Fennovoima

Question: Milloin Fennovoima on perustettu?




Fennovoima Oy on vuonna 2007 perustettu energiayhtiö, joka aikoo rakentaa Suomeen uuden ydinvoimalan. Yhtiö jätti periaatepäätöshakemuksen valtioneuvostolle tammikuussa 2009. Eduskunta myönsi luvan 1. heinäkuuta 2010 äänin 121–71.[1] Fennovoiman tuleva voimalaitos on nimeltään Hanhikivi 1 ja se rakennetaan Pyhäjoelle.[2] Laitoksen sähköntuotanto parantaa Suomen energiaomavaraisuutta.[3]  Fennovoimasta 66 prosenttia omistaa kahdeksantoista suomalaisen yhtiön ja yhteisyrityksen omistama Voimaosakeyhtiö SF ja 34 prosenttia venäläinen Suomeen rekisteröity RAOS Voima Oy.
Fennovoiman 2017 valmistuvaksi arvioitu säteilyturvakeskuksen turvallisuusvarvion arvoidaan myöhästyvän ja valmistuvan aikaisintaan 2020, mikäli tarvittavat asiakirjat toimitetaan. Tämän puolestaan uskotaan viivästyttävän Hanhikiven ydinvoimalan valmistumista 2024:stä .[4]
Organisaatio
Fennovoiman hallitus
Fennovoiman hallituksen puheenjohtajana toimii Esa Härmälä ja varapuheenjohtajana Pekka Erkkilä (senior advisor, Outokumpu) 
Hallituksen jäsenet:
Jussi Lehto, toimitusjohtaja, Keravan Energia ja Voimaosakeyhtiö SF
Seppo Siljama, toimitusjohtaja, Septem Partners
Stefan Storholm, toimitusjohtaja, Katternö Kärnkraft
Djurica Tankosic, President, Global Nuclear, WorleyParsons Europe Limited
Anastasia Zoteeva, toimitusjohtaja, Rusatom Energy International
Varajäsenet:
Konstantin Kryazhevskikh, Chief Legal Officer, Rusatom Energy International
Juha Mäkitalo, Senior Partner, Asianajotoimisto Mäkitalo Rantanen & Co Oy
Arto Räty, johtaja, Corporate Affairs and Communications, Fortum
Ilkka Salonen, toimitusjohtaja, East Office of Finnish Industries[5]
WikiLeaksin aineiston mukaan Djurica Tankosicia epäillään ympäristöraporttien väärentämisestä Bulgariassa Rosatom-projektissa.[6] Fennovoima kielsi tienneensä Tancosicin väitetyistä vuonna 2006 tapahtuneista yhteyksistä korruptiosta syytettyyn bulgarialaisyrittäjään ja kertoi, ettei koko asia oikeastaan liity millään lailla Fennovoiman voimalahankkeeseen.[7] Laitoshankkeen on myös arveltu kytkeytyvän Venäjä ulkopoliittisiin tavoitteisiin, jossa taloudellinen riippuvuus Venäjältä ostetusta energiasta altistaa Suomen Venäjän suorien ja epäsuorien vaikutuskeinojen 
Omistajat
Fennovoiman omistajat ovat Voimaosakeyhtiö SF (66%) ja laitostoimittajan eli Venäjän valtion ydinvoimayhtiön Rosatomin tytäryhtiö RAOS Voima Oy (34%).[8] Voimaosakeyhtiö SF:n omistavat suurimmalta osin kunnalliset energiayhtiöt, mutta mukana on myös suomalaisia teollisuusyrityksiä.[9]
Voimaosakeyhtiö SF:n omistavat seuraavat yhtiöt[10]:
Fortum Power and Heat Holding Oy
Hanhikiven Sähkönmyynti Oy
Pyhäjoen kunta
Andament Group Oy
E. Helaakoski Oy
SCG Specialist Contractors’ Group Oy
Huoltovoima Oy
Kaakon Energia Oy
Imatran Seudun Sähkö Oy
Parikkalan Valo Oy
Katternö Kärnkraft Oy Ab
Oy Herrfors Ab
Koillis-Satakunnan Sähkö Oy
Kruunupyyn Sähkölaitos Oy
Lammaisten Energia Oy
Naantalin Energia Oy
Pietarsaaren Energia Oy
Uudenkaarlepyyn Voimalaitos Oy
Valkeakosken Energia Oy
Vetelin Energia Oy
Nor-Maali Oy
Lahti Energia Oy
Majakka Voima Oy
MP Konserni Oy
Valio Oy
Outokumpu Oyj
Oy Turku Energia Ab
Pohjois-Suomen Voima Oy
Haukiputaan Sähköosuuskunta
Keminmaan Energia Oy
Keskusosuuskunta Oulun Seudun Sähkö
Raahen Energia Oy
Rantakairan Sähkö Oy
Tornion Energia Oy
Rauman Energia Oy
Rautaruukki Oyj
SF Kaukolämpövoima Oy
Haapajärven Lämpö Oy
Jämsän Aluelämpö Oy
Lapuan Energia Oy
Lempäälän Lämpö Oy
SRV Voima Oy
Suomen Voima Oy
Haminan Energia Oy
Keravan Energia Oy
Kokemäen Sähkö Oy
KSS Energia Oy
Köyliön-Säkylän Sähkö
Oy Nivos Energia Oy
Nurmijärven Sähkö Oy
Paneliankosken Voima Oy
Porvoon Energia Oy
Sallila Energia Oy
Vatajankosken Sähkö Oy
VSV-Energiapalvelu Oy
Vantaan Energia Oy
Voimajunkkarit Oy
Alajärven Sähkö Oy
Jylhän Sähköosuuskunta
Kuoreveden Sähkö Oy
Lehtimäen Sähkö Oy
Seinäjoen Energia Oy
Äänekosken Energia Oy
Yrittäjien Voima Oy
Havator Oy
TEK Kiinteistöt Oy
Enersense International Oy
Historia
Fennovoiman perustettiin vuonna 2007 uuden ydinvoimalan rakentamista varten. Sen omistivat saksalainen energiakonserni E.ON (34%) ja suomalainen Voimaosakeyhtiö SF (66%).[11]
Fennovoima jätti tammikuussa 2009 valtioneuvostolle periaatepäätöshakemuksen, jolla yhtiö haki lupaa uuteen ydinvoimalaan. Hakemuksessaan yhtiö perusteli hankkeensa taustat ja esitteli tekemänsä selvitykset uuden ydinvoimalan rakentamiseksi. [12] Fennovoiman perustaneet yritykset käyttivät kolmanneksen Suomen sähköstä, mutta niillä oli hyvin vähän omaa sähköntuotantoa. Fennovoiman ydinvoimalan avulla ne halusivat paikata tämän tarpeen. Oma sähköntuotanto laskee kuluja, jotka osakkaat käyttävät kalliiseen ja hinnaltaan vaihtelevaan pörssisähköön. Fennovoiman periaatepäätöksen mukaan sähköntuotannon hajauttaminen Suomessa on eduksi, sillä se parantaa huoltovarmuutta ja tuo myös tuhansia työpaikkoja ja miljoonien verotulot sijoitusalueelleen Pohjois-Pohjanmaalle ydinvoimalan rakentamisvaiheessa.
Eduskunta vahvisti periaatepäätöksen ydinvoimalan rakentamisesta kesällä 2010.[11] Perustajat halusivat taata itselleen kohtuuhintaisen sähkön saannin ja tätä kautta turvata oman kilpailukykynsä. Nykyään osakkaat joutuvat ostamaan valtaosan sähköstään pörssistä, jossa sähkö on kallista ja altista hintavaihteluille. Fennovoima toimii mankala-periaatteella, eli sen osakkaat saavat voimalasta sähköä omistusosuuksiensa suhteessa. Kustannukset hoidetaan vastaavasti.[13]
E.ON ilmoitti 24. lokakuuta 2012 luopuvansa kaikista omistuksistaan Suomessa, käytännössä Gasumin ja Fennovoiman osakkeista.[14] Muutoksia on tapahtunut myös Voimaosakeyhtiö SF:n omistajuuksissa.[15]
Fennovoima suunnitteli ensin hankkivansa 1 800 MW:n reaktorin Toshibalta tai Arevalta.[16] Suunnitelma muuttui, kun Fennovoima valitsi E.ON:in tilalle Venäjän valtion ydinenergiayhtiö Rosatomin tytäryhtiö Rusatom Overseasin, jonka kanssa se allekirjoitti joulukuussa 2013 toimitussopimuksen Pyhäjoelle rakennettavasta Hanhikivi 1 -ydinvoimalaitoksesta (1200 MW) ja sopi samalla siitä, että Rosatom sai 34 prosentin omistusosuuden Fennovoimasta.[17] Rusatom Overseasin (nykyään Rusatom Energy International [18]) kanssa sovitun aikataulun mukaan voimala tuottaa sähköä vuonna 2024.[19]  Rosatom on lupautunut hankkimaan Fennovoimalle kaiken tarvittavan ulkopuolisen rahoituksen, toimittamaan polttoaineen sekä huoltamaan reaktoria koko sen eliniän ajan. Ainakin alkuvaiheessa polttoaine on kierrätettyä uraania.[20] Polttoaineen toimittaa Fennovoimalle Rosatom-konserniin kuuluva TVEL. Toimitus kattaa sekä uraanin toimituksen että polttoaineen valmistuksen ja siihen kuuluu alkulatauksen lisäksi vaihtolataukset voimalaitoksen kahdeksalle seuraavalle käyttöjaksolle. Sopimuksen mukaan TVEL:in varmuusvaraston tulee olla kahden vaihtolatauksen kokoinen. Sopimuksen päätyttyä Fennovoima voi kilpailuttaa polttoainehankinnan.[21] Sopimus on tehty ydinvoimalan ensimmäiseksi kymmeneksi vuodeksi.[22]
Maaliskuussa 2014 Fennovoiman omistuksesta 34 prosenttia siirtyi Rosatomin tytäryhtiölle RAOS Voima Oy:lle.[23]
2. joulukuuta 2014 Fortum ilmoitti mahdollisuudestaan osallistua ydinvoimahankkeeseen ja lisätä näin ollen Fennovoiman kotimaisomistusta hallituksen vaatimaan 60 prosenttiin.[24] 5. joulukuuta 2014 eduskunta hyväksyi äänin 115–74 Fennovoiman ydinvoimalan periaatepäätöksen.[25] 30. kesäkuuta 2015 Fennovoima jätti rakentamislupahakemuksen työ- ja elinkeinoministeriölle.[26] Fortum ei kuitenkaan ollut silloin mukana hakemuksessa omien keskeneräisten neuvottelujensa vuoksi.[27] Sen tilalle tuli kroatialainen Migrit Solarna Energija, jonka omistus herätti epäilyksiä. Ministeriö pyysi Fennovoimalta lisäselvitystä yrityksen omistussuhteista ja totesi sen saatuaan, ettei kroatialaisyhtiötä voitukaan pitää EU- tai ETA-alueen yrityksenä.[28] [29] [30]
Elokuussa 2015 Fortum ilmoitti osallistuvansa 6,6 prosentin osuudella Fennovoiman ydinvoimahankkeeseen Voimaosakeyhtiö SF:n kautta. Kun samaan aikaan myös rakennusyhtiö SRV ja teräsyhtiö Outokumpu tiedottivat investoinneistaan, kotimaisen omistuksen osuus nousi 65,1 prosenttiin.[31]
Ydinvoimalan sijoituspaikka

Fennovoima ilmoitti lokakuussa 2011, että se on valinnut ydinvoimalansa rakennuspaikaksi Pyhäjoen Hanhikiven.[32]
Fennovoiman voimalalla oli aiemmin kaksi vaihtoehtoista sijoituspaikkaa: Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Pyhäjoki sekä Etelä-Lapissa sijaitseva Simo. Itäisellä Uudellamaalla oleva Ruotsinpyhtää putosi pois vaihtoehdoista jo aiemmin.[33]
Fennovoima toteutti vuonna 2008 kaikilla kolmella paikkakunnalla ympäristövaikutusten arvioinnin. [34]
Ydinvoima-asioissa yhteysviranomaisena toimiva työ- ja elinkeinoministeriö antoi helmikuussa 2009 Fennovoiman YVA-selostuksesta hyväksyvän loppulausunnon. Ministeriö totesi loppulausunnossaan, että Fennovoiman YVA-selostus kattaa lainsäädännön sisältövaatimukset ja se on laadittu säädösten vaatimalla tavalla. Ministeriö sai Fennovoiman YVA-selostuksesta eri viranomaisilta, järjestöiltä ja muilta organisaatioilta noin 80 lausuntoa, jotka se otti huomioon lausunnossaan.[35]
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Ydinvoima Suomessa
Luokka:Suomalaiset energiayhtiöt
Luokka:Fennovoima