khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Syldaavi

Question: Onko Syldavian virallinen kieli on syldaavi?


Syldaavi on kuvitteellinen kieli, jota puhutaan Hergén Tintti-sarjakuvissa esiintyvässä Syldavian valtiossa. Kielelle pohjana oli hollannin murre marol, jota on puhuttu Brysselin ympäristössä. Kielen on analysoinut Mark Rosenfelder. Syldavian kieltä esitellään ensi kerran vuosina 1938–1939 ilmestyneessä Tintti-seikkaulussa Kuningas Ottokarin valtikka. Tarinassa on paljon horjuntaa sen suhteen, kirjoitetaanko syldaavia latinalaisilla vai kyrillisillä aakkosilla. Esimerkiksi nimikilvistä ja tienviitoista osa käyttää latinalaisia ja osa kyrillisiä aakkosia.
Äänteet
Vokaalit
a – [a]
ä – ehkä [æ] tai [ɛ]
â – epävarma
e – [e]
i – [i]
ï – epävarma
o – [o]
ô – [ɔ]
ö – [ø]
u – [u]
û – [ʊ]
ü – [y]
y – [ɪ]
Digrafit
oe – [ø]
ou – [ou]
eu – epävarma: ehkä [œ] tai [ø], ehkä diftongi [eu] tai [ɛu]. Se esiintyy vain sanassa: teuïh (”ovi”).
ei – [ei]
Konsonantit
Klusiilit: b [b], p [p], t [t], d [d], k [k], g [g]
Frikatiivit: f [f], w [v], s [s], z [z], sz [ʃ], zs [ʒ], kh [x], gh [ɣ], h [h]
Affrikaatat: tz [ʦ], dz [ʣ], cz [ʧ], dj[ʤ]
Nasaalit: m [m], n [n]
Lateraalit: l [l]
Approximantit: ph [ɸ], v [β], r [r], rz [rʒ]
Semivokaalit: j [j]
Kielioppi
Monikko
Kotoperäisten sanojen monikko muodostetaan päätteellä -en (kuten monien hollanninkin sanojen): klebcz</i><b data-parsoid='{"dsr":[1872,1880,3,3]}'>en (koira); fläsz</i><b data-parsoid='{"dsr":[1899,1907,3,3]}'>en (pullo)
Lainasanojen monikko muodostetaan päätteellä -es: zigarett</i><b data-parsoid='{"dsr":[1983,1991,3,3]}'>es (savuke)
Määräinen artikkeli

Epämääräinen artikkeli
Yksikkö: on
Monikko: onegh
Persoonapronominit

Demonstratiivipronominit
czei – tämä 

tot – tuo
Aiheesta muualla


Luokka:Tintti-sarjakuvat
Luokka:Taidekielet
Henry Steel Olcott

Question: Minkä ikäisenä H. P. Blavatsky kuoli?




Henry Steel Olcott (2. elokuuta 1832 – 17. helmikuuta 1907), oli yhdysvaltalainen eversti, buddhalaisuuden uudistaja ja toinen Teosofisen seuran perustajista.   
H.S. Olcott syntyi Yhdysvalloissa 1832 New Jerseyn osavaltiossa presbyteeriperheeseen. Lyhyiden opintojen jälkeen hän nuoruusvuosinaan suuntasi länteen rajaseutuja kohti. Saavuttuaan Ohioon 20 vuoden ikäisenä hän kääntyi spiritualistiksi. Hän tutustui myös orjuuden lakkauttamiseen, maanviljelyn uudistamiseen, naisten oikeuksiin, polttohautaukseen ja raittiusliikkeeseen. Yhdysvaltain sisällissodan aikana hän työskenteli armeijan palveluksessa, jossa yleni everstiksi, sekä presidentti Lincolnin salamurhaa tutkivassa komissiossa. Viimein New Yorkiin palattuaan hän elätti itsensä lehtimiehenä sekä vakuutusasianajajana. 
Liittyminen teosofiseen seuraan
Vuonna 1874 tutkiessaan tapausta, jossa henkien väitettiin aineellistuvan eräässä vermontilaisessa maalaistalossa, hän tutustui venäläiseen okkultistiin Helena Petrovna Blavatskyyn. Vuotta myöhemmin Olcott ja Blavatsky perustivat Teosofisen seuran. Olcottista tuli seuran puheenjohtaja ja Blavatskysta sihteeri. 
Vuodet Intiassa
Vuonna 1879 liikkeen johtajat matkustivat Intiaan Bombayhin. Pian tämän jälkeen heistä Wijanandan luostarissa Ceylonilla tapahtuneessa seremoniassa tuli ensimmäiset länsimaalaiset, jotka oli virallisesti vihitty buddhalaisiksi. Eversti Olcott kirjoitti kuuluisan "Buddhalaisen katekismuksensa", josta tuli hänen saarelle perustamiensa buddhalaiskoulujen tekstikirja. Vuonna 1882 Teosofisen seuran päämaja siirrettiin nykyiselle paikalleen Adyariin Madrasissa. Intiaan palattuaan eversti Olcott kiinnitti huomionsa teosofisen liikkeen kehittämiseen ja johtamiseen liittyviin kysymyksiin. Hän alkoi suhtautua kriittisesti Blavatskyyn etenkin kun tämä kohtasi kasvavia huijausepäilyjä. Olcott halusi myös ottaa etäisyyttä ns, mahatmailmiöön, johon kuului, että Blavatsky esitti mystisten adeptien lähettävän paranormaalein keinoin mahatmakirjeitä, joissa ohjeistavat seuran asioita. Blavatskyn palattua Eurooppaan vuonna 1885 Olcott jäi Intiaan johtamaan Teosofisen Seuran päämajaa. Liike hajosi vuonna 1895 William Quan Judgen ja Olcottin erimielisyyksiin ja Judge vei mukanaan koko Yhdysvaltain osaston.[1] Olcott kuoli Adyarissa Madrasissa, helmikuun 17. päivänä vuonna 1907, minkä jälkeen Teosofista Seuraa alkoi johtaa Annie Besant.
Teoksia
Buddhalaisuuden kultaiset ohjeet
Näin puhui Buddha
The Life of Buddha and Its Lessons
Vanhoja päiväkirjan lehtiä, osat 1–6
Lähteet

Katso myös
Teosofinen seura ry.
Kansainvälinen Teosofinen Seura
Teosofinen liike
Aiheesta muualla

 www.hermeetikko.com e-kirjasto
 Gutenberg-projektissa.

Luokka:Teosofit
Luokka:Yhdysvaltalaiset uskonnolliset johtajat
Luokka:Vuonna 1832 syntyneet
Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Gossip Girl

Question: Miten pitkä tauko televisiosarja Salaiset kansiot piti vuoden 2002 jälkeen?


Gossip Girl on Cecily von Ziegesarin kirjasarjaan perustuva televisiosarja. Kirjoissa seurataan teini-ikäisen ystäväjoukon elämää New Yorkin varakkaassa Upper East Sidessa. Päähenkilöinä kirjassa ovat Blair Waldorf, Serena Van der Woodsen, Chuck Bass, Nate Archibald ja Dan Humphrey. Sarjaan kuuluu 12 kirjaa, joista ensimmäinen ilmestyi vuonna 2002. Kirjojen pohjalta tehty televisiosarja sai ensiesityksensä yhdysvaltalaisella The CW -kanavalla syyskuussa 2007. Ohjelmasta tehtiin kuusi tuotantokautta ja sarja päättyi 17. joulukuuta 2012.
Suomessa MTV3 esitti sarjan ensimmäisen kauden 18. maaliskuuta 2008 - 15. heinäkuuta 2008. Sub esitti toisen kauden 24. maaliskuuta 2009 - 25.elokuuta 2009.
Kirjat
Eliittinuoret (Gossip Girl)
Tiedät, että rakastat minua (You know, You Love Me)
Kaikki kuuluu minulle (All I Want Is Everything)
Koska olen sen arvoinen (Because I'm Worth It)
Pidän siitä juuri noin (I Like It Like That)
Olet se jonka haluan (You're The One That I Want)
Kukaan ei tee sitä paremmin (Nobody Does It Better)
Mikään ei voi pitää meitä yhdessä(Nothing Can Keep Us Together)
Vain unelmissasi(Only In Your Dreams)
Voinko valehdella sinulle(Would I Lie To You)
Älä unohda sitä(Don't You Forget About Me)
Sen on oltava sinä(It Had To Be You)
Tulen aina rakastamaan sinua(I Will Always Love You)
TV-sarja
Näyttelijät

Jaksot

Ensimmäinen tuotantokausi (2007–2008)

Toinen tuotantokausi (2008–2009)

Kolmas tuotantokausi (2009–2010)

Neljäs tuotantokausi (2010–2011)

Viides tuotantokausi (2011-2012)

Kuudes tuotantokausi (2012)

Lähteet
Please use a more specific IMDb template. See the documentation for available templates.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


Luokka:Kirjasarjat
Luokka:Nuortensarjat
Luokka:Yhdysvaltalaiset televisiosarjat
Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:The CW:n televisio-ohjelmat
Sorbi

Question: Missä puhutaan sorbin kieltä?


Sorbin kieli (myös: vendin kieli) kuuluu länsislaavilaisiin kieliin. Kieltä puhutaan itäisessä Saksassa Lausitzissa eli sorbin kielellä Lužicassa, joka sijaitsee Brandenburgin ja Saksin alueella Saksan itärajalla ja sivuaa sekä Tšekkiä että Puolaa. Kieli jakaantuu ylä- ja alasorbiin, joilla molemmilla on oma kirjakielensä.[1]
Yläsorbin kieltä (hornjoserbšćina tai hornjoserbska rěč) käytetään Ylä-Lausitzissa nykyisessä Saksin osavaltiossa. Sitä puhuu äidinkielenään noin 15000 henkeä. Alasorbi (dolnoserbšćina tai dolnoserbska rěc) on noin 7000 puhujan äidinkieli, ja sitä käytetään lähinnä Ala-Lausitzissa, nykyisessä Brandenburgin osavaltiossa. Lisäksi sorbin osaajia on useita kymmeniä tuhansia, mutta heidän pääkielensä on saksa. Kaikki sorbin puhujat osaavat myös saksaa. Saksan kieli on vaikuttanut sekä sanastoon että lauseoppiin.[1]
Tšekin, puolan ja sorbin välinen sukulaisuus on ilmeinen, mutta niiden keskinäinen ymmärrettävyys on silti heikko.

Sekä ylä- että alasorbin asema vähemmistökielenä on tunnustettu Saksassa. Lausitzin eli Lužican kaksikielisyys on taattu Saksin ja Brandenburgin laeissa. Useissa kymmenissä alueen kouluissa sorbi on oppiaineena; eräissä kouluissa muutamia aineita opetetaan sorbiksi. Ylempää opetusta ei sorbiksi juuri ole tarjolla. Yliopistotasolla sorbia tutkitaan ja opetetaan ennen kaikkea Leipzigissa. 
Yläsorbiksi ilmestyy sanomalehti Serbske Nowiny, alasorbiksi (ja saksaksi) ilmestyy viikkolehti Nowy Casnik. 
Arkielämässä, kuten viranomaisten kanssa asioitaessa, sorbinkieliset käyttävät yleensä saksaa. Kielen säilyminen ei ole välittömästi uhattuna, joskin puhujamäärä saattaa olla laskussa.
Kielellä on myös jonkin verran puhujia Yhdysvalloissa Texasin Lee Countyssa, jossa ilmestyi vielä hiljattain sorbinkielinen sanomalehti.
Katso myös
Sorbit
Lähteet
 (sorbiksi)
Viitteet

Aiheesta muualla



Luokka:Saksan kielet
Luokka:Länsislaavilaiset kielet
Sangamon-luokka

Question: Mitä Sangamon-luokka tarkoittaa?


Sangamon-luokka oli Yhdysvaltain laivaston saattuetukialusluokka, johon kuului neljä toisessa maailmansodassa palvellutta alusta.
Alukset
Yhdysvaltain C3-rungot loppuivat, ja luokan alusten valmistamiseksi valittiin T3-tyypin tankkereita, jotka lunastettiin niiden alkuperäisiltä omistajilta. Muutostyöt vastasivat Bogue-luokan aluksille tehtyjä, mutta erilaisista rungoista johtuen erojakin oli, kuten pidempi hangaari (vaikkakin kummastakin päästä kapeneva). Samoin pidempi runko mahdollisti pidemmän lentokannen. Alusten suuremmat koneet mahdollistivat paremman liikuntakyvyn ja suuremman nopeuden. Konehuoneiden sijainti oikealle taakse mahdollisti lyhyempien savuhormien käytön ja niiden yhdistämisen.[1]
Alusten etukannelle asennettiin kolme 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä, taakse tykkihyllyille kaksi kaksiputkista 40 millimetrin ilmatorjuntatykkiä ja lentokannen etukulmiin tykkihyllyille kaksiputkiset 40 millimetrin tykit ja 20 millimetrin tykkejä lentokannen reunaan. Viisituumaiset sijoitettiin kannen takaosaan. Alukset oli suunniteltu 30 lentokoneelle, mutta myöhemmin todettiin, että aluksilla oli tilaa jopa 36 koneelle.[2]

Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Chesneau, Roger| title = Aircraft Carriers of the World, 1914 to the Present - an illustrated encyclopedia| location = Bristol| publisher = Brockhampton Press| year = 1998| id = ISBN 1-86019-87-5-9| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Gardiner, Robert (ed.)| title = Conway's All the World's Fighting Ships 1922–1946| location = Lontoo, Englanti| publisher = Conway Maritime Press| year = 1987| id = ISBN 0-85177-146-7| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}
Viitteet


*
Ratamoottoripyöräily

Question: Missä ratamoottoripyöräilyn luokassa Pekka Päivärinta on menestynyt kansainvälisesti?


Ratamoottoripyöräily on asfaltoiduilla kilparadoilla moottoripyörillä ajettava kilpailulaji. Lajia hallinnoi kansainvälinen moottoripyöräliitto FIM (Fédération Internationale de Motocyclisme). Kaksipyöräisten ratamoottoripyöräilylajien nykymenestyjiä ovat muun muassa Valentino Rossi ja Dani Pedrosa. Sivuvaunuissa on suomalaisista kansainvälisesti menestynyt Pekka Päivärinta.
Ratapyörät
Ratapyörät ovat moottoripyöriä, jotka on tarkoitettu vain ja ainoastaan ratamoottoripyöräilyyn. Ratamoottoripyörissä käytetään ainutlaatuista teknologiaa, jota ei tavallisissa pyörissä käytetä. Tehokkaimmat nykyään valmistettavat kaksitahtiset kilpapyörät ovat 250-kuutioisia, ja ne saavuttavat jo yli 100 hevosvoiman tehon. Tehokkaimmat nelitahtiset kehittävät jopa 265 hevosvoimaa ja lähes 350km/h huippunopeuden sekä räjähtävän kiihtyvyyden; 0–200km/h kiihtyvyyteen kuluu aikaa noin neljä sekuntia. Kuutiotilavuuden laskettua 800 kuutioon tehot putosivat noin 220 hevosvoimaan, mutta myös paino laski, jolloin suorituskyky parantui tietyillä osa-alueilla. Nopeimmat maantiepyörät saavuttavat tämän nopeuden noin kahdeksassa sekunnissa. Vertailun vuoksi esimerkiksi Dodge Viperilla kuluu samaan kiihdytykseen 14,5 sekuntia.
Kilpailuluokat
Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruudesta ajetaan MotoGP:n Moto3- ja Moto2- sekä MotoGP-luokassa, sarjavalmisteisiin pyöriin perustuvissa Superbikessa ja Supersportissa sekä sivuvaunuluokissa. Monet ratamoottoripyöräilyn huippuammattilaiset ovat aloittaneet kilpa-ajamisen minimotoilla ja ovat sitä kautta päässeet lajin huippuosaajiksi. Vuonna 2010 250-kuutioisten luokka korvattiin uudella Moto2-luokalla, jossa käytetään pyöriä, joissa on Hondan toimittama 600-kuutioinen nelitahtinen moottori. Vuonna 2012 125-kuutioisten luokka korvattiin Moto3-luokalla, jossa käytetään 250-kuutioisia moottoripyöriä.

*
Rebellion Developments

Question: Milloin Rebellion Development perustettiin?


Rebellion Developments (lyhyesti Rebellion) on Oxfordissa Englannissa sijaitseva videopelien kehittäjä.
Yhtiöllä on myös sarjakuvien julkaisua sen ostettua 2000 AD yhtiön.
Yhtiö osti Core Design studion vuonna Eidos Interactivelta, mutta tuoteoikeudet kuten Tomb Raider jäivät Eidosille.[1]
Pelit
Yhtiö tunnetaan muun muassa Alien vs. Predator -peleistä ja Sniper Elite -pelisarjasta.
Lähteet



Luokka:Brittiläiset videopeliyritykset
Arvid Hjalmar Brotherus

Question: Milloin Viktor Brotherus kuoli?

Arvid Hjalmar Brotherus (19. maaliskuuta 1855 Helsinki – 10. kesäkuuta 1888 Pavlovsk, Venäjä) oli suomalainen opettaja, luonnontutkija ja kasvitieteellisen puutarhan amanuenssi.
Brotheruksen vanhemmat olivat kollegianeuvos Alexander Nikolai Brotherus ja Helena Amalia Taulerus. Sammaltutkijana tunnettu Viktor Ferdinand Brotherus oli hänen vanhempi veljensä. Allan Brotherus kävi Helsingin normaalikoulua päästen ylioppilaaksi 1873. Brotherus valmistui filosofian kandidaatiksi 1880 ja maisteriksi 1882.
Brotherus toimi opettajana ja vuodesta 1887 hän oli keisarin kasvitieteellisen puutarhan amanuenssina Pietarissa. Hän kuoli kesäkuussa 1888 Pavlovskissa lähellä Pietaria.
Teoksia
Från Kaukasus till Libanon: Rese minnen.   1883 ()
Phytometer Brotherus: en apparat för bestämmande af plantans tillväxt under sjelfva växandet.    Helsingfors 1888
Lähteet





Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Vuonna 1855 syntyneet
Luokka:Vuonna 1888 kuolleet
Cell Tv

Question: Mikä on Cell TV?

Cell Tv on IBM:n,  Sonyn ja Toshiban kehittämän Cell-suorittimen pohjalle rakennettu uusi teräväpiirtonäyttötekniikka. Sony käyttää tekniikkaa PlayStation 3 -pelikonsoleissa ja IBM muun muassa teollisuuden visualisointisovellutuksissa. Uusi tekniikka mahdollistaa muun muassa useiden kanavien ajamisen samassa näytössä lähetyksessä käytetystä kuvaresoluutiosta riippumatta. Kuvan sävyjä voidaan säätää ohjelmallisesti ja näin parantaa kuvaa ja esimerkiksi vähentää LED-taustavalaistun nestekidenäytön virrankulutusta himmentämällä näyttöä kuvan tummilla alueilla. Näyttötekniikasta tulee ohjelmoitavaa ja laitteen suorituskykyä voidaan parantaa ohjelmallisesti tekniikan kehittyessä. Myös laitteen ominaisuuksia ja uusia palveluja, kuten vuorovaikutteisuutta voidaan ohjelmallisesti myöhemmin lisätä. Näin laite voidaan ottaa käyttöön, vaikka tuleva teräväpiirtolähetysstandardi ei olisi vielä valmis, kuten tilanne useimmissa maissa vielä vuonna 2009 oli. Ensimmäiset Toshiban valmistamat Cell Tv -tekniikkaan perustuvat multimedianäytöt tulivat markkinoille syksyllä 2009.[1][2]
Katso myös
Teräväpiirtotelevisio
Digitaalitelevisio
Vuorovaikutteinen televisio
Lähteet

luokka:Televisiotekniikka
Piraattiliike

Question: Mikä on piraattiliike?

Piraattiliike on kansainvälinen kansanliike, joka koostuu toiminnallisista yksiköistä, kuten eri maiden piraattipuolueista ja internetissä toimivista tiedotuspalveluista. Piraattiliike korostaa yksityisyydensuojaa, sananvapautta, tiedon ja kulttuurin vapautta sekä suhtautuu arvostelevasti immateriaalioikeuksiin ja yksityisiin monopoleihin. 
Toimijoita
Piraattipuolue (Ruotsi), perustettu 2006
Piraattipuolue, perustettu 2008
Suomen ja Ruotsin lisäksi rekisteröityneet piraattipuolueet on perustettu myös Saksaan, Espanjaan, Ranskaan ja Itävaltaan. Lisäksi aktiivisia, mutta rekisteröimättömiä puolueita on Yhdysvalloissa, Tanskassa, Puolassa, Italiassa ja Belgiassa. 
Piraattipuolueiden kansainvälisenä yhteistyöjärjestönä toimii Pirate Parties International (PPI).
Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Apajalahti, Ahto & Sotala, Kaj| title = Jokapiraatinoikeus| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2010| version = Barrikadi 16| id = ISBN 978-951-0-36468-0| format = [ online version]}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Nummelin, Juri (toim.)| title = Piraatti vai kirjailija? Tekijän oikeuksia mittaamassa| location = Helsink| publisher = Avain| year = 2011| id = ISBN 978-951-692-858-9}}
Aiheesta muualla

Juri Nummelin: . Kulttuurilehti Illuusio 2011.


Luokka:Piratismi
Luokka:Kansalaisliikkeet
Palkollissääntö

Question: Mitä palvelupakko tarkoitti?

Palkollissääntö () oli Ruotsissa ja Suomessa voimassa ollut säännöstö. Se sääteli niiden ihmisten asemaa, jotka eivät maksaneet veroja. Käytännössä tämä tarkoitti ihmisiä, jotka eivät omistaneet maata. [1] Erityisesti nimitys palkollinen oli käytössä vuoden 1805 palkollissäännössä, jossa sitä käytettiin säännön alaisista maataloustyöntekijöistä[2].
Ruotsin 1600-luvulla käymien sotien vuoksi Ruotsissa ja Suomessa oli pulaa työvoimasta ja siten palkollisia oli vähän tarjolla. Vuosina 1664 ja 1688 säädetyt palkollissäännöt kielsivät muiden palkollisten ottamisen, kuin samassa taloudessa isännän kanssa asuneet. Myöhemmin merkantilismin aikana palkollissääntö tiukentui. Vuonna 1739 säädetyn säännön mukaan myös talollisen "ylimääräiset" lapset piti siirtää muualle töihin.[1]
Väestö alkoi kasvaa nopeasti 1700-luvun puolivälistä lähtien ja palkollissääntöjä alettiin helpottaa. Palvelupakko poistui Suomessa kuitenkin täysin vasta vuonna 1883.[1] Laki, joka säänteli isäntien ja palkollisten suhteita, kumottiin työsopimuslailla 1922[3].
Lähteet

Aiheesta muualla
 (in Swedish)
 (in Swedish)
Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria
Luokka:Ruotsin historia
Luokka:Työoikeus
Aconcagua

Question: Mikä on Etelä-Amerikan suurin vuori?


Aconcagua on Amerikan mantereen ja eteläisen pallonpuoliskon korkein vuori (6962m[1]). Sitä korkeampia vuoria on ainoastaan Aasiassa. Aconcagua sijaitsee Andien vuoristossa Mendozan maakunnassa Argentiinassa aivan Chilen rajan tuntumassa. Sen ympärillä on monia muita yli 5000 metrin korkuisia vuoria. Vuoren nimi on peräisin ketšuankielisestä ilmauksesta ”Ackon Cahuak”, joka tarkoittaa ”kivistä vartiopaikkaa”.
Geologinen historia ja ominaisuudet
Aconcagua on syntynyt Nazcan ja Etelä-Amerikan laattojen törmäyksestä aiheutuneissa mannerliikunnoissa. Vuori ei ole vulkaanisesti aktiivinen, vaikka sen lähistöllä on toimivia tulivuoria. Vuoressa on jälkiä erilaisista geologisista aikakausista.
Vuorella on jäätiköitä, jokia ja järviä. Ilmanpaine, ilmankosteus ja lämpötila pienenevät ylöspäin mentäessä. Alhaalla lämpötila ylittää harvoin nollaa, ylhäällä pakkasasteita on usein 20 tai enemmän. Tyyneltämereltä tulee kosteita tuulia, jotka ovat myös pääsyy vuorella esiintyviin tuuli- ja lumimyrskyihin.
Kiipeily
Aconcagua soveltuu vuorikiipeilyyn, ja siellä on olemassa perusleirejä ja erilaisia reittivaihtoehtoja. Aconcaguan huipulle kiipesi ensimmäisenä Matthias Zubriggen 14. helmikuuta 1897.[1]
Katso myös
Seitsemän huippua
Luettelo suurimmista prominensseista
Luettelo maiden korkeimmista kohdista
Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla

Luokka:Andien vuoret
Luokka:Argentiinan vuoret
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ensikierron metabolia

Question: Mitä tarkittaa pašša?

Ensikierron metabolia eli alkureitin metabolia (engl. first-pass metabolism) tarkoittaa lääkeaineen tai päihteen hyötyosuuden alenemaa ennen aineen pääsyä verenkiertoon. Runsas ensikierron metabolia vaikeuttaa sopivan annoksen löytämistä, koska hyötyosuuksissa on henkilökohtaisia eroja. Ensikierron metabolia liittyy erityisesti oraalisesti eli suun kautta nauttimiseen. Ensikierron metabolian vuoksi useita lääkeaineita ja päihteitä käytetään muilla tavoin kuin oraalisesti. Esimerkiksi oraalisesti nautitun buprenorfiinin hyötyosuus on pieni runsaan ensikierron metabolian vuoksi[1]. Hengitettynä tupakkatuotteiden sisältämä nikotiini välttää maksan ensikierron metabolian ja pääsee keuhkoihin, joista se imeytyy verenkiertoon[2][3].
Lähteet


Luokka:Lääkeaineoppi
Silmälasit

Question: Milloin silmälasit keksittiin?


Silmälasit ovat kehyksen ja linssien, tai vain linssien ja sankojen muodostama optinen apulaite, jota pidetään silmien edessä. Joskus silmälaseja pidetään ainoastaan esteettisistä syistä, mutta normaalisti silmälasien tehtävä on auttaa taittovikaista henkilöä näkemään paremmin. Silmälaseja käytetään myös mykiöleikkausten jälkitiloissa ja harmaakaihin yhteydessä.
Plus- ja miinuslasit

Taittovikaa korjaavia silmälaseja kutsutaan usein plus- ja miinuslaseiksi. Pluslaseja, jotka auttavat näkemään lähelle, kutsutaan myös lukulaseiksi ja niiden tarve liittyy usein ikääntymiseen. Miinuslaseilla puolestaan korjataan likinäköisyyttä eli parannetaan kauas näkemistä. Silmälasien linssit voivat myös olla kaksitehoiset, jolloin linssin ylempi osa parantaa kauas näkemistä, alempi lähelle näkemistä. Hajataittoisuutta hoidetaan sylinterilaseilla, joiden kaarevuussäde on eri suunnista erilainen. Myös karsastusta voidaan tarvittaessa hoitaa silmälaseilla, joihin hiotaan prismakorjaus.[1]
Silmälasien voimakkuus ilmaistaan dioptrioina. Dioptriluku kertoo kuinka kaukana linssistä sen polttopiste on. Miinuslasit ovat koveria ja niiden valepolttopiste on linssin edessä. Pluslasit ovat kuperia ja niiden polttopiste on linssin takana.
Tummuvat linssit
Silmälasin linssit voivat olla itsestään tummuvat, jolloin ne tummuvat UV-säteilyn vaikutuksesta ja vaalenevat jälleen siirryttäessä pimeämpään. Tällöin linssit sisältävät jotakin hopeahalogenoidia, kuten hopeabromidia. Tällaisia silmälasin linssejä nimitetään fototrooppisiksi linsseiksi.
Materiaali
Aiemmin silmälasien linssit tehtiin lasista, mutta nykyään ne tehdään pääosin muovista. Muovilinsseillä on useita etuja lasisiin verrattuna: ne ovat esimerkiksi kevyempiä eivätkä rikkoonnu yhtä helposti.
Kehykset
Kehysten materiaali voi olla metallia tai muovia. Alkujaan sarvisankaiset kehykset ovat jo kauan sitten muuttuneet muovisiksi, vaikka näyttävät edelleen luonnonmateriaalilta.[2]
Aurinkolasit
Näköä parantavien silmälasien lisäksi on olemassa häikäisyltä suojaavia aurinkolaseja sekä silmiä suojaavia suojalaseja työ- ja harrastekäyttöön. Suojaavat lasit voidaan varustaa vahvuuksilla, jolloin ne korjaavat samalla taittovikaa.
Historiaa

Silmälasit keksittiin Pohjois-Italiassa todennäköisesti 1280-luvulla. Alkuperäiseksi keksijäksi on useissa lähteissä väitetty Salvino D’Armatea, mutta tämä tieto on osoitettu vääräksi, ja alkuperäinen keksijä on jäänyt tuntemattomaksi. Arabeilla saattoi olla suurennuslaseja jo 1100-luvulla. Keisari Neron kerrotaan käyttäneen smaragdia gladiaattorikisojen seuraamiseen ajanlaskun alussa.[3]
Katso myös
LCD-suljinlasit
Lornjetti
Monokkeli
Nenälasit
Piilolinssi
Silmäsairaudet
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Silmälasit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kustaa Horn

Question: Missä Kustaa Horn syntyi?


Kustaa Horn af Björneborg (, 22. lokakuuta 1592 – 10. toukokuuta 1657) oli suomalainen marsalkka, valtiomies, kreivi ja vapaaherra. Hänestä tuli valtaneuvos vuonna 1624, sotamarsalkka 1628, Porin kreivi 1651,  Liivinmaan kenraalikuvernööri 1652 ja valtakunnanmarsalkka 1653. 
Kustaa Horn oli Kaarle Henrikinpoika Hornin poika. Hän opiskeli nuorena Rostockissa, Jenassa ja Wittenbergissä sodankäyntiä, täydentäen opintojaan vielä Alankomaiden käskynhaltijan Morits Oranialaisen palveluksessa. Palattuaan Ruotsiin hän haavoittui vaikeasti Riian piirityksessä vuonna 1621. Hän johti sotajoukkoja Baltiassa menestyksekkäästi, ja Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf nimitti Hornin kenttämarsalkakseen tämän ollessa vasta 35-vuotias. 
Kolmikymmenvuotisessa sodassa Horn oli Kustaa II Aadolfin lähin mies, ja Hornin taito toi Ruotsille tärkeän voiton Breitenfeldin ensimmäisessä taistelussa 1631. 
Nördlingenin taistelussa 1634 hän komensi Ruotsin armeijaa yhdessä Bernhard Weimarin kanssa. Miehet olivat keskenään hyvin erilaisia luonteita ja tulivat huonosti toimeen. Weimar oli kiivas ja kunnianhimoinen, kun taas Horn oli maltillinen ja vaatimaton. Horn oli tottunut saamaan käskynsä Kustaa II Aadolfilta, jolta perimäänsä ruotsalaista sotataitoa hän pyrki toteuttamaan taistelukentällä. [1] Ruotsi hävisi taistelun ja Horn joutui baijerilaisten vangiksi. Hän virui kahdeksan vuotta  Burghausenin linnassa.[2] Vasta vuonna 1642 hänet vaihdettiin vapaaksi kolmea keisarillista kenraalia vastaan, kun hän lupasi olla taistelematta keisaria vastaan.
Horn johti Ruotsin Skånessa operoivaa armeijaa Tanskan vastaisessa sodassa vuonna 1644 ja valtasikin koko maakunnan lukuun ottamatta Malmöa ja Kristianstadia. Vuonna 1651 kuningatar Kristiina antoi Hornille Porin kreivikunnan, johon kuului Porin kaupunki sekä yli 350 taloa Ulvilassa, Huittisissa ja Kokemäellä. Kreivikunta peruutettiin 1681.[3] 1653 Hornista tuli Ruotsin valtakunnanmarsalkka ja sotakollegion presidentti. Hän kuoli vuonna 1657 valmistellessaan sotaa Tanskaa vastaan, joka oli liittymässä Pohjan sotaan Ruotsia vastaan.
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Nenonen, Kaisu-Maija & Teerijoki, Ilkka| title = Historian suursanakirja| publisher = WSOY| year = 1998| id = ISBN 951-0-22044-2}}
Viitteet


Luokka:Ruotsin sotamarsalkat
Luokka:Kolmikymmenvuotinen sota
Luokka:Valtaneuvokset
Luokka:Vuonna 1592 syntyneet
Luokka:Vuonna 1657 kuolleet
Naisten äänioikeus

Question: Milloin Suomi antoi naisille luvan äänestää?



Naisten äänioikeus on taloudellinen ja poliittinen uudistus, joka antaa naisille oikeuden äänestää. Äänioikeus ei kuitenkaan aina merkinnyt vaalikelpoisuutta eli naisten mahdollisuutta asettua ehdolle vaaleissa.
Uusi-Seelanti antoi ensimmäisenä naisille äänioikeuden vuonna 1893. Australiassa myönnettiin vuonna 1902 rajoitettu äänioikeus ja vaalikelpoisuus, jotka kuitenkin koskivat vain valkoista väestöä.[1]
Suomi antoi kolmantena maailmassa ja ensimmäisenä Euroopassa naisille äänioikeuden vuonna 1906 osana yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta. Samalla sallittiin naisille myös oikeus asettua ehdolle vaaleissa ja vuonna 1907 eduskuntaan valittiin maailman ensimmäiset naisparlamentaarikot.[2]
Neuvosto-Venäjällä naisten äänioikeus annettiin lokakuun vallankumouksessa vuonna 1917.[3]
Yhdysvalloissa naisten äänioikeus oli New Jerseyn osavaltion perustuslaissa jo vuonna 1776, mutta se kumottiin 1807. Myöhemmin naiset saivat äänioikeuden Yhdysvalloissa vuonna 1920.[4]
Ranskassa Pariisin kommuuni antoi naisille äänioikeuden 1871, mutta päätös kumottiin kommuunin kaatuessa.[5]
Euroopan maista Sveitsi antoi naisille äänioikeuden vasta vuonna 1971 ja Liechtenstein viimeisenä Euroopassa vuonna 1984.[4] Joissain Sveitsin kantoneissa naisten äänioikeus oli evätty 1990-luvun alkuun asti.[6]
Vuonna 2015 maailmassa ei ole käytännössä enää yhtäkään valtiota jossa naisten äänioikeus olisi täysin kielletty lailla, Saudi-Arabian annettua naisille vaalikelpoisuuden paikallisvaaleissa [7]. Tähän ei kuitenkaan lueta valtioita joissa äänestyksiä ei yleisesti pidetä (eikä näin ollen myös miehilläkään ole oikeutta äänestää). Vatikaanin vaaleissa valittava Paavi valitaan miesedustajien kesken uskonnollisista syistä.
Katso myös
Suomen äänioikeuden historia
Aikajana naisten äänioikeuden historiasta
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Nainen
Luokka:Äänioikeus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Atlus

Question: Kuka on perustanut Atluksen?


Atlus on japanilainen videopelejä kehittävä ja julkaiseva yritys. Se on tunnettu kehittämästään/julkaisemastaan roolipelisarjasta Shin Megami Tensei (johon kuului myös Persona -pelisarja). 
Vuodesta 2013 Atlus on ollut Segan omistuksessa.
Atlus on myös julkaissut pelisarjojen Nekketsu Kouha: Kunio-Kun ja Double Dragon osia. Nämä kaksi pelisarjaa ovat alun perin konkurssiin menneen yrityksen Technos Japan Corporation aikaansaannoksia.
Muita tunnettuja pelejä ovat Snowboard Kids ja Snowboard Kids 2 Nintendo 64:lle sekä Trauma Center Nintendo DS:lle.
Atlus USA on vuonna 1991 perustettu Atlusin tytäryhtiö, joka vastaa pelien julkaisemisesta Japanin ulkopuolella.
Atlus:n kehittämät pelit
Parhaiten tunnettuja Atlus:n kehittämiä pelejä ja pelisarjoja ovat:
Megami Tensei -pelisarja
Trauma Center -pelisarja
Catherine
Atlus USA:n julkaisemat pelit

Aiheesta muualla
 (in Japanese)
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Miles ”Tails” Prower

Question: Onko Miles ”Tails” Prower 8-vuotias?


Miles Prower (tunnetaan paremmin lempinimellä Tails) on 8-vuotias Sonic the Hedgehog -sarjoissa esiintyvä, Segan kehittämä fiktiivinen hahmo. Hänen nimensä juontuu sanaleikistä "miles per hour (mailia tunnissa)", jolla verrataan Sonicin nopeutta äänennopeuteen. Hän pystyy liikkumaan lähes yhtä nopeasti kuin Sonic pyörittämällä häntiään kuin potkuria.
Varhaisissa peleissä Sonic on Tailsin idoli ja hän seuraa tätä joka paikkaan. Aluksi Sonic yrittää karistaa Tailsia kannoiltaan, mutta lopulta hän vaikuttuu ketun kyvyistä pysyä perässä. Nykyään Sonic ja Tails ovat parhaita kavereita.
Tails teki debyyttinsä Sega Master Systemin ja Sega Game Gearin pelissä Sonic the Hedgehog 2 (8-Bit). Monet tosin ovat tutustuneet Sonicin parhaaseen ystävään Sega Mega Drive -versiossa.
Pelit
Tailsilla on myös kaksi omaa peliä: 
Tails’ Skypatrol
Tails Adventure
Ikä
Peleissä Tails on aina ollut 8-vuotias.[1]
Kyvyt
Tails pystyy suorittamaan samoja liikkeitä kuten Sonic (mm. Spin Dash ja pallona pyöriminen), juostessaan kovaa Tails pyörittää häntiään perässään kuin lentäessään, minkä ansiosta hän pystyy liitämään, mutta hän on silti hitusen hitaampi kuin Sonic. Erikoisimmat taidot Tailsilla ovat kyky lentää (myös lentokoneita kuten Tornadoa) ja uida (Sonic ei ole koskaan oppinut uimaan).
Uusimmissa peleissä (kuten Sonic Adventure, Sonic Advance, Sonic Advance 2 ja Sonic Advance 3), Tails hyökkää sivaltamalla hännillään.
Tails ei ole erityisen älykäs Adventures of Sonic the Hedgehogin eikä Sonic "SatAMin" alkupään jaksoissa, eikä myöskään varhaisimmissa Sonic Archien-sarjakuvissa, toisin kuin peleissä, Sonic the Moviessa ja Sonic X:ssa, sekä nykyisissä Sonic Archien numeroissa.
Tailsilla on paljon mekaanisia lahjoja. Sonic X-animaatiossa Tailsin ja Sonicin ystävystyessä Tails korjaa ja maalaa Sonicin lentokoneen Tornadon.
Tails on naiivi ja huippuälykäs ja hänen älykkyysosamääränsä on lähes sama kuin Tri. Ivo "Eggman" Robotnikin eli 300 ellei enemmänkin. Sonic Battle-pelissä hänellä on hyökkäys nimeltä 'IQ 400 Attack' (ÄO 400 -isku).
Muut esiintymiset
Tails esiintyy Archie Comicsin Sonic the Hedgehog -lehdessä mutta myös Sonic X ja Sonic Universe -lehdissä.
Animaatiot, joissa Tails esiintyy ovat Adventures of Sonic the Hedgehog, Sonic the Hedgehog, Sonic the Hedgehog: The Movie ja Sonic X.
Lähteet


Luokka:Sonic the Hedgehog -pelisarjan hahmot
Luokka:Kuvitteelliset keksijät
Itävallan talous

Question: Mikä oli Itävallan BKT vuonna 2018?


Itävallan talous on pitkälle kehittynyt markkinatalous, joka on vahvasti kytköksissä EU-maiden, erityisesti Saksan talouteen.[1] Monet Itävallan suurimmista yrityksistä olivat 1980-luvulle saakka valtion omistuksessa, mutta niitä on sen jälkeen yksityistetty, eikä valtion osuus yrityksistä ole erityisen korkea muihin Euroopan maihin verrattuna. Itävallassa on vahva ammattiyhdistysliike, jolla on suuri vaikutus työllisyyspolitiikkaan. Teollisuuden ohella turismi on tärkeä osa Itävallan taloutta.
Historiallisesti Saksa on ollut Itävallan tärkein kauppakumppani, joten Itävalta on joutunut usein mukautumaan Saksan talouden muutoksiin. Itävallan EU-jäsenyydestä lähtien taloudellinen riippuvuus Saksasta on kuitenkin pienentynyt, kun maan yhteydet muihin Euroopan maihin ovat vahvistuneet. Vuonna 2004 Itävalta oli EU:n neljänneksi rikkain valtio Luxemburgin, Irlannin ja Alankomaiden jälkeen [2].
Historia
Toisen maailmansodan jälkeen Itävallan talouskasvu on ollut vahvaa. 1950-luvulla Itävallan uudelleenrakentamisen aikana vuotuinen talouskasvu oli keskimäärin 5% ja suurimman osan 1960-lukua luku oli 4,5%. Vuonna 1995 Itävallasta tuli EU:n jäsen, ja vuonna 2002 se otti käyttöön eurovaluutan, joka korvasi šillingin. Muista euromaista poiketen kaikissa Itävallan eurokolikoissa on näkyvissä kolikon valmistusvuoden sijaan vuosi 2002.
Viime vuosina Itävallan talouskasvu on ollut heikkoa. Vuonna 2015 se oli 1%, mutta vuonna 2017 kasvu voimistui 2,3%:iin. Itävallan työttömyysaste vuonna 2017 oli 5,8%, joka on Euroopan mittapuulla alhainen, mutta Itävallan korkein sitten toisen maailmansodan. Kasvaneen työttömyyden syynä on pakolaisten ja Euroopan unionin alueelta saapuneiden maahanmuuttajien kasvanut määrä Itävallan työmarkkinoilla. Laajat ammattikoulutusohjelmat ja eläköityminen ovat kuitenkin pitäneet työttömyysasteen suhteellisen alhaisena.[1]
Maatalous

Itävallan maatilat ovat melko pieniä ja tuotantokustannukset tästä johtuen suhteellisen suuria. Vuodesta 1995 lähtien Itävallan maataloussektori on ollut Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan alaisuudessa muutoksien kohteena. Itävalta tuottaa 80% tarvitsemastaan ruoasta, mutta maataloudella ei ole suurta taloudellista merkitystä: sen vaikutus bruttokansantuotteeseen on vain 1,2%.
Teollisuus
Itävallassa on joitakin suuria teollisia yrityksiä metalli-, kemian- ja öljyteollisuudessa, mutta suurin osa Itävallan yrityksistä on suhteellisen pieniä. Tunnettuja itävaltalaisia teollisuusyrityksiä ovat esimerkiksi Borealis ja OMV.
Palvelut

Itävallan palvelusektori tuottaa suurimman osan maan BKT:sta. Pääkaupunki Wien on ollut viime vuosikymmeninä portti itään, ja erityisesti lakiyritykset ja pankit toimivat laajasti Itä-Euroopan uusissa EU-jäsenmaissa. Turismin osuus Itävallan BKT:sta arvioidaan olevan 10%[3]. Vuonna 2001 Itävalta oli maailman kymmenenneksi suosituin matkakohde, ja maassa vieraili yli 18,2 miljoonaa turistia. Aikaisemmin suurin turistiryhmä olivat saksalaiset, mutta nykyään turisteja on yhä enemmän Itä-Euroopasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista.
Katso myös
Saksan talous
Wirtschaftswunder
Lähteet



Luokka:Itävallan talous
Martin Seligman

Question: Milloin Martin Seligman on syntynyt?


Martin E. P. ”Marty” Seligman (s. 12. elokuuta 1942 Albany, New York) on yhdysvaltalainen psykologi, kouluttaja ja kirjailija.
Hänen teoriansa opitusta avuttomuudesta oli arvostettu tutkijoiden ja kliinisen psykologian keskuudessa.[1] Seligmanin ja kumppaninsa pohjasivat löydöksensä opitusta avuttomuudesta muun muassa koirilla vuonna 1965 tekemiinsä klassisen ehdollistamisen eläinkokeisiin opitun avuttomuuden kehittymisestä.[2][3] Sittemmin Seligman joutui kuitenkin hylkäämään 1970-luvun lopulla osan eläinkokeisiin liittämästään ja ihmisiin yleistämästään masennuksen ja opitun avuttomuuden mallista. Tilalle otettiin psykiatri Aaron T. Beckin kognitiivisen mallin kaltainen lähestyminen. [4] Seligman siirtyi täysin ihmisillä tehtyihin koejärjestelyihin. Alkuperäinen näkemys opitusta avuttomuudesta on myöhemmin muun muassa biologisen näytön seurauksena jouduttu hylkäämään virheellisenä. Eläinten havaittiinkin oppivan alkuperäisissä ehdollistamiskokeessa hallitsemaan kipua eikä oppivan avuttomuutta.[5]
Seligman kuuluu positiivisen psykologian tunnetuimpiin edustajiin.
Haggbloomin Amerikan psykologiyhdistyksen (APA) jäsenkyselyyn pohjautuva ja siten yhdysvaltalaista näkökulmaa esilletuova tutkimus tunnetuista psykologeista 1900-luvulla nimesi Seligmanin 13:nneksi useimmin lainatuksi psykologiksi amerikkalaisissa psykologian oppikirjoissa ja kaiken kaikkiaan 31. ansioituneimmaksi psykologiksi tässä viiteryhmässä.[6]
Seligman on psykologian professori Pennsylvanian yliopiston psykologian laitoksella. Hän oli aiemmin laitoksen kliinisen koulutusohjelman johtaja ja nykyään yliopiston positiivisen psykologian keskuksen johtaja.[7] Seligman valittiin Yhdysvaltain psykologisen liiton (APA:n) presidentiksi vuonna 1998.[8] Hän on APA:n[9] eletronisen "Ehkäisy ja hoito" -julkaisun perustajajäsen sekä päätoimittaja.
Martin Seligmanilta on suomennettu teokset Optimistin käsikirja ja Aito onnellisuus: Positiivisen psykologian keinoin täyteen elämään.
Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. (scholar.google.com)
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. (upenn.edu)





Luokka:Yhdysvaltalaiset psykologit
Luokka:Yhdysvaltalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1942 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kivikausi Suomessa

Question: Milloin Suomessa vallitsi kivikausi?


Suomen kivikausi on esihistorian ajanjakso, jolloin ei vielä hyödynnetty metalleja. Se vallitsi Suomessa noin vuosina 8600–1500 eaa.[3]
Suomen ensimmäiset asuttajat saapuivat maahan ehkä jo 8600 eaa. paikkeilla eläen ensin hylkeen- ja peuranpyynnillä, myöhemmin hylkeen- ja hirvenpyynnillä.[4] Varhaisimmat metsästäjä-keräilijäasukkaat keräilivät myös marjoja ja sieniä. Tältä varhaiselta ajalta on löydetty ennen kaikkea kivityökaluja, kuten kirveitä, talttoja ja pallonuijia. Ajanjaksolla myös orgaanisten aineiden, kuten puun, luun, sarven ja nahkan käyttö on ollut yleistä, mutta näitä löytyy harvoin arkeologisista löydöistä.[5] Orgaanisiin jäänteisiin kuuluu muun muassa luutuuria, katiskoja ja maailman vanhimpiin lukeutuva verkko Antreasta (myöhemmin Vuoksenranta, Karjalankannas). 
Noin 5000–4200 eaa. Suomeen saapuivat saviastiat,[6], joilla säilytettäviä ruoka-aineita voitiin suojata tuholaisilta – syntyi kampakeraaminen kulttuuri. Vuosien 2500–2000 eaa. tienoilla Suomeen taas saapui Etelä-Baltiasta ja Koillis-Puolasta nuorakeraaminen kulttuuri[7][8], joka myös harjoitti karja- ja maitotaloutta.[9][10]
Suomen kivikautiset asuttajat metsästivät grönlanninhylkeen sukupuuttoon Itämerestä.[11]

Pian tämän jälkeen ilmestyi rannikolle noin 2000 eaa. Kiukaisten kulttuuri.[12] Läntiset vaikutteet jakoivat
maan läntiseen rannikon kulttuuriin ja itäiseen kulttuuriin. Näiden välillä oli yhteyksiä, mutta kulttuurit eivät sekoittuneet toisiinsa. Noin 1500 eaa. saapui pronssiesineitä Suomeen aloittaen pronssikauden[13]. Mahdollisesti näihin aikoihin suomalais-ugrilaiset kielet (saamelaiskielet ja itämerensuomalaiset kielet kuten suomi) ovat levittäytyneet nykyisen Suomen alueelle. Kiviesineistöä käytettiin yleisesti vielä pronssikaudellakin, mutta kivenkäsittelytaito taantui jonkin verran huomion kiinnittyessä pronssiin.
Suomen kivikauden perusjako
Paleoliittinen kivikausi n. 130 000 eaa.-???? eaa.[14]
Mesoliittinen kivikausi 8600–5000 eaa. 
Suomusjärven kulttuuri 8300–5000 eaa.
Neoliittinen kivikausi 5000–1500 eaa.
Varhaisneoliittinen kausi 
Kampakeraaminen kulttuuri 5000–3200 eaa. 
Vanhempi varhaiskampakeramiikka 5000–4500 eaa.
Säräisniemi 1 -keramiikka 5000–4500 eaa.
Nuorempi varhaiskampakeramiikka 4500–4000 eaa. 
Jäkärlän keramiikka 4300–3900 eaa.
Tyypillinen kampakeramiikka 3900–3400 eaa.
Myöhäiskampakeramiikka 3600–3200 eaa.
Kierikin keramiikka 3600–3100 eaa.
Keskineoliittinen kausi
Pyheensillan keramiikka  3200–2800 eaa.
Nuorakeraaminen kulttuuri 3200–2300 eaa.
Pöljän ja Jysmän keramiikka 3100–1900 eaa.
Myöhäisneoliittinen kausi
Kiukaisten kulttuuri 2300–1500 eaa.
Katso myös
Suomen esihistoria
Kierikki
Peurasuo
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Huurre, Matti| title = 9000 vuotta Suomen esihistoriaa| publisher = Otava| year = 2004| version = 8. painos| id = ISBN 951-1-13753-0}}
Viitteet

Luokka:Kivikauden kulttuurit
Luokka:Suomen esihistoria
Operaatio Siegfried

Question: Mikä oli operaatio Beowulfin lopputulos?


Operaatio Siegfried oli toisessa maailmansodassa Saksan joukkojen suorittama maihinnousu Hiidenmaalle. Se oli osa suurempaa operaatio Beowulfia. Maihinnousujoukkoja komensi kenraaliluutnantti Siegfried Haenicke ja maihinnousulaivastoa amiraali Franz Claassen. Operaatio alkoi 12. lokakuuta 1941 maihinnoususta Hiidenmaalle ja päättyi 21. lokakuuta saarella olleiden puna-armeijan joukkojen antautumiseen. Saksalaiset vangitsivat yhteensä 15388 puna-armeijan sotilasta, joista noin 3000 Hiidenmaalta ja saivat sotasaaliiksi yhteensä 212 käsiasetta/kivääriä, 70 kranaatinheitintä, 309 konekivääriä, 18 panssariajoneuvoa, 602 moottoroitua ajoneuvoa ja kaksi lentokonetta.
Taistelu
Saksan laivaston kevyt risteilijä Kölnin, 2. torpedovenelaivueen sekä 1., 4. ja 5. raivaajalaivueen alusten tukiessa maihinnousua tulittamalla Ristnan rannikkopatteria nousivat jalkaväkirykmentti 176 ja 151 sekä niiden tukena oleva 161. tiedustelupataljoona aamulla 12. lokakuuta maihin Hiidenmaalle.[1]
Haenecken komentaman 61. jalkaväkidivisioonan jalkaväkirykmenttien 151 ja 176 muodostamat  taisteluosastot loivat sillanpäät, joista ne välittömästi jatkoivat saaren sisäosiin. Saksalaisjoukot katkaisivat Hiidenmaan puolustajien linjat kahtia vallaten saaren keskiosan. Puna-armeijan joukkojen puolustus keskittyi rannikkopattereiden ympärille, mistä ne hitaasti vetäytyivät Tahkunan niemeen, missä puna-armeijan joukkojen rippeet antautuivat 21. lokakuuta. Saksalaiset saivat kaikkiaan 2288 puna-armeijan sotilasta sotavangeiksi.[2]
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Haupt, Werner| title = Army Group North The Wehrmacht in Russia 1941-1945| location = Atglen, Pennsylvania, Yhdysvallat| publisher = Schiffer Military History| year = 1997| id = ISBN 0-7643-0182-9| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Kirchubel, Robert| title = Operation Barbarossa 1941 (2) Army Group North| location = Oxford| publisher = Osprey Publishing| year = 2005| id = ISBN 978-1-84176-857-1| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Whitley, M. J.| title = The "Type 35" Torpedoboats of the Kriegsmarine| location = Kendal| publisher = World Ship Society| year = | id = ISBN 0-905617-39-8| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Hubatsch, Walther| title = Die 61. Infanterie-Division 1939-1945| publisher = Dörfler Zeitgeschichte| year = | id = ISBN 3-89555-195-3| language = Template:De}}
Viitteet


Luokka:Operaatio Barbarossa
Luettelo valtioista väkiluvun mukaan

Question: Maailman monenneksi väkirikkain maa Bangladesh on?



Tämä on luettelo valtioista väkiluvun mukaan järjestettynä. Luettelo käsittää Yhdistyneiden kansakuntien 193 jäsenvaltiota, Kiinan tasavallan (Taiwan) ja Vatikaanivaltion. Vertailun vuoksi mukana on myös muita alueita kuten useita merentakaisia alueita.
Joidenkin maiden osalta lähteenä on käytetty YK:n arviota, muiden maiden osalta tarkempi lähde on mainittu tiedon vieressä. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan 31. lokakuuta 2012 maailman väkiluku oli noin 7049000000.[1]
YK:n vuoden 2015 väestöarvion mukaan maailmassa oli vuonna 2015 yhteensä  7349472000 ihmistä. Väestön keski-ikä oli 29,6 vuotta ja väestönkasvu 1,2 prosenttia vuodessa.[2]
Luettelo

Katso myös
Luettelo valtioista
Luettelo valtioista pinta-alan mukaan
Luettelo valtioista väentiheyden mukaan
Lähteet


Väkiluvun mukaan
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Asus

Question: Kuka on perustanut Asus yhtiön?


ASUSTeK Computer Inc., kutsutaan yleensä nimellä ASUS ja Kiinassa Huáshuò, on taiwanilainen tietotekniikka- ja elektroniikkateollisuusyritys, joka valmistaa muun muassa emolevyjä, näytönohjaimia ja kannettavia tietokoneita. Asus oli emolevyjen markkinajohtaja noin 40 prosentin osuudellaan vuonna 2008, jolloin se myi yli 24 miljoonaa emolevyä[1]. Joulukuussa 2009 yhtiön kerrottiin lopettavan emolevyjen valmistuksen, mutta ASUS-nimen käyttö tuotemerkkinä jatkunee valmistuksen päättymisen jälkeenkin[2].
Yhtiöllä on toimipaikkoja Hollannissa, Kiinassa, Saksassa, Itävallassa, Yhdysvalloissa, Aasiassa, Taiwanissa ja Suomessa.

Taloudellinen tilanne
Asuksen liikevaihto oli yhtiön ilmoittaman mukaan vuoden 2009 huhtikuussa 390 miljoonaa dollaria.[3] Edelliseen kuukauteen verrattaessa nousua oli 2,9%.[3] Vuotta aiempaan ajankohtaan verraten liikevaihto notkahti 15,5 prosenttiyksikköä.[3] Ensimmäisellä vuosineljänneksellä Asuksen liikevaihto on ollut 1,42 miljardia dollaria.[3] Asuksen liikevaihto supistui edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan verraten 23,8 prosenttia.[3]
Tuotteet
Yhtiö lisensoi tekniikkaa suoritinvalmistajilta, kuten AMD:ltä, Inteliltä ja Nvidialta, ja valmistaa tuotteita, kuten emolevyjä ja näytönohjaimia.
Muita tuotteita ovat muun muassa tietokonenäytöt ja kannettavat tietokoneet.
Lähteet


Luokka:Laitteistovalmistajat
Luokka:Tietotekniikan tuotemerkit
Luokka:Taiwanilaiset elektroniikkayhtiöt
Luokka:Taiwanilaiset pörssiyhtiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Arch Linux

Question: Mikä on Arch Linux?


Arch Linux on Linux-jakelupaketti x86-64-prosessorilla varustetuille tietokoneille. Arch Linux on suunnattu edistyneille käyttäjille. Sen on tarkoitus olla yksinkertainen ja nopea. Käyttöjärjestelmää asentaessaan täytyy itse asentaa tarvitsemansa ohjelmapaketit. Ohjelmien asentamiseen käytetään komentorivipohjaista Pacman-paketinhallintajärjestelmää. Arch Linuxista on saatavilla myös epäviralliset versiot i686- (Arch Linux 32) ja ARM-prosessoreille (Arch Linux ARM).
Versiot
Arch Linux on jatkuvasti päivittyvä jakelu (): päivityksiä ei julkaista jakelun uusina versioina, vaan pakettivarastojen paketteja päivitetään jatkuvasti. Käyttöjärjestelmän voi päivittää uusimpaan versioonsa suoraan pakettivarastoista.
Arch Linuxin asennusmedia sisältää ainoastaan asennusskriptin (pacstrap) vähimmäisedellytykset: kaikki järjestelmän asennukseen käytettävät paketit ladataan pakettivarastoista. Siten käyttöjärjestelmä koostuu heti alkuasennuksen jälkeen uusimmista saatavilla olevista versioista. Arch Linuxin asennusmediasta julkaistaan uusi versio aina joka kuukauden ensimmäisellä viikolla.
Arch Linuxiin pohjautuvia Linux-jakeluita
Arch Linuxia pohjautuvia Linux-jakeluita ovat muun muassa:[1][2]
Antergos
Archbang
Arch Linux 32
Arch Linux ARM
Manjaro Linux
Parabola GNU/Linux-libre
Lähteet

Aiheesta muualla

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.



Luokka:Linux-jakelupaketit
Lauttastenjärvi

Question: Mikä on Leppähampaanjoen valuma-alueen alaraja?


Lauttastenjärvi [1][2] on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.[1][2]
Maantietoa
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Tielevonvuori, Lauttasvuori ja Kissannokanmäki. Eräät rannat ovat jyrkkiä, vaikka edellä lueteltujen mäkien huiput sijaitsevat kauempana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka kulkee Ristijärven ja Hirvijärven välillä. Jämsän vastainen raja ohittaa sen 150 metrin etäisyydellä.[1][2][3]
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, joista yksi tuo pienen Lilvasjärven vesiä. Järven oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Lamminjärveen. Vesireitti jatkuu alemmaksi ja päättyy lopulta Sahajokeen.[1][2]
Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa oli järven itäpäässä ja länsipäässä peltomaita, jotka kuuluivat kahdelle maatilalle. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa oli itäpään rantaan ulottuvat pellot metsitetty. Länsipään maatila on luopunut viljelystä vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.[4][5][6]
Lähteet

Luokka:Sahajoen valuma-alue
Luokka:Botin luomat artikkelit
Luokka:Juupajoen järvet