhetta eduskunnan täysistunnoissa. Puhemies istuu istuntosalin edustalla korkeimmalla korokkeella ja poikkeaa muista kansanedustajista siten, ettei itse osallistu keskusteluun tai äänestyksiin eduskunnassa ja yleensä pysyttelee päivänpolitiikan ulkopuolella. Vaikka puhemieskin on valittu kansanedustajaksi jostain puolueesta, hän ei tehtävässään saa syrjiä tai suosia mitään puoluetta. Puhemies johtaa puhetta täysistuntojen lisäksi kansliatoimikunnassa sekä puhemiesneuvostossa, johon kuuluvat puhemies, varapuhemiehet ja valiokuntien puheenjohtajat.
Puhemiehestä katsoen korokkeen vasemmalla puolella on hallituksen aitio, oikealla puolella virkamiesaitio, jossa muun muassa tulkit työskentelevät. Korokkeen edessä pyöreän pöydän ääressä työskentelevät pöytäkirjasihteerit. Valtakunnan hierarkiassa eduskunnan puhemies on toinen heti presidentin jälkeen. Poliittista valtaa eduskunnan puhemiehellä ei kuitenkaan juuri ole.
Eduskunnan puhemies on yleensä toisen suuren hallituspuolueen jäsen ja tulee eri puolueesta kuin pääministeri. Eduskunnan järjestäytyessä ensimmäisen kerran vaalien jälkeen valitaan puhemieheksi suurimman puolueen edustaja, joka usein ryhtyy myös johtamaan hallitusneuvotteluja, ja josta voi tulla pääministeri. Hallituksen muodostamisen jälkeen suurimman puolueen edustaja eroaa puhemiehen tehtävästä ja hänen tilalleen valitaan toisen suuren hallituspuolueen jäsen, minkä vuoksi erityisesti 1990-luvulta lähtien eduskunnalla on ollut useita lyhytaikaisia puhemiehiä. 
Syksyllä 2017 Aamulehti ilmoitti ryhtyvänsä kutsumaan eduskunnan puhemiestä sukupuolineutraalisti ”eduskunnan puheenjohtajaksi”.[1]
Puhemiehen vaali
Eduskunta valitsee keskuudestaan puhemiehen ja kaksi varapuhemiestä valtiopäivien aluksi, joissa puhetta johtaa ikäpuhemies. Eduskunnan puhemiehen vaali järjestetään kansanedustajien kesken vuosittain valtiopäivien ensimmäisessä istunnossa ikäpuhemiehen johtaessa puhetta. Samalla valitaan ensimmäinen ja toinen varapuhemies.
Puhemieheksi valitaan usein muiden kansanedustajien arvostama, kokenut kansanedustaja. Tavallisesti puhemiehistö, eli puhemies ja kaksi varapuhemiestä valitaan kolmesta suurimmasta eduskuntaryhmästä.
Puhemiehen palkkio ja muut etuudet
Palkkio
Eduskunnan puhemiehelle maksetaan toimen asianmukaisen hoitamisen vaatima palkkio. Sen suuruus on 1. maaliskuuta 2015 alkaen 11742 euroa kuukaudessa. Varapuhemiesten palkkio on 9788 euroa kuukaudessa.[2] Puhemiehen palkkio on veronalaista ansiotuloa.
Kulukorvaus
Palkkion lisäksi puhemiehelle, kuten muillekin kansanedustajille, maksetaan kerran kuukaudessa kulukorvaus, joka on tarkoitettu kansanedustajan tehtävistä aiheutuneiden kustannusten maksamiseen. Kulukorvaus on verotonta.[2]
Matkustusoikeus
Puhemiehellä, kuten muillakin kansanedustajilla, on oikeus käyttää maksutta edustajan tehtäviin liittyvillä matkoilla junaa, kotimaan reittilentoja ja kaukoliikenteen linja-autoja. Lisäksi hänellä on pääkaupunkiseudulla taksinkäyttöoikeus. Eduskunnan puhemiehellä on lisäksi käytössään virka-auto.
Luettelo Suomen eduskunnan puhemiehistä


Luettelo Suomen eduskunnan varapuhemiehistä

Ensimmäiset varapuhemiehet


Toiset varapuhemiehet


Katso myös
Puhemiehet (kirja), eduskunnan 100-vuotisjuhlan yhteydessä vuonna 2007 julkaistu teos puhemiesten muotokuvista
Lähteet

Kansanedustajat 1907– -matrikkeli. . Eduskunta.
Kansanedustajat 1907– -matrikkeli. . Eduskunta.
Kansanedustajat 1907– -matrikkeli. . Eduskunta.
Viitteet

Aiheesta muualla


Luokka:Eduskunta
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit