Valtatie 8

Question: Mikä on Turun ja Helsingin välinen tie-etäisyys?


Valtatie 8 on Turusta Rauman, Porin, Vaasan ja Kokkolan kautta Oulun eteläpuolelle Liminkaan johtava valtatie. Tien pituus on 626 kilometriä, ja se johtaa viiden maakunnan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan halki. Tie on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka jatkuu Limingasta edelleen Norjan Tromssaan.
Vaikka tie seuraileekin Pohjanlahden rannikkoa, näkymiä merelle ei juuri ole. Merelle näkyy kahdessa kohdassa Vaasan koillispuolella tien kulkiessa Vassorfjärdenin ja Oravaisfjärdenin rantaa Kyrönjoen suulla.
Tie on suurimmalta osaltaan tavanomaista yksiajorataista, kaksikaistaista valtatietä. Turun ja Nousiaisten välillä, vajaan 20 kilometrin matkalla, tie on moottoritietä, samoin Vaasan eteläpuolella on yhteinen moottoritieosuus valtatien 3 ja valtatien 18 kanssa. Lisäksi Vaasan pohjoispuolella sekä Kokkolan kaupungin kohdalla on lyhyet nelikaistaiset osuudet. 
Vilkkaimmillaan valtatie 8 on Turun ja Porin välillä.[1] Tämä osuus sekä sekä Uudenkaarlepyyn (valtatien 19 liittymän) ja Kokkolan väliset osuudet kuuluvat liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon.
Reitti
Valtatie 8 kulkee seuraavien maakuntien kautta: Varsinais-Suomi – Satakunta – Pohjanmaa – Keski-Pohjanmaa – Pohjois-Pohjanmaa.
Valtatie 8 kulkee seuraavien kuntien kautta: Turku – Raisio – Masku – Nousiainen – Mynämäki – Laitila – Mynämäki (uudelleen)  – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta (uudelleen) – Rauma – Eurajoki – Pori  – Merikarvia – Kristiinankaupunki – Närpiö – Maalahti – Mustasaari – Vaasa – Mustasaari (uudelleen) – Vöyri – Uusikaarlepyy – Pedersören kunta – Kruunupyy – Kokkola  – Kalajoki – Pyhäjoki – Raahe – Siikajoki – Lumijoki – Liminka.
Taloudellinen merkitys
Valtatie 8 on yksi merkittävimpiä, ellei merkittävin, Suomen sisäisistä teistä, joka ei johda Helsinkiin.[2] Tien varrella asuu yli 850000 asukasta ja sijaitsee noin 400000 työpaikkaa, neljä yliopistoa, neljä maakuntakeskusta ja seitsemän ammattikorkeakoulukeskusta.[3] 8-tien satamien välityksellä kuljetetaan lähes puolet Suomen tuonnista ja viennistä ja sen varrella olevan teollisuuden tuotannosta yli puolet menee vientiin. Merkittävä osa Suomen energiasta tuotetaan myös 8-tien varrella.
Historia




Turun ja Oulun välinen reitti määriteltiin valtatie 8:ksi vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä, ja tien linjaus on ollut jokseenkin muuttumaton siitä asti. Tie on rakennettu uudelleen koko matkalta vähintään kertaalleen. Nykyreitin ja vuoden 1938 reitin suurimmat poikkeamat ovat tien oikaisu ohi Uudenkaarlepyyn sekä Siikajoen ja Lumijoen kautta kulkeneen reitin korvaaminen Revonlahden kautta kulkevalla reitillä.
Vuonna 2002 eurooppatie E8:n reittiä jatkettiin Torniosta Turkuun, ja koko 8-tie numeroitiin tuolloin myös E8:ksi.
Nelostien moottoritien valmistuttua Oulusta Limingan Haaransillalle asti vuonna 2003 tien 8-numerointi muuttui päättymään tähän noin 25 kilometriä Oulun eteläpuolella sijaitsevaan kiertoliittymään.
Turku–Pori
Vanhan Turun ja Porin välisen maantien eteläosa Turusta Mynämäkeen kuului Suureen Postitiehen ja pohjoisosa Pohjanlahden rantatiehen. Vuonna 1938 tämä olemassa oleva tie liitettiin lähes sellaisenaan osaksi valtatietä 8; pahimpia mutkia tosin oiottiin autoliikenteen takia. Lisäksi Turun pään sisääntuloväylä Satakunnantie modernisoitiin ja kestopäällystettiin. [4][5][6][7]
Vielä 1950-luvulla maantie Turusta Satakuntaan oli alkupäätään lukuun ottamatta kapea soratie, joka kulki kirkonkylien kautta. Alkuperäinen tieura oli syntynyt hevosliikennettä varten, joten se ei sopinut kovinkaan hyvin autoliikenteen käyttöön. Maantietä alettiin rakentaa uudestaan työllisyystöinä. Yhtenä suurimmista haasteista oli Valkojärven pehmeikön ylittäminen Laitilassa. Porin ja Raision välinen osuus vihittiin käyttöönsä lokakuussa 1961. [4]
Turun Satakunnantie osoittautui autoliikenteen laajentuessa pullonkaulaksi. Tämän johdosta valtatielle ryhdyttiin rakentamaan uutta sisääntuloväylää, joka kulkisi Pitkämäen kautta. Hanke valmistui vuonna 1963, ja tie on järjestyksessään Suomen toiseksi vanhin moottoritie. Tätä nelikaistaista osuutta jatkettiin vuonna 2004 Raision Marjamäkeen saakka. Moottoritietä jatkettiin edelleen Nousiaisiin saakka vuonna 2014 alkaneella tiehankkeella, joka valmistui vuoden 2016 loppupuolella. [4][8][9][10] Näin ollen Turun seudulle sijoittuu valtatien 8 pisin moottoritieosuus, pituudeltaan noin 19 kilometriä.
Joukkoliikenne
Valtatie 8:lla on melko hyvä kaukoliikenteen vuorotarjonta. Turusta Raumalle ajetaan arkisin noin 20 vuoroa suuntaansa aamusta iltaan, viikonloppuisin noin 15. Turun ja Porin välillä kulkee suuntaansa arkisin noin 15 vuoroa, viikonloppuisin noin 10. Turun ja Vaasan välillä ajetaan puolenkymmentä vuoroa päivässä suuntaansa. Vaasan ja Kokkolan välillä tarjonta on vähäisempää, muutamia vuoroja päivässä suuntaansa. Kokkolan ja Oulun välillä on puolenkymmentä vuoroa yhteen suuntaan päivässä. Koko valtatien 8:n pituudelta kulkee molempiin suuntiin vuoden jokaisena päivänä sekä päivä- että yöpikavuoro Turun ja Oulun välillä.
Nähtävyyksiä

Linnavuori Laitilassa
Piilokirkko Pyhärannalla
Vanha Rauma Unescon maailmanperintökohde
Olkiluodon ydinvoimalaitoksen vierailukeskus Eurajoella [11]
Lapinjoen silta Eurajoella[12]; Tiehallinnon Mobilia-museon museokohde[13]
Lampinkosken kivisilta Ahlaisissa
Lankosken mylly ja museosilta Merikarvialla
Wilhelm von Schwerinin muistomerkki Metsälässä
Merimuseo sekä tullituvat Kristiinankaupungissa
Kristiinankaupungin puutalokeskusta
Kirkkotallit Närpiössä
Vänrikki Stoolin keskus Oravaisissa
Slagfältet eli taistelukenttä Oravaisissa
1600-luvulla rakennettu Vaasa–Oulu-rantatie seuraa Valtatie 8:aa koko matkan Vaasasta Ouluun
Kovjoen museorautatie Uudessakaarlepyyssä
Kotiseutumuseo Kokkolassa
Kuninkaankivi Himangalla
Kalajoen Hiekkasärkät ja huvipuisto Jukupark Kalajoella
Vanha Raahe
Suomen Sodan muistomerkki Revonlahdella
Liminganlahti Limingassa
Sika-Kyöstin hauta (purettu valtatien tieltä)
Suomen pisin viivasuora tieosuus välillä Kaskinen-Närpiö-Ylimarkku 19,365 kilometriä 
Tiehankkeita
Turun ja Porin välillä valtatie 8 kuuluu ehdotettuun runkotieverkkoon. Turun seudun moottoritieosuutta lukuun ottamatta tie on tällä osuudella kaksikaistaista tietä, jolla on paljon tasoliittymiä. Tiehallinnon tavoitteena on että vuonna 2030 yhteysväli muodostuu jatkuvasta keskikaiteellisesta ohituskaistatiestä ja sen nelikaistaisista osista. Hankkeen toteutuksesta tai rahoituksesta ei ole tehty päätöstä.[14][15]
Turun tiepiiri on laatinut tiesuunnitelman valtatien 8 parantamiseksi moottoritieksi välillä Raisio-Nousiainen. Suunnittelun lähtökohtana oli vuonna 2006 valmistunut yleissuunnitelma, jonka Liikenne- ja viestintäministeriö hyväksyi päätöksellään 23. elokuuta 2007. Rakennettavan tien pituus oli noin 12 kilometriä. Moottoritien linjaus sijaitsee noin 2 kilometrin osalta uudessa maastokäytävässä vanhan valtatien länsipuolella. Hankkeeseen sisältyi myös kolme uutta eritasoliittymää. [16] Moottoritiehankkeen kokonaiskustannusarvio oli 72 miljoonaa euroa. [17] Sen rakentaminen aloitettiin alkuvuonna 2014 ja se valmistui joulukuussa 2016.[10] 
Turun ja Porin välinen valtatien osuus kuuluu Liikenneviraston Vt 8 Turku-Pori -hankkeeseen, josta uusi moottoritieosuus muodostaa merkittävimmän osan. Lisäksi Nousiaisten ja Porin välillä on käynnissä useita pienempiä tienparannushankkeita, kuten liittymäjärjestelyjä, tievalaistuksen parantamista, uusia eritasoliittymiä sekä ohituskaistojen, keskisaarekkeiden ja riista-aitojen rakentamista. Osa hankkeista on valmistunut vuonna 2016 ja osa valmistuu vuoden 2017 aikana.[18]
Vaasan pohjoispuolella valtatie 8 kulki Sepänkylän taajaman läpi palvellen sekä lyhyt- että pitkämatkaista liikennettä. Tien liikennemäärät olivat tien tasoon nähden suuret ja liikenneturvallisuus huono. Tiehallinto rakensi 7,3 kilometrin pituisen ohitustien nykyisen tien pohjoispuolelle. Uusi tie on kapea nelikaistainen keskikaiteellinen tie, jolla on neljä eritasoliittymää. Hankkeen kustannusarvio oli 37,9 miljoonaa euroa. Uusi tieosuus valmistui syyskuussa 2014.[19][20]
Porin kantakaupungin yleiskaavassa 2025 on varauduttu valtatie 8:n rakentamiseen nelikaistaiseksi Porin kaupungin alueella sekä uuteen linjaukseen Hyvelän ja Söörmarkun välillä.[21]
Kaavoituksessa on varauduttu uuden ohikulkutien rakentamiseen Kokkolan kaupungin eteläpuolitse.[22][23]
Lisäksi valtatie 8:lla on käynnissä tai suunnitteilla joitain pienempiä tiehankkeita.[24]
Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 8 olisi nelikaistainen Turun ja Mynämäen välisellä osuudella sekä Vaasan seudulla. Lisäksi Mynämäen ja Porin välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä osuudet Pori–Merikarvia ja Vaasa–Liminka kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät vuosittain tieinvestointeihin käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.[25]
Lähteet



Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.


Viitteet

Aiheesta muualla


*
Luokka:Siikajoen liikenne
Luokka:Kokkolan liikenne
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit