Digita

Question: Milloin Digita on perustettu?



Digita Oy on langattomien viestintäverkkojen verkko-operaattori, joka hallinnoi Suomen maanpäällisiä radio-, tv- ja mobiili-tv-verkkoja lähetysasemineen ja mastoineen. Digitan asiakkaita ovat tv- ja radioyhtiöt sekä mobiili- ja laajakaistaoperaattorit.
Digita Oy:n omistaja on Digital Colony -sijoitusyhtiö.[1]
Lähetystekniikka
Valtioneuvoston 4.3.2004 tekemän periaatepäätöksen mukaan koko maanpäällinen lähetysverkko siirtyi käyttämään digitaalitekniikkaa 31.8.2007.[2] Sen jälkeen TV-lähetysten katseleminen on ollut mahdollista vain digitaalisena.
Maisemakuvassa näkyy useita mastoja, joita on Suomessa kaiken kaikkiaan muutamia tuhansia. Digita hallinnoi antenni-tv-verkon osalta 36 suurta mastoa ja 152 täytelähetinasemaa ympäri manner-Suomea. Suurin osa mastoista on teleoperaattoreiden hallussa. Digitan antenni-tv-verkko tavoittaa 99,9 prosenttia Manner-Suomen väestöstä. Maanpäällinen televisio tarjoaa useita vapaita televisio- ja radiokanavia sekä maksu-tv-palveluita.
Digitan langaton @450-laajakaistaverkko avattiin 1. huhtikuuta 2007. Digita toimi operaattorina noin 98 prosenttia Suomen väestöstä kattavassa @450-verkossa. @450-verkko myytiin 9.3.2011 Datame Oy:lle, josta tuli kaupan myötä @450-laajakaistaverkon uusi verkko-operaattori.[3]
Digitan mobiili-tv-verkossa, joka avattiin joulukuussa 2006, voi seurata Yle TV1- ja Yle TV2 -kanavien sekä kotimaisia että ulkomaisia sisältöjä sekä radiokanavista YleX- ja Yle Radio 1-kanavaa. MTV:n kanavista mobiili-tv:ssä näkyvät MTV3 ja Sub.
Valtioneuvosto antoi 8.9.2011 Digitalle luvan luopua vanhentuvasta mobiilitelevision DVB-H -lähetystekniikasta.[4] Jatkossa Digita käyttää DVB-T2-teknologiaa kanavanipussa D.[5] Tämä tekniikka soveltuu sekä mobiiliin että kiinteään vastaanottoon.
Nykyinen mobiili-tv-verkko kattaa pääkaupunkiseudun kehyskuntineen sekä Tampereen, Oulun sekä Turun ja Salon seudun. Suurista kauppakeskuksista esimerkiksi Vantaan Jumbossa, Espoon Sellossa sekä Ideparkissa on mobiili-tv-verkko. Verkon peittoalueella asuu noin kaksi miljoonaa suomalaista.
DNA tarjoaa ensimmäisenä palveluoperaattorina matkapuhelinasiakkailleen televisiopalveluja mobiili-tv-verkossa. Muiden palveluoperaattorien matkapuhelinasiakkaat näkevät ainoastaan mobiili-tv-verkon kautta MobiiliTV:n Infokanavan, jossa on kootusti tiedot muun muassa MobiiliTV-palvelusta, verkon tarjoamasta sisällöstä, MobiiliTV-palveluun yhteensopivista päätelaitteista ja verkon peittoalueesta. Verkko on avoin myös muille palveluntarjoajille.
Digitan muodostaminen ja myynti
Digita Oy on entinen YLE:n Jakelutekniikka, joka yhtiöitettiin Ylen kokonaan omistamaksi tytäryhtiöksi 1. tammikuuta 1999.[6] Vuonna 1998 Suomi ja Irlanti olivat Euroopan viimeiset maat, joissa julkisen palvelun yleisradioyhtiö omisti kansallisen jakeluverkon. Muualla Euroopassa jakelutekniikka oli erotettu ohjelmatoiminnasta jo aiemmin.[7]
Marraskuussa 1999 Yle teki Soneran kanssa sopimuksen 34 %:n osuuden myymisestä Digitasta. Sopimuksen mukaan 20 % osuus siirtyisi heti 180 miljoonalla markalla ja loput 14 % viimeistään 31.3.2003 Digitan kassavirran perusteella määräytyvään hintaan.[8] Kilpailuvirasto kuitenkin esitti kaupan kieltämistä.[9] Kilpailuneuvosto hyväksyi kaupan mutta asetti ehdoksi, ettei Sonera tai sen määräysvallassa oleva yhtiö hae lupaa digitaalisille TV-lähetyksille.[10] Sonera ei hyväksynyt ehtoa, joten kauppa raukesi.[11]
Joulukuussa 2000 Yle myi 141 miljoonalla eurolla 49 % Digitan osakkeista TDF:lle, joka oli silloin ranskalaisen France Télécomin 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö.[12] Kauppaan sisältyi 31.1.2005 päättyvä myyntioptio kaikista osakkeista ja osto-optio 90 %:iin saakka. Myöhemmin France Télécomin osuus alentui TDF:stä 36 %:iin, kun pääosakkaaksi 45 % osuudella tuli sijoitusyhtymä Charterhouse Capital Development ja CDC IXIS Equity Capital. Nykyinen pääomistaja on Texas Pacific Group (TPG) 42 %:n osuudella [13]
Heinäkuussa 2003 Yle myi 133 miljoonalla eurolla 41 % [14] ja tammikuussa 2005 Ylen hallintoneuvoston päättämällä kaupalla loputkin Digitan osakkeista yhtä lukuun ottamatta TDF:lle.[15] Elokuussa 2012 TDF-konserni myi Digitan australialaiselle sijoitusrahasto First State Investmentsille.[16] Huhtikuussa 2018 First State Investments myi Digitan yhdysvaltalaiselle sijoitusyhtiö Digital Colonylle.[17]
Digita myytiin, jotta saatiin varoja television ja radion digitalisointiin.[18] Kaikkiaan Yle sai Digitan myynnistä n. 300 miljoonaa euroa.
Digitalla on viestintämarkkinalaissa tarkoitettu huomattavan markkinavoiman asema (HMV) korkeita mastoja käyttävässä tv- ja radiolähetystoiminnassa, joten Viestintävirasto on määrännyt Digitan veloittamaan tv-yhtiöitä kustannusperusteisesti. Tilikaudella 2011 Digita teki liikevoittoa 24,2 prosenttia liikevaihdosta. Viestintävirasto tarkastaa kirjanpidosta johdettujen eriyttämislaskelmien perusteella vuosittain, että Digitan hinnoittelu on kustannusperusteista ja että pääoman tuottoprosentti on sallituissa rajoissa.
Digitan antenni-tv-verkon peitto on 99,9 prosenttia eli se tavoittaa lähes jokaisen suomalaisen. Yhden valtakunnallisen tv-kanavan lähetys maksaa vuodessa 2,7 miljoonaa euroa, jolloin yhden tv-kanavan jakelu maksaa vuodessa 50 senttiä jokaista suomalaista kohden.
Digitan hinnoittelua koskevat valitukset
Yle, Nelonen ja  MTV3 ovat valittaneet Digitan hinnoittelusta viestintävirastolle ja korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Ylen toimitusjohtaja Mikael Jungnerin mukaan Ruotsin jakeluhinnat ovat puolet Suomen hinnoista. MTV3:n toimitusjohtajan Pekka Karhuvaaran mukaan Digita tekee noin 40 % liikevoittoa ja että Digitalla on täydellinen monopoli. Yle ostaa Digitalta palveluja vuodessa 30 miljoonalla eurolla ja MTV3 21 miljoonalla eurolla.[19][20]
Viestintävirasto on tarkistanut Digitan tv-lähetysten hinnoittelun ensin vuonna 2008 ja korkeimman hallinto-oikeuden pyynnöstä toistamiseen vuonna 2010. Viestintävirasto on molemmilla kerroilla todennut Digitan toimineen hinnoittelussa asianmukaisesti ja noudattavan sille asetettuja huomattavan markkinavoiman tuomia velvoitteita ja hinnoitteluperiaatteita. Korkein hallinto-oikeus on 7.5.2012 tekemällään päätöksellä vahvistanut Digitan digitaalisten televisiolähetysten hintojen olevan kustannussuuntautuneita eli perustuvan palvelun tuottamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin. KHO:n päätöksen mukaan Digitan hinnat ovat viestintämarkkinalain ja Viestintäviraston asettamien velvoitteiden mukaisia.
Digi-tv-tekniikan mahdollistaman tehokkaamman verkon ja taajuuksien käytön ansiosta vuosien 2002 ja 2012 välillä jakelutekniikan kehittyminen on pienentänyt yhden jaeltavan tv-kanavan jakelukustannuksen noin seitsemänteen osaan entisestä. Kustannus, joka aiemmin mahdollisti yhden tv-kanavan jakelun, mahdollistaa nykyään kokonaisen kanavanipun jakelemisen. Yhteen kanavanippuun mahtuu noin seitsemän tv-kanavaa. Tavallisen tv-kanavan välittäminen maksaa vuodessa noin kaksi miljoonaa euroa eli noin kaksi euroa vuodessa kotitaloudelle. Maanpäällinen antennijakelu on ylivoimaisesti kustannustehokkain tapa saattaa televisio- ja radiokanavat teknisesti korkeatasoisina kotitalouksien käyttöön koko Suomen alueella.
Digita teki vuosina 2010–2012 liikevoittoa 24,2–36,5 % liikevaihdosta. Vuonna 2013 liikevoitto laski 17,3 prosenttiin.[21]
Muita antenniverkkotoimijoita
DNA ja Elisa ovat saaneet luvat televisioverkkotoimintaan.[22] DNA ja Anvia lähettävät teräväpiirtolähetyksiä. DNA:lla on omia antennimastoja ja Elisa käyttää Digitan mastoja.[23]
Norjalaiselle Norkringille myönnettiin antenniverkkotoimilupa, ja sen oli määrä aloittaa vuoden 2017 alussa. Norkring kuitenkin ilmoitti liikenne- ja viestintäministeriölle, että se luopuu sille myönnetyistä antenniverkon verkkotoimiluvista.[24]
Digitan verkot Suomessa
Antenniverkko
Kanavanippu A (ilmaisia kanavia)
Kanavanippu B (ilmaisia- ja maksukanavia)
Kanavanippu C (ilmaisia- ja maksukanavia)
Kanavanippu E (ilmaisia- ja maksukanavia)
Teräväpiirto-televisioverkko (DVB-T2)
Kanavanippu D
Asemaverkosto
Digitalle siirtyi Yleisradion jakelutekniikan perusrakenne, Suomen radio- ja televisioasemat, joita aikaisemmin kutsuttiin yleisradioasemiksi. Päätös tehtiin jo vuonna 1998 ja Digitan toiminta ja tehtävän toteuttaminen alkoi vuoden 1999 alusta.[25]

Muut täytelähetinasemat

Angelin Siuttavaaran täytelähetinasema
Angelin rajavartioston täytelähetinasema
Anterin täytelähetinasema
Kamiljoen täytelähetinasema
Kemijärven täytelähetinasema
Koppelon täytelähetinasema
Kuusamon täytelähetinasema
Lammaskosken täytelähetinasema

Nuorpinniemen täytelähetinasema
Näkkäläjärven täytelähetinasema
Näätämön täytelähetinasema
Outakosken täytelähetinasema
Piesjoen täytelähetinasema
Pirttikosken täytelähetinasema
Polvariniemen täytelähetinasema
Pulmankijärven täytelähetinasema

Rovisuvannon täytelähetinasema
Rajajoosepin täytelähetinasema
Repojoen täytelähetinasema
Sinettätunturin täytelähetinasema
Tenolan täytelähetinasema
Törmäsen täytelähetinasema
Venejärven täytelähetinasema

Muut lähettimet
Digitalla on asiakkaidensa lähetysten lisäksi myös omaa toimintaansa varten yleisradiotaajuuksia.
 [26]
Lähteet

Aiheesta muualla


Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

 (Google Maps)

Luokka:Radio- ja televisiopalvelujen jakeluyhtiöt
Luokka:Suomalaiset yritykset