Kemijärvi

Question: Mikä on Kemijärven kaupungin suurin järvi?


Kemijärvi () on kaupunki Lapin maakunnan kaakkoisosassa. Kaupungissa asuu  ihmistä[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2.
Kemijärven keskusalueella asuu noin 5300 ihmistä, josta noin 4300 keskustaajamassa ja noin 1000 Kallaanvaara-Isokylä-alueella.[3]
Kemijärvi oli aikaisemmin Suomen pohjoisin kaupunki, mutta vuoden 2006 alussa tapahtuneessa kuntaliitoksessa Rovaniemen alue laajeni niin, että Rovaniemi ulottuu nykyään pohjoisemmas kuin Kemijärvi. Suomen kaupunkien keskustaajamista Kemijärven keskustaajama on kuitenkin edelleen pohjoisin. Kemijärvi on Suomen erämaisimpia kaupunkeja. Kemijärven naapurikuntia ovat pohjoisessa Pelkosenniemi, idässä Salla, etelässä Posio ja lännessä Rovaniemi.

Historia
Kemijärven ensimmäinen pysyvä uudisraivaaja-asukas[4] oli Paavali Ollinpoika Halonen, joka muutti  Utajärven Niskankylästä Kemijärvelle noin vuonna 1580. Hänen vaimonsa oli Anna Laurintytär Halonen ja lapsia Paavo, Olli ja Pekka Halonen. Paavalin asuinpaikka tunnetaan nykyään nimellä Halosenranta. Muita samoina aikoina paikalle saapuneita uudisraivaajia oli Kärpän suvun Pekka ja Matti Kärppä, lähtöisin Oulujoen varrelta Muhokselta, jotka asuttivat kahta taloa Kemijärven kaikista 13:sta vuoden 1631 taloluettelon mukaan. Näistä neljä jäi vakinaisesti asutuksi: Paavo Halosen talo, Pekka ja Matti Kärpän talot ja Heikki Häikiän Luusua-niminen talo. Ämmänvaara Kemijärven kunnan alueella on muinainen saamelaisten uhripaikka. Ensimmäisten uudisraivaajien saapuessa nykyisen Kemijärven alueella ei asunut enää saamelaisia.
Kemijärven seurakunta erotettiin Kemin seurakunnasta vuonna 1779 ja Kemijärven kunta perustettiin vuonna 1871.[5] Kemijärven kirkonkylästä muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1912 ja vuonna 1957 kirkonkylä erotettiin kunnasta kauppalaksi ja siihenastisen Kemijärven kunnan nimi muuttui Kemijärven maalaiskunnaksi. Tämä oli viimeinen kerta, kun Suomen kunnan nimeen liitettiin sana maalaiskunta. Näiden eron aikaa kesti vain 16 vuotta, sillä vuonna 1973 Kemijärven kauppala ja Kemijärven maalaiskunta yhdistyivät. Samalla Kemijärvestä tuli Kemijärven kaupunki. 
Kaupungin vaakunaksi otettiin siihenastinen Kemijärven maalaiskunnan vaakuna, joka oli vahvistettu alun perin koko Kemijärven kunnalle ennen kauppalan erottamista. Kemijärven väkiluku oli suurimmillaan juuri ennen maalaiskunnan ja kauppalan liitosta, jolloin näissä kunnissa asui yhteensä yli 16000 asukasta. Kirkollisesti Kemijärven keskustaajama ei milloinkaan ole ollut erillään ympäröivästä haja-asutusalueesta; Kemijärven kauppalan ja maalaiskunnan olemassaolon aikana näiden molempien kuntien asukkaat kuuluivat samaan Kemijärven seurakuntaan eikä näin ollen ollut olemassa seurakuntia, joiden nimet olisivat olleet Kemijärven kauppala- ja maaseurakunta.
Kemijärven sellutehtaan lakkautus keväällä 2008 herätti suurta huomiota. Paikkakunnan teollisuuden jatkamista tuettiin tämän jälkeen avokätisesti julkisin varoin. Tehtaan jatkajaksi tuli Arktos Group, jonka oli tarkoitus aloittaa liimapuupalkkien valmistus. Tuotantoa ei kuitenkaan saatu käyntiin ja alkuvuodesta 2012 yritys joutui yrityssaneeraukseen.[6]
Keitele Group aikoo avata tehtaan entisen sellutehtaan sijoille vuonna 2015. Yhtiö on jo ostanut entisen sellutehtaan kiinteistön.[7]
Vuonna 2015 uutisoitiin, että Kemijärvelle suunnitellaan 700-800 miljoonan euron biojalostamoinvestointia, joka toisi arviolta noin 1000 työpaikkaa.[8]
Kaupunginjohtajat
Kemijärven kaupunginjohtajan virka on vakinainen. Olli-Pekka Salmisen virkakausi päättyi heinäkuussa 2014 johtajasopimuksen mukaan. Siinä sanotaan esimerkiksi, että jos kaupungin etu vaatii kaupunginjohtajan virkasuhteen purkamista ja siitä yhdessä sovitaan, niin voidaan tehdä.[9]
Olli-Pekka Salminen –2014[9]
Tuula Kuvaja (vt.) 2014–2015[10]
Atte Rantanen 2015–[11]
Väestönkehitys
Kemijärven väkiluku on kaupungin elinkeinorakenteen muutosten myötä laskenut. Nykyisin kaupungin alueella asuu noin 8000 asukasta. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen. Kemijärvellä on useita satoja kakkosasukkaita (epävirallinen tieto), jotka ovat muualla kirjoilla, mutta asuvat osan vuotta kaupungin alueella kakkosasunnoissaan. Kemijärven vuokrataloyhtiö on myynyt useita vuosia omistamiaan asuntoja kakkosasunnoiksi ja toiminta jatkuu. Lisäksi Kemijärvellä on purettu ja puretaan useita vuokrakerrostaloja.[12]
Kemijärven kauppala muodostettiin 1957 erottamalla Kemijärven kirkonkylä ja sen lähialueet Kemijärven maalaiskunnasta. Tämä oli viimeinen kerta, kun kunnan nimeen liitettiin sana maalaiskunta. Kauppalalle vahvistettiin oma vaakuna 25. marraskuuta 1960, mutta kun maalaiskunta ja kauppala taas yhdistettiin 1973 Kemijärven kaupungiksi, otettiin syntyneen kaupungin vaakunaksi entisen maalaiskunnan vaakuna.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kemijärvellä oli 7 534 asukasta, joista 5 248 asui taajamissa, 2 215 haja-asutusalueilla ja 71 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kemijärven taajama-aste on 70,3 %.[13] Kemijärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:[14]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Kaupunginosat ja kylät
Maanmittauslaitoksen mukaan Kemijärven kaupunginosia (maarekisterin sijaintialueen numero alkaa 0:lla) ovat seuraavat 8:[15]
Kallaanvaara
Keskusta
Pöyliövaara
Pyhätunturi
Sipovaara
Suomu
Särkikangas
Tohmo
Kemijärven maarekisterikyliä (sijaintialueen numero alkaa 4:llä) puolestaan ovat seuraavat 16:[15]





Alakylä
Halosenranta
Isokylä
Javarus
Joutsijärvi
Juujärvi
Kemihaara
Kostamo
Kuusivaara
Leväranta
Luusua
Paloperä
Pyhätunturi
Räisälä
Tohmo
Ylikylä
Muita kyliä tai alueita, jotka eivät kuitenkaan ole maarekisterikyliä ovat seuraavat 14:





Hyypiö
Ketola
Kuusiranta
Lehtola
Oinas
Patovaara
Perävaara
Ruopsa
Soppela
Tapionniemi
Tonkopuro
Ulkuniemi
Varrio
Vuostimo
Kemijärven kaupungin internet-sivuilla on kartta kylien sijainneista,[16] mutta niiden nimet eivät ole täsmälleen samoja kuin edellä olevissa luetteloissa. Myöskään Kemijärven tilastollinen osa-aluejako[17] ei sisällä kaikkia edellä mainittuja kyliä.
Uskonnolliset yhteisöt

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kemijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[18]
Kemijärven seurakunta
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii uusheräys, jolla on siellä paikallisosasto[19], vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Kemijärven Kuumaniemen Rauhanyhdistys[20], sekä evankelisuus[21]. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kemijärven helluntaiseurakunta[22] sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Kemijärven adventtiseurakunta[23]. Lisäksi Kemijärvellä on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kemijärven alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.[24]
Kulttuuri
Taivaan tulet on Kari Väänäsen ohjaama ja käsikirjoittama Kemijärvelle sijoittuva draamasarja, jota Yle TV2 esitti vuosina 2007-2014. Sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta ja se keräsi parhaimmillaan yli 1,3 miljoonaa katsojaa.[25]
Kemijärvellä on järjestetty Yöttömät yöt -musiikkifestivaalia vuodesta 2014.[26]
Tunnettuja kemijärveläisiä
Hannes Gebhard, osuustoimintamies, tilastotieteilijä ja poliitikko
Timo Halonen, Mikkelin kaupunginjohtaja
Matti Juntura, lentopalloilija
Pentti Kouri, sijoittaja
Matti Lahtela, kansanedustaja, kunnallis- ja maakuntapoliitikko
Olavi Lahtela, kansanedustaja ja ministeri, Matti Lahtelan poika
Asko Oinas, ent. maaherra
Markus Mustajärvi, kansanedustaja (syntynyt Savukoskella)
Seppo Säynäjäkangas, professori
Kari Väänänen, näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja (syntynyt Inarissa, asuu Kemijärvellä).
Ystävyyskaupungit
 Vuoreija, Norja
 Vesisaari, Norja
 Kantalahti, Venäjä
 Sobetsu, Japani
 Yichun, Kiina[27]
Alueen urheiluseuroja
Kemijärven urheilijat, suunnistus[28]
KeKi, jääkiekko
Kemijärven Kaiku ry, uimaopetus kilpauinti
KP-55 jalkapallo
Alueen muita yhdistyksiä
Koillis-Lapin Kennelkerho ry, TOKO, Agility, Palveluskoiratoiminta, Vesipelastus, Koiranäyttely Metsästyskokeet
Mannerheimin Lastensuojeluliitto Kemijärven yhdistys ry
Partiolippukunta Kemijärven Tunturitytöt ja -pojat ry[29], partiotoiminta
Liikenneyhteydet
 Valtatie 5 (Heinola–Kuopio–Kuusamo–Kemijärvi–Sodankylä)
 Kantatie 82 (Rovaniemi–Kemijärvi–Salla)
 Seututie 944 (Kemijärvi–Ranua)
 Seututie 945 (Kemijärvi–Perä-Posio)
Linja-autoyhteydet lähikuntiin
Rautatieyhteys Rovaniemelle
Katso myös
Kemijärven sellutehdas
Luettelo Kemijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Aiheesta muualla





 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.





*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit