Kuninkaantie

Question: Kuka perusti Kuninkaantien?


Kuninkaantie () on vanha postireitti Norjan Bergenistä Atlantin rannikolta Oslon ja Tukholman kautta Maarianhaminaan, edelleen Saaristomeren kautta Turkuun ja Etelä-Suomen halki Viipuriin ja Suomenlahden perukkaan Pietariin asti. Suomessa tien osuutta Turusta Viipuriin on vanhastaan nimitetty Suureksi Rantatieksi tai Aliseksi Viipurintieksi. Tie on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.[1] Turun ja Tukholman välistä osuutta taas kutsutaan Suureksi Postitieksi.
Hollikyyditysjärjestelmä
Kruunun perustama hollikyyditysjärjestelmä 1734 yhdisti valtakunnan kuninkaantiellä. Majatalojen ja kestikievareiden tehtäväksi oli määrätty majoituksen ja ylläpidon lisäksi postin ja asiakkaiden kyydittäminen seuraavaan majataloon. Kun hevoset eivät riittäneet, maatilat velvoitettiin toimittamaan miehiä ja hevosia kievareihin. Sen ajan lain mukaan kaikki ne vieraat, jotka pystyivät maksamaan yöpymisestään, oli pakko ottaa vastaan. Kestikievareita tuli olla tienvarsilla kahden peninkulman (noin 20km) välein ja ne muodostivat verkoston. Talvisin kestikievarien käyttämät tiet merkittiin havuilla. Kun valtio lopetti majataloilta kestitysvaatimukset, luovuttiin yleisesti koko maassa majatalo-nimikkeestä ja tilalle tulivat matkustajakodit. Kuninkaantien varrella voi edelleenkin poiketa joihinkin vielä toiminnassa olevaan matkustajakotiin tai kievarimuseoon.[2]
Kuninkaantiet yhdistivät valtakuntaa
Tietä ovat 1300-luvulta saakka kulkeneet kuninkaat ja heidän kuriirinsa, piispat ja porvarit, taiteilijat ja armeijat. Tie on yhdistänyt Ruotsin suurvallan läntiset ja itäiset alueet toisiinsa. Tien varrelle syntyi kartanoita, maatiloja, majataloja, krouveja ja kestikievareita, jotka majoittivat ja kestitsivät Kuninkaantien kulkijoita. Aatelissukujen kartanolinnoissa yöpyivät niin Ruotsin kuninkaat kuin Venäjän tsaaritkin. 

Alkuperäisen Rantatien linjaus
Alkuperäisen Suuren rantatien linjaus on vielä osittain käytössä, mutta vain harvoissa kohdissa nykyiset valtatiet enää kulkevat vanhan tielinjauksen kohdalla. Jotkin osuudet Rantatiestä on nykyisin luokiteltu seututeiksi, toiset yhdys- tai paikallisteiksi, mutta paikoitellen vanha tielinjaus on kokonaan katkaistu. Joillakin osuuksilla vanha Rantatien reitti on edelleen käytössä, mutta matkailussa Kuninkaantieksi on merkitty uudempi, jopa 1900-luvun lopulta peräisin oleva tielinjaus, koska matkailuliikennettä ei voida ohjata yksityisteille.
Museotieksi on otettu kaksi osuutta Suuresta Rantatiestä: Fagervikintie ja Tallimäki–Virojoki-tie. Museosillat Rantatien vanhalla linjauksella ovat Halikon vanha silta, Espoon kartanon Sågbron silta, Savukosken silta ja Salmen silta.[3]
Matkailun tavaramerkki
Suomen matkailumarkkinoinnissa tie alkaa Turusta. Tie on ollut merkitty ruskein kilvin, joissa on ollut kultaisen kruunun kuva sekä suuremmissa kilvissä myös teksti Kuninkaantie. Karjaalta itään, Kirkkonummelle, tie haarautuu kulkemaan sekä Inkoon että Siuntion kautta. Kuninkaantie on matkailutienä rekisteröity tavaramerkki, jonka omistaja Uudenmaan liitto on ollut vastuussa myös Kuninkaantie-kilvistä koko reitillä Turusta Virolahdelle. Syksyllä 2016 liitto päätti poistattaa kaikki kilvet kustannussyistä.[4]
Kuninkaantien reitti Turusta Viipuriin
Turusta Karjaalle
Turussa Kuninkaantie alkaa vanhan raatihuoneen nurkalta. Sieltä se jatkuu reittiä 
Karjakatu - Karjatulli - Ryövärinvaha (kiveä siirretty 14.5m) - Piispanristi ei tiessä kiinni - Nykytien pohjoispuolella Viipurintie - Nykytien eteläpuolella Tuorlantie ja kartano - Turku-Viipuritietä pätkä ja nykytien yli Runkoon - Vanha Viipurintie - Rungon kestikievari - Vanha kivisilta ennen rautatietä - Rungontie - Hadvalantie - Piikkiön kirkko - Makarlantie - Vanha Makarlantie - Tammisilta (Arrois) - Paimiontie - Vuohimäentie - Veikkarintie - Moisio - Vanha turuntie - Paimionjoki - Sillankorvan talo - Pappila tien pohjoispuolella - Vistantie - Paimion kirkko Vistan kylässä - Pakurlan ja Rekottilan kylät Vistan tien varrella - Kevolantie - Kevolan kylä - Pitkäportaantie - Anttilan kylä - Turuntie 2351 - Silvolan kylä - Hajalan kylä (Trömperin kestikievarimuseo) - Häntälän kestikievari (Häntäläntien risteys) - Tunilan tila - Rikalan kylä - Halikonjoki - Halikon kirkko - 200m kirkosta Majalan kestikievari - Halikontie - Mariankatu - Turuntie - Kestikievari - Salonjoki - Horninkatu - Havunkatu - Usekelankirkkotie - Hakostaron muinaislinna ja kestikievari - Hakostaron katu - Ylhäistentie - Perniöntie (52) - Pohjankylä - Yliskylä (Överby) - Salontie - Hämeenkylä - Perniön joki - Perniön kirkko ja pappila - Haarlan kartano ja kestikievari - Lupajantie - Alhomäentie - Latokartanontie - Latokartano (Kuninkaankartano) - Kiskonjoki (Silta hävinnyt) - Maakuntarajasta vasemmalle Hultan kylä - Svenskby - Västankär - Olsbölentie - Olsbölen kartano - Vikstrandintie - Kuninkaantie (111) - Lill-Vik - Undermalm - Fastarby - Svedjekulla - Persbölen kylä - Skitinbäck (Nygård) - Björsby - Vanha Turuntie - Klaus Flemingin kivi - Pohjan vanha lukkarintalo - Pohjan kirkko - Pohjan kuru - Billnäsin puistotie - Skaffwestan koski = Skawastadhe (Pinjainen) - Vasarasepäntie - Maasilta - Kroggård.
Eteläinen haara
Törvessillantie(1103) - Grabbacka - Fagernäs (risteys Raaseporiin) - Fagervikintie (1050) - Fagervikin ruukki - Inkoon kirkko - (Suurkirkontie) - Dalsby - Hofgårdin säteri - Österkulla - Innanbäck - (tie 51) - Stubböle - Prålsbacka - Furuborgintie - Degerbyn kirkko - Billskog (kestikievari) - Sunnanvik - Läntinen kuninkaantie.
Pohjoinen haara
Sannäsintie - Mjölbolsta (Nyby) - Sannäs - Högbenin kartano - (25) - Mustion-Inkoon tien risteys - Kirkniemen kartano - 25–112 risteyksen kohdalla vanha tielinja on 25-tien pohjoispuolella nimellä Kuninkaantie - Kyrkstadin risti - Lappersintie - Kockis - Gårdskulla - Grönkulla - Västerby - Bollstad - Sjundbyn kartano - Sunnanvik.
Läntinen kuninkaantie Kirkkonummella
Sköldvikin kartano - Rånäsin kartano - Pikkalan silta - Itäinen kuninkaantie - Fågelvik - Böle - Överbyn kartano ja kestikievari - Ragvaldsin tila - Kuninkaantie - Kirkon eteläpuolelta - Kirkkotallintie - Korkkullan nimismiestalo - Vanha rantatie - Jolkbyn mäet - Jorvas - Sundsbergin kartano - Luoma - Masalantie - Mankki - Mankintie - Finnsinmäki - Finnsintie - Mankinjoen silta - Espoon kartano - Gumbölenjoen silta - Kuninkaankartanontie - Erik Bassen tie - Galgbacken (hirsipuumäki) - Hansatie – iso maantie - Pitäjänportti - Kirkon kierto pohjoisen puolelta - Lehtimäentie - Lövkulla - Bembölen kestikievari - Haara Helsinkiin
Kuninkaantie pääkaupunkiseudulla
Keskiaikainen Kuninkaantie on vanhempi kuin Helsinki eikä alkuperäinen tielinjaus kulje Helsingin kautta. Pääkaupunkiseudulla se kulki pitkän matkan jokseenkin lähellä nykyistä Kehä III:ta, Kirkkonummen Jorvaksesta Vantaan Hakkilaan saakka. Helsingistä länteen johtavan Länsiväylän edeltäjä, 1930-luvulla rakennettu Jorvaksentie, päättyikin alkujaan lännessä juuri Jorvakseen, jossa se liittyi vanhaan päätiehen.
Jorvaksesta vanha Kuninkaantie jatkui koilliseen, Espoon kartanon ohi sekä Kauklahden ja Espoon kirkonkylän kautta Bemböleen, joka on vanha teiden risteyspaikka. Tällä välillä tien eri osuuksilla on nykyisin nimet Mankintie, Finnsinmäki, Finnsintie, Kuninkaankartanontie, Erik Bassen tie, Hansatie, Iso Maantie, Pitäjänportti, Pappilantie, Kirkonmäentie, Lehtimäentie, Espoontie ja Ylä-Lommilantie. Tien varrella sijaitsevat muun muassa Espoon kartano ja Espoon tuomiokirkko.
Jo Helsingin perustamisen jälkeen vanhan Kuninkaantien osuus Bembölestä Hakkilaan jäi sivutieksi. Parin kilometrin osuus Bembölestä Träskändan kartanolle on nykyisin virallisestikin nimeltään Kuninkaantie. Kartanon puistossa vanhan tien kohdalla on nykyisin vain kapea puistokäytävä. Järvenperästä vanha tie jatkui Pitkäjärven kaakkoisrantaa pitkin, nykyistä Kolkekankaantietä, Pitkäjärventietä, Pitkäjärvenrantaa ja Jupperintietä pitkin Vantaan rajalle. Vantaan puolella Ainontie ja länsiosa Martinkyläntietä noudattavat vanhaa Kuninkaantien linjausta (mm. Linnaisten kartano ja Hämeenkylän kartano). Martinlaakson tienoilla se on nykyisin osittain kokonaan poissa käytöstä ja jäänyt tonttien alle. Vantaanjoen itäpuolella tie on nykyisinkin käytössä, ja joen vartta pitkin kulkeva noin kahden kilometrin pituinen osa on nimeltäänkin Kuninkaantie. Vanta tielinjaus jatkui nykyistä Ylästöntietä pitkin Helsingin pitäjän kirkonkylään (mm. Backaksen kartano, Pyhän Laurin kirkko) ja sieltä edelleen Tikkurilan kautta nykyistä Kuriiritietä ja Tikkurilantietä pitkin Hakkilaan.[5][6] Hakkilassa siihen yhtyi toinen vanha Helsinkiin johtava tie, nykyistä Lahdenväylää myötäilevä Vanha Porvoontie. Tästä liittymäkohdasta Kuninkaantie jatkui edelleen, nykyisin yhä suurelta osin Vanhan Porvoontien nimisenä, Kuninkaanmäen ja Sipoon kirkonkylän kautta Porvooseen.
Kun Helsinki perustettiin, rakennettiin Kuninkaantieltä kaksi kaupunkiin johtanutta haaratietä. Tällöin Bembölen ja Hakkilan välinen osuus vanhaa Kuninkaantietä jäi kaupungin ohittavaksi sivutieksi. Kaksi kertaa tämä tieosuus yritettiin sulkeakin yleiseltä liikenteeltä, siinä kuitenkaan täysin onnistumatta. Ensimmäisen kerran näin tehtiin Helsingin porvarien toivomuksesta 1680-luvulla, koska he katsoivat kauppansa kärsivän, jos maitse matkustavat kiertävät kaupungin. Toisen kerran näin tehtiin Kustaa III:n aikana vuonna 1772. Kummallakin kerralla tie kuitenkin määrättiin edelleen kunnossapidettäväksi, sillä sotilaat käyttivät sitä edelleen.[7]
Helsingistä itään
Tikkurilantien ja Vanhan Porvoontien risteyksestä itään vanha Kuninkaantie jatkui reittiä Vanha Porvoontie - Brudbrinken - Jokivarrentie - Kuninkaantie - Labbaksen talo - Båskis kestikievari - Sipoon kirkko - Iso kylätie - Nikkiläntie - Ollkärrintie - Savijärven kartanon puistokujan risteys - Vanha kuninkaantie (1531) - Götankivi - Anttilan kylä - Veckkosken kylä - Boen kartano (Högvalla) - Drägsbyn kartano - Näsen kartano - Läntinen mannerheiminväylä - Porvoon joki - Kirkon eteläpuolelta Kulmakuja suljettiin 1672 - 1777 alkaen Vanhaa kuninkaantietä Pappilantullin kautta kirkon pohjoispuolelta - Galgbackantie - Skarpensintie - Loviisantie - Vadetintie (kahlaamo) - Ilolanjoki - Postimäki - Vanha Viipurintie - Kristineborgintie - Byahemintie - Bergby - Vanha Viipurintie (Koskenkylä) - Ruukki - Ruukintie - tie hävinnyt - Agricolantie - Pernajantie - Pernajan kirkko - Baijarsin kestikievari - Pellaksentie - Sarvilahti - Krouvintie - Degerby (1752 Loviisa) - Porvoonkatu - Itäinen tullikatu - Kuhlefeltinkatu - Rosen ja Ungern bastionit - Vanha Viipurintie - Tesjoki - Viipurintie - Skogbyntie - Holmgårdintie - Vanha Wiipurintie - Myllykylän kestikievari - Ahvenkoski - Germundön saari - Pyhtäänkuja - Pyhtääntien silta - Pyhtään kirkko - Länsikyläntie - Länsikylä - Kuppis (Siltakylä) - Sutelantie - Kyminkartano - Korkeakoski - Neuvoton - Helsingintien pohjoispuolella mutkitteleva metsätie - Summan kartano - Summantie - Vanha Viipurintie - Salmenvirrantie - Salmenkylän nimismiestalo - Mannerheimintie - Hamina - Museotie (3513) - Vilniemen kartano - Rakila -pistoolikivet - Mäntlahti - Sydänkylä - Klamila - Ravijoki - Pyterlahti - Virojoki - E18 - Säkkijärvi (Kondratjevo) - Vilajoki nimismiestalo - Tervajoki (Seleznevo) - Monreposin kartano - Viipurin linna .

Kunnat Manner-Suomessa

Turku
Kaarina
Paimio
Salo
Raasepori
Lohja

Inkoo
Siuntio
Kirkkonummi
Espoo
Vantaa
Sipoo

Porvoo
Loviisa
Pyhtää
Kotka
Hamina
Virolahti

Lähteet

Aiheesta muualla


, Rauno Huikari
Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Gardberg, C. J. et al.| title = Kuninkaantie: Turusta Viipuriin| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1991| id = ISBN 951-1-11400-X}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Salminen, Tapio| title = Suuri Rantatie| location = Helsinki| publisher = Tielaitos| year = 1993| id = ISBN 951-37-1044-0}}
P. Kilpinen, Kuninkaantieltä kerrottua, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005
Luokka:Suomen historialliset tiet
Luokka:Suomen matkailutiet
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Tavaramerkit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Varsinais-Suomen historia
Luokka:Uudenmaan historia
Luokka:Kymenlaakson historia
Luokka:Luovutettujen alueiden historia