khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Italian–Etiopian sota (1935–1936)

Question: Milloin Abessinian kriisi oli?


Toinen Italian–Etiopian sota oli osa Abessinian kriisiä, jossa Italian asevoimat hyökkäsivät Etiopiaan ja miehittivät maan. Sota käytiin 3. lokakuuta 1935 – 9. toukokuuta 1936. Italialla oli suuri tekninen etumatka etiopialaisiin nähden, ja heillä oli käytössään hyökkäysvaunuja ja pommikoneita, joita vastustajalla ei ollut.[2] Italialaiset turvautuivat jopa laajamittaiseen taistelukaasun käyttöön.[3] Kansainvälinen yhteisö tuomitsi Italian sotatoimet, joissa Etiopian itsemääräämisoikeutta loukattiin, ja Kansainliitto asetti hyökkääjää vastaan talouspakotteita. Keisari Haile Selassie pakeni Isoon-Britanniaan. Toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 liittoutuneet ajoivat italialaiset miehittäjät maasta, ja Etiopian itsenäisyys palautettiin.
Wal Walin välikohtaus
Hyökkäystä suvereeniin Etiopiaan Italia puolusteli vuonna 1934 tapahtuneella Wal Walin välikohtauksella. 23. marraskuuta 1934 brittien ja etiopialaisten yhteinen rajavaltuuskunta saapui Wal Walin keitaalle Ogadenissa. Valtuuskunta kohtasi yllättäen Italian Somalimaasta tulleen italialaisen joukko-osaston. Britit vetäytyivät välttääkseen kansainvälisen selkkauksen, mutta etiopialaiset jäivät. Seuraavien kahden viikon aikana syntyi epäselvä laukaustenvaihto ja taistelukontakti, jonka aloittajaksi kumpikin osapuoli syytti toisiaan. Italia vaati tiukasti julkista anteeksipyyntöä, kipurahoja, kunniaa Italian lipulle ja vastuullisten rankaisemista, mistä Etiopian hallitus luonnollisesti kieltäytyi, sillä se olisi merkinnyt itsemääräämisoikeuden kaventamista ja Italian mahdin tunnustamista. Benito Mussolini kieltäytyi neuvottelemasta keisarin kanssa, ja Haile Selassie vei kiistan Kansainliittoon. Kansainliitto keskusteli asiasta kuukausia saavuttamatta yksimielisyyttä, minkä aikana Italia valmistautui sotaretkeen.[4]

Vaikutus


Etiopia oli 1900-luvulle tultaessa harvoja länsimaiden kolonisaatiolta säästyneitä afrikkalaisia valtioita. Italia oli yrittänyt laajentaa vaikutusvaltaansa Afrikan sarvessa jo 1800-luvulta alkaen, jolloin käyty ensimmäinen Italian–Etiopian sota päättyi eurooppalaisen vallan tappioon Adowan taistelussa.[5] 1930-luvulla poliittiset jännitteet kasvoivat Euroopassa ja diktaattorit nousivat valtaan. Abessinian kriisi ja sitä seurannut sota, jonka seurauksena tuhatvuotinen afrikkalainen itsenäisyys lakkautettiin, osoitti Kansainliiton hampaattomuuden ja demokraattisesti hallittujen länsivaltojen haluttomuuden puuttua aggressioon, mikä vahvisti fasistien jalansijaa myös Euroopassa. Tämä myötävaikutti osaltaan suuremman konfliktin, toisen maailmansodan syttymiseen vain kolme vuotta myöhemmin.[6]
Lähteet

Aiheesta muualla
Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Etiopian sodat
Luokka:Italian sodat
Luokka:1900-luvun sodat
Luokka:1930-luku
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo Yhdysvaltain presidenteistä

Question: Kuka oli USA presidentti ennen Ronald Reagania?


Yhdysvaltain presidentti on Yhdysvaltain valtion ja hallituksen päämies. Presidentti johtaa liittovaltion toimeenpanevaa elintä ja on asevoimien ylipäällikkö. Presidentti valitaan epäsuorasti neljävuotiselle virkakaudelle kansanäänestyksellä valitsijamieskokouksen kautta. Vuodesta 1951 alkaen presidentin toimikausien maksimimäärä rajoitettiin kahteen kauteen.[1]
Tähän luetteloon on otettu ne henkilöt, jotka vannoivat Yhdysvaltain presidentin valan sen jälkeen kun Yhdysvaltain perustuslaki ratifioitiin vuonna 1789. Yhdysvaltain johtajista ennen ratifiointia katso siirtokuntien kongressin presidentti. Luetteloon ei ole otettu perustuslain 25. lisäyksen mukaan toimea hoitaneita väliaikaisia presidenttejä.
Viimeiset numerot osoittavat kausia, joiden ajan presidentti oli vallassa. Esimerkiksi George Washington oli toimessaan kaksi perättäistä kautta ja hänet lasketaan ensimmäiseksi presidentiksi (ei ensimmäiseksi ja toiseksi). Gerald Ford nousi presidentiksi sen jälkeen, kun Richard Nixon oli eronnut, ja toimi presidenttinä loput Nixonin toisesta kaudesta. Grover Cleveland taas oli virassa kaksi kautta, jotka eivät olleet peräkkäisiä, joten hänet lasketaan sekä 22. että 24. presidentiksi. Sen vuoksi luettelossa on 45 ”presidenttiyttä” mutta vain 44 henkilöä.
Presidentit


Katso myös
Luettelo Yhdysvaltain presidenteistä eliniän mukaan
Lähteet
CS1 maint: unrecognized language (link)
CS1 maint: unrecognized language (link)
CS1 maint: unrecognized language (link)
Viitteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


Presidentit
*
Yhdysvaltain presidentit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:99.3 Yhteiskuntaelämän edustajat
Kain

Question: Mistä tulee nimitys Kane?


Kain oli Raamatun Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan ensimmäisten ihmisten, Aadamin ja Eevan, poika.
Raamatun kertomuksen mukaan Kain oli maanviljelijä ja hänen veljensä Abel oli lammaspaimen. Kain suuttui veljelleen ja tappoi tämän, koska Jumala oli suosiollisempi Abelin uhrille. Tapon jälkeen Jumala kysyi Kainilta, missä hänen veljensä on. Kain vastasi: "Olenko minä veljeni vartija?" Kain kirottiin, ja häneen pantiin Kainin merkki. Raamattu ei kerro, millainen tuo merkki oli, mutta sen tarkoitus oli olla merkkinä, ettei kukaan, kuka hänet kohtaa, tappaisi häntä. Kain muutti asumaan  Eedenin itäpuolelle ja oli ensimmäinen, joka perusti kaupungin. Kain sai pojan, jonka nimi oli Hanok.[1]
Myös Koraanin Katetun pöydän suura viittaa kertomukseen kahdesta nimeämättömästä Aadamin pojasta, jotka molemmat uhrasivat Jumalalle, mutta vain toisen uhri otettiin vastaan. Tämän vuoksi toinen pojista aikoi surmata veljensä[2].
Danten Jumalaisessa näytelmässä ennen Juudaan helvettiä Dante ja Vergilius kävelevät yhdeksännen kerroksen Kaina-osastolla[3], missä veljentappajat viruvat jäisessä tuomiossaan. Osaston nimi Kaina tulee Kainilta.
Kanadan Labradorin osavaltiota kutsuttiin ennen sen asuttamista nimellä Maa, jonka Jumala antoi Kainille.
Katso myös
Kainiitit
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Vanhan testamentin henkilöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Yksisirkkaiset

Question: Mitä yksisirkkainen tarkoittaa?


Yksisirkkaiset (Liliopsida synon. Monocotyledonae) ovat kasveja, joilla on vain yksi sirkkalehti eli alkeislehti. Ne muodostavat toisen koppisiemenisten kasvien luokista kaksisirkkaisten ohella. Yksisirkkaiset ovat monofyleettinen ryhmä, joka kehittyi todennäköisesti alkeellisesta kaksisirkkaisesta kasvista. Varhaisimmat fossiililöydöt ovat peräisin liitukauden alusta.
Yksisirkkaisten kasvien ominaispiirteitä ovat hajallaan olevat johtojänteet, ehyet ja ehytlaitaiset silposuoniset lehdet sekä kolmella jaollinen kehälehtien lukumäärä. Näillä perusteilla ei kuitenkaan aina voida erottaa yksisirkkaista kasvia kaksisirkkaisesta.
Usein yksisirkkaisten kasvien pääjuuri kuolee varhaisessa vaiheessa. Sen tilalle kehittyvät hajajuuret.[1]
Luokittelu
Aiemmin yleisessä käytössä ollut Cronquistin luokittelu on vähitellen syrjäytynyt uudempien, enemmän todellisia sukulaisuussuhteita noudattavien järjestelmien tieltä.
APG II:n (Angiosperm Phylogeny Group) mukainen luokittelu jakaa yksisirkkaiset kymmeneen lahkoon sekä kahteen heimoon, joita ei ole vielä yhdistetty mihinkään lahkoon:
Ydinyksisirkkaiset
Acorales
Alismatales - sarpiomaiset
Asparagales - parsamaiset
Dioscoreales - jamssimaiset
Liliales – liljamaiset
Pandanales - kairapalmumaiset
Petrosaviaceae (sijoittamaton heimo)
Commelinidae
Arecales – palmumaiset
Commelinales - soljomaiset
Poales – heinämäiset
Zingiberales - inkiväärimäiset
Dasypogonaceae (sijoittamaton heimo)
Cronquistin järjestelmä
Cronquistin järjestelmän mukaiset alaluokat ovat:
Alismatidae
Aceridae
Commelinidae
Liliidae
Zingiberidae.
Lähteet

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lucas Cranach vanhempi

Question: Missä Lucas Cranach vanhempi kuoli?


Lucas Cranach vanhempi (1472 Kronach – 1553) Weimar) oli saksalainen taidemaalari. Hän sai taidemaalarinoppinsa isänsä Hans Malerin työhuoneella. Hän asui Wienissä vuosina 1501–1504, liikkui humanistipiireissä ja maalasi tiedemiesten muotokuvia sekä raamatullisia aiheita kuten teoksen Lepo pakomatkalla Egyptiin. Hän avioitui vuonna 1504 Gothan pormestarin tyttären Barbara Brengbierin kanssa, ja samana vuonna hänestä tuli Fredrik Viisaan hovimaalari. Hän muutti hallituskaupunki Wittenbergiin. Hän teki myös puuleikkauksia ja kaiverruksia, muun muassa Raamatun kertomuksiin. Vuonna 1508 ruhtinas aateloi hänet, ja myöhemmin samana vuonna hänet lähetettiin Alankomaihin. He saivat kaksi poikaa: Hansin (s. 1513) ja Lucasin (s. 1515). Molemmat pojat ryhtyivät maalareiksi. Tyttäret Ursula, Barbara ja Anna syntyivät vuosina 1517, 1519 ja 1520. Cranach toimi Wittenbergin raatimiehenä yli vuoden ja hoiti välillä pormestarin virkaa.
Teoksia

Pako Egyptiin, 1504, yksityiskohta.
Lepo pakomatkalla Egyptiin, 1504.
Katariinanalttari, 1506.
Venus ja Amor, 1509.
Salomé c. 1510
Ihmissusi, noin 1512. 
Saksilainen prinsessa, 1517.
Martin Luther, 1528.
Lucretia, 1530.

Lähteet

Check date values in: |accessdate=, |date= (help)
Taidetta & Tunnelmia, Helsinki, Valtion Taidemuseo (Sinebrychoffin taidemuseon julkaisuja) 2011.
Aiheesta muualla




Luokka:Saksalaiset taidemaalarit
Luokka:Renessanssin taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1472 syntyneet
Luokka:Vuonna 1553 kuolleet
Viikunat

Question: Mitkä kasvit kuuluvat kautsukasveihin?


Viikunat eli fiikukset (Ficus) on mulperikasvisuku, johon kuuluu yli 800 trooppista tai subtrooppista puuta, pensasta ja liaania. Useimmat lajeista ovat kotoisin Itä-Aasian trooppisista osista. Viikunoiden yksineuvoiset kukat ovat onton, turpean kukkalapakon sisässä.[1]
Noin viisi metriä korkeaksi kasvavaa paksurunkoista aitoviikunaa (F. carica) kasvatetaan varsinkin Välimeren maissa maukkaiden kukkalapakoidensa, viikunoiden, vuoksi. Sillä on sormihalkoiset, nahkeat lehdet. Kypsät viikunat ovat päärynän muotoisia, ja niissä on jopa 70 % sokeria. Myös sykomoriviikunapuuta (F. sycomorus) kasvatetaan syötävien kukkalapakoidensa, ns. faaraon- eli aataminviikunoiden vuoksi. Banian eli banianiviikuna (F. benghalensis) on ilmajuurien avulla suuria kasvustoja muodostava laji, ja temppeliviikuna (F. religiosa) buddhalaisten ja hindujen pyhä puu, jonka varjossa Buddhan sanotaan mietiskelleen.[1]
Kumiviikuna (F. elastica) oli aikaisemmin tärkeä kautsukasvi. Nykyisin se tunnetaan kookkaana sisätilojen viherkasvina, huonekumipuuna eli fiikuksena. Suvun muita suosittuja huonekasveja ovat limoviikuna (F. benjamina), lyyraviikuna (F. lyrata) ja kääpiököynnösviikuna (F. pumila).[2]
Lajeja, alalajeja ja lajikkeita
Ficus altissima – kiiltoviikuna[3]
Ficus aspera ’Parcellii’ – laikkuviikuna[3]
Ficus auriculata – elefanttiviikuna[3]
Ficus benghalensis – banianiviikuna[3]
Ficus benjamina – limoviikuna[3]
Ficus binnendijkii – pitkälehtiviikuna[3]
Ficus carica – aitoviikuna[3]
Ficus cyathistipula – korvakeviikuna[3]
Ficus deldoidea – pilleriviikuna[3]
Ficus elastica – kumiviikuna[3] (huonekumipuu)
Ficus lingua – puksiviikuna[3]
Ficus lyrata – lyyraviikuna[3]
Ficus macrophylla – tyyliviikuna[3]
Ficus microcarpa – varjoviikuna[3]
Ficus montana – liuskaviikuna[3]
Ficus natalensis subsp. leprieurii – kolmioviikuna[3]
Ficus obliqua – etelänviikuna[3]
Ficus pumila – kääpiököynnösviikuna[3] (vesifiikus)
Ficus religiosa – temppeliviikuna[3] (pepulviikunapuu)
Ficus rubiginosa – ruskoviikuna[3]
Ficus sagittata – isoköynnösviikuna[3]
Ficus sycomorus – sykomoriviikuna eli sykomori
Ficus wildemaniana – selloviikuna[3]
Ficus racemosa
Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oulun Tarmo

Question: Milloin Oulun Tarmo on perustettu?


Voimistelu- ja urheiluseura Oulun Tarmo ry[1] on vuonna 1907 perustettu oululainen urheilun yleisseura, jonka lajeina ovat nyrkkeily, suunnistus, pyöräily, pikaluistelu, rullaluistelu, naisvoimistelu, salibandy, jalkapallo, futsal ja koripallo.
Naisten harrastekoripallo on uusin lisäys Tarmon lajivalikoimaan.
Historia
Sosiaalidemokraattisen Nuorisoliiton urheiluseuran perustamiskokous pidettiin 19. elokuuta 1907 Oulussa Heinätorin koululla. Jatkokokous päätti ottaa nimen Sosiaalidemokraattisen Nuorisoliiton Voimistelu- ja Urheiluseura Tarmo. Työväen Urheiluliitto (TUL) perustettiin 26. tammikuuta 1919 Helsingissä. Puheenjohtaja Erkki Suonperä edusti kokouksessa Tarmon lisäksi Koskelankylän Rientoa, VPK:n Sauvaa, Raahen Ponnistusta ja Kemin Intoa. Yhteiskunnallisesti uhkaavat kommunistiset järjestöt päätettiin lopettaa Suomessa, joten Tarmokin lopetettiin 13. lokakuuta 1931.
Tarmo perustettiin uudelleen 26. lokakuuta 1945 parinkymmenen vanhan tarmolaisen voimin.[2]
Myöhemmät ajat
Aikoinaan myös jääpallo kuului seuran ohjelmaan. Tarmon joukkue pelasikin 1950–1970-luvuilla yhteensä viisi kautta pääsarjassa.
Kaudella 2007 seura juhli satavuotista taivaltaan erilaisten tapahtumien merkeissä. Varsinaisen pääjuhlan sijoittuessa syksylle, luistelijat järjestivät Oulussa pikaluistelun SM-kisat ja jalkapalloilijat kohtasivat Suomen Cupin 4. kierroksella Rovaniemen Palloseuran. Ottelu oli samalla myös osa Palloliiton satavuotisjuhlakiertuetta sekä Palloliiton valitsema Suomen Cupin neljännen kierroksen Kierroksen Ottelu.
Jalkapallo
Jalkapalloilussa seuran paras saavutus on vuodelta 1968, jolloin joukkue pelasi Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli Suomi-sarjassa. Vuonna 2008 joukkue pelasi Pohjois-Suomen Kolmosta sijoittuen viidenneksi. Joukkue osallistuu myös futsalin Kakkoseen, jossa kausi 2007–2008 ei tuonut nousua Ykköseen hyvistä karsinnoista huolimatta. Vuonna 2015 toimintaan kuuluu miesten joukkueen lisäksi naisten kilpa- ja harrastejoukkueet ja C-junioripoikien joukkue.
Rullaluistelu
Oulun Tarmon luistelu- ja pyöräilyjaosto järjestää vuosittain elokuussa Pohjois-Suomen ainoan .
Lähteet

Aiheesta muualla

Tarmo
Luokka:Suomalaiset urheilun yleisseurat
Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat
Luokka:Suomalaiset pikaluisteluseurat
Luokka:Suomalaiset salibandyseurat
Luokka:Suomalaiset suunnistusseurat
Luokka:Vuonna 1907 perustetut urheiluseurat
Haukivesi

Question: Missä Haukivesi sijaitsee?


Haukivesi on Vuoksen vesistöön kuuluva Saimaan selkä Savonlinnan ja Varkauden kaupunkien välissä Etelä-Savossa ja Pohjois-Savon eteläisimmässä osassa (Enonkosken, Heinäveden, Joroisten, Rantasalmen, Savonlinnan ja Varkauden alueilla). Haukiveden pinta-ala on 562 neliökilometriä. Pisimmästä kohdastaan Varkauden Siitinselän ja Savonlinnan Haapaveden välillä se on 80 kilometriä pitkä.
Haukivesi on Saimaan merkittävä keskusjärvi, joka kerää 4/5 siitä vedestä, joka myöhemmin virtaa Vuoksessa Laatokkaan. Pääasiassa vesi tulee Kallaveden reittiä ja Pielisen reittiä pitkin Oravin suunnalta Tappuvirran sekä Oravinkosken ja Haponlahden kanavan kautta ja Varkauden suunnalta pohjoisesta Unnukalta Pirtinvirran ja Ämmäkosken kautta. Lisäksi merkittäviä määriä vettä laskee Kuvansinjokea pitkin Joroisten, Leppävirran ja Suonenjoen alueilta Siitinselälle. Haukivedestä vesi virtaa Matarinsalmen kautta Haapaveteen, josta edelleen Laitaatsalmen, Haapasalmen ja Kyrönsalmen kautta Pihlajaveteen. 
Haukivedellä sijaitsee Linnansaaren kansallispuisto.
Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla



Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
*
Luokka:Enonkosken järvet
Luokka:Heinäveden järvet
Luokka:Savonlinnan järvet
Luokka:Varkauden järvet
luokka:Joroisten järvet
Luokka:Rantasalmen järvet
Luokka:Kangaslampi
Basso

Question: Onko basso matalin miesääni?


Basso on matalin miesääni. Tyypillisesti bassolaulajan ääniala on välillä E2-E4, mutta jotkut bassot pääsevät jopa B1:een asti. Basso on harvinainen miesten äänityyppi, ja bassoja on miehistä vain noin viisi prosenttia. Basso on erityisen tarpeellinen äänityyppi kuorossa ja oopperassa, mutta kuorossa baritonit laulavat basson äänialan osuuksia sillä bassoja on vaikea löytää. Miesten äänissä on korrelaatio kehon pituuden ja äänen mataluuden välillä, joten bassot ovat todennäköisemmin pitkiä miehiä. Hieman bassoa korkeampaa äänialaa kutsutaan bassobaritoniksi.
Bassolla on suuri ääni ja laaja ääniala. Monet bassolaulajat pystyvät laulamaan yhtä korkealle kuin baritonit tai jopa tenorit, mutta eivät pysty pysyttelemään niin korkealla.[1]
Bassojen äänityypit
Etenkin oopperamaailmassa käytetään tarkempaa luokitusta äänityypeistä. Myös bassot voidaan luokitella äänenvärin perusteella eri äänityyppeihin.
Basso buffo (Spielbass)
Bassobaritoni (Charakterbass, Basso cantante)
Basso profondo (Seriöser Bass)
Tunnettuja bassolaulajia
Taidemusiikki

Ain Anger
Kim Borg
Paata Burchuladze
Boris Christoff
Nicolai Ghiaurov
Yrjö Ikonen
Jyrki Korhonen
Kurt Moll
Jevgeni Nesterenko
René Pape
Ezio Pinza
Thomas Quasthoff
Samuel Ramey
Jaakko Ryhänen
Fjodor Šaljapin
Matti Salminen
Cesare Siepi
Martti Talvela
Johann Tilli
John Tomlinson
Rene Romppanen
Kevyt musiikki / a cappella -yhtyeet
Paul Robeson
Barry White
Lee Gaines
Kauko Käyhkö
Tuukka Haapaniemi
Jussi Chydenius
Juha Suomalainen
Avi Kaplan
Katso myös
Luettelo bassoista¨
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Äänialat
Luokka:Italiankieliset sanat ja sanonnat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Laiton uhkaus

Question: Mikä on laiton uhkaus?

 Laiton uhkaus  on Suomessa sanallisesti tai aseen välityksellä tapahtuva toisen ihmisen henkeen tai terveyteen kohdistuva uhkaus, jonka perusteella uhatulla on syytä pelätä henkilökohtaisen turvallisuuden tai omaisuuden olevan vakavassa vaarassa. Se on Suomen rikoslain mukaan rikos, josta rangaistaan sakoilla tai enintään kahden vuoden vankeusrangaistuksella.
Laittomasta uhkauksesta, joka kohdistuu henkeen, käytetään myös sanaa tappouhkaus.
Aiheesta muualla
Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

Luokka:Rikokset
Pyöreän pöydän ritarit

Question: Keitä Pyöreän pöydän ritarit olivat?



Pyöreän pöydän ritarit olivat kuningas Arthurin palvelijoita ja kuninkaanvasalleja. Tarinoissa he edustivat ritarillisuuden parhaita puolia.
Nimitys "Pyöreän pöydän ritarit" tulee siitä, että he kokoontuivat Arthurin linnassa Camelotissa pyöreän pöydän ympärille. Koska pöytä oli pyöreä, olivat kaikki samanarvoisia. Ritareiden lukumäärä vaihtelee eri lähteissä.
Sir Thomas Malory kuvaa pyöreän pöydän ritareiden säännöt seuraavaan tapaan:
Ritari ei murhaa
Ritari välttää petosta
Ritari ei ole koskaan julma ja antaa armon niille, jotka sitä pyytävät
Ritari auttaa aina ylhäisiä naisia tai leskiä
Ritari ei koskaan ahdistele ylhäisiä naisia tai leskiä
Ritari ei koskaan lähde taistoon lemmenasioiden tai maallisten kiistojen tähden
Joidenkin legendojen mukaan lähes kaikki pyöreän pöydän ritarit tuhoutuivat etsiessään Graalin maljaa. Lopulta Bors, Galahad ja Percival löysivät pyhäinjäännöksen.
Mahdolliset esikuvat
Pyöreän pöydän ritarien olemassaoloa on pidetty pelkkänä keskiaikaisena legendana, mutta mahdollisen historiallisen Arthurin henkivartiosto on saattanut koostua myöhäisroomalaisista sarmatialaisista katafrakteista, joita 400-luvun alussa oli sijoitettuna myös Britanniaan. Katafraktin haarniska peitti koko miehen ja hevosen, ja oli raskaampi kuin varhaisen ritarin. Galliasta on löydetty 400-luvulta kolikoita, joissa on kuvattu täyshaarniskoitu katafrakti, joka peitsellään lävistää barbaarin. Katafraktia pidetään yleisesti ritarin esiasteena.
Pyöreän pöydän ritareita
Agravain
Bedivere
Bors
Ector
Gaheris
Galahad
Gareth
Gawaine
Kay
Lamorak
Lancelot
Mordred
Pellinore
Percival
Tor
Tristan
Uwaine

*
Luokka:Ritarikunnat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
NCsoft

Question: Onko ArenaNet suomalainen yhtiö?


NCsoft on eteläkorealainen videopelien kehittäjä. Yhtiön on perustanut vuonna 1997 T.J. Kim.
Yhtiö on tullut tunnetuksi massiivimoninpelien (MMO) kehittäjänä. 
Pelit
Yhtiön pelejä ovat:
Aion: The Tower of Eternity
Blade & Soul
City of Heroes
City of Villains
Lineage
Lineage 2
Guild Wars
Guild Wars 2
WildStar
Aiheesta muualla
Luettelo Oulun suuralueista ja kaupunginosista

Question: Kuinka monta kaupunginosaa Oulussa on?

Oulun kaupunki on jaettu 23 suuralueeseen ja edelleen 106 kaupunginosaan:[1][2][3]
1. Keskusta
1. I Pokkinen
2. II Vaara
3. III Vanhatulli
4. IV Hollihaka
5. V Leveri
6. Myllytulli
11. Intiö
12. Raksila
2. Höyhtyä
13. Karjasilta
14. Nokela
15. Höyhtyä
16. Lintula
17. Mäntylä
3. Oulunsuu
18. Peltola
19. Kontinkangas
22. Oulunsuu
23. Värttö
4. Kaukovainio
20. Kaukovainio
21. Hiironen
5. Nuottasaari
7. Nuottasaari
9. Limingantulli
10. Äimärautio
6. Kaakkuri
27. Kaakkuri
28. Metsokangas
30. Kiviniemi
31. Perävainio
7. Maikkula
24. Maikkula
25. Knuutila
26. Iinatti
32. Madekoski
33. Heikkilänkangas
34. Juurusoja
35. Pikkarala
36. Hangaskangas
8. Tuira
50. Pikisaari
51.  Koskikeskus
52. Tuira
54. Vihreäsaari
55. Hietasaari
56. Toppilansaari
9. Puolivälinkangas
60. Välivainio
61. Puolivälinkangas
62. Isko
63. Pyykösjärvi
64. Takalaanila
10. Koskela
57. Toppila
58. Alppila
59. Koskela
74. Taskila
11. Pateniemi
75. Rajakylä
76. Pateniemi
77. Herukka
12. Kaijonharju
78. Linnanmaa
79. Ritaharju
80. Kaijonharju
81. Kuivasjärvi
82. Liikanen
13. Myllyoja
65. Laanila
66. Kynsilehto
67. Hintta
68. Parkkisenkangas
69. Myllyoja
70. Kirkkokangas
72. Haapalehto
14. Sanginsuu
92. Sanginsuu
96. Ulkosanki
97. Sanginjoki
98. Lapinkangas
15. Korvensuora
83. Rusko
84. Ruskonselkä
85. Heikinharju
86. Korvensuora
87. Korvenkylä
88. Saviharju
90. Talvikangas
16. Ylikiiminki
40. Ylikiiminki
41. Vesala
42. Vepsä
43. Vuotto
44. Nuoritta
45. Jolos
17. Hiukkavaara
46. Puolukkakangas
47. Kivikkokangas
48. Vanha Hiukkavaara
49. Haukkasuo
71. Hiukkavaara
89. Saarela
91. Niiles
20. Haukipudas
120. Haukipudas
123. Martinniemi
124. Jokikylä
21. Kello
121. Kello
122. Kalimenkylä
30. Kiiminki
130. Kiiminki
132. Huttukylä
134. Alakylä
135. Hannus
31. Jääli
131. Jäälinkylä
133. Välikylä
40. Oulunsalo
140. Oulunsalo
141. Kylänpuoli
142. Salonpää
50. Yli-Ii
150. Yli-Ii
151. Jakkukylä
152. Tannila
153. Pahkala
Ylikiimingin, Oulunsalon ja Yli-Iin suuralueet on muodostettu samannimisistä entisistä kunnista. Lisäksi Haukiputaan ja Kellon suuralueet on muodostettu entisestä Haukiputaan kunnasta ja Kiimingin ja Jäälin suuralueet entisestä Kiimingin kunnasta.[4]
Lähteet

Aiheesta muualla



*
*
Radeon

Question: Milloin AMD 3000 sarja julkaistiin?



Radeon (ent. ATI Radeon) on näytönohjainbrändi, tarkemmin näytönohjainten grafiikkasuoritinperhe. Näytönohjaimia on valmistanut ATI Technologies vuodesta 2000 vuoteen 2006 ja sittemmin yrityskaupan myötä valmistajana on toiminut AMD. Radeon-näytönohjainten ajuribrändi on AMD Catalyst.
Historiaa
Radeon-sarjan aloitti vuonna 1999 julkaistu Radeon DDR 64. Ensimmäinen ATI Radeon -piiri perustui ATI:n aikaisempaan Rage Pro -tekniikkaan, mutta suuri osa piirin suunnittelusta oli silti uudistettu. Radeon oli ensimmäisiä ATI:n grafiikkapiirejä jotka nousivat suureen suosioon PC-pelaajien keskuudessa. ATI:n Radeon 9700 Pro löi itsensä läpi vuonna 2002 ja se dominoi näytönohjainmarkkinoita lähes puoli vuotta. ATI:n pahimmalla kilpailijalla Nvidialla oli tuolloin pahoja suorituskykyongelmia GeForce FX 5800 -korttiensa kanssa. 
Erikoisuutena AMD julkaisi korteistaan myös kalliimpia Radeon "All-in-Wonder"-malleja, joissa näytönohjaimeen oli integroitu myös TV-viritin. Vuoden 2006 syyskuussa All-in-Wonder-sarjan valmistuksen ilmoitettiin loppuneen[1], mutta vuoden 2008 kesäkuussa AMD elvytti sen julkaisemalla All-in-Wonder HD-näytönohjaimen.[2]
Radeon-grafiikkaprosessorien sukupolvet


Radeon-korttien valmistajat
AMD ei myy Radeon-kortteja vähittäismyyntinä vaan myy Radeon-grafiikkasuorittimia kolmannen osapuolen piirilevyvalmistajille, jotka puolestaan rakentavat ja myyvät Radeon-piirilevyjä vähittäismyyntiin ja OEM-valmistajille.[6]
Piirilevyvalmistajia ovat:
Sapphire
XFX
Asus
Gigabyte
MSI
Biostar
Gainward
Diamond
HIS
PowerColor
Club 3D
VisionTek
Force3D
Näytönohjainten nimeäminen

ATI nimeää näytönohjaimensa sukupolven, sarjan ja suorituskyvyn mukaan. Ensimmäinen numero kertoo sukupolven, esimerkiksi 5000. Tämä liittyy myös näytönohjaimen käyttämään piirisarjaan. Toinen numero ilmaisee näytönohjaimen sarjan eli sen yleisen käyttötarkoituksen: 0400-0600 media- ja kotiteatterikäyttöön, 0700 vähemmän tehoa vaativille tietokonepeleille (laajalle levinneet pelit kuten Starcraft ja World of Warcraft tai vanhempia pelimoottoreita käyttävät pelit) tai vaativille peleille alhaisemmilla asetuksilla ja 0800 paljon tehoa vaativille peleille kuten Crysis ja Far Cry 2. 0900 on erikoisnumero, joka liittyy kahden grafiikkapiirin näytönohjaimiin. Kolmas luku kertoo sarjan sisäisen laadun, esimerkiksi 5870 on tehokkaampi kuin 5850. Tyypillisesti korkeamman sarjan kortti on aina tehokkaampi kuin matalamman sarjan, vaikka sarjaluku olisikin suurempi (eli 5770:ssa on vähemmän tehoa kuin 5850:ssa).
ATI:n ensimmäisestä DirectX 9.0-grafiikkapiiristä lähtien yhtiö on nimennyt näytönohjaimensa sen markkinasegmentin mukaan, jolle näytönohjain on suunnattu.

Katso myös

Luettelo AMD:n grafiikkapiireistä
Nvidia - Kilpaileva grafiikkapiirivalmistaja
Lähteet


Luokka:Grafiikkasuorittimet
Luokka:AMD
Rutajärvi (Joutsa)

Question: Mikä on Rutajärven pinta-ala?


Rutajärvi on järvi Keski-Suomen maakunnassa Joutsan kunnan Leivonmäen kansallispuiston itäpuolella. Järven pituus on 9 km ja pinta-ala 17 km², se laskee Rutajokea pitkin Päijänteen Rutalahteen. Sen vedenpintaa on laskettu 2 metriä vuosina 1850–1853 ja toisen kerran 1,5 metriä 1890–1894.[1][2]
Katso myös
Rutapohjan kanava
Lähteet

Luokka:Suur-Päijänteen alue
Luokka:Joutsan järvet
Luokka:Leivonmäki
Hardanger-kirjonta

Question: Mistä Silkkitie on saanut nimensä?


Hardanger-kirjonta eli Hardanger-ompelu[1] on perinteinen revinnäiskirjontamuoto. Se on saanut nimensä Norjan Hardangervuonosta, jonka alueella sitä ommeltiin noin vuosina 1650–1850. Kirjonnan esikuvat lienevät saapuneet Eurooppaan Aasiasta ja Persiasta silkkitietä pitkin. 
Hardanger-kirjontakuviot ovat geometrisia, esimerkiksi neliöitä, suorakulmioita, vinoneliöitä, siksak-kuvioita ja ristejä. Kuviot kirjotaan useimmiten helmilangalla tiiviille palttinasidoksiselle kankaalle. On olemassa myös hardanger-töihin erityisesti suunniteltuja, yleensä valkoisia tai kellertäviä hardanger-kankaita.[1]
Kirjonnassa käytetään paula-, sidos- ja tikkipistoja, joilla ommellaan yhteen yleensä neljän langan ryhmiä. Kankaan lankoja voidaan katkaista, ja jäljelle jäävät langat parsitaan muodostaen reikiä ympäröiviä kuvioita. Myös useita erikoistekniikoita saatetaan hyödyntää pitsimäisen vaikutelman aikaansaamiseksi. 
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Kirjonta
Slovakia olympialaisissa

Question: Milloin ratamelonta on tullut Olympialaisiin?


Slovakia osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran itsenäisenä maana talviolympialaisiin Lillehammerin 1994 talvikisoissa ja kesäolympialaisiin Atlantassa 1996. Ennen Tšekkoslovakian hajoamista slovakialaiset edustivat Tšekkoslovakiaa.[1][2]
Slovakia on saanut olympiamitaleja kuudessa eri kesäurheilumuodossa ja kahdessa eri talviurheilumuodossa. Maan menestynekkäin urheilulaji on melonta, jossa se on menestynyt sekä ratamelonnassa että koskipujottelussa. Suurin osa Slovakian olympiamitaleista on tullut melonnasta. Maan menestyksekkäimmät olympiaurheilijat ovat veljekset Pavol ja Peter Hochschorner, jotka ovat voittaneet miesten kanadalaiskaksikkojen olympiakultaa kolmesti.[1][2][3] Talviolympialaisissa maan menestykseikkäin laji on ampumahiihto kaksinkertaisen olympiavoittajan Anastasija Kuzminan ansiosta.[2][3]
Mitalit lajeittain

Kesäolympialaiset

Talviolympialaiset

Mitalit olympialaisittain

Kesäolympialaiset

Talviolympialaiset

Olympiamitalistit
Kesäolympialaiset

Talviolympialaiset

Lähteet


*
TUI (yhtiö)

Question: Milloin Forbes on perustettu?



TUI AG (aikaisemmin Touristik Union International) on saksalainen, maailman suurimpiin kuuluva matkailualan yritys. Se omistaa matkatoimistoja, matkanjärjestäjiä, hotelleja, lentoyhtiöitä ja risteilyvarustamon.[1][2][3]
Nykyisen TUI:n taustayritys Preussag AG sai alkunsa vuonna 1923.[4] Vuonna 2002 Preussag osti vuonna 1968 perustetun TUI:n ja otti uudeksi nimekseen TUI AG. 
Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla yhtiö oli vuonna 2017 sijalla 960. Se luokiteltiin samalla listalla Saksan 35. suurimmaksi pörssiyritykseksi. Yhtiön osakekannan markkina-arvo oli 7,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 18,81 miljardia USD (2016). Yrityksellä oli palveluksessaan yli 63000 työntekijää.[4]
TUI AG:hen kuuluu (2016)[1][3]
noin 1600 matkatoimistoa
150 lentokonetta
300 hotellia, noin 214000 vuodepaikkaa
14 risteilyalusta (toisen lähteen mukaan 16)
Yhtiön toiminta on jaettu alueellisesti ja toiminnallisesti kuuteen osaan: pohjoinen alue, keskinen alue, läntinen alue, hotellit ja lomakylät, risteilyt ja muut turimisegmentit.[1]

Eräs TUI AG:n matkatoimistoista.
TUIfly:n Boeing 767-38A ER -tyypin lentokone Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
Tuin risteilyaluskantaan kuuluva Mein Schiff 6 lähdössä Tallinnan satamasta (2017).

Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:DAX-indeksi
Luokka:Matkailualan yritykset
Luokka:Monialayritykset
Luokka:Laivayhtiöt
Luettelo Rooman keisareista

Question: Miksi Maximinus Thrax luopui keisarin tittelistä?



Tämä on luettelo Rooman keisareista ensimmäisestä keisarista Augustuksesta aina Länsi-Rooman viimeiseen keisariin Romulus Augustulukseen, joka syrjäytettiin vuonna 476. Luettelo käsittää myös Itä-Rooman keisarit vuoteen 476, minkä jälkeen luettelo jatkuu luettelossa Bysantin keisareista.
Suurin osa Rooman keisareista käytti arvonimeä augustus. Keisarin nimittämä seuraaja sai yleensä arvonimen caesar. Vuonna 293 keisari Diocletianus loi uuden järjestelmän, jossa hän jakoi valtakunnan kahteen osaan: kumpaakin johti augustus ja kummankin alaisena oli yksi caesar.[1]
Juliusten-Claudiusten hallitsijasuku




Neljän keisarin vuosi


Flaviusten hallitsijasuku


Adoptiokeisarit


Viiden keisarin vuosi ja Severusten hallitsijasuku

Sotilaskeisarit


Gallian keisarikunta eli gallialaiset vastakeisarit


Palmyran valtakunta


Dominaatti


Vuonna 293 Diocletianus jakoi valtakunnan kahteen osaan: Itä- ja Länsi-Roomaan. Uudessa järjestelmässä oli kaksi keisaria, arvonimeltään augustus, toinen Italiassa ja toinen Kreikassa. Kummallakin keisarilla oli lisäksi nuorempi hallitsijakumppani arvonimeltään caesar.[65]

Tetrarkia idässä

Tetrarkia lännessä

Konstantinuksen hallitsijasuku

Valentinianuksen hallitsijasuku
Länsi-Rooma

Itä-Rooma

Theodosiuksen hallitsijasuku

Länsi-Rooma

Itä-Rooma

Länsi-Rooman keisarit

Itä-Rooman keisarit

Aikajana

Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Arto Kivimäki ja Pekka Tuomisto| title = Rooman keisarit| publisher = Karisto| year = 2000| id = ISBN 951-23-4094-1}}
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Viitteet

Rooman keisarit
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:92 Euroopan historia
Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

Question: Mikä on pinta-alaltaan kanadan suurin osavaltio?

Tämä on luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan. Kanadaan kuuluu 10 provinssia ja kolme territoriota. Maa on maailman toiseksi suurin niin kokonais- kuin maapinta-alaltaan, ja maailman suurin makean veden pinta-alaltaan.
Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. Osuus on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.
Maapinta-ala

Makean veden ala
Makean veden ala koostuu järvistä, joista ja keinotekoisista järvistä. Siihen ei lasketa Kanadan aluevesiä Atlantilla, Tyynellämerellä ja Pohjoisella jäämerellä. Kanadalla ei ole sisämaassa merkittäviä määriä suolavettä.


Kokonaispinta-ala
Kokonaispinta-alaan lasketaan sekä maa- että vesipinta-ala.


Katso myös
Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista väkiluvun mukaan
Lähteet
 – tieto haettu 2. marraskuuta 2006
*
Kanadan provinssit ja territoriot pinta-alan mukaan
Provinssit ja territoriot pinta-alan mukaan
Adamantium

Question: Mitä adamantium on?

Adamantium on kuvitteellinen metalli muun muassa Marvelin sarjakuvauniversumissa.[1] Tohtori Myron McClain loi tämän rautapohjaisen aineen, joka on sulana muokattavissa, mutta kiinteydyttyään se on käytännössä tuhoutumatonta. Aineesta on olemassa joitakin muunnoksia, kuten Puna-Omegan käyttämä carbonadium sekä Kapteeni Amerikan kilpi, joka on tehty tuntemattomasta vibranium-pohjaisesta metalliseoksesta ja jonka luomisprosessin jäljittely-yrityksestä adamantium sai alkunsa. [2] Kyseinen seos on ainoa adamantiumia kestävämpi aine Marvel-universumissa.
Kohteet
Aitoa adamantiumia on muun muassa seuraavilla hahmoilla:
Wolverinen kynnet ja luuranko
Napakympin selkäranka
Eräät Ultronin robottikehot
Cyberin kynnet ja iho
Nuijapään kallo
Sapelihammas: kynnet, hampaat ja luuranko
Marvel-universumin lisäksi adamantiumia on esimerkiksi:
Ancient Domains of Mystery -pelissä
Neverwinter Nights -pelin aseet
Dungeons & Dragons -roolipelissä on adamantium myös käytössä aseissa
Toy Storyn Buzz Lightyearin siivet ovat hänen itsensä mukaan karkaistua adamantiumia - todellisuudessa ne ovat muovia
Warhammer 40,000 -pöytäroolipelissä
RuneScapessa, nimellä "Adamantite"
Rage of Mages -peleissä
Master of Magic -pelissä Myrror-tasolla
Master of Orion -pelisarjassa
Morrowind-pelin Tribunal-lisäosassa aseet ja haarniska
Fallout: New Vegas -pelin yksi Perkeistä on Adamantium-skeleton
World of Warcraft, nimellä "Adamantite"
Terraria -pelissä, nimellä "Adamantite"
Aion-pelissä.
Lähteet

Luokka:Kuvitteelliset aineet ja materiaalit
Luokka:Marvel-universumin käsitteet ja esineet
Aromammutti

Question: Mikä oli suurin mammuttilaji?


Aromammutti (Mammuthus trogontherii) oli viileille aroille sopeutunut jättimäinen mammutti, joka ilmestyi maapallon viiletessä suuriin jääkausiin.
Se oli Euraasiaan 250000 vuotta sitten ilmestyneen villamammutin edeltäjä.
Aromammutti
Aromammutti oli todella jättimäinen mammuttilaji. Löydetty melko täydellinen naaraan luuranko on 4,7 m pitkä, 3,5 m korkea ja eläin painoi elävänä 7 tonnia.
On arvioitu, että suurin yksilö olisi ollut 5m korkea ja painanut jopa 10–18 tonnia. Tällöin se oli suurimpia koskaan eläneitä norsun sukuisia eläimiä ja kuului kooltaan samaan sarjaan Deinotheriumin, sukupuuttoon kuolleen Aasian elefanttilajin Elephas reckin ja Pohjois-Amerikan Palaeoloxodonin kolumbianmammutin kanssa. Aromammutin suuri koko on saattanut johtua osin mammutin kannalta runsasravinteisesta aroista, osin tarpeesta puolustautua saalistajia vastaan.
Aromammutin hampaissa oli edeltäjäänsä korkeammat kruunut ja enemmän kiilleharjanteita, jotka sopivat kuivien arokasvien syömiseen. Ruohossa on hampaita kuluttavia piikappaleita, joita vastaan kiille on. 
Laji eli etelänmammutin elinalueita osin lämpimämmillä etelän metsäalueilla, osin viileämmillä aroilla ja savannimaisilla metsäaroilla.
Evoluutio

Aromammutti ilmestyi, kun ilmasto kylmeni ja kuivui laajoilla alueille Euraasiassa, kun niin sanotut suuret 100000 vuoden jääkaudet alkoivat. Tällöin alkoi laajoilla alueilla jäätiköiden eteläpuolella metsien, arojen ja tundran sekä näiden välityyppien vuorottelu, joka kehitti luultavasti Luoteis-Siperiassa Mammuthus meridionalis-lajista aromammutin.
On väitetty, että aromammutti olisi elänyt Siperiassa jo noin miljoona vuotta sitten. Varmasti aromammutti oli jo 750000–500000 vuotta sitten, eli Cromer-lämpökaudella. Se hävisi noin 300000–200000 vuotta sitten. Villamammutti kehittyi aromammutista noin 800000–200000 vuotta sitten.
Luokka: Esihistorialliset nisäkkäät
Luokka:Norsut
Luettelo toisessa maailmansodassa kuolleiden määristä

Question: Kuinka monen ihmisen arvioidaan menehtyneen toisessa maailmansodassa?



Toinen maailmansota oli maailmassa käydyistä yksittäisistä konflikteista tappavin aiheuttaen kymmenien miljoonien ihmisten kuoleman. 
Yhteensä
Toisen maailmansodan kokonaisuhrimäärän on arvioitu olleen suunnilleen 62 miljoonaa ihmistä. Siviilejä näistä oli noin 37 miljoonaa ja sotilaita noin 25 miljoonaa. Liittoutuneet menettivät noin 51 miljoonaa ihmistä ja akselivallat noin 11 miljoonaa. (Huomaa, että jotkin akselivallat vaihtoivat puolta ja liittyivät liittoutuneisiin kesken sodan, joten kyseisten valtioiden tappiot on liitetty liittoutuneiden tappioihin riippumatta siitä, milloin tappiot tulivat).
Kuolleet maittain
Suhteettomia menetyksiä kärsivät useat sotaan osallistuneet valtiot.





Väestötappiot maittain
Menetykset liittokunnan mukaan



Eri armeijan haarojen miesmenetykset

Luokka:Toinen maailmansota
Toisessa maailmansodassa kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo Nobelin kemianpalkinnon saaneista

Question: Ketkä voittivat Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1950?

Tämä on luettelo Nobelin kemianpalkinnon saaneista henkilöistä. Luettelo on kronologinen.
Luettelo palkinnon saaneista
1900-luku — 1910-luku — 1920-luku — 1930-luku — 1940-luku — 1950-luku — 1960-luku — 1970-luku — 1980-luku — 1990-luku — 2000-luku — 2010-luku
1900-luku


1910-luku


1920-luku


1930-luku


1940-luku


1950-luku


1960-luku


1970-luku


1980-luku


1990-luku


2000-luku


2010-luku

Lähteet
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Luokka:Nobel-palkitut
Nobelin kemianpalkinto
Konkistadori

Question: Mitä konkistadori tarkoittaa?



Konkistadori ( ’valloittaja, valtaaja’) tarkoittaa Amerikan mantereen valloittajaa. Kiinnostus uuteen mantereeseen alkoi Kristoffer Kolumbuksen löydöistä 1490- ja 1500-luvulla, jolloin  eurooppalaiset valtasivat suurimman osan Etelä- ja Keski-Amerikkaa.
Kaikki konkistadorit eivät olleet espanjalaisia. Normanni Béthencourt valloitti Kanariansaaret vuodesta 1402 lähtien ja ensimmäiset purjehtijat, jotka aloittivat tutkimus- ja valloitusretket, olivat muita kuin espanjalaisia: Kolumbus oli genovalainen, Vespucci firenzeläinen ja Magalhães portugalilainen. Kaikki konkistadorit eivät olleet sotilaita: Quesada oli lakimies, joka johti retkikunnan ylös Magadalenajokea. Saapuessaan Bogotán laaksoon hänen nälkäänäkevällä 200 miehen joukollaan ei ollut enää ruokaa, ruutia eikä hevosia, mutta diplomatialla hän sai hallintaansa lähes koko nykyisen Kolumbian alueen.
Suurin osa konkistadoreista oli kuitenkin La fronteran Andalusian ja Extremaduran provinsseista ja palvelivat katolisia kuninkaallisia Isabellaa ja Ferdinandia, joiden tavoitteena oli kristinuskon levittämisen lisäksi saada varoja sotiin maureja, protestantteja ja toisia valtakuntia vastaan. Reconquistan päättyminen merkitsi, että ylimääräisiä sotajoukkoja oli käytettävissä, mutta varallisuutta muslimien kukistamisesta ei tullut.
Vuonna 1493 paavi Aleksanteri VI määräsi Inter caetera -bullassaan kaiken maan sata leguaa (100 × 5,56 km merellä) Kap Verden saarista länteen Espanjalle ja muut pakanoiden maat Portugalille. Portugalin kuningas Juhana II ei pitänyt sopimuksesta ja 1494 Tordesillasin sopimuksessa Espanja ja Portugali jakoivat maailman uudelleen 370 leguaa Kap Verdestä. Paavi Julius II vahvisti sopimuksen 1506. Muilta Euroopan mailta, Ranskalta, Englannilta ja Alankomailta kiellettiin erityisesti uudet valloitukset, jonka jälkeen ne turvautuivat merirosvoukseen päästäkseen osallisiksi Amerikan kullasta. Myöhemmin nämä maat sanoutuivat irti paavin määräysvallasta uskonpuhdistuksen yhteydessä.
Kuuluisia konkistadoreja
Diego de Almagro
Pedro de Alvarado
Diego de Alvarado
Hernán Cortés
Gonzalo Jiménez de Quesada
Francisco Pizarro
Francisco de Orellana
Hernando de Soto
Kristoffer Kolumbus
Juan Ponce de León
Katso myös
Espanjalainen imperiumi

Luokka:Espanjan historia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Atlas Copco

Question: Minkä maalainen yhtiö Atlus on?


Atlas Copco AB on ruotsalainen teollisuuskonserni. Vuoden 2017 lopussa Atlas Copcolla oli noin 34000 työntekijää yli 180 maassa ja konsernin liikevaihto oli noin 9 miljardia euroa.
Liiketoiminta-alueet
Konserni on jaettu neljään liiketoiminta-alueeseen: kompressoritekniikkaan, rakennustekniikkaan, teollisuustekniikkaan ja tyhjiötekniikkaan.[1]
Historia

Atlas Copcon alku ajoittuu vuoteen 1873, jolloin ruotsalainen Atlas-yhtiö perustettiin valmistamaan rautateiden tarvitsemia laitteita.  Perustajilla oli vaikeuksista huolimatta vahva usko tulevaisuuteen, ja uusi yhtiö näki päivänvalon 1890 Nya AB Atlas -nimisenä. Vuonna 1917 Nya AB Atlas sulautettiin AB Diesel Motorer -yhtiöön, jonka tehtävänä oli kehittää dieselkoneita. Uusi yhtiö sai nimekseen AB Atlas Diesel.[2]
Toisen maailmansodan aikana AB Atlas Diesel toi markkinoille uuden kallionporausmenetelmän, jota kutsuttiin ”ruotsalaiseksi menetelmäksi” eli ”mies ja paineilmapora”. Järjestelmä oli menestys ja se johti yhtiön voimakkaaseen laajentumiseen. Vuonna 1948 AB Atlas Diesel lopetti dieselien tuotannon ja yhtiö erikoistui paineilma-alueelle. Yhtiön nimi muuttui vuonna 1956 Atlas Copcoksi; Copco on lyhenne konsernin silloisen belgialaisen tytäryhtiön nimestä: Compagnie Pneumatique Commerciale.[3]
Atlas Copco tuli Suomeen jo vuonna 1906, jolloin ensimmäinen kompressori myytiin Ahlströmin Viipurin tehtaalle. Aluksi Atlas Copcon kompressoreja markkinoi Oy Julius Tallberg Ab. Atlas Paineilmakoneet Oy valmisti kallioporakoneiden ja työkalujen varaosia Helsingissä, Salmisaaressa vuodesta 1943. Muutto suurempiin tiloihin Lauttasaareen tapahtui 1950-luvulla, jolloin yhtiön nimeksi tuli Oy Atlas Copco Ab.
Vuonna 1968 Kirkkonummelle, Masalaan, rakennettiin iskevien työkalujen tehdas. Seuraava strategisesti merkittävä virstanpylväs oli vuonna 1987, jolloin Suomeen perustettiin oma Atlas Copco -myyntiyhtiö. Yhtiö siirtyi vuonna 1988 Masalan työkalutehtaan tyhjiksi jääneisiin tiloihin. Vuonna 1990 Atlas Copco -yhtiö sai nykyisen konsernistrategian mukaisen divisioonajakoisen organisaation. Joulukuussa 1999 yhtiöt muuttivat Vantaalle, Tuupakkaan. Syyskuussa 2004 Atlas Copco Craelius Ab osti tamperelaisen Rotex Oy:n, joka valmistaa maanporauskalustoa.
Pääjohtajat
1873—1887: Eduard Fränckel
1887—1909: Oscar Lamm
1909—1940: Gunnar Jacobsson
1940—1957: Walter Wehtje
1957—1970: Kurt-Allan Belfrage
1970—1975: Erik Johnsson
1975—1991: Tom Wachtmeister
1991—1997: Michael Treschow
1997—2002: Giulio Mazzalupi
2002—2009: Gunnar Brock
2009— 2017: Ronnie Leten
2017—: Mats Rahmström
Lähteet

Aiheesta muualla


 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:OMX Stockholm 30 -indeksi
Luokka:Ruotsalaiset teollisuusyritykset
Luokka:Ruotsalaiset pörssiyhtiöt
Luokka:OMX Nordic 40 -indeksi
Rudolf Nurejev

Question: Kuka oli Rudolf Nurejev?


Rudolf Hametovitš Nurejev (, ; 17. maaliskuuta 1938 Irkutsk – 6. tammikuuta 1993 Pariisi) oli neuvostoliittolainen balettitanssija ja koreografi. Nurejevia pidetään yhtenä 1900-luvun kuuluisimmista tanssijoista muun muassa Vatslav Nižinskin ja Mihail Baryšnikovin rinnalla. Varsinkin hänen pitkiä loikkiaan ja nopeita käännöksiään on verrattu Nižinskiin.[1]
Nurejev syntyi Siperian junassa lähellä Irkutskia. Hänen äitinsä Farida oli matkustamassa Siperian halki Vladivostokiin, jossa hänen miehensä Hamat, Nurejevin isä, oli puna-armeijan poliittinen komissaari. Nurejevin tataarivanhemmat asuivat pienessä kylässä Ufan lähellä, Baškortostanissa. Nurejev oli koulunsa balettiryhmässä ja oli ikätovereihinsa verrattuna lahjakas. Vuonna 1955 Nurejev meni Leningradin Kirovin balettiin. Kahden vuoden kuluessa Nurejevista tuli Neuvostoliiton kuuluisin tanssija. Nurejev esiintyi paljon ulkomailla, muun muassa Wienissä ja Lontoossa.
16. kesäkuuta vuonna 1961 Nurejevin onni kääntyi. Kirovin baletin ollessa lähdössä Pariisin kiertueelle yksi baletin johtavista miestanssijoista, Konstantin Sergejev, sairastui eikä päässyt kiertueelle, joten Nurejev pääsi hänen tilalleen. Pariisissa hän sai paljon kiitosta esiintymisestään. Nurejev rikkoi kuitenkin sääntöjä tehdessään tuttavuutta ulkomaalaisten vieraiden kanssa. Hänelle kerrottiin, että hänet lähetetään takaisin Neuvostoliittoon. Nurejev uskoi, että hänet pantaisiin Neuvostoliitossa esiintymiskieltoon, joten 17. kesäkuuta Le Bourgetin lentoasemalla Pariisissa hän ei mennyt muiden tanssijoiden kanssa lentokoneeseen, vaan lentokentän ulkomaalaisvirastoon, jossa hän anoi poliittista turvapaikkaa. Nurejev ei päässyt loikkauksensa takia enää takaisin Neuvostoliittoon. Vuonna 1989 hän vieraili kuitenkin siellä Neuvostoliiton päämiehen Mihail Gorbatšovin kutsusta. Nurejev jatkoi tanssijanuraansa lännessä muun muassa Pariisissa ja Yhdysvalloissa.
Kun AIDSia havaittiin Ranskassa vuonna 1982 Nurejev ei kiinnittänyt siihen paljonkaan huomiota vaikka hän oli homoseksuaali. Vuonna 1990 hän sairastui vakavasti ja hänet todettiin HIV-positiiviseksi. Nurejev kuoli vuonna 1993 Pariisissa 54-vuotiaana.
Lähteet

Aiheesta muualla
. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Venäläiset balettitanssijat
Luokka:Vuonna 1938 syntyneet
Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Wall Street

Question: Onko Wall Street Manhattanin finanssialan keskittymän Financial Districtin keskus?


Wall Street on katu Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee lähellä Manhattanin saaren eteläpäätä ja johtaa Broadwayltä Manhattanin itärantaa pitkin kulkevalle South Streetille. Wall Street on Manhattanin finanssialan keskittymän Financial Districtin keskus, jossa pitää majaansa muun muassa New Yorkin pörssi. Wall Street on ollut maailman johtava finanssikeskus, mutta vuonna 2007 Lontoon City kasvoi kansainvälisenä finanssikeskuksena ohi Wall Streetin.[1]
Kadun nimi Wall Street (suom. "Muurikatu") on peräisin vuodelta 1652, kun sen kohdalla kulki Manhattanin saaren eteläpäähän perustetun, hollantilaisten asuttaman Uuden Amsterdamin pohjoisraja, ja paikalle rakennettiin muuri[2] suojaksi lenape-intiaaneja, brittejä ja Uuden Englannin uudisasukkaita vastaan. Britit, joiden siirtomaahan alue kuului vuodesta 1664, hävittivät muurin vuonna 1699, ja rakensivat sen tilalle kadun ja sen varrelle asuin- ja toimistotaloja, Näiden joukossa oli uusi kaupungintalo Broad Streetin ja Wall Streetin kulmassa.[3]
Kadun mukaan on nimetty myös sanomalehti The Wall Street Journal.
Wall Street populaarikulttuurissa
Wall Street on esiintynyt useissa elokuvissa sekä tapahtumapaikkana että kuvauspaikkana. Wall Streetille perustuvia elokuvia ovat muun muassa Wall Street – rahan ja vallan katu (1987) sekä sen jatko-osa Wall Street: Money Never Sleeps (2010) ja The Wolf of Wall Street (2013).
Katso myös
Wall Streetin pörssiromahdus
Wall Street – rahan ja vallan katu
Occupy Wall Street
Lähteet


Luokka:Financial District (Manhattan)
Luokka:Manhattanin kadut
Luokka:Yhdysvaltain talous
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit