Ilmajoki

Question: Montako rajanaapuria Ilmajoen kunnalla on?


Ilmajoki () on vuonna 1865[1] perustettu Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä,[2] ja sen pinta-ala on 579,79 km², josta 2,89 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 21,1 asukasta/km². Ilmajoen naapurikunnat ovat Isokyrö, Kurikka, Laihia ja Seinäjoki.
Entinen emäpitäjä Ilmajoki on maisemaltaan ja luonnoltaan pohjalaista lakeusmaisemaa. Ilmajoen halki virtaavan Etelä-Pohjanmaan suurimman joen Kyrönjoen rantamaat ovat Suomen vilja-aittoja. Kyrönjoki on valittu yhdeksi Suomen kansallismaisemaksi. 
Ilmajoen asukkaista viidesosa on alle 14-vuotiaita. Asukasluku on kasvanut viimeisen kymmenen vuoden aikana noin 700 hengellä. [3]
Ilmajoen kunnan veroprosentti 20,75% (v. 2018) on Etelä-Pohjanmaan kunnista alhaisin (Etelä-Pohjanmaan keskiarvo 21,31 %) [4] Ilmajoen uusiutuvan sähkön tuotanto on suurempaa kuin sähkön kulutus.[5]
Ilmajokelaisia menestyneitä urheilijoita ovat muiden muassa keihäänheittäjä Tero Pitkämäki sekä painijat Jarkko Ala-Huikku ja Marko Yli-Hannuksela. Paikkakunnalla vuosittain järjestettävät Ilmajoen Musiikkijuhlat keräävät kesäkuussa tuhansia oopperavieraita. Finland Festivals on nimennyt Ilmajoen Musiikkijuhlat vuoden festivaaliksi 2017. [6]
Maantiede
Ilmajoki sijaitee Kyrönjoen varrella. Naapurikunnat ovat Isokyrö, Kurikka, Laihia ja Seinäjoki.
Ilmajoen kunnan alueella on kaikkiaan 10 järveä, joista suurimmat ovat Kalajaisjärvi, Vitiäisjärvi ja 4,4 hehtaarin laajuinen nimetön järvi.[7]
Ilmajoen Natura-kohteita ovat Tuoresluoman lehdot, Kivistönmäki ja Pässilänvuoren alue, johon kululuu myös soita ja lehtoja.[8]
Kylät

Ahonkylä
Huissi
Jouppila
Jäppi
Kiikerinkylä
Kirkonkylä
Koskenkorva
Könni
Luomankylä

Munakka
Nopankylä
Palo
Peltoniemi
Peräkylä
Peurala
Pojanluoma

Rengonkylä
Röyskölä
Saveenkylä
Seittunkylä
Tuomikylä
Ujaistenkylä
Varpahaiskylä


Historia
Ilmajoki on kuulunut lukuisten muiden eteläpohjalaisten kuntien tavoin alkujaan suureen Kyrön/Kyrönjoensuun/Pohjankyrön eli nykyisen Isonkyrön emäpitäjään. Ilmajoen kappeliseurakunta perustettiin sen alaisuuteen vuonna 1516 ja siihen tuli kuulumaan nykyiset Alavuden, Jalasjärven, Kauhajoen, Kurikan, Peräseinäjoen ja Seinäjoen alueet. Itsenäiseksi Ilmajoen emäpitäjäksi tämä alue itsenäistyi Isostakyröstä vuonna vuonna 1532, kun Ilmajoen seurakunta perustettiin. Käytännössä ero Kyröstä tapahtui todennäköisesti vasta 1550-luvulla.[9] Ensimmäiset käräjät Ilmajoella pidettiin 1554. Oma hallintopitäjä Ilmajoesta tuli viimeistään vuonna 1571, jolloin löytyy ensimmäinen maininta Ilmajoen omasta nimismiehestä.[10]
Suur-Ilmajoesta ovat sittemmin irtautuneet Alavus, Jalasjärvi, Kauhajoki, Kurikka, Peräseinäjoki ja Seinäjoki. Ilmajoen kunta aloitti toimintansa vuonna 1867, kun kunnallishallinto erotettiin seurakunnasta vuoden 1865 kunnallisasetuksen seurauksena. 
Vuosina 1596–1597 käydyn nuijasodan talonpoikien johtaja Jaakko Ilkka oli Ilmajoelta ja paikkakunnalla käytiin sotaan liittyvä Santavuoren taistelu helmikuussa 1597.
Ilmajoella on myös useita aitoja puolitoista- ja kaksifooninkisia (-kerroksisia) pohjalaistaloja. Myös Ilmajoella valmistetut könninkellot ja Nopankylän ajokaluseppien keskittymä kertovat Ilmajoen pitkäikäisestä rakennus- ja suunnitteluperinteestä.
Hallinto
Ilmajoen kunnanjohtaja vuodesta 2004 on Seppo Pirttikoski.[11]
Ilmajoen kunnanvaltuustossa on 35 paikkaa. Kuntavaaleissa 2017 äänestysvilkkaus oli 63,5 %. Ilmajoen kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Martti Mannersuo (kok.)[12] ja kunnanhallituksen puheenjohtajana Ahti Ranto (kesk.).[13]





































ryhmääänimäärä%-määrävalt. lkmmuutoskeskustalaiset263945,216+3kokoomuslaiset127021,880sosialidemokraatit96516,560perussuomalaiset65211,24-2kristillisdemokraatit2504,31-2
Talous
Yritystoiminnalla on pitkät perinteet Ilmajoella, jossa on lähes 1000 yritystä. Etelä-Pohjanmaan Yrittäjien vuosittain toteuttamassa selvityksessä Ilmajoki on ollut toistuvasti kärkisijoilla yrittäjämyönteisenä paikkakuntana. [14]
Teollisuuslaitoksista suurin on Altian Koskenkorvan tehdas, jossa valmistetaan etanoliraaka-ainetta tunnettuun Koskenkorvan viinaan. Koskenkorvasta on tullut yksi Suomen merkittäviä brändejä, joka tunnetaan myös maailmalla.[15]
Ilmajoki on edistyksellinen pitäjä bio- ja ympäristötaloudessa. Paitsi, että Ilmajoki on uusiutuvassa sähkössä omavarainen, Altia tuottaa pääosan prosessienergiastaan sivujaepohjaisista peltobiomassoista. Laskunmäen voimakkaasti kasvava yritysalue on tunnettu kierrätysalaan erikoistuneista yrityksistään ja paikkakunnalla valmistetaan myös esimerkiksi jätevedenpuhdistuslaitteita ja energiatehokkaita ilmanvaihtoratkaisuja.  
Ilmajokelaisista yrityksistä kolme on voittanut maakunnallisen yrittäjäpalkinnon: Kuljetusliike Koivulahti, Hellsten Flooring ja Lähdesmäki Oy. Kolme ilmajokelaista yritystä, Memorial Oy, JPT Industria ja Vision Bear Oy on valittu vuoden kasvuyritykseksi. [16] [17] Luomuliitto on valinnut vuoden 2008 luomuyrittäjäksi Ilmajoen Makkaramestarit. Yritys toimii Ilmajoen Pojanluoman kylässä.[18]
Vuonna 2012 yksittäisistä peltohehtaareista on maksettu Ilmajoella 15000–16000 euroa.[19] Vuonna 2013 korkein maksettu hehtaarihinta kipusi 22000 euroon.[20]
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Ilmajoella oli 12 205 asukasta, joista 8 947 asui taajamissa, 3 210 haja-asutusalueilla ja 48 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ilmajoen taajama-aste on 73,6 %.[21] Ilmajoen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[22]

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Ilmajoen kirkonkylä ja Koskenkorva eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ovat kasvaneet yhteen Kurikan keskustaajaman kanssa. Ilmajoki-Kurikan taajamassa on yhteensä 13 489 asukasta ja sen pinta-ala on 56,66 neliökilometriä.[23]
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ilmajoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[24]
Ilmajoen seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ilmajoen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.[25]
Nähtävyyksiä

Ilkan kenttä ja siellä sijaitsevat Ilkan patsas vuodelta 1924 sekä Lakeuden raivaaja -patsas vuodelta 1954
Nuijamiesten muistomerkki Koskenkorvan Piirtolankankaalla
Jaakko Ilkan kotitalon muistomerkki Koskenkorvalla
Yli-Lauroselan talomuseo, malliesimerkki rakennustaiteellisesta vanhasta pohjalaistalosta
Ilmajoen museo
Alajoen kauniit peripohjalaiset lato- ja jokimaisemat
Santavuori ja sen tuulivoimalat
Tuoresluoman lehdot, Länsi-Suomen ympäristökeskuksen mukaan suojeltava lehto
Tuoresluoma, Loukasmäen lähde, Hassulannevan lähde ja Kilsukylän lähde, Länsi-Suomen ympäristökeskuksen mukaan arvokkaita pienvesiä.
Vapaa-aika
Ilmajoella on tällä yli kaksikymmentä toimivaa urheiluseuraa[26] ja reilut seitsemänkymmentä julkisessa käytössä olevaa liikuntapaikkaa. Tunnetuimmat ilmajokelaiset urheilumuodot ovat paini ja pesäpallo. Kunnan keskustassa Urheilutiellä sijaitseva Ilmajoki-halli tarjoaa mahdollisuuksia urheiluun niin harraste- kuin kilpatasollakin. Palveluvalikoimaa täydentää sen yhteydessä toimiva Virkistysuimala Pore[27]. Toinen suosittu liikuntakeskittymä on Koskenkorvan kylässä sijaitseva Honkalanmäen urheilukenttä, jossa harrastetaan yleisurheilua ja jalkapalloa. Kentän läheisyydessä sijaitsevat myös Koskenkorvan urheilutalo ja pesäpallostadion.
Etelä-Pohjanmaan kylät ry:n rekisterin mukaan pitäjässä on 16 kyläseuraa. [28]
Jaakko Ilkan Nuijasodan muistomerkki on pystytetty Ilkan kentälle.[29]
Liikenne
Ilmajoen halki kulkevat valtatiet 3, 19 ja 18 sekä kantatie 67. Hiljattain rakennettu valtatie 19 eli Seinäjoen itäinen ohikulkutie [30]alkaa Ilmajoen Rengonkylän kohdalta ja kulkee ohi Seinäjoen keskustan Nurmoon. Tie on Suomen toiseksi vilkkain etelä-pohjoissuuntainen liikenneväylä Helsinki-Jyväskylä-Oulu-valtatien jälkeen. Kantatie 67 on maakunnan sisäisen liikenteen valtasuoni, jossa autoja kulkee lähes 10 000 vuorokaudessa. [31]
Ilmajoen Rengonkylässä sijaitsee kansainväliset mitat täyttävä yksityisesti operoitu lentokenttä.  Lisäksi kunnan lävitse kulkee Suupohjan ratana tunnettu rataosa Seinäjoki–Kaskinen. Ilmajoelta on 17 kilometriä Seinäjoelle, 70 kilometriä Vaasaan, 150 kilometriä Tampereelle ja 360 kilometriä Helsinkiin. 
Koulutus
Ilmajoella on hyvät koulutusmahdollisuudet. Peruskoulujen ja lukion lisäksi Ilmajoelta löytyy kaksi koulutuskeskus Sedun toimipistettä, Maatalous- ja metsäoppilaitos (Sedu Ilmajoentie) ja Taiteen ja Kulttuurin oppilaitos (Sedu Pappilantie). Ilmajoella on myös Etelä-Pohjanmaan Opisto, jossa voi opiskella esimerkiksi lukuvuoden mittaisilla opintolinjoilla tai suorittaa nuoriso- ja vapaa-ajanohjauksen ammatillisen perustutkinnon. Lisäksi opiston koulutustarjontaan lukeutuvat aikuisten näyttötutkinnot, lyhytkurssit ja avoimet yliopiston opinnot. Ilmajoella sijaitsee myös Seinäjoen ammattikorkeakoulun elintarvike ja maatalous -linjat Ilmajoen kampuksella, jotka toimivat osittain samoissa tiloissa Sedu Ilmajoentien kanssa. [32][33]
Ilmajoella on kaksi pilottikoulua, joissa kokeillaan vuosiluokatonta alkuopetusta. Oppilaat jaetaan ryhmiin taitojensa perusteella eikä iän mukaan. [34]
Urheilu

Urheilun saralla Ilmajoki on kasvattanut useita menestyneitä painijoita kuten Arvo Haaviston ja Marko Yli-Hannukselan. Myös keihäänheittäjä Tero Pitkämäen kotikunta on Ilmajoki. Tämän lisäksi Ilmajoella on miesten superpesisjoukkue Koskenkorvan Urheilijat (KoU), joka pelaa kotiottelunsa Koskenkorvalla sijaitsevalla pesäpallostadionilla. Naisten pesäpalloa Ilmajoella puolestaan edustaa Ilmajoen Kisailijat (IK), jonka edustusjoukkueet pelaavat ottelunsa keskustan tuntumassa sijaitsevalla Keskuskentällä. Vaikka Ilmajoki yhdistetäänkin pesäpalloon ja painiin, niiden harrastajamäärä ei yhteenlaskettunakaan yllä jalkapallon tasolle.[35] Talvella pelattavista lajeista salibandy on noussut Ilmajoella ykköslajiksi. ISB Ilmajoki toimii ilmajokisten omana seurana, joka on perustettu vuonna 2000.[36]
Ilmajokiset 15 olympiaurheilijaa maalataan kankaalle. Maalausprojekti valmistuu vuoteen 2021 mennessä, jolloin Ilmajoen Kisailijat täyttää 100-vuotta. Olympiaurheilijat maalaa taiteilija Jussi Toukonen ja valmiit taulut ripustetaan Ilmajoki-hallin seinälle. [37]
Ilmajokiset olympiaosallistujat































































































































































































































VuosiPaikkakuntaUrheilijaLajiSijoitusTulos tai aika1924PariisiArvo HaavistoVapaapaini 66 kgPronssi1928AmsterdamArvo HaavistoVapaapaini 70 kgKulta1936BerliiniArvo HaavistoPainituomari1936BerliiniVeikko PeräsaloKorkeusKahdestoista1851936BerliiniJaakko PietiläVapaapaini 72 kgSeitsemäs1948LontooPentti Siltaloppi3000 esteetViides9.19.61952HelsinkiKalle HaapasalmiKr-room. paini 67 kgViides1952HelsinkiKaleva NiemiPainituomari1960RoomaMatti LaaksoKr-room. paini 73 kgKuudes1964TokioMatti LaaksoKr-room. paini 78 kgSeitsemäs1972MünchenMatti LaaksoKr-room. paini 82 kgYhdeksäs1960RoomaJussi Rintamäki400 aidatViides50,981960RoomaJussi Rintamäki4x400 viestiKarsiutui, alkuerät neljäsJoukkueaika 3.11.901960RoomaKaleva NiemiPainituomari1968MexicoMartti LaaksoKr-room. paini 63 kgKuudes1972MünchenMartti LaaksoKr-room. paini 62 kgSeitsemäs1988SoulJuha AhokasKr-room. paini 98 kgPoistettu, kierros 2/71992BarcelonaJuha AhokasKr-room. paini 130 kgSeitsemäs1996AtlantaJuha AhokasKr-room. paini 130 kgNeljästoista2004AteenaJuha AhokasKr-room. paini 130 kgSeitsemästoista1992AlbertvilleMika KuusistoViestihiihto 4x10 kmPronssiOma aika 25,25,9
Joukkueaika 1.41.22,91992AlbertvilleMika Kuusisto30 km hiihtoKahdeskymmeneskuudes1 tunti 28:45.61992AlbertvilleMika Kuusisto50 km hiihtoKahdeskymmeneskolmas2 tuntia 13:09.31996AtlantaMarko Yli-HannukselaKr-room. paini 68 kgViidestoista2000SydneyMarko Yli-HannukselaKr-room. paini 76 kgPronssi2004AteenaMarko Yli-HannukselaKr-room. paini 74 kgHopea2000SydneyTero KatajistoKr-room. paini 54 kgKahdeksastoista2008PekingJarkko Ala-HuikkuKr-room. paini 60 kgKahdeksastoista2012LontooJarkko Ala-HuikkuKr-room. paini 60 kgKuudestoista2004AteenaTero PitkämäkiKeihäsKahdeksas83,012008PekingTero PitkämäkiKeihäsPronssi86,162012LontooTero PitkämäkiKeihäsViides82,602016Rio de JaneiroTero PitkämäkiKeihäsKarsiutui79,562016Rio de JaneiroTero VälimäkiKr-room. paini 66 kgViidestoista
Ruokakulttuuri
Ilmajoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.[38]
Perinneruokia tarjoavasta pitopöydästään ovat tunnettuja Ilmajoen keskustan Kestikartano, joka on perustettu vuonna 1971 nimellä Jussin Kestikartano, sekä tilausravintolana toimiva Koskenkorvan Trahteeri.[39]
Muuta
Ilmajoella toimii myös Logistiikkalaitokseen (ent. Länsi-Suomen Huoltorykmentti)  kuuluva puolustusvoimien yksikkö, joka perustettiin kuntaan Lääkintävarikkona vuonna 1949. Taajaman eteläpuolella teollisuusalueella sijaitseva yksikkö kulkee kuntalaisten puheessa edelleen nimellä Lääkintävarikko. Se vastaa kenttälääkintäkaluston varastoinnista ja kunnossapidosta.
Tunnettuja Ilmajoella syntyneitä, kuolleita tai vaikuttaneita henkilöitä

Pauli Aaltonen
Sanna Aaltonen
Jarkko Ala-Huikku
Erkki Ala-Könni
Valentin Annala
Juho Erkki Antila
Yrjö Antila
Hannu-Pekka Björkman
Juho Forsell
Arvo Haavisto
Riitta-Liisa Haavisto
Salomon Hannelius
Jaakko Ilkka

Matti Järviharju
Antero Karttunen
Jussi Kiikeri
Erkki Kiskola
Erkko Kivikoski
Paavo Korpisaari
Lasse Lintala
Riitta Korpela
Otto-Iivari Meurman
Nándor Mikola
Marja-Leena Mäkelä
Matti Mäkelä
Matti Paasivuori

Lauri Pakkala
Gabriel Peldan
Gabriel Peldanus
Katarina Peltola
Veikko Peräsalo
Tero Pitkämäki
Juha Puhtimäki
Mauri Pyhälahti
Jaakko Pöyry
Eino Rautavaara
Jussi Rintamäki
Ahti Rytkönen
Antti Rytkönen
Vieno Saaristo

Iisakki Saha
Veikko Salmi
Tuulikki Schreck
Virpi Talvitie
Katri Tapola
Päivi Tapola
Väinö Tikkaoja
Jussi Toukonen
Timo Tuominen
Bartholdus Vhaël
Jukka Vieno
Marko Yli-Hannuksela

Muita tunnettuja ilmajokelaisia yhtyeitä, yhdistyksiä tai ryhmiä
Könnin mestarit
Ahonkylän flikat
Marit ja Mikot
Jack Meatbeat & the Underground Society
Me Wokkivihannekset
Katso myös
Luettelo Ilmajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Kirjallisuutta
Armas Luukko: Etelä-Pohjanmaan historia I–II  Osa II Keskiaika ja 1500-luku.
Armas Luukko: Etelä-Pohjanmaan historia III Sisältää jakson nuijasodasta isoonvihaan eli koko 1600-luvun.
Aulis J. Alanen: Etelä-Pohjanmaan historia IV Isosta vihasta Suomen sotaan 1700–1809
Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit