Juoksu

Question: Miten yöjuoksu määritellään?




Juoksu on useimpien jalallisten maaeläinten ja ihmisen nopein tapa liikkua ilman apuvälineitä. Juoksu määritellään tavaksi liikkua kävelyä nopeammin pikaisin askelin siten, että kaikki jalat ovat ilmassa ennen kuin seuraavaksi askeltava jalka osuu maahan.[1] Juoksu on myös suosittu tapa kuntoilla ja urheilla. Hölkkä on hidasta juoksua.
Juoksun fysikaaliset vaikutukset
Juoksu vahvistaa sydänlihasta, kehittää hengitys- ja verenkiertoelimistöä sekä alentaa verenpainetta. Juoksun jälkeisen palautumisen aikana aivot erittävät elimistöön endorfiiniä, joka aiheuttaa rentouden tunteen.[2]
Varoitus
Juoksemisen sopivuus terveydelle on syytä tarkistaa ennen säännöllisesti tapahtuvan juoksemisen aloittamista, kun juoksua aloittava henkilö ei ole liikkunut säännöllisesti, ikää on yli 40 vuotta tai henkilöllä on ylipainoa. Ylipaino rasittaa niveliä, joten merkittävästi ylipainoisen kannattaa aloittaa kävelyllä ja laihduttamisella.
Juoksuvammat
Harjoiteltaessa rasitusta kannattaa lisätä hitaasti juoksuvammojen välttämiseksi. Oikeanlaiset juoksukengät ja hyvä juoksutekniikka ehkäisevät vammoja. Venyttelyt, hieronta, lepo ja kylmä vesi ehkäisevät vammoja. Juoksijoille tyypillisiä vammoja ovat akillesjännetulehdus, penikkatauti, juoksijan polvi, jalkapohjan kalvojänteen tulehdus (Fascitis plantaris) ja reiden ulkosyrjän lihaksen (ITB) kipu.
Jalkineet
Juoksua voi harrastaa siihen tarkoitetuilla juoksukengillä tai paljain jaloin. Nykyaikaiset tuetut lenkkikengät nousivat suosioon 1970-luvulla. Juoksukengän tarkoituksena on pehmentää iskua jalan osuessa maahan, antaa pitoa, tukea jalkaa ja suojata jalkapohjaa. Viime vuosina jotkut juoksijat ovat pyrkineet vähentämään juoksuvammoja ryhtymällä käyttämään ohutpohjaisia eli minimalistisia juoksukenkiä, tai juoksemaan kokonaan paljain jaloin. Paljasjalkajuoksusta on tehty tutkimusta etenkin Harvardin yliopistossa.[3]
Juoksu-urheilu
Kilpajuoksulajeja ovat pikajuoksut (60m – 400m), keskimatkat (800m – 3000m), pitkät eli kestävyysmatkat (3000m –maraton eli 42,195km) ja ultrajuoksut (yli 42,195km). Pikajuoksu oli antiikin olympiakisoissa yksi lajeista.
Virallisia juoksumatkoja
Yleiset

60 m
100 m
100 m aidat (naiset)
110 m aidat (miehet)
200 m
400 m
400 m aidat
800 m
1 500 m
3 000 m esteet
5 000 m
10 000 m
Maraton (42195 m)
Viestit
4 x 100 metrin viestijuoksu
4 x 400 metrin viestijuoksu
Harvinaisempia
150 m
300 m
4 x 800 metrin viestijuoksu
4 x 1500 metrin viestijuoksu
1000 m
1609 m (maili)
3218 m (2 mailia)
20 km
21,1 km (Puolimaraton)
100 km (Ultrajuoksu)
24 h juoksu
Katso myös

Cooperin testi
Kestävyyssukkulajuoksu
Lähteet

Kirjallisuutta
Blanc, Guillaume le:  (Courir. Méditations physiques, 2012). Suom. Tapani Kilpeläinen. Tampere: niin & näin, 2018. ISBN 978-952-7189-33-7
Citation error, replace with{{cite book| author = Murakami, Haruki| title = Mistä puhun kun puhun juoksemisesta| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2011| version = (Hashiru koto ni tsuite kataru toki ni boku no kataru koto, 2007.) Englanninkielisestä käännöksestä suomentanut Jyrki Kiiskinen| id = ISBN 978-951-31-6035-7}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Shapiro, Larry| title = Zen ja juoksemisen taito| location = Helsinki| publisher = Basam Books| year = 2010| version = (Zen and the art of running: The path to making peace with your pace, 2009.) Suomentanut Lauri Porceddu| id = ISBN 978-952-5734-91-1}}
Aiheesta muualla

Karisto, Antti: . niin & näin 3/1996, 34–39.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit