Vaasan yliopisto

Question: Onko Vaasassa yliopistoa?



Vaasan yliopisto on liiketoimintaorientoitunut monialainen tiedeyliopisto Vaasassa. Yliopiston strategiset painoalat ovat johtaminen ja muutos, energia ja kestävä kehitys sekä rahoitus ja taloudellinen päätöksenteko[1]. Opiskelijoita on noin 5000, ulkomaalaisia tutkinto-opiskelijoita yli 300. Tammikuusta 2017 lähtien rehtorina on ollut Jari Kuusisto[2].
Historia

Vaasan yliopisto on perustettu vuonna 1966 nimellä Vaasan kauppakorkeakoulu. Vuonna 1980 nimi muutettiin Vaasan korkeakouluksi. Toiminnan edelleen laajetessa otettiin vuonna 1992 käyttöön nykyinen nimi Vaasan yliopisto.
Vaasan yliopistossa on järjestetty viisi tohtoripromootiota. Ensimmäinen promootio järjestettiin vuonna 1988, toinen 1998, kolmas 2006, neljäs vuonna 2011 ja viides yliopiston juhlavuonna 2018. Kunniatohtoreiksi on promovoitu muun muassa yliasiamies Esko Aho, arkkipiispa John Vikström, kauppaneuvos Eero Lehti, puheenjohtaja Jorma Ollila, terveystieteiden tohtori Paula Risikko ja pääjohtaja Timo Ritakallio.
Yliopiston vuosikymmenet
1961 – Vaasan Kauppakorkeakoulun Säätiö perustetaan
1966 – Valtioneuvosto hyväksyy Vaasan kauppakorkeakoulun valtionavun saajaksi
1968 – Ensimmäiset 150 opiskelijaa aloittavat Vaasan kauppakorkeakoulussa
1980 – Humanistisen alan koulutus alkaa, nimi muuttuu Vaasan korkeakouluksi
1983 – Yhteiskuntatieteellisen alan koulutus alkaa
1988 – Teollisuusekonomikoulutus alkaa
1988 – Järjestetään yliopiston ensimmäinen promootio
1990 – DI-koulutus alkaa yhteistyössä Teknillisen korkeakoulun kanssa
1991 – Vaasan korkeakoulusta tulee Vaasan yliopisto
1994 – Uusi kampus Palosaarelle
1996 – Tekniikan tutkimuskeskus Technobothnia valmistuu ylläpitäjinään yliopisto, Vaasan  ammattikorkeakoulu ja Svenska yrkeshögskolan (nyk. Novia)
1998 – Toinen promootio
2001 – Tiedekirjasto Tritonia valmistuu Vaasan yliopiston sekä Hankenin ja Åbo Akademin Vaasan  yksiköiden yhteiseksi kirjastoksi ja oppimiskeskukseksi
2004 – Yliopisto saa oikeuden antaa DI-tutkintoja
2006 – Kolmas promootio järjestetään tohtoripromootiona, maistereille on ensimmäisen kerran oma valmistujaisjuhla
2006 – Yhteistyösopimus TAIKin kanssa Länsi-Suomen muotoilukeskus Muovasta
2010 – Humanistinen ja Hallintotieteellinen tiedekunta yhdistetään Filosofiseksi tiedekunnaksi
2011 – Neljäs promootio
2018 - Yliopiston rakenne uudistui. Aiempien tiedekuntien sijaan Vaasan yliopistossa on 1.1.2018 lähtien neljä akateemista yksikköä: Johtamisen yksikkö, Laskentatoimen ja rahoituksen yksikkö, Markkinoinnin ja viestinnän yksikkö sekä Tekniikan ja innovaatiojohtamisen yksikkö. Yliopistoon perustettiin kolme uutta tutkimusalustaa: Digitaalinen talous, InnoLab ja VEBIC.
2018 - Viides promootio
Yksiköt
Akateemiset yksiköt
Yliopistoon valitetaan vuosittain n. 700 uutta opiskelijaa. Yliopiston rakenne uudistui 1.1.2018. Aiempien tiedekuntien sijaan Vaasan yliopistossa on nykyisin neljä akateemista yksikköä: Johtamisen yksikkö, Laskentatoimen ja rahoituksen yksikkö, Markkinoinnin ja viestinnän yksikkö sekä Tekniikan ja innovaatiojohtamisen yksikkö.[3]
Erillislaitokset
Täydennyskoulutus- ja tutkimuspalveluja tarjoaa Levón-instituutti[4], joka myös vastaa Vaasan yliopiston avoimen yliopiston tarjonnasta. Vuonna 2018 toimintansa aloittanut Kielikeskus on erikoistunut monipuoliseen kielten ja  viestinnän opetukseen. Tiedekirjasto Tritonia on yliopiston, Vaasan ammattikorkeakoulun, Yrkeshögskolan Novian, Åbo Akademin Vaasan ja Pietarsaaren yksiköiden sekä Hankenin Vaasan yksikön yhteinen kirjasto. Siellä toimii myös opetusmenetelmiä kehittävä ja niihin kouluttava oppimiskeskus.[5]
Tutkimus
Vaasan yliopisto määrittelee itsensä liiketoimintaorientoituneeksi ja kansainväliseksi monitieteiseksi yliopistoksi, jonka painopistealueita ovat johtaminen ja muutos, energia ja kestävä kehitys sekä rahoitus ja taloudellinen päätöksenteko. Tutkimuksen kautta yliopisto haluaa tuottaa tieteellisesti korkeatasoista uutta tietoa, joista on hyötyä yhteiskunnalle ja liike-elämälle.[6][7]
Kampusalue
Yliopisto sijaitsee merenrantakampuksella Palosaarella. Kampuksella yhdistyvät avara merellinen rantamaisema, moderni arkkitehtuuri ja perinteinen tehdasmiljöö - osa yliopiston tiedekunnista ja laitoksista toimii vanhan puuvillatehtaan uudistetuissa tiloissa. Yliopiston uudet rakennukset ovat suunnitelleet arkkitehdit Käpy ja Simo Paavilainen.[8]
Entisen Vaasan puuvillatehtaan länsipäädyn neljä kerrosta ovat yliopiston käytössä. Tämän Fabriikiksi nimetyn rakennuksen peruskorjaus valmistui vuoden 2008 syyskuussa.[9]
Hallinto
Yliopistokollegio
Vaasan yliopiston korkein valvoja on yliopistokollegio. Vaasan yliopiston yliopistokollegio on 15-jäseninen toimielin, jotka edustavat professoreita, muita opettajia, tutkijoita, muuta henkilökuntaa sekä opiskelijoita.[10]
Hallitus
Yliopiston ylin päättävä elin on 9-jäseninen hallitus, joista neljä edustaa yliopistoyhteisöä ja viisi on sen ulkopuolelta. Hallituksen valitsee vaaleilla valittu yliopistokollegio. [11]
Hallituksen kokoonpano 2018–2021
Eero Kasanen, emeritusprofessori, Aalto-yliopisto
Anne Korkiakoski, hallitusammattilainen
Juha Kytölä, ympäristöliiketoiminnan johtaja, Wärtsilä Marine Solutions
Kaisa-Leena Lintilä, aluekehitysjohtaja, työ- ja elinkeinoministeriö (2018–2019)
Johnny Åkerholm, talouspolitiikan asiantuntija
Merja Koskela, professori, Vaasan yliopisto
Jussi Kantola, professori, Vaasan yliopisto
Janne Koljonen, laboratorioinsinööri, Vaasan yliopisto
Kim Kujala, hallituksen opiskelijajäsen (2018–2019)
Hallituksen toimikausi on nelivuotinen. Opiskelijan osalta toimikausi on kaksivuotinen, jonka jälkeen suoritetaan opiskelijajäsenen uudelleenvalinta.
Rehtorit ja johtoryhmä
Yliopiston käytännön toimintaa johtaa hallituksen valitsema rehtori, joka vastaa yliopiston tehtävien tuloksellisuudesta, taloudellista ja tehokkaasta hoitamisesta.[12] Rehtorin tukena tehtävässä on johtoryhmä.[13] Vararehtori toimii rehtorin sijaisena ja edustaa yliopistoa tutkimuksen ja opetuksen verkostoissa.[14]

















RehtoritTryggve Saxén1968–1970Mauri Palomäki1970-1987Ilkka Virtanen1987-1994Ari Salminen1994-1998Matti Jakobsson1998[15]-2014Suvi Ronkainen2015-2017[16][2]Jari Kuusisto2015–2020
 (viransijainen kesäkuu 2015 - tammikuu 2017)[2]
Kunniatohtorit

Kunniatohtorit vuoden 1988 promootiossa

















1988 promootioFilosofian kunniatohtorilehtori Heribert Picht, KööpenhaminaHallintotieteiden kunniatohtorikansliapäällikkö Jaakko Numminen, HelsinkiKauppatieteiden kunniatohtoriprofessori George Foster, StanfordKauppatieteiden kunniatohtoriprofessori Bengt Holmström, YaleKauppatieteiden kunniatohtoripääjohtaja Jaakko Lassila, HelsinkiKauppatieteiden kunniatohtoriprofessori Mauri Palomäki, VaasaKauppatieteiden kunniatohtorikouluneuvos Martti Ulkuniemi, Vaasa

Kunniatohtorit vuoden 1998 promootiossa



















1998 promootioHallintotieteellinen tiedekuntaprofessori Brainard Guy PetersHallintotieteellinen tiedekuntapääjohtaja Vappu TaipaleHumanistinen tiedekuntaprofessori Joaquim ArnauHumanistinen tiedekuntaprofessori Hartwig KalverkämperKauppatieteellinen tiedekuntaprofessori Jean-François HennartKauppatieteellinen tiedekuntakonsernijohtaja Matti IlmariKauppatieteellinen tiedekuntaprofessori Baruch LevKauppatieteellinen tiedekuntavuorineuvos Matti Sundberg


Kunniatohtorit vuoden 2006 promootiossa



























2006 promootioHallintotieteellinen tiedekuntayliasiamies Esko AhoHallintotieteellinen tiedekuntaprofessori Christopher PollittHallintotieteellinen tiedekuntaalivaltiosihteeri Juhani TurunenHumanistinen tiedekuntaprofessori Pirkko NuolijärviHumanistinen tiedekuntaprofessori emeritus Sauli TakalaHumanistinen tiedekuntaarkkipiispa emeritus John VikströmKauppatieteellinen tiedekuntaprofessori Chris BrewsterKauppatieteellinen tiedekuntakauppaneuvos Eero LehtiKauppatieteellinen tiedekuntaprofessori Robert W. ScapensTeknillinen tiedekuntaprofessori emeritus Pentti MalaskaTeknillinen tiedekuntaprofessori Dušan Malindžák, SlovakiaTeknillinen tiedekuntatoimitusjohtaja (eläkkeellä) Heikki Miilumäki

Kunniatohtorit vuoden 2011 promootiossa
Neljännessä promootiossa promovoitujen 43 yliopistossa väitelleen tohtorin lisäksi kunniatohtoreiksi vihittiin seuraavat kunniatohtorit.























2011 promootioFilosofinen tiedekuntaprofessori György Jenei, UnkariFilosofinen tiedekuntaprofessori emerita Merrill Swain, KanadaFilosofinen tiedekuntaministeri Paula RisikkoKauppatieteellinen tiedekuntaprofessori Eva LiljeblomKauppatieteellinen tiedekuntaprofessori Klaus G.Grunert, TanskaKauppatieteellinen tiedekuntahallituksen puheenjohtaja Jorma OllilaKauppatieteellinen tiedekuntajohtaja Jouko HavunenTeknillinen tiedekuntaprofessori Paul Geladi, RuotsiTeknillinen tiedekuntaprofessori emeritus Pertti JärvinenTeknillinen tiedekuntatoimitusjohtaja (eläkkeellä) Mikko Niinivaara





Kunniatohtorit vuoden 2018 promootiossa





















2018 promootioHumanistiset tieteetprofessori Jan Engberg, TanskaHallintotieteetLeena NiemistöKauppatieteetprofessori Pervez Ghauri, BritanniaKauppatieteetprofessori Eric von Hippel, YhdysvallatKauppatieteetprofessori Annamaria Lusardi, YhdysvallatKauppatieteetpääjohtaja Timo RitakallioTeknilliset tieteetjohtaja Vesa LaisiTeknilliset tieteetapulaisjohtaja Clare Lavelle, BritanniaTeknilliset tieteetjohtaja Sirinnapa (Mui) Saranwong, Singapore
[17][18][19][20]

Lähteet

Kirjallisuutta
Katajamäki, Hannu (1998): Oman alueensa yliopisto. Vaasan yliopiston kolme vuosikymmentä. Vaasa: Vaasan yliopisto.
Leinamo, Kari & Ronkainen, Suvi (2018). Yhteinen tahto. Vaasan yliopisto 50 vuotta. Vaasa: Vaasan yliopisto. ISBN 978-952-476-792-7 
Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit