khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Myoglobiini

Question: Mitä myoglobiini on?


Myoglobiini eli lihaspuna on hemoglobiinin kaltainen rautapitoinen proteiini poikkijuovaisissa lihassoluissa, joka turvaa lihassolun hapensaannin kovassa rasituksessa. Myoglobiini luovuttaa hapen lihaksille vasta, kun lihassolun hapen osapaine on lähellä nollaa. Normaalisti myoglobiini toimii solujen happivarastona ja varmistaa lihaskudosten tehokkaan hapensaannin verestä. Suuren myoglobiinin määrän ansiosta jotkin nisäkkäät pystyvät sukeltamaan pitkiä aikoja. Myoglobiini antaa lihaksille niiden punaisen värin.
Myoglobiinin rakenne
Myoglobiini kuuluu yhdessä muun muassa hemoglobiinin ja elektroninsiirtoketjussa toimivan sytokromin kanssa hemoproteiineihin, jotka kaikki sisältävät hemiryhmän. Myoglobiini koostuu yhdestä 153 aminohappoa sisältävästä polypeptidiketjusta ja hemiryhmästä. Happi sitoutuu myoglobiinin hemiryhmän kaksiarvoiseen rautaioniin. Proteiinin sekundäärirakenne koostuu kahdeksasta alfa-kierteestä. Proteiinin tertiääristä, pallomaista rakennetta pitävät koossa hydrofobisten eli vettähylkivien sivuketjujen pyrkimys osoittaa sisäänpäin.
Happi sitoutuu voimakkaammin myoglobiiniin kuin hemoglobiiniin, minkä ansiosta happi siirtyy tehokkaammin verenkierrosta lihaksiin.
Aiheesta muualla


 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Lihakset
Luokka:Proteiinit
Tuliase

Question: Kuka keksi ensimmäisen tuliaseen?


Tuliase on ase, joka ampuu palamisreaktiosta syntyvien kaasujen avulla suurinopeuksisia luoteja tai kranaatteja. Yleensä tuliaseissa käytetään ruutia nopean palamisreaktion aikaansaamiseksi. Vanhemmissa aseissa käytettiin rikistä, hiilestä ja salpietarista valmistettua mustaa ruutia ja uudemmissa tehokkaampaa savutonta ruutia eli selluloosanitraattia, jota on käytetty tuliaseissa jo 1800-luvun lopulta lähtien.[1]
Tuliaseille on olemassa kaksi eri perustyyppiä: käsiaseet ja tykit. Käsiaseet ovat ihmisen kannettavissa olevia aseita, kun taas tykit ovat lavettiasenteisia tuliaseita, joiden kaliiperi on suurempi kuin 20 mm. Käsiaseissa ja vanhoissa kanuunoissa ammus oli yleensä luoti tai kanuunankuula, joka ammutaan matkaan ruudin avulla, mutta joka ei sisällä räjähdysainetta. Uudenaikaisessa tykistössä (1700-luvun lopulta alkaen) ammutaan kranaatteja, jotka räjähtävät joko osuessaan kohteeseensa tai ilmassa etukäteen säädetyn lentoajan kuluttua – jälkimmäiset jakaantuvat ilmatorjuntakranaatteihin ja shrapnelleihin.
Kiinalaiset keksivät ruudin valmistuksen vuoden 850 paikkeilla. Hiukan ennen ensimmäisen vuosituhannen loppua he rakensivat ensimmäisen tykin sullomalla ruutia bambuputkeen ja keihään sen eteen. Keihäs lensi räjähdyksen voimasta kohti vihollista.[2]
Viime vuosisatojen aikana tuliaseet ovat olleet hallitseva asetyyppi. Uudenaikainen sodankäynti myöhäisestä renessanssista lähtien on nojautunut tuliaseisiin ja vaikuttanut merkittävästi sotahistoriaan ja historiaan yleensä.
Katso myös
Ammunta
Kivääri
Pistooli
Revolveri
Lähteet

Aiheesta muualla
 Tykistöprikaatin kilta



Tyngät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Esa Pakarinen Junior

Question: Missä Esa Pakarinen syntyi?

Esa Pakarinen junior (s. 12. joulukuuta 1947 Varkaus) on suomalainen näyttelijä. Hän on Pekka Puupää -rooleistaan tunnetun näyttelijä Esa Pakarisen poika. Isänsä tavoin Esa Pakarinen junior on näytellyt kotimaisissa elokuvissa. Pakarinen on vaikuttanut erityisesti suomalaisen nukketeatterin kehitykseen sekä näyttelijänä että ohjaajana.[1]
Valmistuttuaan Teatterikoulusta Pakarinen työskenteli ensin Joensuun kaupunginteatterissa, jonka johtajana oli tuolloin Jouko Turkka. Sen jälkeen hän siirtyi KOM-teatteriin ja myöhemmin Kotkan ja Helsingin kaupunginteattereihin. Draamateatterikauden jälkeen Pakarinen suuntautui nukketeatteriin. Hän oli vakituinen vierailija nukketeatteri Vihreässä Omenassa, jonka mukana hän kierteli myös ulkomailla. Vuonna 1989 Pakarinen muutti takaisin Varkauteen, jossa hän esitti itse soolonukketeatteria mutta teki nukketeatteria myös vierailuohjauksina muun muassa Jyväskylän Huoneteatterille. Sittemmin hän kuitenkin palasi Helsinkiin, jossa on vieraillut muun muassa Unga Teaternissa. Pakarinen on myös opiskellut vyöhyketerapeutiksi.[1]
Pakarinen on ollut myös tekemässä useita lastenohjelmia kuten Hapsiaista. Hän on ollut Ristijärven Nuori Teatteri -teatterikoulutustapahtuman ohjaajana lähes joka vuosi.
Pakariselle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2014.[2]
Filmografia
Niilon oppivuodet (1971)
Kukkaisvalta (1972)
Villahousupakko (1977)
Ottakaa varas kiinni! (1977)
Jäniksen vuosi (1977)
Runoilija ja muusa (1978)
Koeputkiaikuinen ja Simon enkelit (1979)
Miesten koulu (1980)
Pedon merkki (1981)
Kiljusen herrasväki (1981)
Jon (1983)
Hapsiainen (1987–1992)
Petos (1988)
Histamiini ja merenneidon aarre (1989)
Pieni pala Jumalaa (1999)
Kotikatu (2000)
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset koomikot
Luokka:Vuonna 1947 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Aton

Question: Minkä jumala Aton oli?


Aton (sanatarkasti Aton-Ra) oli muinaisessa Egyptissä erityisesti Uuden valtakunnan 18. dynastian aikana palvottu auringonjumala[1] ja universaali luojajumala[2].
12. dynastian aikaan auringonjumala Ra-Horakhtyä alettiin kuvata pelkistettynä auringonkehränä. Ennen Amenhotep III:n hallituskautta Aton pysyi kuitenkin melko merkityksettömänä Heliopoliin paikallisjumalana.[1] Akhenatenin noustua valtaan hän kielsi kaikkien muiden jumalten palvelemisen ja nosti Atonin ylimmäksi jumalaksi. Akhenatenin uskonto saattoi kuitenkin olla monolatrinen ennemmin kuin monoteistinen, sillä mikään lähde ei osoita hänen pitäneen Atonia ainoana jumalana.[3] Muutokset kohtasivat suurta vastustusta ja siellä, missä vanhojen jumalten kannatus oli vahvaa, Atonia palvottiinkin korkeintaan nimellisesti. Erityisesti Amonin pappien hallussa ollut Theba vastusti Atoniin siirtymistä. Osittain tästä syystä Akhenaten rakennutti pääkaupungikseen Akhetatenin, ”Atonin horisontin”, josta tuli myös Atonin kulttikeskus.[1]
Atonin palvonta poikkesi huomattavasti vanhojen jumalien palvonnasta. Tavallinen ihminen ei saanut palvoa Atonia laisinkaan, vaan hänen tuli palvoa farao Akhenatenia, joka edelleen palvoi Atonia. Aton kuvataan usein pitelemässä ankh-symbolia auringonsäteinä kurottuvilla käsillään faraon kasvojen edessä. Atonin temppelit olivat vanhojen jumalten temppeleistä poiketen suuria kattamattomia alueita.
Akhenatenin kuoltua Atonin kultista tuli hyvin epäsuosittu ja sen kannattajia mahdollisesti jopa vainottiin. Amonin papisto myös hävitti enimmät todisteet Akhenatenin valtakaudesta.[3] Atonin palvonta jatkui kuitenkin satoja vuosia tämänkin jälkeen, mutta huomattavasti pienemmässä mittakaavassa.
Atonin ja Akhenatenin valta-ajasta kertoo Mika Waltarin romaani Sinuhe egyptiläinen.[3]

Katso myös
Ra
Tutankhamon
Mies nimeltä Mooses ja yksijumalinen uskonto
Lähteet
Kirjallisuus
Citation error, replace with{{cite book| author = Mercante, Anthony S.| title = Who’s Who in Egyptian Mythology| location = Yhdysvallat| publisher = Metrobooks| year = 2002| version = Toinen painos| id = ISBN 1-5866-3611-1| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.| accessdate = 30.7.2013}}
Viitteet


Luokka:Muinaisen Egyptin jumalat
Luokka:Auringon jumalat
Sigtuna

Question: Mikä on Ruotsin vanhin kaupunki?



Sigtuna on Ruotsin vanhin kaupunki ja yli 8 000 asukkaan taajama. Sigtuna sijaitsee Mälarenin lahden Sigtunafjärdenin rannalla Tukholman läänissä Keski-Ruotsissa. Aikaisemmin Sigtuna oli itsenäinen kaupunki, mutta nykyisin se kuuluu Sigtunan kuntaan. Vaikka Sigtuna onkin antanut nimensä koko kunnalle, niin kunnan keskustaajama on Sigtunaa huomattavasti suurempi Märsta.
Sigtunan perusti Eerik Voittoisa 970-luvulla.[1] Huomattavia rakennuksia ovat Pyhän Pietarin kirkon (piispankirkon) ja Pyhän Olavin kirkon rauniot (1100-luvulta) sekä vuonna 1237 perustetun dominikaaniluostarin yhteyteen vuonna 1255 valmistunut Pyhän Marian kirkko. Ruotsin (Sveanmaan) ensimmäinen piispanistuin oli Sigtunassa noin vuosina 1060–1130. Myöhemmin se siirrettiin Uppsalaan. Kaupungissa ja sen läheisyydessä on merkittäviä muinaisjäännöksiä ja museoita. Myöhempiä rakennuksia ovat muun muassa Venngarnin linna (1600-luvulta) ja raatihuone (1745). 1910-luvulla perustettiin nykyään hotelli- ja konferenssikeskusta ja kirjailijaresidenssiä tiloissaan ylläpitävä, arvopohjaltaan kristillinen Sigtuna-säätiö.
Väestönkehitys

Katso myös
Sigtunan tuho vuonna 1187
Sigtunan kunta
Lähteet

Aiheesta muualla

Check date values in: |accessdate= (help)
 (in Swedish)

Luokka:Ruotsin kaupungit
Luokka:Ruotsin taajamat
Luokka:Sigtunan kunta
Polttopallo

Question: Mikä on polttopallo?


Polttopallo on lasten suosima peli, jossa on tapana käyttää pehmeää palloa, koska ajatuksena on heittää pallolla muita pelaajia. Polttopalloa pelataan usein esimerkiksi koulujen alaluokkien liikuntatunneilla ja se kehittää muun muassa ketteryyttä ja tarkkuusheittoa.
Säännöt
Yksi tai useampi pelaaja yrittää "polttaa" muita pelaajia osumalla pelaajiin heittämällään pallolla. Muut pelaajat asettuvat maahan piirretyn ympyrän sisäpuolelle ja yrittävät väistellä palloa. Kun pallo osuu ympyrän sisällä olevaan pelaajaan, hän siirtyy ympyrän ulkopuolelle ja hänestä tulee yksi heittäjistä. Peliä jatketaan, kunnes ympyrän sisällä ei ole enää pelaajia. Viimeinen sisällä oleva pelaaja on voittaja. Yleensä tapana on, että vain pään alapuolelle osuneet heitot hyväksytään. Pelistä on olemassa monimutkaisempia muunnelmia, kuten keinupolttopallo.
Joissakin sääntömuunnelmissa ympyrän sisällä olevat pelaajat saavat ottaa pallosta kopin käsillään. Näin tehdessä viimeksi ympyrästä poistunut tai kopparin valitsema pelaaja saa palata ympyrään. 
Polttopalloa pelataan eri säännöillä ympäri maailmaa. Yhdysvalloista Suomeenkin levinnyt joukkuelajimuoto saa koko ajan uusia pelaajia myös Suomessa ja mm. SM-kisoja pelataan eri tasoilla Suomessa.
Neljän tulen välissä
Polttopallon tapainen toinen leikki on nimeltään Neljän tulen välissä. Siinä pelaajat jaetaan kahteen ryhmään ja heidän yhteinen liikkuma-alueensa jaetaan kahteen erilliseen, jolloin kummallakin joukkueella on oma puoli. Pelialue rajataan melko pieneksi. Kummastakin joukkueesta valitaan yksi tai kaksi polttajaa, myös palloja voi olla enemmän kuin yksi. Polttajien alue sijoittuu vastajoukkueen taakse ja heidän on tarkoitus polttaa mahdollisimman monta vastapelaajaa. Palaneesta pelaajasta tulee polttaja ja hänen on siirryttävä vastajoukkueen taakse, muiden omanpuolelaisten polttajien avuksi. Viimeinen palamaton voittaa. Joskus peliä vaikeutetaan monella pallolla ja palaneiden vapauttamisella. Mm. kun joku henkilö palaa itse, hänen polttamansa henkilöt vapautuvat.
Aiheesta muualla
 (polttopallo.com)

Luokka:Leikit
Luokka:Pallopelit
Pitäjänmäen Tarmo

Question: Milloin Pitäjänmäen Tarmo on perustettu?


Pitäjänmäen Tarmo on helsinkiläinen urheiluseura. Se on perustettu helmikuussa vuonna 1925. Aluksi seuran nimi oli Pitäjänmäen voimistelu- ja urheiluseura Tarmo, mutta nimi lyheni Pitäjänmäen Tarmoksi, eli PiTa:ksi. Seuran lajeja ovat jalkapallo, jääkiekko, suunnistus, voimistelu ja yleisurheilu. Vuosien varrella seurassa on harrastettu useita muitakin lajeja, mm. nyrkkeilyä ja painia.[1]
Jääkiekossa joukkue on pelannut viisi kautta vuonna 1975 perustetussa I-divisioonassa. Näistä paras sijoitus on neljäs debyyttikaudella 1975. Toki aiemminkin joukkue pelasi Suomi-sarjassa, eli I-divisioonaa edeltäneessä sarjassa. Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla joukkue on runsaasti kausia, joista kaksi Suomi-sarjan aikana. Joukkueella on myös kolmanneksi korkeimman sarjatason voitto vuodelta 1965, eli Maakuntasarjan ajoilta. PiTan 1. divisioona joukkueessa 70-luvun puolivälissä pelasivat myös mm. Pertti Lehtonen ja Ilkka Sinisalo. PiTan toisella visiitillä 1. divisioonassa kausilla 1995-1996 ja 1996-1997 riveissä pelasivat myös Paul Högbacka, Niklas Bäckström, Jan Lundell ja Kimmo Kuhta, sekä KooVeen sarjajoukkueen valmennuksessa mukana oleva Miro Haapaniemi. 1. disioonaan kuulunutta joukkuetta 90-luvun puolivälissä valmensivat Timo "Räpsä" Haapaniemi ja Pertti "Dave" Packalen. Timo Haapaniemi valmensi aiemmin HIFK:n SM-liigajoukkuetta 1983 ja Pertti Packalen oli maalissa kun HIFK voitti Suomen mestaruuden.
Tunnetuimpia PiTan omia kasvatteja ovat mm. Jori Lehterä ja Jonas Enlund.[2] Samassa PiTa C-SM joukkueessa 1987 syntyneissä pelasivat myös Janne Keränen ja Timo Seppänen, jotka ovat sittemmin pelanneet Rauman Lukossa ja Kuopion Kalpassa. Viimeksi mainitut ovat nurmijärveläisen Kurran kasvatteja, mutta pelasivat myös PiTassa monta vuotta.
Nykyisin PiTan jääkiekko on kehittynyt junioritoiminnan suuntaan ja valmennuspäällikkönä toimi Nemo Nokkosmäki, PiTan oma kasvatti, joka pelasi myös Jokereissa ja Ässissä, sekä Sveitsissä ja Ranskassa. Nemo Nokkosmäki on toiminut vuodesta 2002 rullakiekon maajoukkueen kapteenina ja vuodesta 2007 rullakiekon päävalmentajana. Aiemmin vuosina 1995-1997 PiTan entinen valmennuspäällikkö Samu Kuitunen on toiminut rullakiekkomaajoukkueen päävälmentajana.
Nykyisin valmennuspäällikkönä toimii seurassa vuosia valmentanut Pasi Andersson.
PiTassa harrastetaan myös suunnistusta. Suomen suurimmassa suunnistustapahtumassa Jukolan viestissä PiTa on sijoittunut viime vuosina sijojen 250-450 välille.
Lähteet

Aiheesta muualla




Luokka:suomalaiset jääkiekkoseurat
Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat
Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat
Luokka:Suomalaiset suunnistusseurat
Luokka:Vuonna 1925 perustetut urheiluseurat
Atlus

Question: Milloin Shin Megami Tensei perustettiin?


Atlus on japanilainen videopelejä kehittävä ja julkaiseva yritys. Se on tunnettu kehittämästään/julkaisemastaan roolipelisarjasta Shin Megami Tensei (johon kuului myös Persona -pelisarja). 
Vuodesta 2013 Atlus on ollut Segan omistuksessa.
Atlus on myös julkaissut pelisarjojen Nekketsu Kouha: Kunio-Kun ja Double Dragon osia. Nämä kaksi pelisarjaa ovat alun perin konkurssiin menneen yrityksen Technos Japan Corporation aikaansaannoksia.
Muita tunnettuja pelejä ovat Snowboard Kids ja Snowboard Kids 2 Nintendo 64:lle sekä Trauma Center Nintendo DS:lle.
Atlus USA on vuonna 1991 perustettu Atlusin tytäryhtiö, joka vastaa pelien julkaisemisesta Japanin ulkopuolella.
Atlus:n kehittämät pelit
Parhaiten tunnettuja Atlus:n kehittämiä pelejä ja pelisarjoja ovat:
Megami Tensei -pelisarja
Trauma Center -pelisarja
Catherine
Atlus USA:n julkaisemat pelit

Aiheesta muualla
 (in Japanese)
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Oktaavi (täsmennyssivu)

Question: Mitä oktaalijärjestelmä tarkoittaa?

Oktaavi (Latinan kielen sanasta octo "kahdeksas") voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Oktaavi, musiikki-intervalli
Oktaavi, miekkailutermi
Oktaavi, kirkollisen juhlapyhän viikkoa myöhemmin vietettävä jälkijuhla, esim. joulun oktaavi uudenvuodenpäivänä.
Muita kantasanaan octo perustuvia termejä ovat mm.
Oktantti
Oktaedri
Oktaalijärjestelmä
Ernest Walton

Question: Missä Englannin kreivikunnassa Rayleigh sijaitsee?


Ernest Thomas Sinton Walton (6. lokakuuta 1903, Dungarvan, Waterfordin kreivikunta, Irlanti – 25. kesäkuuta 1995) oli irlantilainen fyysikko. Vuonna 1951 Waltonille myönnettiin John Douglas Cockcroftin kanssa Nobelin fysiikan palkinto atomien ytimien keinotekoisen ydinreaktion tuottamisesta kiihdytettyjen hiukkasten avulla.[1] Walton ja Cockcroft tekivät kokeensa Cavendish-laboratoriossa Cambridgen yliopistossa.
Ernest Walton oli metodistipapin poika ja joutui lapsena muuttamaan usein isänsä virkapaikkojen vaihtuessa. 12-vuotiaana hänet lähetettiin sisäoppilaitokseen, mistä hän jatkoi Dublinin Trinity Collegeen, missä hän suoritti maisterintutkinnon vuonna 1927. Hän sai stipendin Cambridgeen ja väitteli 1931. Kolme vuotta myöhemmin hän palasi Irlantiin Trinity Collegeen.[2]
Cambridgessa Walton työskenteli Ernest Rutherfordin johtamassa Cavendish-laboratoriossa John Cockroftin kanssa. Vuonna 1928 hän kokeili kahta menetelmää suurienergiaisten hiukkasten kiihdyttämiseen. Molemmat yritykset epäonnistuivat silloin, mutta niiden pohjalta kehitettiin myöhemmin betatroni. Seuraavana vuonna Walton ja Cockroft onnistuivat valmistamaan lineaarikiihdyttimen ja sillä suuren joukon matalaenergiaisia hiukkasia. Vuonna 1932 he onnistuivat ensimmäisen kerran luomaan keinotekoisen ydinreatktion johon ei sisältynyt radioaktiivisia aineita.[3]
Walton oli naimisissa ja hänellä oli neljä lasta, kaksi poikaa ja kaksi tyttöä.[2]
Katso myös
Ydinreaktio
Kaskadi (elektroniikka)
Lähteet


Luokka:Irlantilaiset fyysikot
Luokka:Nobelin fysiikanpalkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1903 syntyneet
Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kit Harington

Question: Kuka näyttelee Jon Nietosta Game of Thronesissa?


Christopher ”Kit” Harington (s. 26. joulukuuta 1986 Lontoo, Englanti) on englantilainen elokuva-, televisio- ja teatterinäyttelijä. Hänet tunnetaan Jon Nietoksen roolistaan yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa Game of Thrones (2011–). Harington sai sarjasta parhaan miessivuosan Primetime Emmy -ehdokkuuden vuonna 2016.[1] Harington näytteli myös Albertia Lontoon West Endin alkuperäisessä näytelmässä War Horse.[2]
Nuoruus
Harington syntyi Lontoossa vuonna 1986 Deborah Janelle (o.s. Catesby), joka on entinen näytelmäkirjalija ja David Richard Haringtonille, joka omistaa kirjakaupan. Haringtonin isoisä oli Sir Richard Harington, 12. Haringtonin suvun baronetti.[3]
Harington kävi Southfield Primary School -koulua vuosina 1992–1998, minkä jälkeen hän opiskeli Martleyssa sijaitsevassa Chantry High Schoolissa vuosina 1998–2003. Vuosina 2003–2005 Harington kävi Worcester Sixth Form Collegea, jossa hän opiskeli draamaa ja teatteria.
Vuonna 2008 Harington valmistui Central School of Speech and Drama -opistosta, joka on osa Lontoon yliopistoa.[4][5] Teatterikoulussa hän esiintyi yhteensä kuudessa eri näytelmässä.[5]
Ura
Valmistuttuaan yliopistosta Harington esiintyi näytelmässä War Horse vuosina 2008 ja 2009 Royal National Theatressa. 
Haringtonin ensimmäinen televisiorooli oli vuonna 2011 alkaneessa yhdysvaltalaisessa HBO:n fantasiasarjassa Game of Thrones, jossa hän näyttelee Jon Nietosta. Hän sai roolin vain kolmella koe-esiintymisellä, mikä oli vähäinen määrä ottaen huomioon hahmon merkittävyyden ja Haringtonin kokemattomuuden. Access Hollywood nimesi hänet ”nousevaksi tähdeksi”.[4]
Harington näytteli Vincentiä vuoden 2012 kauhuelokuvassa Silent Hill: Revelation 3D. Elokuvan kuvaukset alkoivat 7. maaliskuuta ja päättyivät 14. toukokuuta 2011.[6][7] Marraskuussa 2011 ilmoitettiin, että Harington oli saanut roolin kuningas Arthurina uudessa elokuvassa Arthur and Lancelot, jonka kuvausten oli määrä alkaa vuoden 2012 alussa.[8] Warner Bros. otti kuitenkin elokuvan pois julkaisulistaltaan eikä sen julkaisu ole varma.[9]
Vuonna 2014 Harington esiintyi pääosassa Paul W. S. Andersonin historiallisessa katastrofielokuvassa Pompeji.
Vuonna 2017 Harington tienasi Game of Thrones -sarjasta 1,1 miljoonaa dollaria per jakso ja hänestä tuli yksi television parhaiten palkatuista näyttelijöistä.[10]
Filmografia



Yksityiselämä
Harington alkoi seurustella Game of Thronesissa näyttelevän Rose Leslien kanssa vuonna 2012.[11] Pari ilmoitti kihlautumisestaan syyskuussa 2017 The Times -aikakauslehden kautta.[12] He menivät naimisiin 23. kesäkuuta 2018.[13][14]
Harington ja Rose Leslie ostivat 1,75 miljoonan punnan huvilan vuonna 2017 Itä-Englannin Suffolkin kreivikunnasta.[15]
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Englantilaiset näyttelijät
Luokka:Englantilaiset teatterinäyttelijät
Luokka:Vuonna 1986 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Persona non grata

Question: Mitä tarkoittaa 'persona non grata'?


Persona non grata (latinaa, monikko personae non gratae) tarkoittaa sananmukaisesti ei-toivottua henkilöä. Persona non gratan vastakohta on persona grata.
Termin käyttöä ja historiaa
Diplomatiassa persona non grataa käytetään muun muassa diplomaattisten karkotusten yhteydessä. Diplomaattisia suhteita koskevan Wienin yleissopimuksen 9. artiklan mukaan vastaanottajavaltio voi "milloin tahansa ja tarvitsematta perustella päätöstään ilmoittaa lähettäjävaltiolle, että edustuston päällikkö tai sen diplomaattisen henkilökunnan jäsen on persona non grata tai että edustuston henkilökunnan jotakin muuta jäsentä ei voida hyväksyä. Lähettäjävaltion on tällaisessa tapauksessa joko kutsuttava asianomainen henkilö kotiin tai vapautettava hänet tehtävistään edustustossa." [1]
Esimerkkejä
Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ja Itävallan entinen presidentti Kurt Waldheim ja hänen vaimonsa olivat Yhdysvalloille persona non grata natsiaikana sattuneiden tapahtumien johdosta. Vuonna 2011 Kimmo Kiljusesta tuli Kirgisialle persona non grata Kirgisian parlamentin tekemän päätöksen myötä.[2]
Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Latinankieliset fraasit
Luokka:Politiikan käsitteet
Luokka:Diplomatia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo suurimmista kaupunkialueista väkiluvun mukaan

Question: Mikä on Intian väkiluvultaan suurin kaupunki?

Tälle sivulle on listattu suurimmat metropolialueet väkiluvun mukaan. Metropolialueen rajaus on kuitenkin ongelmallista, joten saman metropolialueen väkimäärä voi vaihdella suurestikin laskutavan mukaan. 
Luettelo maailman suurimmista metropolialueista


Lähteet

Aiheesta muualla
Muita listoja suurkaupunkialueista

Muita tietoja

 Census 2001
 County Based Metropolitan Area Estimates Based on Census Bureau Data 2004

Luokka:Suurkaupunkialueet
Luokka:Luettelot kaupungeista
Suurimmat kaupunkialueet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo Nobelin fysiikanpalkinnon saaneista

Question: Ketkä saivat Nobelin fysiikan­palkinnon vuonna 1987?

Tämä on luettelo  Nobelin fysiikanpalkinnon saaneista.

Luettelo palkinnon saaneista
1900-luku — 1910-luku — 1920-luku — 1930-luku — 1940-luku — 1950-luku — 1960-luku — 1970-luku — 1980-luku — 1990-luku — 2000-luku — 2010-luku
1900-luku

1910-luku

1920-luku

1930-luku

1940-luku

1950-luku

1960-luku

1970-luku

1980-luku

1990-luku

2000-luku

2010-luku

Lähteet
Check date values in: |accessdate= (help)
Luokka:Nobel-palkitut
Luokka:Fysiikan palkinnot
Sotilasyksikkö

Question: Montako rykmenttiä kuuluu divisioonaan?



Sotilasyksikkö on organisaatio asevoimissa. Se sisältää tietyn määrän sotilaita, aluksia, ajoneuvoja tai lentokoneita.
Maavoimat, merivoimat ja ilmavoimat on järjestetty hierarkkisesti eri kokoisiin ryhmiin toiminnallisista, taktisista ja hallinnollisista syistä.
Teknisesti yksikkö on yhtenäinen sotilasorganisaatio kuten pataljoona tai rykmentti ja sen hallinnolliset ja komennolliset toiminnot luetaan kuuluvaksi yksikkötasolle. Pienemmät organisaatiot
eli komppaniat, joukkueet ja ryhmät ovat perusyksikköjä kun taas pataljoonat ja rykmentit ovat joukkoyksikköjä.
Suuremmat sotilasorganisaatiot ovat yhtymiä. Yhtymä on kokoelma erillisiä yksiköitä ja se kykenee itsenäiseen taisteluun. 
Sotilasyksiköiden järjestys
Vaikka eri maiden asevoimissa on eroja, suurin osa perustuu Ison-Britannian tai Yhdysvaltojen asevoimien malleihin. Seuraavan taulukon symboleita käytetään NATO:ssa ja monessa tähän sotilasliittoon kuulumattomassakin maassa.















































































SymboliNimi (maav.)HenkilömääräSotilasyksiköiden määräJohtaja (tavallisin sotilasarvo)XXXXXXsotatoimialuepaljon2+ armeijaryhmääkenraali tai sotamarsalkkaXXXXXarmeijaryhmäpaljon2+ armeijaakenraali tai sotamarsalkkaXXXXarmeijapaljon2+ armeijakuntaakenraali tai sotamarsalkkaXXXarmeijakunta30000+2+ divisioonaakenraaliluutnanttiXXdivisioona10000–200002–4 prikaatiakenraalimajuriXprikaati2000–50002+ rykmenttiä tai
3–6 pataljoonaaeversti tai prikaatikenraaliIIIrykmentti2000–30003–4 pataljoonaaeverstiluutnantti tai everstiIIpataljoona tai patteristo300–10002–6 komppaniaaeverstiluutnanttiIkomppania tai patteri100–3003–6 joukkuettakapteeni•••joukkue tai jaos30–402+ ryhmääluutnantti tai vänrikki••ryhmä4–12−aliupseeri•partio3–5−aliupseeri tai korpraali
Katso myös
Puolustusvoimat
Sotilasarvo

Luokka:Sotilasyksiköt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
en:Organic unit
Tornionjoki

Question: Miten pitkä on Tornionjoki?


Coordinates: 
Tornionjoki (, , meänkielellä Tornionväylä) on Tornionjoen vesistön 510 kilometriä pitkä laskujoki Pohjois-Ruotsissa ja -Suomessa. Joki alkaa Ruotsin puolelta, mutta alajuoksu Muonionjoen yhtymäkohdasta etelään on Ruotsin ja Suomen rajajokea.
Tornionjoki alkaa  Torniojärvestä, Kiirunan kunnasta Ruotsista ja laskee Perämereen Tornion ja Haaparannan rajalla. Tornionjoen sivujokia ovat Lainiojoki, Muonionjoki, Tengeliönjoki ja Könkämäeno. Yli puolet Tornionjoen yläjuoksun vedestä virtaa Pajalan Junosuvannosta noin 50 kilometriä pitkää Tärännönjokea pitkin Kainuunväylään eli Kalixjokeen. Ilmiötä kutsutaan bifurkaatioksi. Tornion-Kalix-joen bifurkaatio on maailman toiseksi suurin.
Valtionraja kulkee joen syvintä uomaa myöten (syväväyläperiaate), joten se voi välillä kulkea lähempänä Suomen rantaa, välillä lähempänä Ruotsin puolta. Tästä tekee poikkeuksen kuitenkin Suensaari, jossa Tornion keskusta sijaitsee. Se kuuluu Suomelle, vaikka sijaitseekin Tornionjoen länsiosassa, ja sen Ruotsin puoleisesta rannasta erottava vesiväylä ei enää ole avoin vaan paikoin maankohoamisen myötä umpeen maatunut.[1]
Tornionjoki tunnetaan runsaana lohijokena. Se on Euroopan pisin vapaana virtaava, valjastamaton joki. Paikalliset käyttävät siitä nimitystä Väylä. Tornionjoki on merkittävä tekijä Tornionlaakson kulttuurissa. Kahteen valtakuntaan jakautuvassa jokilaaksossa joesta on varsinkin viime aikoina pyritty tekemään yhdistävää, ei erottavaa tekijää. Tornionjoen kuuluisia koskia ovat muun muassa Kukkolankoski, Matkakoski, Vuennonkoski, Kattilakoski, Korpikoski, Valkeakoski.
Katso myös
Suvereniteettisaari
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Ruotsin joet
*
Luokka:Tornionlaakso
Luokka:Norrbottenin lääni
Luokka:Ruotsin ja Suomen raja
Luokka:Kolarin joet
Luokka:Pellon joet
Luokka:Ylitornion luonto
Luokka:Tornion luonto
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Rajajoet
El Mundo

Question: Milloin El Mundo -lehden ensimmäinen numero ilmestyi?



El Mundo on Espanjan toiseksi suurin sanomalehti. Sen levikki on 300297 (2002). Lehden perustivat Alfonso de Salas, Pedro J. Ramírez, Balbino Fraga ja Juan González. Ensimmäinen numero ilmestyi 23. lokakuuta 1989.
Lehden pääkonttori sijaitsee Madridissa, mutta paikallisia painoksia tehdään muun muassa Andalusiassa, Valenciassa, Kastiliassa, Leónissa, Baleaareilla ja Bilbaossa. Poliittisesti sitä voi luokitella keskustaoikeistolaiseksi ja klassisen liberalismin kannattajaksi.
El Mundo on ollut osallisena useiden Espanjaa järkyttäneiden skandaalien paljastamisessa. Näiden joukossa olivat muun muassa Guardia Civilin komentajan Luis Roldánin suorittama kavallus sekä Espanjan keskuspankin johtajan Mariano Rubion sisäpiirikaupat ja veropetos. El Mundo toi julkisuuteen myös Felipe Gonzálezin johtaman sosialistihallituksen ja laittoman Grupos Antiterroristas de Liberaciónin väliset yhteydet. Uutisointi vaikutti suuresti Espanjan sosialistisen työväenpuolueen tappioon vuoden 1996 vaaleissa.
Aiheesta muualla
 (espanjaksi)

Mundo, El
Monoääni

Question: Mitä tarkoittaa stereofoninen?

Monofoninen ääni, yksikanavainen ääni tai yleisemmin pelkkä mono, tarkoittaa äänentoistossa sitä, että yhden tai useamman kaiuttimen kautta toistettava signaali on kaikissa kaiuttimissa sama. 
Yksikanavaista ääntä voi myös toistaa esim. 3-tie kaiuttimella, jossa on kolme erilaista kaiutinelementtiä. Jakosuodin sellaisessa tapauksessa huolehtii siitä että taajuudet ja signaalin voimakkuus jaetaan elementeille sopivasti. Sterofoninen signaali voidaan muuttaa monofoniseksi yhdistämällä (summaamalla) kanavat.
Monoääneksi voi periaatteessa kutsua stereoääntäkin silloin kun jompikumpi stereoäänen kanavista suljetaan täysin, jolloin toisen kanavan informaatio menetetään. 
Monofonisia toistolaitteita ovat monet pienikokoiset matkaradiot, lankapuhelin ja analogiset sanelukoneet.  Myös matkapuhelimessa ja VoIP-puheluissa samoin kuin videopuheluissa puhesignaali on monofoninen, vaikka päätelaite toistaisikin musiikkitallenteita stereofonisina.
Äänilevytekniikan alkuaikana levyt olivat monofonisia mutta LP-levyistä suurin osa on stereofonisia. Myös ensimmäiset nauhurit ja C-kasettisoittimet olivat monofonisia mutta stereofonisen ohjelmatarjonnan kasvaessa niissäkin stereofonia yleistyi.  
Nykyisin stereoääntä käytetään lähes kaikessa sähköisessä mediassa, kuten CD-musiikissa, radiossa, televisiossa ja äänenpakkaustiedostoissa. 
Katso myös
Tilaääni (surround)
Stereoääni
Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Toivanen, Jarmo| title = Teknillinen akustiikka, "Kaiuttimet"| location = Espoo| publisher = Otakustantamo| year = 1976| id = ISBN 951-671-123-5| pages = 261-359}}

Luokka:Äänentoistotekniikka
Spektriluokka

Question: Mikä on bolometri?


Spektriluokka on tähtien pintalämpötilaan perustuva luokittelutapa. Tähden spektriluokka määritetään tähden spektrissä olevien spektriviivojen perusteella. Eri lämpötiloissa eri tavoin virittyvä kaasu luo erilaiset spektriviivat. Lämpötila vaikuttaa myös tähden väriin. 
Tähtien spektreistä saatiin ensimmäisiä valokuvia 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kuvia oli jo niin paljon, että tähtiä voitiin alkaa luokitella niiden spektrien ulkonäön mukaan.[1] Annie Jump Cannon teki Yhdysvalloissa Harvardin yliopistossa ensimmäisen luokittelun tutkittuaan yli 200000 tähden spektrin.[1] Hänen luokkansa olivat aakkosjärjestyksessä (A, B, C, D....) spektrin ulkonäön mukaan, mutta järjestystä muutettiin, kun ymmärrettiin niiden riippuvan lämpötilasta.[2] Luokat järjestettiin laskevan lämpötilan mukaan, kun osa hylättiin ja loput laitettiin tähän järjestykseen: O, B, A, F, G, K, M ja kukin niistä jaetaan vielä kymmeneen osaan numeroilla 0–9 (esim. Aurinko kuuluu luokkaan G2).[3] O-luokan tähdet ovat kuumimpia, pintalämpötilaltaan jopa 35000 kelviniä ja viileimpiä M-luokan tähdet, jotka ovat lämpötilaltaan noin 3000 kelviniä.[3]
Eri spektriluokkien pääsarjan tähdet

Pääsarja on pisin ajanjakso tähden kehityksessä. Aurinko kuuluu pääsarjaan eli kirkkausluokkaan V.

Luminositeettiluokat

Tähtien spektriluokitteluun kuuluu myös luminositeettiluokitus, joka merkitään roomalaisilla numeroilla seuraavasti:[8]
Ia kirkkaimmat ylijättiläiset
Ib vähemmän kirkkaat ylijättiläiset
II kirkkaat jättiläiset
III normaalit jättiläiset
IV alijättiläiset
V pääsarjan tähdet
VI alikääpiöt
VII valkoiset kääpiöt
Tämä kirkkauteen perustuva luokittelu kehitettiin 1900-luvun puolivälissä Yerkesin observatoriossa täydentämään Harvardin luokittelua.[3]
Katso myös

Spektrianalyysi
Painovoima tähden pinnalla
Lähteet
Heikki Oja: Maailmankaikkeus 2003 – tähtitieteen vuosikirja. Ursa 2002.
Viitteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Tähtien ominaisuudet
Luokka:Luokittelujärjestelmät
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Uusi Etelä-Wales

Question: Mikä on Australian suurimman maatilan pinta-ala?


Uusi Etelä-Wales () on Australian vanhin osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen kaakkoisosassa, ja sen pääkaupunki on Sydney, joka on väkiluvultaan koko Australian suurin kaupunki. Uuden Etelä-Walesin pinta-ala on 809444km² ja väkiluku oli 7480228 vuoden 2016 väestönlaskennassa.[1] Osavaltio ympäröi sen kaakkoiskulmassa olevaa Australian pääkaupunkiterritoriota.
Hallinto

Uusi Etelä-Wales on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri.[2] Uudella Etelä-Walesilla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 48 edustajaa alahuoneessa.
Uudella Etelä-Walesilla on kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 42 paikkaa ja alahuoneessa 93 paikkaa. Parlamentin jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein, joita varten osavaltio on jaettu 93 vaalipiirin. Alahuoneen jäsenet valitaan yksi kustakin vaalipiiristä, mutta ylähuoneen jäsenille on vain yksi koko osavaltion käsittävä vaalipiiri. Vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen ja valitsee ministerit.[3] Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirja sekä edustaa osavaltiota ulospäin.[4]
Osavaltion tuomiovalta on tuomioistuimilla. Niitä ovat alimmalla tasolla paikallisoikeudet (engl. Local Courts), joita ylempänä ovat käräjäoikeudet (engl. District Courts). Osavaltion korkein tuomioistuin on Korkein oikeus (engl. Supreme Court). Osavaltion hallinnolla on myös useita alaoikeuslaitoksia, jotka ovat erikoistuneet omiin rikosnimikkeisiinsä.[5]
Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita on osavaltiossa 152. Alueet vastaavat kuntia ja niiden vastuulla ovat muun muassa kunnallistekniikka, kaavoitus ja jätehuolto.[6]
Lähteet

Aiheesta muualla


*
Kreikan saaret

Question: Mikä on Kreikan pienin asuttu saari?






VÄLIMERI
Joonianmeri
JOONIAN-
SAARET
Korfu
Lefkas
Kefaloniá
Zákynthos
Kythera
Egean-
meri
EGEANMEREN SAARET
Euboia
Skýros
Pohjoisen Egean
saaret
Thásos
Límnos
Lesbos
Chíos
Sámos
Ikaría
Sporadit
Argo-
Saroniset
saaret
Kykladit
Ándros
Páros
Náxos
Dodekanesia
Kos
Ródos
Kárpathos
Kreeta
Libyanmeri




Kreikan saaria on eri arvioiden mukaan yhteensä noin 1400–6000, riippuen saaren koolle asetetusta kriteeristä.[1][2] Saaret voidaan jakaa kahteen pääryhmään: Egeanmeren saariin, jotka sijaitsevat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sen ja Vähän-Aasian rannikon välissä, sekä Jooniansaariin, jotka sijaitsevat Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla.[2]
Egeanmeren saaret jaetaan edelleen seitsemään alisaariryhmään, jotka ovat Pohjoisen Egean saaret, (Pohjoiset) Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia, sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret.[2] Kreikan suurin saari Kreeta sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja osa Kreetan alueen saarista tarkemmin ottaen Egeanmeren sijasta Libyanmeressä saaren eteläpuolella. Lisäksi osa Dodekanesian itäisimmistä saarista Ródoksen itäpuolella sijaitsee Egeanmeren ulkopuolisella itäisellä Välimerellä.
Kreikan saarista noin 230 on asuttuja, ja saariston väkiluku on yhteensä noin 1655000 (vuonna 2011). Saariston rantaviivan pituus on noin 7500 kilometriä.[2][3]
Suurimmat saaret
Kreikan 20 pinta-alaltaan suurinta saarta ovat:

Katso myös
Luettelo Argo-Saronisten saarten saariryhmän saarista
Luettelo Dodekanesian saariryhmän saarista
Luettelo Jooniansaarten saariryhmän saarista
Luettelo Kreetan saarista
Luettelo Kykladien saariryhmän saarista
Luettelo Pohjoisen Egean saarten saariryhmän saarista
Luettelo Pohjoisten Sporadien saariryhmän saarista
Lähteet

*
Tory

Question: Mitä Tory-puolue tarkoittaa?

Tory-puolue on Ison-Britannian konservatiivisen puolueen lempinimi. 
Nimitys "tory" tulee iirinkielisestä sanasta toraidhe, ja se on tarkoittanut 1640- ja 1650-luvuilla irlantilaisia sotilaita, jotka taistelivat Oliver Cromwellia ja englantilaisia miehittäjiä vastaan. Englannin uskonpuhdistuksen aikaan 1600-luvun lopulla oli vallalla toryjen ja whigien välinen kiista siitä, voiko kuningas Jaakko II nousta valtaistuimelle, vaikka oli katolinen, anglikaanikirkkoa tukeneen veljensä Kaarle II:n jälkeen. Toryt kannattivat tällöin Jaakkoa. Toryt ja whigit olivat Ison-Britannian parlamentin kaksi puoluetta 1700-luvulla, vaikka niiden väliset erot osittain laimenivatkin.
Kanadassa tunnetaan myös tory-nimitys politiikassa, ja siellä se on arvoneutraalimpi. Tunnetaan Sininen tory, joka viittaa urbaaniin liikemaailmaan, ja Punainen tory, joka viittaa takamaiden raivaajiin.
Yhdysvalloissa tory-nimitystä käytettiin niistä lojalisteista, jotka vastustivat Amerikan Yhdysvaltojen itsenäistymistä Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

Luokka:Poliittiset käsitteet
Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Raumanmeren koulusurmat

Question: Milloin Suomessa tapahtui ensimmäinen kouluampuminen?

Raumanmeren koulusurmat tapahtuivat Raumanmeren yläasteella Raumalla 25. tammikuuta 1989.[1] 14-vuotias koulupoika ampui kahta koulutoveriaan aseella kesken aamupäivän oppitunnin. Molemmat uhrit olivat poikia ja kuolivat vammoihinsa myöhemmin samana päivänä. Toinen pojista oli 15-vuotias ja toinen 14-vuotias.[2] Ampuja yritti surmata myös kolmannen oppilaan, mutta tämä kaatui eikä luoti siksi osunut poikaan.[3]
Ampuja pakeni paikalta mutta jäi kiinni Eurajoella kello 17 iltapäivällä. Koska tekijä oli alle 15-vuotias, hän ei joutunut rikosoikeudelliseen vastuuseen teoistaan. Hänet tuomittiin kuitenkin maksamaan yli 100 000 markkaa vahingonkorvauksia.[3] Ampuma-ase kuului tekijän ammuntaa harrastavalle isälle. Syyksi tekoihin ampuja kertoi ala-asteelta asti jatkuneen koulukiusaamisen.[4][5] Tilanteessa mukana olleiden mukaan tapauksen henkinen jälkihoito epäonnistui täysin. Seuranneessa julkisessa keskustelussa koulukiusaamisesta syytettiin yleisesti television väkivaltaohjelmia.[3]
Raumanmeren koulusurmat oli ensimmäinen kouluampuminen Suomen historiassa. Marraskuussa 2007 tapahtui Suomen toinen kouluammuskelu, Jokelan koulusurmat, kun Pekka-Eric Auvinen surmasi kahdeksan henkeä sekä itsensä. Syyskuussa 2008 tapahtui Suomen kolmas kouluammuskelu, Kauhajoen koulusurmat, kun Matti Saari surmasi kymmenen henkeä sekä itsensä. Suomen kouluissa on myös tehty puolenkymmentä kuolemaan johtanutta puukotusta, joiden motiiviksi on useimmiten kerrottu koulukiusaaminen.[4] Tätä ennen Suomessa oli tapahtunut yksi koulusurma, Puolalanmäen välikohtaus vuonna 1981.
Lähteet

Aiheesta muualla
Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

Koulusurmat
Luokka:1989
Luokka:1980-luvun rikokset Suomessa
Luokka:Koulusurmat Suomessa
Bursa

Question: Missä Bursa sijaitsee?


Bursa (aikaisemmin Brusa tai Prusa) on Turkin neljänneksi suurin kaupunki. Bursassa oli vuonna 2014 arviolta 1800278 asukasta.[1] Sen pinta-ala on 1036 km². Kaupunki sijaitsee Turkin luoteisosassa ja se on Bursan maakunnan pääkaupunki. Se tunnettaneen parhaiten Iskender-kebabista.
Historia

Bursan kaupungin alueella oli yli 2000 vuotta sitten Makedoniaan kuulunut Kiosin kaupunki, jonka Makedonian kuningas Filippos V lahjoitti Bithynian kuningas Prusias I:lle vuonna 210 eaa., koska Bithynia oli auttanut Makedoniaa sodassa Pergamonia ja Herakleia Pontikea vastaan. Prusias nimesi kaupungin itsensä mukaan Prusaksi.
Silkkitien läntisessä päätepisteessä sijainneesta Bursasta tuli Osmanien valtakunnan pääkaupunki, kun he valtasivat kaupungin Bysantilta vuonna 1326. Osmanien valloitettua Edirnen 1362 Bursa menetti pääkaupungin aseman, mutta säilytti kuitenkin asemansa alueen hallinnollisena ja taloudellisena keskuksena. Osmanien hallinnan aikana Bursasta tuli tärkeä silkkikaupankäyntipaikka, Bursan huomattavimmat tuotteet olivat kaftaanit, tyynyt sekä kirjottu silkki. Kaupunki oli tunnettu myös veitsistään ja hevosvaunuistaan.
Bursa, kuten koko Turkki sijaitsee mannerlaattojen raja-alueella, joten rajut maanjäristykset ovat mahdollisia. Kaupunki onkin kärsinyt useita maanjäristyksiä, mutta se on jälleenrakennettu jokaisen järistyksen jälkeen. Viimeisin raju järistys tapahtui vuonna 1885.

Talous
Nykyään Bursa on Turkin autoteollisuuden keskus. Italialaisella Fiatilla ja ranskalaisella Renault'lla on ollut tuotantoa Bursassa jo vuosia. Elintarviketeollisuus on vahva, sillä esimerkiksi Coca-Colalla ja Pepsillä on tuotantoa kaupungissa.
Bursan maaperä sopii maataloustuotteiden viljelyyn. Viljelyn määrä on tosin laskenut kaupungin raskaan teollisuuden takia.
Bursa on vetovoimainen matkailukohde, sillä aivan kaupungin lähistöllä sijaitseva Uludağ on yksi Turkin parhaista talviurheilukeskuksista. Rooman valtakunnan ajoista lähtien Bursan kylpylät ovat houkutelleet ihmisiä.
Koulutus
Vuonna 1975 perustettu Uludağin yliopisto on Luoteis-Turkin tunnetuimmista ja parhaista yliopistoista. Lukuvuoden 2005–2006 aikana yliopistossa opiskeli noin 40 000 opiskelijaa.
Urheilu
Bursan ammattilaisjalkapallojoukkue Bursaspor pelaa Turkin Superliigaa. "Vihreät Alligaattorit" pelaavat kotiottelunsa Bursa Atatürk Stadiumilla
Bursa harkitsee vuoden 2018 talviolympialaisten järjestämistä.
Ystävyyskaupungit




 Darmstadt, Saksa
 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
 Multan, Pakistan
 Oulu, Suomi
 Tiffin, Ohio, Yhdysvallat
 Kairouan, Tunisia
 Denizli, Turkki
 Anshan, Kiina
 Bitola, Makedonia
 Herzliya, Israel
 Ceadîr-Lunga, Gagauzia, Moldova
 Qızılorda, Kazakstan
 Muaskar, Algeria
 Kulmbach, Saksa
 Pleven, Bulgaria
 Plovdiv, Bulgaria
 Tirana, Albania
 Košice, Slovakia
 Vinnytsja, Ukraina
Lähteet

Aiheesta muualla

 (in Turkish)
Luokka:Turkin kaupungit
Luokka:Antiikin Kreikan siirtokunnat
Snellman-korkeakoulu

Question: Mihin perustuu Steinerkoulun opetusfilosofia?


Snellman-korkeakoulu on Helsingin Jollaksessa toimiva Suomen ainut virallisesti tunnustettu yksityinen korkeakoulu, jonka pääasiallinen tehtävä on kouluttaa luokanopettajia, erityisopettajia ja taideaineiden opettajia steinerkouluihin sekä varhaiskasvattajia ja erityiskasvattajia steinerpäiväkoteihin. Valtakunnallisena oppilaitoksena toimiva Snellman-korkeakoulu perustettiin vuonna 1980. Opetushallitus virallisti sen aseman vuonna 2002.
Snellman-korkeakoulun aatteellinen lähtökohta pohjautuu kansallisfilosofi Johan Vilhelm Snellmanin kasvatusfilosofisiin käsityksiin ja itävaltalaisen Rudolf Steinerin antroposofiseen hengentieteeseen pohjautuvaan steinerpedagogiikkaan.
Opetusfilosofia
J. V. Snellman arvosteli aikanaan yliopistoa jäykästä koulumaisuudesta.[1] Teoreettisena viitekehyksenä ovat Snellmanin teokset Persoonallisuuden aika ja Akateemisesta opiskelusta. Tämä snellmanilainen ajatus ihmisen yksilöllisestä henkisestä kasvusta ja kehityksestä yhdistyy Snellman-korkeakoulussa Rudolf Steinerin filosofiaan. Snellman-korkeakoulu korostaa steinerilaisen ajattelun ihmiskäsityksen olevan aivan erityinen verrattuna muihin ajattelumalleihin. Ihminen nähdään fyysisenä, sielullisena ja henkisenä olentona, ja koko hänen tiedollisen sivistyksen tarpeensa nähdään laajana kokonaisuutena. Tiedollisen puolen lisäksi sivistyksen osaksi nähdään myös esteettisyys ja eettisyys. Käsitys tiedon muodostuksesta on laadullinen. Idea ei ole niinkään selittää jonkin olemassaoloa, vaan kuvailla sitä. Steiner itse romantikkona näki koko elämän yhtenä orgaanisena ykseytenä. Filosofia on keskeisesti siis fenomenologista ja pedagogisella tasolla pyrkii korostamaan värien, kokemusten, sävelten, musiikin, kielen, muotojen ja kaikkien maailman ilmiöiden merkitystä.[2] Ideana on ihmisen kykyjen kokonaisvaltainen herättäminen henkisesti, fyysisesti ja psyykkisesti. Esteettisyyden osalta korostetaan elämyksellisyyttä eli taidetta (mm. goetheanistista kuvataidetta), laulua, musiikkia, Steinerin kehittelemää eurytmiaa eli liikuntataidetta ja luonnon tärkeyttä. Luonnon osuus korostuu biodynaamisen viljelyn ja luonnonhoidon kautta.[3] Eettisyys taas yhdistyy sosiaalisiin taitoihin ja toimintaan. Yhtenä tällaisena sosiaalisena tavoitteena on egoismista siirtyminen empatiaan.[4]
Steinerilainen pedagogia on kansainvälisesti tunnustettu ns. vaihtoehtopedagogia, kuten esimerkiksi montessori-, ja freinetpedagogiikat. Snellman-korkeakoulun voi nähdä myös taideyliopistona, ja sen ylioppilaskunta toimiikin taideyliopistojen ylioppilaskuntien yhteistyöjärjestössä ArsYOssa.
Opiskelu
Snellman-korkeakoulun opintotarjonta jakautuu seuraavanlaisesti:
Yleisopinnot (60 op.)
Steinerpedagogiikan yleisopinnot (60 op.)
Varhaiskasvattajaopinnot (240 op.)
Luokanopettajaopinnot (280 op.)
Erityispedagogiikan opinnot (60 op.)
Kuvataiteiden opinnot (60–300 op.)
Puhe- ja draamataiteen opinnot (240 op.)
Eurytmian opinnot (240 op.)
Laulun opinnot
Lähteet

Luokka:Suomen yliopistot
Espanjan alueet Pohjois-Afrikassa

Question: Onko Espanjalla alueita Pohjois-Afrikassa?


Espanjaan kuuluu itsehallintoalueiden ja maakuntien lisäksi joukko alueita Pohjois-Afrikassa Marokon rannikolla. Espanjan kielessä alueista on historiallisesti käytetty yhteisnimitystä plazas de soberanía. Alueet ovat kuuluneet Espanjalle 1500- ja 1600-luvuilta lähtien ja tunnustaessaan Marokon itsenäisyyden vuonna 1956 Espanja ei luopunut alueiden hallinnasta. Kansallismieliset tahot Marokossa ovat vaatineet alueiden liittämistä Marokkoon.
Alueet jaetaan suuriin ():
Ceuta
Melilla
ja pieniin ():
Islas Chafarinas
Peñón de Alhucemas
Peñón de Vélez de la Gomera.
Jälkimmäiseen joukkoon voidaan laskea myös Isla Perejil, pieni asumaton saareke lähellä Ceutaa. Se ei kuitenkaan ole varsinainen plaza de soberanía, vaan pikemminkin ei-kenenkään-maata. Joskus joukkoon lasketaan myös 90 kilometriä Almerían maakunnan rannikosta etelään Alboráninmerellä sijaitseva Isla de Alborán, joka kuitenkin hallinnollisesti kuuluu maakunnan pääkaupunkiin Almeríaan.
Ceutan ja Melillan kaupungeilla on vuodesta 1995 itsehallinto[1], ja niillä on enemmän valtaa kuin normaaleilla kaupungeilla, mutta vähemmän kuin varsinaisilla itsehallintoalueilla. Pienemmät alueet ovat pieniä saaria tai saarekkeita Marokon rannikolla, eikä niillä asu siviiliväestöä. Kaikki alueet kuuluvat Euroopan unioniin osana Espanjaa. Valuutta on euro.
Aluiden rajoilla on ollut ongelmia 1990-luvulta alkaen  laittoman maahanmuuton yritysten takia. Ceuta ja Melilla on aidattu kolmemetrisin aidoin joiden huippua kiertää piikkilanka.[2]
Katso myös
Espanjan Sahara
Espanjan Marokko
Lähteet


*
Doppler-ilmiö

Question: Mikä on Dopplerefekti?



Doppler-ilmiö on aaltoliikkeen taajuudessa, vaiheessa tai aallonpituudessa tapahtuva näennäinen muutos, joka johtuu aaltojen lähteen ja havaitsijan liikkeestä toisiinsa nähden. Lähestyvä kohde painaa lähettämiään impulsseja lyhyemmiksi, etääntyvä vetää ne pidemmiksi. Ilmiön selitti Christian Doppler vuonna 1842.
Doppler-ilmiön tunnetuimmat muodot ovat äänen taajuuden muutos äänilähteen (esimerkiksi hälytysajoneuvon) liikkuessa kohti tai poispäin, tähtitieteestä tuttu punasiirtymä sekä poliisin ja säähavainnoitsijoiden käyttämä dopplertutka.
Lähestyvä äänilähde kuulostaa kimeämmältä kuin etääntyvä, esimerkiksi etääntyvä suihkukone päästää matalaa jyrinää.
Punasiirtymässä kohteen valo punertuu, kun se etääntyy, sillä etääntyvä kohde vetää valoaaltoja pidemmiksi. Punainen valoaalto on pidempi kuin sininen.
Sinisiirtymässä kohteen säteilemä valo siirtyy siniseen kohteen lähestyessä.
Ilmiö on ehkä helpoin ymmärtää analogian kautta. Ajattele, että joku heittää lumipalloja sinua kohti sekunnin välein. Jos pysyt paikallasi, ne myös osuvat sekunnin välein – osumataajuus on yksi hertsi, sanoisi fyysikko. Ilmassa on silloin yhtaikaa useita lumipalloja. Jos juokset kohti heittäjää, sinuun osuu palloja useammin kuin kerran sekunnissa, koska keräät vartaloosi palloja jotka olivat vasta matkalla kohti alkuperäistä asemapaikkaasi. Vastaavasti juostessasi poispäin palloja osuu harvemmin. 
Tapauksessa, jossa kuulija liikkuu kohti äänilähdettä ja äänilähde liikkuu kohti kuulijaa uusi taajuus saadaan laskemalla kaavasta




f
=

f

0





v
+

v

k




v
−

v

l





,


{\displaystyle f=f_{0}{\frac {v+v_{\text{k}}}{v-v_{\text{l}}}},}


missä f0 on alkuperäinen taajuus, v äänen nopeus, vk kuulijan nopeus ja vl äänilähteen nopeus.


Katso myös

Dopplertutka
Punasiirtymä
Aiheesta muualla

Luokka:Aaltoliike
Luokka:Ääni-ilmiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit