Jämijärvi (järvi)

Question: Onko Jämijärvi rehevä järvi?


Jämijärvi [1][2] on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Jämijärvi on osa Jämijärven aluetta, jonka keskusjärvi sen on. Valuma-alueen laskujoen eli Jyllinjoen luusua sijaitsee järven itäpäässä Tervaselän lahdenpohjassa olevasta Teevalansalmessa, josta se laskee Kyrösjärveen.[1][2]
Maantietoa
Yleistä
Järven pituus on 12kilometriä, leveys kaksi kilometriä ja sen pinta-ala on 879hehtaaria. Se sijaitsee Hämeenkankaan pohjoispuolella ja muodoltaan hyvin rikkonainen järvi. Jämijärvi jakaantuu keskellä Kauppilankylän kohdalla olevan Kauppilanjoen salmesta kahteen järvialtaaseen. Länsipuolen järviallas on 4,5kilometriä pitkä, mutta sen pituutta lisää 2,8kilometriä pitkä Palolahti. Itäinen järviallas 5,4kilometriä pitkä. Kummassakin altaassa on paljon saaria ja lahtia. Altaiden syvyydet vaihtelevat voimakkaasti eri kohdissa lyhyidenkin välimatkojen aikana. Kauppilanjoken kautta virtaa 305neliökilometrin suuruisen valuma-alueen sadevedet, mikä tekee siitä virtaisan uoman.[1][2]
Järven ympäri pääsee ajamaan kyläteitä pitkin. Järvialtaiden välissä sijaitsevan Jämijärven kirkonkylän läpi kulkee seututie 261. Järvikierros alkaa kirkonkylältä ja kulkee itään Palokoskelle, josta käännytään Vihuun. Vihussa käännytään itään yhdystielle 13231 ja matkataan Poljan kylän kautta Kauppilankylälle. Itäinen järviallas kierretään Kauppilankylältä etelään yhdystietä 2613pitkin ja käännytään Soininharjulta itään. Koivistonharjun kohdalla käännytään pohjoiseen Pitkäniemelle ja jatketaan yhdystietä 13251pitkin takaisin seututielle, josta käännytään ensin pohjoiseen ja sitten länteen kohti kirkonkylää.[2]
Jämijärven rantojen ilmeeseen vaikuttavat monet maatilat toiminnallaan. Rannat ovatkin pääasiassa peltomaata. Rannoille on myös rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Suurin vaikutus lienee kuitenkin kirkonkylällä, joka sijaitsee läntisen altaan itäpäässä pohjoisrannalla. Taajama-alue rajautuu järveen kahden kilometrin matkalla. Jämijärven kirkko sijaitsee 200metrin päässä rannasta mäen päällä.[2]
Läntinen allas
Läntiseen altaaseen laskevat lukuisat ojat ja joet. Pitkän Palolahden pohjukkaan laskevat vierekkäin Naurisjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 142, ja Palojoki, jonka valuma-alue on 108neliökilometriä. Naurisjoen keskijuoksua kutsutaan toisinaan Jämijoeksi ja yläjuoksua Kivijoeksi. Nämä muodostavat yhteensä 40kilometriä pitkän joen, jonka lähdejärvi on Iso Kivijärvi. Naurisjoen valuma-alueella sijaitsevat vielä Valkiajärvi, Röömi ja Korvajärvi. Palojoen pituus on noin 20kilometriä ja sen latvahaarassa sijaitsee lähdejärvenä Palolammi. Palojoen sivuhaarassa sijaitsee Tyykköönjärvi. Palolahden suulta länteen laskee lyhyempi Koikonoja, jonka valuma-alue on 24neliökilometriä. Sen valuma-alueella ei ole järviä. Pohjoisrannoilla laskevat järveen vielä kaksi lampea. Tervalampi on pieni ja lyhyen ojan varrella sijaitseva lampi, joka laskee Tervalahteen. Jämijärven keskustaan laskee Loukkulampi ja sen latvaojat tuovat vetensä kaukaa pohjoisilta soilta. Jämijärven etelärannalle laskee vain lyhyitä ojia Hämeenkankaan pohjoisilta rinnesoilta. Poljan kylän kohdalla on sijainnut pieni Pihnarinlammi, joka on kuivatettu kosteikoksi.[1][2]
Läntisessä altaassa sijaitsee 25suurempaa saarta ja muutamia pienempiä luotoja. Osa pienistä saarista ovat uusia ja ne ovat syntyneet järvenlaskun yhteydessä. Huomattavimmat saaret ovat Palosaari, Huopansaari ja Juminsaari. Palosaari on 2,4kilometriä pitkä ja jakaa järven selvästi kahteen osaan. Huopansaari on kilometrin pituinen ja Juminsaari on 800metriä pitkä ja siihen johtaa keskustasta pengertie. Läntisen altaan syvin kohta on yhdeksän metriä ja se sijaitsee Juminsaaren edustalla. Siihen päättyy 2,8kilometriä pitkä ja kapea syvänne, joka jatkuu matalampana Palolahden perukalle saakka. Toinen vastavanlainen kahdekasanmetriä syvä ja 1,3kilometriä pitkä syvänne sijaitsee etelärannan tuntumassa.[2]
Itäinen allas

Itäiseen altaaseen Seeksanlahteen laskee pohjoisesta lukerteleva oja, jonka yläjuoksulla sijaitsevat Alinen- ja Ylinen Teerlammi. Samaan osaan järveä laskee idästä lyhyttä ojaa myöten Ainajärvi. Etelärannan ainoa tähän altaaseen laskeva järvi on Mertiöjärvi. Jyllinjoki alkaa Ohrisaaren takana sijaitsevasta pitkästä Tervaselän lahden pohjukasta ja laskee 15 kilometrin jälkeen Kyrösjärveen.[2]
Itäisessä altaassa on yhdeksän saarta ja luotoa. Niistä suurimmat ovat Uimaluoto, Lehtisaari, Majasaari ja Niittusaari. Järvialtaan syvänteet mutkittelevat järven pohjassa. Yli kahdeksanmetrinen syvänne sijaitsee Majasaaren, Korkeasaaren ja Uimaluodon välissä ja näiden saarten väliköissä. Uimaluodon eteläpuolelta sen ohittaa Syväsalmi, jossa monin paikoin 15metriä syvää. Pyydönniemen edustalla sijaitsee 1,5kilometriä pitkä yli 20metriä syvä syvänne. Sieltä löytyy Karilannokan edustalta myös järven syvin kohta, joka on 26metriä syvä.[2]
Saarten rikkomassa järvialtaassa on kaksi pitkää lahtea. Pitkälahteen pääsee pääaltaasta alle 30metriä leveän lahdensuun kautta ja lahti muodostaakin kilometrin pituisen oman vesialueensa. Samantapainen lahti muodostuu Tervaselän ja Teevelansalmen muodostamasta lahdesta, joka on yli kilometrin pitkä. Se pohjukasta alkaa Jyllinjoki, jota pitkin voi veneillä jonkin matkaa alaspäin. Mertiöjärven vedenpinta on samassa tasossa Jämijärven kanssa ja järvien välillä voi liikkua pienellä veneellä.[2]
Virkistyskäyttö
Vedenlaatu
Jämijärvi on erittäin rehevä järvi, jonka humuspitoisuus on korkea. Vesi on sameaa ja sen väri on ruskea. Länsialtaan vedessä on ravinteita enemmän kuin itäaltaan vedessä, koska länsialtaaseen laskee kaksi jokea ja suuri oja. Syvänteissä on happitilanne sitä huonompi, mitä syvemmällä ollaan. Tämä johtuu veden lämpötilakerrostuneisuudesta, jota esiintyy kesäisin ja talvella. Veden laatuluokitus on siten välttävä.[3]
Järven kunnostus
Järven luusuaan ollaan rakentamassa pohjapatoa, joka nostaisi järven vedenpinnan keskikorkeutta 10 senttimetriä ja sen alinta korkeutta 44 senttimetriä.[3]
Historiaa
Järvenlasku
Jämijärvellä on suoritettu kahdesti järvenlaskuja. Vanhimman säilyneen hakemuksen saada laskea järvi on jättänyt kihlakunnantuomari G.A.Wegelius järvenlaskuyhtiön puolesta vuonna 1877. Samaan aikaan on ollut vireillä toinenkin järvenlaskuhanke vuodelta 1878, jonka on jättänyt Anders Rajakorpi yhtiökumppaneidensa puolesta. Vain toisesta on säilynyt päätös vuodelta 1881, jolloin Jämijärven vedenpintaa laskettiin arviolta noin 50senttimetriä. Toinen järvenlasku on suoritettu vuonna 1929, jonka käynnisti maanviljelijä Aleksi Sipilä vuonna 1926. Silloin vedenpinta aleni 80senttimetriä.[3][4]
Järvenlaskun vaikutukset olivat moninaiset. Järven kokonaistilavuus pieneni selvästi, koska keskisyvyys pieneni 5,6metristä 4,3metriin. Pinnan alenemisesta johtuu monet ”levä”-nimiset saarelmat, joiden ympärillä on matalaa ja ruohottunutta rantaa. Monet saaret myös maatuivat toisiinsa. Esimerkiksi Palosaari oli vielä vuonna 1785 noin 1,7kilometriä pitkä saari. Järvenlaskujen seurauksena siihen maatuivat kiinni "Wittanen", ”Lambisaari” ja ”Pätäjäsaari”. Pieni Otajan saari maatui kiinni Uimaluotoon ja ”Korkiasaari” kiinni mantereeseen. Monet saaret kasvoivat luonnollisesti suuremmiksi. Mertiöjärven suu kapeni niin pieneksi, että nykyistä uomaa voidaan kutsua ojaksi. Myös Pitkälahden suu kapeni merkittävästi.[5][6][7][8]
Lähteet


*
Luokka:Jämijärven järvet