Salpausselän Kisat

Question: Milloin Salpausselän kisat pidettiin Lahdessa ensimmäistä kertaa?


Salpausselän kisat[1] on Lahdessa pidettävä vuosittainen hiihtolajien kansainvälinen kilpailutapahtuma, joka järjestetään helmi-maaliskuun vaihteessa. Kisat ovat kolmepäiväiset, ja lajeina on maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty. Kaikki kilpailut ovat viime vuosina kuuluneet maailmancupiin. Yli 90-vuotisen historiansa aikana lauantai-illalla nähtävä ilotulitus on muodostunut yhdeksi kisojen kohokohdaksi. Kisoja perustettaessa tavoitteena oli saada Holmenkollenin kaltaiset kilpailut myös Suomeen. Kisat on perinteikäs jo vuodesta 1923 Lahdessa vuosittain järjestetty pohjoismaisten hiihtolajien kilpailutapahtuma. Kisojen idea tuli Lauri ”Tahko” Pihkalalta Anton Collinin ja Tapani Nikun Holmenkollenilla saavuttaman kaksoisvoiton innostamana. Salpausselän kisat on kilpailtu maailmanmestaruuskilpailuina vuosien saatossa seitsemän kertaa eli vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017.
Vuonna 2006 FIS:in päätöksellä Lahdessa kilpailtiin vain mäkihypyssä ja yhdistetyssä, koska Salpausselän ladut eivät olleet FIS:in maastohiihdon kilpailusääntöjen vaatimusten mukaiset. Kesällä 2006 FIS hyväksyi latuihin tehdyt muutokset ja vuoden 2007 Salpausselän kisoissa maastohiihto on jälleen ohjelmassa mukana. [2]
Historia
Ensimmäiset ulkomaiset kilpailijat osallistuivat kilpailuihin vuonna 1926, jotka olivat nelipäiväiset Kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n kongressikilpailut. Kilpailijoita saapui 15 maasta. Kisa-aluetta kohennettiin rakennuttamalla muun muassa Carolus Lindbergin suunnittelema ravintolamaja, joka paloi myöhemmin. Lindberg suunnitteli seuraavana vuonna myös saunarakennuksen, joka sijoitettiin mäkimontun pohjoispuolelle. Vuoden 1926 Kongressikilpailujen kunniaksi paikalliset koululaiset saivat lomaa, jolloin kouluista saatiin majoitustiloja. 
Palkinnot standardoitiin hopeapokaaleiksi vuonna 1952, samana vuonna, jolloin mukana oli ensi kerran kisatytöt. Heidän valintansa tapahtui kahvikonsertissa Lahden Seurahuoneella, jossa oli useana vuonna muun muassa musiikkia, muotinäytös ja tähtiesiintyjiä.
1960-luvun lopusta 1970-luvun alkuun kisat elivät hiljaista aikaa. Lahden Hiihtoseura näki tarpeellisena markkinoinnin, jolloin kisaohjelmaa viihteellistettiin. Vuoden 1978 MM-kisoja on sanottu ”markkinoinnin MM-kisoiksi”. Kisakuvioihin tuli tuolloin uudentyyppiset sponsorijärjestelyt. 
Uuden vuosituhannen lähentyessä huomattiin, etteivät kisat näkyneet enää kaupunkikuvassa. Katsojamäärän vähenemisen syyksi on arvioitu muun muassa televisioinnin yleistymistä, joka pitää kiinnostuneet kotona. Kuitenkin lauantai-illan iltamäenlasku ja ilotulitus ovat pysyneet yleisön suosiossa. 
Ensimmäiset kisat
Kisat saivat alkunsa vuonna 1922, kun Lauri ”Tahko” Pihkala kirjoitti artikkelin Holmenkollenin veroisten kilpailujen saamisesta Suomeen. Idea syntyi Suomen hullaantuessa samaisen vuoden Holmenkollenin kisamenestyksestä, missä Tapani Niku ja Anton Collin saavuttivat kaksoisvoiton 50 km:n hiihdossa. Pihkala esitti artikkelissaan kilpailuja pidettäväksi Lahteen sen sijainnin ja maaston vuoksi. Lahti kilpailupaikkana sai kannatusta myös lahtelaiselta toimittajalta Jaakko Tervolta, joka piti Salpausselän vaihtelevaa maastoa soveltuvana kilpailuille. 
Latuverkosto sijoitettiin Salpausselän–Tiirismaan alueelle. Hyppyrimäki tuli hiihtomaaston lähelle. Rakennustyöt aloitettiin syksyllä 1922, ja ne valmistuivat seuraavaksi itsenäisyyspäiväksi 6. joulukuuta 1922.
Ensimmäiset kilpailut järjestettiin seuraavana vuonna, 3.–4. helmikuuta 1923. Alusta lähtien kisat on järjestetty valtaosin vapaaehtoisten työntekijöiden voimin. Mukana on ollut muun muassa poliisi ja puolustusvoimat sekä Lotta Svärd -järjestö lopettamiseensa 1944 asti. Ensimmäisissä kisoissa ei ollut kuin suomalaisia kilpailijoita. Silti kisat olivat onnistuneet. Kaupunkilaisia kehotettiin vuosittain liputtamaan kisaviikonlopun aikana, jolloin koko kaupunki saatiin juhlavan näköiseksi. 

Kisojen peruuntuminen
Kisat on peruttu pitkän historiansa aikana vain kolme kertaa. Vuonna 1930 kisat peruttiin lumenpuutteen vuoksi, ja vuonna 1940 kisat esti talvisota. Vuonna 1942 ei järjestetty varsinaisia Salpausselän kisoja. 
Salpausselän asema
Kisoihin tultiin pitkään hyvin kaukaa ja usein hiihtäen. Vieraita saapui myös erikoiskisajunilla suoraan Salpausselän asemalle, joka sijaitsi vain 50 metriä kisa-alueesta. Salpausselän asema rakennettiin vuonna 1938. Sen paikkaa siirrettiin vuonna 1957 alueen etelälaitaan. Nykyisin asemaa ei enää ole, vaan tilalla on vain Salpausselän seisake, jolla ei ole säännöllistä junaliikennettä. Raiteet ovat yhä osittain paikoillaan.

Radio ja televisio
Ensimmäisen kerran kisat radioitiin vuonna 1932, jolloin kilpailuista tuli myös valtakunnalliset. Vuonna 1959 kisoja televisioitiin suorana lähetyksenä ensimmäistä kertaa, mutta suosio jäi vähäiseksi. Vuonna 1971 kokeiltiin ensimmäisen kerran ladunvarsitelevisiointia.
Lajit
Nykyään Salpausselän kisoissa kilpaillaan mäkihypyssä, yhdistetyssä ja maastohiihdossa. Kisojen historiassa lajivalikoima on vuosien mittaan vaihdellut. Alkuaikoina kilpailtiin alkuperäisessä 50 kilometrin Salpausselän hiihdossa. Viimeisen kerran viisikymppinen hiihdettiin tavallisissa kisoissa vuonna 1986. Kisoissa on ollut lajeina myös miesten 30km:n ja 10km:n hiihto sekä naisten 5km. Ikämiehet ja  nuoret ovat hiihtäneet oman matkansa. Vuoden 1938 MM-kisoissa oli lajina myös pujottelukilpailu. Vuonna 1970 tuli iltamäestä virallinen joukkuekilpailu. Vuonna 2000 tuli uutena hiihtolajina sprintti. 

Urheilukeskus
Urheilukeskuksessa on vuosien aikana tapahtunut useita rakenteellisia muutoksia. 50 metrin hypyt tulivat mahdollisiksi, kun mäkeä korotettiin vuonna 1931. Kuusi vuotta myöhemmin rakennettiin uusi suurmäki MM-kisoja varten. Sitä korotettiin vuoden 1947 25-vuotiskisoihin. Seuraavana vuonna mäkeä korjattiin ja monttua syvennettiin. Uusi suurmäki valmistui taas 1955 ja sitä uudistettiin kymmenen vuotta myöhemmin. Lahden kaupunki rakennutti nykyisen betonisen HS130 -suurmäen vuosina 1971–1972. Salpausselän kisakeskus sijaitsee Lahden keskustan lähistöllä. Keskuksen suurmäki HS130 on uudenaikaistettu 1998.[3]
Salpausselkä-mitali
Salpausselkä-mitali on jaettu vuodesta 1960 vähintään kaksi kertaa Salpausselän kisojen pohjoismaisten lajien yleisen sarjan voittaneille. Mitali numero 1 annettiin Tapani Nikulle, joka voitti vuosina 1923–1925. Mäkihyppylegenda Matti Nykänen voitti Salpausselällä seitsemän kertaa vuosina 1984–1988.
Postimerkkejä
FIS:n hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lahdessa 1. maaliskuuta – 9. maaliskuuta 1958. Tämän johdosta julkaistiin 1. helmikuuta 1958 kaksi postimerkkiä, joiden käypäisyysaika oli 1. helmikuuta 1958 – 31. toukokuuta 1994. Vihreän mäkihyppääjää kuvaavan postimerkin arvo oli 20 markkaa ja sinisen, hiihtäjää kuvaavan postimerkin, arvo oli 30 markkaa. Edellisen painos oli 1000000 ja jälkimmäisen 2000000. [4]
Katso myös
Holmenkollenin hiihtofestivaalit
Lähteet

Aiheesta muualla



Yle Elävä arkisto  Salpausselän kisat 
Yle Elävä arkisto  Ulkolaisvoitto Lahden pikamatkalla (1941), 13:31
Yle Elävä arkisto  Salpausselkä sankassa pyryssä (1949), 2:25
Yle Elävä arkisto  Kippola Salpausselän yllättäjänä (1950), 1:55
Yle Elävä arkisto  Hakulinen ja Viitanen Salpausselän valtiaina (25.2.1955), 7:17
Yle Elävä arkisto  Viitanen hiihtokuninkaana (4.3.1955), 31:35
Yle Elävä arkisto  Kalevi Hämäläisen ensivoitto Lahdessa (1956), 5:00
Yle Elävä arkisto  Edström jätti "Äiteen" kakkoseksi (3.3.1956), 24:43
Yle Elävä arkisto  Norjalaisjuhlaa Salpausselällä 1962 (1962)
Yle Elävä arkisto  Salpausselän 50 vuotta – Pekka Tiilikainen muistelee (1.3.1956), 14:09
Elonet – Finlandia-katsauksissa:


Luokka:Lahden urheilutapahtumat
Luokka:Suomen hiihtokilpailut