Arkisto 74

Question: Voiko kenestä tahansa sotilaasta tulla jääkäri?


Jääkö seulojan hyväksymästä muokkauksesta jokin todiste
Paljastuuko tekijänä, jos piilottaa trolli/höpö -muokkauksiaan esim. seulojana niin, että ensin tekee trollaukset ip-numerolla ja sitten hyväksyy ne. Teksti tulee ensipuhdistetuksi kätevästi? --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 3. marraskuuta 2015 kello 12.24 (EET)
Arviointiloki. --Lax (keskustelu) 3. marraskuuta 2015 kello 12.26 (EET)
Kiitos tiedosta. Selvisi. Erinomaisesti on yo. estetty (hyvin on tässäkin mietitty tämän median idea). Ei jää kuitenkaan helposti kiinni, mutta ei kannattane montaa kertaa hyväksyä tänne kuulumattomia muokkauksia, eli joutuu selittämään. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 3. marraskuuta 2015 kello 13.07 (EET)
Liukkosen kirjailija-artikkelit siirretty, onko botti mahdollinen?
Huomasin jotain artikkelia lukiessani että Kuusankosken kaupunginkirjaston linkit  tai   Petri Liukkosen kirjailija-artikkeleihin eivät enää toimi. Ne on siirretty osoitteeseen . Ketä kiinnostaa, voi ruveta siirtelemään niitä, löysin 415. Jälkiosa eli artikkelin tunnus ilmeisesti pysyy samana, eli muuttui vain www.kirjasto.schi.fi tai kirjasto.sci.fi muotoon , mikä saa minut kysymään, voiko joku botti tehdä korjauksen? --KoHu (keskustelu) 6. marraskuuta 2015 kello 12.14 (EET)
Voi, ks. Wikipedia:Botit/pyynnöt. --Anr (keskustelu) 6. marraskuuta 2015 kello 16.30 (EET)
Oman wikipedia-ajan seuranta
Mikä on sellainen työkalu, jolla voi seurata omaa Wikipediassa viettämäänsä aikaa? --Harriebarn (keskustelu) 6. marraskuuta 2015 kello 16.24 (EET)
Kello. --Pxos (keskustelu) 6. marraskuuta 2015 kello 16.34 (EET)
Muokkauksia näkee mm. , johon syötetään nimi ja osoite. Sivulta löytyy ohjeet, joilla saa käyttöön myös karkean jakauman ajan mukaan. --Pxos (keskustelu) 6. marraskuuta 2015 kello 16.38 (EET) Lisäys: Tuossa työkalussa on artikkeli kirjoitettu venäjäksi muodossa Статья, eikä virhettä ole korjattu yli vuoteen, joten pitää vain ruotsalaisuuden päivän kunniaksi sietää myös venättä. --Pxos (keskustelu) 6. marraskuuta 2015 kello 16.40 (EET)
Ei tuo, vaan on kuulemma sellainen käyrä, josta suoraan näkee miten muokkausmäärät menee. Se on havainnollinen. --Harriebarn (keskustelu) 6. marraskuuta 2015 kello 16.50 (EET)
Pxos, olit yhteenvetoon kirjoittanut että on muitakin. Mitä ne ovat? --Harriebarn (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 12.26 (EET)
No sivulla Wikipedia:Muokkauslaskurit on muutamia mainittu. En tiedä, toimivatko. Sen sivun muokkaushistoriasta voi katsoa, mitä on aiemmin ollut luettelossa. --Pxos (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 14.02 (EET)
Ajattelin että jos suoraan antaisit linki, kun en ymmärrä noista mitään enkä osaa alan sanastoa. Sellainen jolla näkee viikottaisen ja päivittäisen aktiivisuuden Wikipediassa käyränä. --Harriebarn (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 14.15 (EET)
Kun en tiedä sitä enkä ole koskaan kuullutkaan enkä minkäänlaista käyrää nähnytkään. Tietoa käyrästä ei ole minulla, minulla ei ole tietoa käyrästä. En voi mitään sille, ettei tähän kukaan muukaan ole vastannut eikä käyrästä kertonut. Jos joku tietää käyrästä, sen kertokoon ja vaikenemisensa lopettakoon. --Pxos (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 14.23 (EET)
Englanninkielisen Wikipedian projektisivulta koskien muokkauslaskureita voi käydä katsomassa, mitä löytyy ja mitkä toimivat. Siellä niitä on lueteltu aika monta. Joissain voi olla niitä kuvioitakin ja käyriä kenties. En katsonut tarkemmin. --Pxos (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 14.36 (EET)
Ainakin osa noista laskureista vaatii käyttäjältä hyväksymistoimenpiteitä ennen kuin näyttää tarkempia tietoja. Sillä tavoin Pxosin yllä ensinnä linkkaamankin laskurin saa näyttämään mm. kuukausikohtaiset muokkausmääräpalkit ja karkean muokkailujakauman vuorokaudenaikojen mukaan, joskaan ei käyränä vaan hassuna pallokaaviona. Sivulla on ohje eri konsteista. –Haltiamieli 9. marraskuuta 2015 kello 15.06 (EET)
Ilmeisesti vaatii taitoja jotka ei kuulu minun työkalupakkiin, koska tulos oli vastaus; "ei ollut kelvollinen wiki" tai jotain. Kun eilen etsin ympäri Wikipediaa, näin jossain vanhassa kahvihuoneen keskustelussa Zachen viestin jossa hän mainitsi juuri sellaisesta josta näkee päivittäin ja viikoittain mutta kun se oli vain maininta eikä linkkiä, sivuutin sen enkä muista enää missä se oli. Zache taitaa olla poissa juuri nyt. Nyt on ilmeisesti joku yleinen wikilomailun aika. --Harriebarn (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 16.18 (EET)
Ne pallerotilastot näkyivät vielä ainakin noin vuosi sitten kaikilla käyttäjillä, mikä oli minusta aika karmeaa, koska niistä näkyi suoraan mihin aikaan minä täällä roikun. Nyt tosiaan käyttäjän pitää lisätä itsensä seurattavaksi. Tee itsellesi alasivu EditCounterOptIn.js (), lisää sinne mitä tahansa tekstiä, ja kokeile sen jälkeen mitä saat tulokseksi . --Whitetabor (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 17.48 (EET) EDIT: Eipäs ollutkaan noin. --Whitetabor (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 16.05 (EET) 
Sieltä tuli sellaisia hauskoja pallerotilastoja tosiaan. Tekijällä on varmaan ollut hauskaa, mutta niitä pitäisi myös osata tulkita. Perinteinen käyrä olisi ollut kiva, josta näkyisi yhdellä vilkaisulla, että oho, nyt pitää vähentää ettei tule riippuvaiseksi. Mutta jos ei sellaista ole, ei voi mitään. Kiitos avusta. --Harriebarn (keskustelu) 10. marraskuuta 2015 kello 11.47 (EET)
Navigaatiomallineet auki vai kiinni?
Käyttäjä Epiq haluaa standardisoida erilaisia navigaatiolaatikoita muuttamalla ne käyttämään mallinetta Navigaatio. Samalla hän sulkee ne niin, että ennen näkyvillä ollut tieto menee piiloon "näytä"-linkin taakse. Esimerkki: . Onko hyväksi, että tieto piilottuu vai onko parempi, että tieto on näkyvissä? Asia on mielestäni niin laaja, että siihen pitää saada yhteisön päätös. --Pxos (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 12.25 (EET)
On tärkeä periaate artikkelissa; siis kuuluuko piilotetut tekstit artikkeleihin. Piilotettu teksti on mielestäni huono ratkaisu. Minä haluan, että tiedot löytyvät helposti aina yhdestä artikkelista, ja tiedoille pitää esittää luotettavat lähteet (lisätiedot linkataan sitten toisiin artikkeleihin). --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 13.03 (EET)
Navigaatiomallineissa ei tarvita lähteitä eikä niihin edes saa milloinkaan panna lähteitä. Tieto on niissäkin "yhdessä artikkelissa", mutta linkin takana, joka avaa laatikon. Navigaatiomalline on artikkelin lisävaruste, josta näkee tiettyyn ryhmään kuuluvat rinnakkaiset artikkelit yhdellä silmäyksellä. Kysymys on siitä, onko tämä tieto niin tärkeää, että se saa muodostaa osan näkyvästä sisällöstä (malline avoinna), vai onko se vähäarvoista, jolloin sen voi tarjota lukijalle vasta hänen tekemänsä erityisen valintatoimen jälkeen (malline kiinni). Kummassakin on omat hyvät puolensa. Kysymys oikeastaan onkin siitä, onko standardoiminen oikeastaan edes järkevää. --Pxos (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 13.21 (EET) Korjattu kommenttia: Mallineisiin toki saa panna lähteitä itse mallinesivulle, mutta navigaatiomallineisiin ei ole vielä tähän mennessä lähteitä lisätty ymmärtääkseni koskaan. --Pxos (keskustelu) 10. marraskuuta 2015 kello 18.04 (EET)
Selvää on ainakin, että joissain navigaatiomallineissa, joissa on paljon sisältöä (esim. Malline:Oulu) käytettävyys ja miellyttävä selailukokemus voi sanoa että vaatii piilotusta oletusarvoisesti. Sitä onko joissain tapauksissa - ehkä silloin, jos sisältöä on vähän - avoimena olo perusteltua voisi ehkä arvioida esimerkkien ja vastaesimerkkien avulla.--Urjanhai (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 14.16 (EET)
Juuri tuo tapaus (Malline:Saksan liittokansleri), mistä keskustelu alkoi, ehkä on yksi hyvä esimerkki arvioitavaksi.--Urjanhai (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 14.19 (EET)
Mutta niin kuin alla esitettiin, niin sivujen ulkonäön yhtenäisyys puoltaa yhtenäistä menettelyä, ja jos yhtenäinenb menettely valitaan, niin täysin selvää on, että se ei mitenkään voi olla kaikki auki, kun taas kaikki kiinni on täysin mahdollinen. Eli Käyttäjä:Epiqn perustelut alla vakuuttivat.--Urjanhai (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 15.36 (EET)
Mikäli asiasta on tehty päätös aiemmin, tähän voisi panna linkin siihen keskusteluun. Jos yhteisö on päättänyt mallineiden yhtenäisestä ulkoasusta, niin sehän on hyvä asia. Jos ei ole, päätös olisi hyvä tehdä nyt. En-wikissä laatikot ovat avattavia ja tiedot piilossa, mutta siellä niitä onkin artikkeleissa todella paljon. Meillä niitä on vähemmän, ja ns. edeltäjä–seuraaja-tietolaatikko on yhä näkyvissä. Onko sen ala- tai yläpuolella oleva navigaatiolaatikko sitten sellainen, että siitä riittää harmaa palkki? --Pxos (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 12.38 (EET)
Tuossa ainakin herää kysymys, jos avaa vaikka artikkelin Angela Merkel, että miksi juuri puolueen puheenjohtajuudessa on päädytty edeltäjä-seuraaja laatikkoon mutta liittokanseriudessa kaikki liittokanslerit -mallineeseen. Toinen vaihtoehtohan olisi sama toisinpäin ja kolmas, että kummastakin olisi molemmat. Mutta jos katsoo esim. artikkelia Sauli Niinistö, niin huomaa, että ilmeisesti jollain periaatteella toiset asiat ovat valikoituneet käsiteltäviksi edeltäjä-seuraaja-laatikolla ja toiset navigaatiomallineella, vaikka osa asioista on sellaisia, että ne voisi käsitellä molemmilla, osa taas ei. Ainakaan artikkelissa Sauli Niinistö tämä ei häiritse, jos vain perustelu näille on looginen. --Urjanhai (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 14.31 (EET)
Ainakin tämä Saksan liittokansleri -navigaatiomalline on esimerkki turhasta mallineesta. Juuri sen alla on luokkalinkki Saksan liittokanslerit, jonka takaa paljastuu täsmälleen sama nimilista kuin tässä mallineessa. En näe syytä kopioida luokkien sisältöä artikkelien loppuun ainakaan sellaisenaan. Jos noita on pakko pinota artikkelien loppuun, mielummin kiinni kuin auki. --Savir (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 14.39 (EET)
Onko tämä nyt niin mustavalkoinen asia. Voihan mallineet olla jossain paikoissa auki ja joissain kiinni – etenkin kun on kyse isosta mallineesta. En näe tarvetta, että sen pitäisi olla standardisoitu, joko auki tai kiinni vaan asiaa voisi harkita tapauskohtaisesti. Asiasta kolmanteen näkeekö joku, mallineen hiukkaset fysiikat rikkinäisenä? (). Testasin Firefox , Microsoft Edge ja Microsoft Explorer – selaimissa ja kaikissa niissä näyttää sotkuiselta. --Fisuaq (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 14.42 (EET)
URunIConin  välien poisto rikkoo tuon mallineen. Jossakin koodissa on siis jotain vikaa, joko ryhmätaulu-mallineessa tai hiukkaset-mallineessa. Jos muut mallineet toimivat kunnolla, niin todnäk. hiukkaset-mallineessa. --Stryn (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 15.01 (EET)
Vika on ilmeisesti hiukkaset-mallineessa, koska monessa esikatselussa ei ollut ongelmaa. Tuohon avattavuuteen: olisi hienoa jos saataisi jonkinmoinen autocollapse-funktio Navigaatio-mallineeseen; eli siis oletuksena auki, mutta voidaan sulkea painamalla "piilota". --URunICon 8. marraskuuta 2015 kello 15.09 (EET)
Tämä keskustelu tuntuu nyt jotenkin hämmentävältä, kun mallineita on vähitellen päivitetty jo vuodesta 2007 lähtien. Asia on muun muassa kirjattu mallineprojektin linjauksiin ja projektin etusivulle yhdeksi tehtäväksi. Minulla tämä on ollut pidempään takaraivossa ja olen näitä käynyt läpi silloin kun olen asian muistanut. Minulle on aivan yksi ja sama onko joku yksittäinen ei-kovin-suuri laatikko jollain sivulla auki vai kiinni – pointti oli saada navigaatiomallineiden ulkoasu yhdenmukaiseksi ja helpottaa niiden päivittämistä. Perustason graafista suunnittelua, joka on täällä usein yllättävän haastavaa. Harmi kun porukka vaihtuu ja samat asiat täytyy käydä läpi useaan kertaan. 
On myös lukijan kannalta tärkeää, että sivuston ulkonäkö on yhtenäinen ja asiat toimivat eri sivuilla samalla logiikalla. Ylläolevaan viitaten Malline:Saksan liittokansleri on aivan järkevä, oikeastaan malliesimerkki hyvästä navigaatiomallineesta joka tarjoaa helpon pääsyn saman aihealueen artikkeleihin – lukijan ei voida olettaa käyttävän luokkia navigointiin vaan ne ovat sisäistä käyttöä varten. Toivon myös, että kukaan ei tosissaan haluaisi esimerkiksi artikkelin Sauli Niinistö kaikkia laatikoita pysyvästi avatuiksi – juuri tuollaisten laatikkokasojen vuoksi tämä prosessi on alun perin aloitettu. Mitä avattavuuteen tulee, saattaa olla ihan perusteltua jättää joitakin laatikoita auki, mutta kannattaa muistaa että se tulee aiheuttamaan ongelmia mm. sivuilla joilla on useita navigaatiomallineita (osa auki, osa ei, kaikki artikkelit ja mallineet pitää tarkistaa erikseen). Hyvä perusratkaisu tässä on sellainen, joka toimii johdonmukaisesti mahdollisimman monissa instansseissa ilman ylimääräistä työtä.
Mutta minäpä taidan taas keskittyä joksikin aikaa muuhun kuin Wikipedian muokkaamiseen, tässä oli jälleen aivan tarpeeksi. --Epiq (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 15.25 (EET)
Perustelusi olivat hyviä. Esittämilläsi perusteilla tuo voisi olla hyvä systeemi. Vaikka jossain yksittäisessä artikkelissa malline voikin olla avattuna, niin artikkeleissa, jossa oon paljon mallineita, lopputulos olisi levoton. Ja kallistuisin myös esittämällesi kannalle luokkien ja mallineiden osalta. Luokkahan ei auta esim. silloin jos kaikista luokkaan kuuluvista ei vielä olekaan artikkelia. --Urjanhai (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 15.33 (EET)
Luokan ja mallineen ero, esim. tuossa liittokanslerissa, on myös se että malline on aikajärjestyksessä, luokka aakkosjärjestyksessä. Laatikkokasat pienenevät kun edeltäjä-seuraaja-asiaa sisällytetään  Valtionjohto-mallineeseen, mielestäni sellaista ei tarvitse toistaa artikkelin lopussa, mutta tästäkin on taidettu jossain keskustella...--Tappinen (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 16.11 (EET)
Totta, sitä kauttakin malline tarjoaa jäseentyneempää tietoa ja mahdollistaa esimerkiksi tässä tapauksessa navigoinnin aivan eri tavalla kuin pelkkä luokka.--Urjanhai (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 16.17 (EET)
Sekä mallineita että luokkia tarvitaan. Jos mallineessa on vaikka "Valtion X kuninkaat" ja kaikista ei vielä ole artikkelia, niin se näkyy mallineessa punaisen linkin muodossa. Pääsääntöisesti mallineet näyttävät olevan kiinni ja se on hyvä etenkin, jos malline on hyvin suuri. Joskus mallineet voi jättää aukikin, esimerkiksi Malline:Novgorodin viidennekset on mielestäni järkevää pitää auki ja säästää lukijalta yksi klikkaus. Jos malline on auki, niin miksi sen otsikko ei enää ole lihavoitu? (vrt. esim. Saksan liittokanslerissa  ja ). --Raksa123 (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 20.51 (EET)
Kuinkahan moni lukija huomaa suljettavan mallineen "näytä"-napin? Aika monelta saattaa jäädä huomaamatta, etenkin vähemmän tietokonetta käyttäviltä. Napin sijoittelua ja siten näkyvyyttä tulisi parantaa. –Makele-90 (keskustelu) 8. marraskuuta 2015 kello 21.26 (EET)
Tarviiko meidän päättää yleisesti joko-tai? On olemassa sellaisia mallineita jotka palvelee hyvin avonaisina ja sitten taas massiivia himmeleitä ja luetteloita jotka on parempi pitää kiinni. --Vnnen (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 00.36 (EET)
Jos on takoitus päättää yleisesti joko-tai, niin sitten mieluummin suljettava malline ja kiinni. "Näytä"-napin huomattavuutta voi parantaa tekstiä suurentamalla ja lihavoinnilla. Samalla voisi sopia siitä, että erilaiset kuvat mallineissa onvat yleisesti ottaen turhia, sijoittuvat kuten Saksan liittokanslerissa vinksinvonkin reunalinjoihin nähden ja vievät turhaa tilaa.--Htm (keskustelu) 9. marraskuuta 2015 kello 02.07 (EET)
Jouko Alhaisen kurkitutkijuus
Pyytäisin ulkopuolisia näkemyksiä koskien artikkelin Jouko Alhainen lähteistettyyn tietoon, että hän on kurkitutkija. Väite on kumottu pitkällä aikavälillä useita kertoja. Kommentit artikkelin keskustelusivulle. –Makele-90 (keskustelu) 10. marraskuuta 2015 kello 17.51 (EET)
Kirjailija-mallineen ohje
Aiheet-parametrin selitys on seuraava: aiheet, mistä kirjailija kirjoitti (vain tietokirjailijoille). Voisiko ohjetta muuttaa siten, että aiheet eivät rajoittuisi ainoastaan tietokirjailijoihin. Esimerkiksi Fjodor Dostojevskin käyttämät teemat voisi mainita tietolaatikossa. Ohjeen muutoksen jälkeen selityksenä lukisi: 
aiheet: aiheet, joista kirjailija kirjoitti (tietokirjailijoille), teemat joita kirjailija käsitteli (fiktion kirjoittajille) --Raid5 (keskustelu) 11. marraskuuta 2015 kello 22.51 (EET) edit. --Raid5 (keskustelu) 12. marraskuuta 2015 kello 17.04 (EET)
Vaikuttaa järkevältä. Mallinehan on vain alusta tietojen esittämiseen. On tosin mietittävä, kuinka paljon tietoa pitää kerätä mallineen sisälle eli toisin sanoen kuinka paljon kirjailijan toiminnan analyysiä kannattaa esittää mallinekentässä. Jos muutos on tarpeellinen, tee se. --Pxos (keskustelu) 13. marraskuuta 2015 kello 16.27 (EET)
Jos malline koskee myös eläviä, olisiko parempi näin:
aiheet, mistä kirjailija kirjoitti (vain tietokirjailijoille) > aiheet, joista kirjoittaja on kirjoittanut (tietokirjailijoille) tai teemat joita kirjailija on käsitellyt (fiktion kirjoittajille)
suuntaus, mikäli kirjailija oli mukana kirjallisessa suuntauksessa tai liittyy siihen muuten > mikäli kirjailija on ollut mukana kirjallisessa suuntauksessa tai muuten liittynyt siihen
tuotannon kieli, kieli tai kielet, joita kirjailija käytti tuotannossaan > kieli tai kielet, joita kirjailija on käyttänyt tuotannossaan. --Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 13. marraskuuta 2015 kello 16.58 (EET)
Muokkasin ohjetta Kulttuurinavigaattorin kommentin mukaan. En osaa sanoa, miten paljon tietoa laatikkoon tulisi laittaa, mutta toimitaan muiden kommenttien mukaan. --Raid5 (keskustelu) 13. marraskuuta 2015 kello 17.12 (EET)
Jääkiekkoilijoiden vahvuudet ja heikkoudet
Olen huomannut, että todella monissa suomalaisia jääkiekkoilijoita käsittelevissä artikkeleissa esitetään faktoina pelaajien vahvuuksia ja heikkouksia. Lähteenä käytetään Jatkoaika.com-sivustoa.
Alla vain muutama esimerkki:
"Hänen vahvuuksiinsa kuuluu monipuolisuus, taklaaminen, suoraviivaisuus ja energisyys. Sallisen heikkouksiin kuuluu ketteryyden puute." 
"Hänen vahvuuksiinsa kuuluu luistelu, vauhdikkuus, ärsyttäminen, taklaaminen ja röyhkeys. Sailiolla on myös kohtalaisen hyvät maalintekotaidot, mutta hän kaipaa sillä osa-alueella kuitenkin tarkkuutta ja malttia." 
"Hänen vahvuuksiinsa kuuluvia ominaisuuksia ovat kahdensuunnan pelaaminen, nöyryys, tekniset taidot ja monipuolisuus. Korhosella ei ole varsinaisia heikkouksia, mutta hän ei erotu massasta kuin ajoittain, eikä välttämättä uskalla käyttää kaikkia hyökkäyspään vahvuuksiaan." 
"Hänen vahvuuksiaan ovat periksiantamattomuus, kovan työn tekeminen, fyysinen peli sekä ajoittaiset yksilösuoritukset kiekollisena. Talajalla on kuitenkin parannettavaa laukauksessa." 
"Poukkulan vahvuuksiin kuuluu liike, maalintekotaidot, pelirohkeus, fyysisyys ja tilannekovuus. Liikkeen kadotessa hän kuitenkin katoaa usein itse kuvasta." 
Tällainen ei käsittääkseni kuulu tietosanakirjaan. :
"Avoid stating opinions as facts. Usually, articles will contain information about the significant opinions that have been expressed about their subjects. However, these opinions should not be stated in Wikipedia's voice. Rather, they should be attributed in the text to particular sources, or where justified, described as widespread views, etc."
Noita pitäisi mielestäni vähintään muokata tyyliin "B:n mukaan A:n vahvuuksia ovat..." tai "A:n vahvuuksina pidetään C:tä, D:tä ja E:tä (lähde 1, lähde 2, lähde 3)". Parasta olisi poistaa kokonaan nuo Jatkoaika.comin arviot. Yhden nettisivuston liukuhihnalta tuottamat arviot eivät mielestäni ole niitä edellämainittuja "merkittäviä mielipiteitä", eivätkä varsinkaan faktoja millaisina ne nyt esitetään.
Mitä mieltä te muut olette?
--G37x8004uc (keskustelu) 14. marraskuuta 2015 kello 00.37 (EET)
Pois kokonaan tai vähintään niin kuin sanoit, eli muokattuna. Ja pois johdannoista. Tai kokonaan.  --Whitetabor (keskustelu) 14. marraskuuta 2015 kello 21.28 (EET)
Aika harvalla jääkiekkoilijalla on jotain sellaisia erityisiä ominaisuuksia että ne pitäisi mainita tietosanakirjassa. --Vnnen (keskustelu) 16. marraskuuta 2015 kello 13.46 (EET)
Poistin kuvailut yllä mainituista artikkeleista, muita en lähde metsästämään ellen sille päälle satu. --Whitetabor (keskustelu) 22. marraskuuta 2015 kello 03.20 (EET)
Tää on vähän hankala homma. Osa haluaa, että pelityylistä pitäisi kirjoittaa jotain (status-arviointien perusteella), mutta niistä löytyy huonosti lähteitä. (lähes kaikissa LA-artikkeleissa tuollaista ei kuitenkaan ole) Joka tapauksessa pelityylin kuvailu ei kuulu johdantoon vaan sille pitää tehdä erikseen oma osionsa Pelityyli (esim. Craig MacTavish, Brent Sopel ja Bracken Kearns). Pelityylistä kirjoittaminen ei sinänsä ole ongelma, vaan ongelma on siinä että lähteenä käytetään jatkoaika.comia, jonka kuvailut eivät ole erityisen laadukkaita. Jos lähteenä käytetään jotain parempaa, kuten THN tai TSN, en näe ongelmaa. Mun puolesta jatkoaika.comiin perustuvat kuvailut voi poistaa. Ja vähintään pelityylikuvailut tosiaan pois johdannosta omaan osioonsa. Gopase+f (keskustelu) 22. marraskuuta 2015 kello 10.14 (EET)
Oletan, että THN on The Hockey News ja TSN = tsn.ca. Aikamoista diibadaabaa on noi tsn.ca:n kuvailut, samaa kastia kuin Jatkoaika, ja Hockey Newsillä samaten. Ongelma on myös jääkiekkoslangin vääntäminen tietosanakirjamaiseksi. Bracken Kearns (tsn.ca): "Also lacks an extra gear in the skating department." ->  "Lisäksi Kearns ei ole erityisen hyvä luistelija." Brent Sopelia ei voi enää verrata alkuperäiseen, tai en ainakaan näe siellä mitään kuvailua, mutta ei tuo artikkelissa oleva THN:n kuvailu mielestäni kerro peruslukijalle mitään. Jos pelaaja oikeasti tunnetaan tietyntyyppisestä tyylistä, on sen varmaan maininnut joku muukin kuin nuo jääkiekkosivut. MacTavishin Legends of Hockey -sivuston kuvailu menettelee. The Hockey News, tsn.ca ja eliteprospects.comin kuvailut pois mun mielestä. --Whitetabor (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 02.21 (EET)
Ongelma on tosiaan se että LA-arvioinneissa yleensä "vaaditaan/toivotaan" pelityyli-osiota. Semmonen on sitten toivomuksesta tehtävä, vaikka tota parempia lähteitä ei ole saatavilla. No arivoinnit ovat arvioijien näköisiä. Mikä pistää silmään tuossa jatkoajan arvioissa on se että ne ovat poikkeuksetta yltiöpositiivisia (joka on ainakin mun mielestä ongelma). Gopase+f (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 11.49 (EET)
Tai sitten muutetaan arvioinnin vaatimuksia, tai ei vaan hyväksytä lupaaviksi niitä artikkeleita, joihin ei löydy kunnollisia lähteitä pelityylille. Arvioinnin ei pitäisi huonontaa artikkelia. --Whitetabor (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 21.59 (EET)
Vapaa-ajan asunto / kesämökki / mökki
Tällä hetkellä on lyhyt artikkelialoitus vapaa-ajanasunto ja käytännössä samaa asiaa käsittelevä pidempi ja laajempi artikkeli mökki, jonka johdantoon yhdistin artikkelin vapaa-ajanasunto nykyisen sisällön, koska artikkelit selkeästi käsittelivät samaa asiaa eri nimillä. Ohjauksina artikkeliin mökki ovat ainakin vapaa-ajan asunto ja kesämökki. Mielestäni on selvää, että sana "mökki" merkityksessä vapaa-ajanasunto on arkikielinen lyhenneilmaus eikä tarkoittamansa asian ensisijainen nimitys täsmällisessä yleiskielessä. Ensisijainen merkitys sanalle mökki täsmällisessä yleiskielessä on ymmärtääkseni edelleenkin  "pieni asuinrakennus" (tämän voinee tarkistaa sanakirjoista) ja vasta toissijaisesti se on ymmärtääkseni lyhyempi ilmaus sanalle "kesämökki" silloin kun se, mitä tarkoitetaan, selviää asiayhteydestä. Paremmin asiaa voisivat selkeästi ja yksiselitteisesti kuvata joko kesämökki tai vapaa-ajan asunto (vrt. esim. ). Kuitenkin, jos tarkastelu oletetaan yleiseksi eikä vain suomea koskevaksi, niin ymmärtääkseni nimitystä kesämökki käytetään lähteissä lähinnä ehkä vain Suomen ja Ruotsin yhteydessä, kun taas yleiskäsitteenä vapaa-ajan asunto luultavasti kuvaa ilmiötä yleismaailmallisemmin. Ja näin siis, jos artikkelissa kuvattaisiin vapaa-asuntoja sekä suomessa että muualla, nimenä voisi luultavasti olla vapaa-ajanasunto. Vaikuttaako tämä päättely oikealta? (Jatkot sivulle Keskustelu:Mökki) --Urjanhai (keskustelu) 16. marraskuuta 2015 kello 09.15 (EET)
Wikipedian Lähdekirjasto: 20 käyttölisenssiä Kansallisbiografia- ja Talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisuihin
Terve!

Wikipedian Lähdekirjasto tiedottaa, että tästä päivästä lähtien on haettavissa käyttöoikeuksia Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (lyh. SKS) Kansallisbiografia- ja Talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisuihin. Pilottiohjelmassa SKS lahjoittaa wikipedisteille 20 käyttöoikeuslisenssiä, jotka kestävät alustavasti vuoden verran. Haku- ja käyttöehdot on kerrottu lahjoituksen sivulla: 
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura – Kansallisbiografia- ja Talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisut sisältävät yli 8 500 suomalaisen yhteiskunnan vaikuttajan elämäkerran (20 käyttölisenssiä).
Muistakaa, että suomenkielisen Wikipedian käyttäjät voivat hakea myös kansainvälisen Wikipedia Libraryn kautta käyttöoikeuksia kansainvälisten yhteistyökumppaneiden julkaisuihin.--Olimar  19. marraskuuta 2015 kello 10.34 (EET)
Minulle tulee heti mieleen 3–4 tunnusta, jotka ilmeisesti käyttävät kansallisbiografiaa tällä hetkellä jotain kautta ja pari muuta, jotka varmaan hyötyisivät siitä. En viitsi tässä luetella tunnuksia, mutta toivon, että he seuraavat tätä kahvihuonetta. Tuo vaikuttaa erinomaiselta tarjoukselta, jota tosiaan kannattaisi hyödyntää. Luulen, että käyttöoikeuksia tulee jäämään yli, jos niitä ei rohkeasti haeta, vaikka oma käyttötarve vaikuttaisi pieneltäkin. Ohjeissahan sanotaan, että oikeuksista voi luopua, jolloin ne annetaan toiselle. --Pxos (keskustelu) 19. marraskuuta 2015 kello 16.54 (EET)
Mietin, pitäisikö tästä toteuttaa jonkilainen bannerikampanja esimerkiksi muutaman päivän ajan sisäänkirjautuneille käyttäjille Central Noticen kautta? Joka tapauksessa jaan ensi viikon lopulla siihen mennessä hakeneille tunnuksia.--Olimar  24. marraskuuta 2015 kello 12.59 (EET)
Eikö noita tunnuksia saa enää ensi vuonna? Päättyykö hakuaika joskus? Olisi parempi, jos SKS tarjoaisi aina saataville vaikka kymmenen tunnusta, joita voisi kierrättää. Kyllä monet ihmiset lukevat tätä kahvihuonetta enkä usko, että tällainen asia vaatisi keskitettyä tiedottamista ainakaan vielä. --Pxos (keskustelu) 24. marraskuuta 2015 kello 14.59 (EET)
Tunnuksia on saatavilla siis koko ajan (ja toivottavasti vielä seuraavan 12kk jälkeenkin), mutta tietysti mitä useampi niitä tarvitseva hakisi samalla kerralla niin sitä tehokkaampi koko prosessi olisi. --Olimar  24. marraskuuta 2015 kello 15.13 (EET)
Sanon tälle muuten yhden sovellusalan, jota voi miettiä jos kiinnostaa: Varsin monet keskeisistä, merkittäviä henkilöitä käsittelevistä artikkeleista (so. kaikki ns. suurmiehet ja -naiset) ovat varsin sekalaisessa tilassa kun niitä yleensä on kirjoitettu pitkän ajan kuluessa ilman pääsyä kansallisbiografiaan. Ja jos nyt siis ei satu olemaan pääsyä sinne muuten esim. oman kunnallisen kirjaston tai jonkun oppilaitoksen tms. kautta, niin tällä se onnistuu vaivattomasti. Eräs välitön sovellusala on Wikipedia:Wikiprojekti Suomi 100, mutta yhtä hyvin tätä voi käyttää jos haluaa saattaa minkä tahansa merkittävää henkilöä käsittelevän artikkelin hyvään peruskondikseen tai osana eritasoisia arviointeja (lupaava, hyvä, suositeltu). Ja vielä vihjeenä: Paitsi suomalaisia suurmiehiä ja -naisia, tuolta löytyy myös itsenäisyyttä edeltäneen ajan valtionpäämiehiä tai muuten Suomen historiaan merkittävästi eri aikoina vaikuttaneita hirmu- tai vähemmän hirmuhallitsijoita tyylliin Kustaa III, Lenin, Stalin ja mitä niitä nyt olikaan. Ja vielä löytyy myös esim. kevyen musiikin, urheilun ym. suurimpia nimiä, jos niistä haluaa perustiedot kuntoon. Ja vielä, jos haluaa naisia Wikipedian artikkeleihin, niin toimituskunnalla ollut mielestäni aika vahva tasa-arvopainotus. Ja edelleen tiedeaiheiden muokkaajat löytävät täältä luultavasti kiinnostuyksensa kohteina olevien tieteenalojen tärkeimmät suomalaiset  aika hyvin. --Urjanhai (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 21.49 (EET)
Uusi Wikiprojekti?
Kävin kerrätyskeskuksessa taidekaupoilla; ostin äidilleni hienon isokokoisen metsäjärvimaiseman kolmella kympillä. Kiinnostuin tästä, koska mielikuvissani vastaavat taulut maksavat uutena vähintään pari-, kolmesataa. Ilmeni, että Suomessa on varsin heikot jälkimarkkinat kotimaiselle taiteelle. Osasyy tälle varmasti on, ettei taiteilijoista, tauluista eikä myyntihinnoista ole löydettävissä tietoja netistä, jolloin asiaa tuntemattomat eivät halua ryhtyä ostamaan tai myymään sokkona taidetta.
Tässä olisi sauma aloittaa esimerkiksi Wikipedia-alustalle hanke, missä ihmiset voisivat täydentää yhteistä tietämystään suomalaisista taiteesta valokuvien kera. 
Totinen (keskustelu) 20. marraskuuta 2015 kello 13.05 (EET)
Tuossa on tuo kaupallisuus ihan nurkan takana, joten vaikuttaa hieman epäilyttävältä. Olisi tietysti hienoa, jos taulusta olisi olemassa provenienssitiedot, valokuva ja hinta. Kuitenkaan valokuvia ei voi tallentaa tänne, jos taulu on vielä tekijänoikeuden suojaama, ja hintatiedot eivät sovi Wikipedian aatemaailman kanssa yhteen, koska tämä on tietosanakirja eikä kauppahuone. Jäljelle jäisi vain tekstimuotoiset kuvaukset tauluista, joilla ei oikein tekisi mitään. En usko, että projektia kannattaa edistää. --Pxos (keskustelu) 20. marraskuuta 2015 kello 16.39 (EET)
Voi tosiaan olla, että tämäntyyppinen hanke soveltuu parhaiten johonkin muuhun ympäristöön kuin Wikipediaan.--Urjanhai (keskustelu) 20. marraskuuta 2015 kello 16.52 (EET)
Lisäksi Wikipediaan tulevan tietosisällön tulee olla merkittävää. Useimmat suomalaiset maisemamaalaukset, joita riippuu kotien seinällä, eivät ole tietosanakirjamielessä merkittäviä. Ei myöskään voi ajatella "konepellin alle" perustettavaksi mitään projektia, johon kuitenkin voisi koota luetteloa erilaisista tauluista. Tähän varmasti wiki-alusta sopisi hyvin, mutta Wikimedia Foundation -säätiön ylläpitämiin hankkeisiin tuollainen ei varmaankaan sopisi. --Pxos (keskustelu) 20. marraskuuta 2015 kello 17.35 (EET)
Tässä sopinee kuitenkin sanoa, että vielä varmaan on merkittäviä taiteilijoita, joista ei ole artikkelia Wikipediassa.--Htm (keskustelu) 20. marraskuuta 2015 kello 18.00 (EET)
Eli hanke sopisi Wiki-alustalle, mutta ei Wikimedia Foundation-säätiön alaisuuteen. Totinen (keskustelu) 21. marraskuuta 2015 kello 09.04 (EET)
Näin se on nähtävä. Olisi hienoa, jos luettelossa olisi osto- ja myyntihinta näkyvissä ja kauppapäivä. Luettelosta tulisi siis suomalaisen (metsämaisema)taiteen kierron hyödyllinen keskuspaikka, jossa voisi kai tehdä osto- ja myyntitarjouksiakin. Koska tällainen raha-asiointi ei sovi mihinkään Wikimedia Foundationin tiedonkeruuhankkeeseen, se pitäisi perustaa muualle. --Pxos (keskustelu) 21. marraskuuta 2015 kello 23.08 (EET)
Toivon kuvaa Parolan leijonasta
Olen seikkaillut "supertsaari" Aleksanteri II:n muistomerkkien parissa ja kirjoitin arikkelin myös Parolan leijonasta. Jos joku liikkuu Hämeenlinnan, Parolan, Parolannummen seudulla päiväsaikaan, voisiko ottaa kuvan Jellonasta? Ihan tavallinen selkeä kokokuva, edestä päin riittää. Ja jos ongelmia on Commonsiin viemisessä, autan mielellään.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 22. marraskuuta 2015 kello 23.55 (EET)
Googlen kuvahaulla löytyy pari vanhaa mustavalkoista postikorttia. --Joe K. (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 18.50 (EET)
Käyttäjän Mlang.Finn toiminta
Korjasin Mlang Finnin sekasikiömallineen, joka pohjautuu Wikipedian mallineeseen mutta jota hän ei jaksa käyttää kokonaan. Kirjaviitteessä on kohta "Suomentaja", mutta jostain syystä se on hänestä vastenmielinen ja hän poistaa korjaukseni. Miten tällaisiin oman tiensä kulkijan muokkauksiiin pitää suhtautua? Puhumattakaan lähteettömistä lisäyksistä, muun muassa Paavo Tynell on tänään saanut puolison, mutta mistä Mlang Finn on sen lukenut, hän ei halua kertoa. Pitääkö hänelle antaa erikoikeuksia? --Harriebarn (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 13.39 (EET)
Kyseisen mallineen tiedot on merkitty korrektisti ja yleisen käytännön mukaisesti. Tynellin puolison tieto on Kansallisbiografiasta. Käyttäjä näkyy vaativan lähteitä pakonomaisesti. --Mlang.Finn (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 13.55 (EET)
Lähde merkitään tietoon, muuten sitä ei voi tietää, kuten joihinkin Tynellin tietoihin on merkitty. Pakonomainen lähteettömyys aiheuttaa lisätyötä muille. --Harriebarn (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 14.13 (EET)
Saisko linkin mallineeseen ja diffit ongelmallisiin muokkauksiin? Gopase+f (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 16.51 (EET)
Kirjaviite-mallineen ohjeen mukaan suomentajan voi laittaa myös "Selite"-kenttään, joten valinnan vapautta on kai hiukan jäljellä. Paavo Tynellin puolison olemassaoloon en ota kantaa, mutta tieto lisättiin artikkeliin nähdäkseni jo kesäkuussa 2015. ¬Antilope 23. marraskuuta 2015 kello 18.41 (EET)
Vaikuttaa siltä, että tässä on kyse käyttäjän toiminnan arvioinnista ja koko keskustelu ei kuulu kahvihuoneeseen. Ei tämmösiä aiheettomia kanteluita. Gopase+f (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 11.38 (EET)
Luokat autoille kokojen mukaan?
Meillä on tällä hetkellä olemassa automalleille valmistusvuosikymmeniin perustuva luokitusjärjestelmä (Luokka:1990-luvun autot, Luokka:2000-vuosikymmenen autot jne.). Olisiko syytä myös luoda Euroopan komission määrittämiin segmentteihin (kokoluokkiin) perustuvat luokat, kuten A-segmentin autot, B-segmentin autot jne.? Enwikissä tällaiset luokat ovat olemassa. Tällä hetkellä meillä ainoa on Luokka:Edustusautot, joka siis tarkoittaa E-segmenttiä. ComradeUranium (keskustelu) 23. marraskuuta 2015 kello 17.23 (EET)
Luokat luotu joka segmentille. ComradeUranium (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 12.49 (EET)
Wikimedia Suomen syyskokous 2.12.2015
Wikimedia Suomi ry:n sääntömääräinen syyskokous pidetään keskiviikkona 2.12. 2015 klo 17:00 alkaen Open Knowledge Finland -yhdistyksen toimistolla Caloniuksenkatu 9 D 64. Kokoukseen voi osallistua etäyhteydellä Google Hangoutissa. Virallinen syyskokouskutsu on kokonaisuudessaan .
Oleellisimmat asiat syyskokouksessa on vuoden 2014 tilinpäätöksen vahvistaminen ja vuoden 2016 toimintasuunnitelman sekä talousarvioin hyväksyminen. Lisäksi kokouksessa valitaan uusi hallitus. Mikäli olet kiinnostunut asettua ehdokkaaksi hallitukseen, niin voit kertoa itsestäsi oheisella .
Muut isot teemat lienevät siinä, että mitä tehdään vuonna 2016 () ja myös se, että mitä Wikipedia yhteisö haluaisi Wikimedia Suomen tekevän. Säätiön suunnalta on tullut toive, että aiheesta tehtäisiin käyttäjätutkimus, niin myös sen sisällöstä keskustellaan. --Zache (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 11.11 (EET)
Voisiko yhdistyksen tiedotusosasto vihdoin päättää, mihin se panee nämä viestit? Kun niitä on aina missä sattuu. Aiemmin kai oli sääntönä, että yhdistyksen uutisia varten käytetään nimenomaan Uutis-kahvihuonetta, mutta täällä tämä taas on. Ei tämä liity Wikipedian sekalaisiin asioihin. Jos hakee yhdistysasioita arkistosta, pitää käydä läpi nykyään ainakin Uutiset, Sekalaista ja Tekniikka. Ei luulisi olevan kovin vaikeaa noudattaa yhden kahvihuoneen periaatetta. Tämä antaa sekavan kuvan asioista, mutta se lienee totuudenmukainen kuva, joten mikäs siinä. --Pxos (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 13.52 (EET) Niin, ja muistaakseni Wikipedian yhteisö on nimenomaisesti aiemmin esittänyt toiveen, että kahvihuoneena on Uutiset. Sinänsä on hyvä, että toive on otettu vakavasti. --Pxos (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 13.54 (EET)
Mä olen muistaakseni pistänyt aina nämä sekalaista kahvihuoneeseen eikä kukaan ole asiasta minulle huomauttanut. --Zache (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 13.59 (EET)
No vähän lihaa luiden ympärille omaan kommenttini: en kykene löytämään sitä keskustelua, jossa puhuttiin Uutishuoneen käytöstä. Se voi olla missä vaan. Enkä tiedä, onko Usp toiminut omin päin tai yhteisön toimeksiannosta, mutta  hän on vuonna 2013 pannut Kahvihuoneen yleisiin ohjeisiin. Siispä nyt on tiedossa neljä eri keskustelupaikkaa. --Pxos (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 14.03 (EET)
Kevätkokousilmoitus 2015 on uutisissa. Lievennetään vähän moitettani: näyttää siltä, että suurin osa yhdistyksen tiedotuksesta on uutiskahvihuoneessa ja osa yhdistyksen tiedottajista käyttää nykyään vain kahta kahvihuonetta yhtäaikaa, mikä on parannus entiseen. Olen varmaan ylipedanttinen, mutta on todella hienoa, että useat yhdistykseen liittyvät tiedotteet löytyvät selaamalla Uutis-kahvihuoneen arkistosivua, missä niillä on myös selvä otsikko. Olisikohan muuten yhdistyksen sisäinen tiedottaminen hyvä ottaa ohjelmaan vuonna 2016. Sopisitte siellä, miten, kuka ja koska hoitaa tiedottamisen Wikipedian päin? Fantastinen, huumaavan avantgardinen ehdotus tämä tietysti on, mutta aina kannattaa kokeilla uutta. Kun yhdistyksellä on omat sivunsa, Facebook-sivut, ehkä Twitter, IRC ja sellaiset, on tietysti joukkotiedotusta, että käytetään myös jokaista Wikipedian kahvihuonettakin. Asiat eivät turhaan pysy kasassa vaan tieto leviää hyvin. --Pxos (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 14.16 (EET)
Kun nyt olen itsekin tuohon tiedottamiseen osallistunut, ja kun nyt tuli puheeksi, niin kyllä minunkin mielestäni siihen pitäisi käyttää johdonmukaisesti uutiskahvihuonetta, mutta en nyt ole ruvennut siirtämään toisten kommentteja ettei tulisi turhaa lisäsählinkiä. Muuten kai se, kuka tiedottaa, on näin pienessä vapaaehtoisorganisaatossa kiinni siitä, kuka sattuu koskakin ehtimään ja kuka sattuu koskakin tuntemaan minkäkin asian parhaiten, vaikka jotain rooleja onkin ja on sovittu. Mutta tässä kyllä yhdyn näkemykseesi, että olisi hyvä että uutiset olisivat uutiskahvihuoneessa ja taisin siitä jollekin juuri eilen illalla mainitakin.--Urjanhai (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 18.48 (EET)
Nyt on kokous alkamassa. Tässä on  etäosallistujille. --Zache (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 16.54 (EET)
Käännösapua
"So – the air bubble provides solace for the section of the protein repelled by water and what you get is the protein lining the air water interface"
Mitä "what you get is the protein lining the air water interface" tarkoittaa suomeksi? "Mitä saat on proteiinikerros ilma-nesterajapinnalle"?
--84.248.21.187 28. marraskuuta 2015 kello 12.15 (EET)
Varmaan tarkoittaa että "tuloksena on..." tai "muodostuu proteiinikerros ilma-nesterajapinnalle". --Ktp234 (keskustelu) 1. joulukuuta 2015 kello 10.55 (EET)
Penna Tervo ja Elsa Turakainen
Mielenkiintoista, että poliitikko Penna Tervon puoliso oli nimeltään Elsa Mercedes Angerkoski. Sukunimestähän tulee ensinnä mieleen näyttelijä, joka myös Elsa Mercedes Turakainen oli. --85.76.146.222 1. joulukuuta 2015 kello 03.12 (EET)
Sata vuotta sitten annettiin Väestörekisterikeskuksen mukaan vuosina 1900-1919 Mercedes-nimi 41 naiselle. Melkoinen sattuma että etunimeksi on osunut sama. Olisivatkohan perheet (Angerkoski ja Turakainen) olleet tuttuja keskenään, esimerkiksi teatteriharrastuksen kautta. molemmat Elsa Mercedekset ovat syntyneet suurinpiirtein samoina vuosina. --Ktp234 (keskustelu) 1. joulukuuta 2015 kello 10.51 (EET)
Kuitenkaan Penna Tervon vaimo Elsa Mercedes Angerkoski ei ainakaan ollut näyttelijä Kaarlo Angerkosken sisko, sillä Elsan vanhemmat olivat  mukaan Frans Fredrik Angerkoski ja Hilda Maria Malmström, kun taas Siiri Angerkosken (os. Palmu) puolisonakin tunnetun Kaarlo Angerkosken vanhemmat olivat Karl Emil Angerkoski ja Anna Katarina Nyström. Olisivatko kenties olleet isiensä puolelta serkukset? --85.76.166.83 1. joulukuuta 2015 kello 19.48 (EET)
IMDb lähteenä
Voiko Imdb:n merkitä viitteenä lähteeksi Wikipediaan kirjoitetuille tiedoille? --85.76.82.220 2. joulukuuta 2015 kello 10.46 (EET)
Tarkistettavuus on Wikipedian ensisijainen vaatimus, joten lähde tiedoille pitää aina merkitä. Jos lähde on tosiaan Imdb, ei siis auta muu kuin merkitä se lähteeksi. Imdb ei kuitenkaan ole ns. luotettava lähde, joten tiedolle on pyrittävä etsimään , joka sitten merkitään lähteeksi. ¬Antilope 2. joulukuuta 2015 kello 12.38 (EET)
Imdb:tä ei pitäis käyttää lähteenä millekään. Jos sitä on kuitenkin käytetty lähteenä ja se on merkitty lähteeksi niin vahinko on jo sattunut. Lähdemerkintöjä ei pitäis koskaan poistaa/hävittää, paitsi jos A) ne ovat varmasti virheellisiä, tai B) itse (samalla kertaa) korjaa/parantaa lähteistystä. Gopase+f (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 12.46 (EET)
Mielestäni IMDB ei ole täällä luotettava lähde (käyttäjien muokattavissa olevat keskustelufoorumit ja websivustot eivät ole). Itse olin pitänyt sitä hyvinkin luotettavana ennen kun täällä jollekin kerrottiin toista. Minusta oleellisempaa olisi merkata tiedon lähde edes jotenkin, niin pystyisi jäljittämään tiedon valehtelun tason (10/90), kuin että toimia paljon yleisemmän käytännön mukaisesti, eli jättää lähteistämättä. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 12.50 (EET)
PS. Miksei lähteistyskäytännöissä (merkitse lähteet) anneta vähän suoremmin edes ymmärtää, että parempi mikä tahansa lähde kuin keksiä itse muokkaamiaan tietoja (noitahan lähteettömät tiedot lukijalle lähtökohtaisesti ovat). --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 13.23 (EET) Lisäys: Ja em. liittyy, että merkittävyyden osoittamisessa vain ns. luotettavat lähteet kelpaavat. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 13.29 (EET)
Koska tietojen itsekeksiminen ei ole iso ongelma? Gopase+f (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 13.25 (EET)
On mulle, koska tulkitsen joka kerta Wikipediassa lähteistämättömän tiedon keksityksi, bluffiksi tmv:ksi. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 13.30 (EET)
Käytäntösivuille harvemmin (lue: ei koskaan) tehdään muutoksia yksittäisen käyttäjän kokemien ongelmien vuoksi. Gopase+f (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 13.33 (EET)
Tuo on hyvä periaate. Ei ilmeisesti auta vedota Hesarin painoarvoon, siellä näytään olevan kanssani samalla linjalla, ei kannata uskoa sokeasti ihan kaikkea mitä joku esittää (toden löytämiseksi pitää varmistaa, mitä käytetty lähde kertoo). --84.249.191.150 2. joulukuuta 2015 kello 14.03 (EET). Allekirjoitus unohtui --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 14.06 (EET)
Aiemmissa keskusteluissa on muotounut vakiintuneeksi käytännöksi, jota ei varsinaisesti ole kirjattu käytäntöihin, koska ei ole tarvetta, ettei IMDb:tä käytetä lähteenä eikä sieltä myöskään haeta tietoja muuten kuin tekijöiden elokuvaluetteloihin. Muut kaikki tiedot ovat yhtä kuin lähteettömiä, ja ne voi poistaa. Jos kyse on luetteloista, niin ne ovat siis ok, mutta kaikki biografia-höpötykset voi surutta poistaa, sillä nimimerkit kirjoittavat sinne samanlaisia omia tulkintojaan kuin Wikipediaankin. (Eihän Wikipediakaan muistaakseni käy lähteeksi.) Yleensä jutut eivät edes ole tärkeitä, mutta jos ovat, ne voi palauttaa, sitten kun löytyy asiallinen lähde. --Abc10 (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 13.07 (EET)



Kahdessa vastauksessa korostetaan tarkistettavuutta ja ettei Imdb:tä pidä käyttää lähteenä, mutta kuitenkin ollaan sitä mieltä että maahan kaatunutta maitoa ei korjata. Yritin tunnin ajan etsiä "asiallisia" lähteitä artikkeliin jossa oli käytetty Imdb:tä lähteenä. Enkä löytänyt. Poistin siksi ainakin elämäkertatiedot. Yksi lähde kertoo jostain työstä ja lisäsin sen. Jos Imdb on huomattu kelvottomaksi, ei pitäisi sitten seuraavassa keskustelussa alkaa perumaan linjaa. --85.76.8.116 2. joulukuuta 2015 kello 14.33 (EET)
Niin no kaikkein tärkeintä on se, että käytetyt lähteet ilmoitettaisiin jollain tavalla. Olivat nämä lähteet sitten oma pää, naapurin Veijo, IMDB, omat muistiinpanot, webbisivu, kirja jne. Tämä säästää paljon muiden käyttäjien aikaa. Gopase+f (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 14.40 (EET)
Ai sinä olet oikeasti tuota mieltä? Minusta se ei vastaa Wikipedian käytäntöjä, mutta mahdollisesti ne käytännöt aina muuttuvat, seb´n mukaan kenellä on kovin ääni. Jos joku kirjoittaa tuolla periaatteella, että pääasia että on lähteet ("oma pää") niin seuraavalle kirjoittajalle tulee moninkertainen työ etsiä ne "asialliset" lähteet, eikä se säästä yhtään muiden käyttäjien aikaa, vaan juurikin päinvastoin. --85.76.0.138 2. joulukuuta 2015 kello 14.45 (EET)
On se parempi kertoa kirjoittavansa omasta päästä, kuin että kirjoittaa omasta päästä eikä kerro asiaa. Gopase+f (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 14.47 (EET)
Ja kun on se lähde ("oma pää" tai imdb:n nimimerkki Anonymous) merkitty niin Gopasen mielestä asia on kunnossa kuten siinä äskeisessä artikkelissa. Kiitos. Mutta en siltikään usko että tuo periaate on muuta kuin omasi. Pidä hyvänäsi. --85.76.96.233 2. joulukuuta 2015 kello 14.57 (EET)
No noin en ole missään sanonut. Olet kaikilta osin väärässä. Gopase+f (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 15.01 (EET)
Olen Gopase+f:n kanssa samaa mieltä. Merkitse lähteet –käytäntöä voi kyllä lukea niin, että ihan sama miten lähteet merkkaa, kunhan merkkaa artikkeliin (nimenomaan artikkeliin, josta tavan lukija vain sen voi löytää, ja lähde pitää myös yksilöidä löydettäväksi). Mielestäni pahin on muokkaustieto, jolle ei kerrota mitään taustaa. Tuollainen tieto voi olla mitä vain, ääripäinä oikea tieto tai valehtelu. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 15.16 (EET)
Jaa että mitä mieltä olet? Samaa mieltä kuin Gopase että epäluotettavia lähteitä saa käytää kunhan merkitse ne lähteeksi? Voi-voi. Wikipediassa on kai yksinkertainen lähdekäytäntö että saa käyttää vain luotettavia lähteitä. Jos tähän ei osallistu muita käyttäjiä, uskon että se on edelleen voimassa. Kiitos keskustelusta, joka ei millään mittarilla ollut antoisa. --85.76.130.145 2. joulukuuta 2015 kello 16.54 (EET)
Nähdäkseni ACFCKuopio ei ole tuota mieltä. Samoin Gopase ei ole tuota mieltä. Olet ymmärtänyt koko keskustelun väärin. Gopase+f (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 16.58 (EET)
Kyllä, Gopase+f:n kannalla. Jos muokkaaja ei kykene luotettavasti lähteistettyihin tietoihin (hyvin moni ei nähdäkseni edes ymmärrä kuin ihan pinnallisesti mikä tiedon lähde on), ja yhteisöllä ei näytä olevan keinoja valvoa, että muokkaukset ovat laadukkaita, niin silloin on parempi, että muokkaaja kertoo avoimesti mistä esittämänsä muokkaustieto on kotoisin. Lähteetön tieto on ylivoimaisesti epäluotettavin tieto teoriassa (kun en ole sinisilmäinen). Kun muokkaaja (nimimerkki, jonka takana voi olla kuka tahansa) kertoo avoimesti, ettei hänellä itse asiassa ole varmaa tietoa, niin älyllisellä lukijalla on heti mahdollisuus tehdä tiedon luotettavuudesta johtopäätös.
Tässä mediassa esitettävän tiedon luotettavuus on määritelty perustuvan ei julkaisijan luotettavuudelle, ei muokkaajien henkilöön, vaan sille, että esitetyille tiedoille esitetään lähde, joka pitää olla jäljitettävissä. Jos ei lähdettä, tietoon ei kannata luottaa. Toki saa luottaa, ja lehmät lentää.
Lähteistämisen käytännöt löytyvät ”merkitse lähteet”-ohjeista. Ohjeissa on mielestäni älykkäästi huomattu, että tätä mediaa muokkaaaavat tavan ihmiset, ja lähteen luotettavuus on lähinnä toivomus, mikä on mielestäni realismia. Luotettavuutta edellytetään vain silloin, kun määritellään, mistä aiheista tänne saa kirjoittaa artikkeleita. Oleellista on, että esitettävä tieto lähteistetään tavalla tai toisella. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 18.34 (EET)
Mielestäni Wikipedian fataali moka oli ja on se, että tämän median kehittäjät toiveajattelivat ja edelleen hyvin yleisesti täällä ajatellaan kaikkien kirjoittajien kykenevän ja haluavan muokata käyttäen muokkausten tiedoille vain luotettavia lähteitä. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 20.58 (EET)
En lähde arvailemaan käyttäjän Gopase+f tarkoitusperiä olla tarkentamatta/selventämättä kantaansa. Kuvittelisin kuitenkin, että alkuperäinen ajatuskulku mukailee ACFCjne Kuopion esittämää näkemystä: Jos käyttäjä perustaa muokkauksensa epäluotettaviin lähteisiin, olisi toivottavaa, että tämä silti merkitsisi käyttämänsä lähteet (olivat ne mitä tahansa tai jopa omaa sepitystä). Tämä ei poissulje sitä, että käyttäjät voisivat samaan aikaan olla sitä mieltä, että tiedot tulisi ensisijaisesti perustaa luotettaviin lähteisiin.
Olen samaa mieltä, että perustuivatpa tiedot mihin tahansa, olisi ensiarvoisen tärkeää merkitä nämä lähteet. Tällöin A) lukijalla on paremmat mahdollisuudet arvioida tiedon paikkansapitävyyttä ja B) muut muokkaajat pystyvät helpommin arvioimaan lähteiden laatua ja voivat mahdollisesti ryhtyä tarvittaviin jatkotoimenpiteisiin (paremman lähteen lisääminen/pyytäminen, lähteen kyseenalaistaminen, tiedon poistaminen epätodennäköisenä, jne.).
En siis pitäisi itsekään IMDb:tä luotettavana lähteenä. Mutta jos siis IMDb:tä on käytetty lähteenä, niin se tulisi merkitä lähteeksi. --Gonnagle (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 22.44 (EET)
Hyvin kiteytetty hyödyt Wikipedian laadun kannalta (toiseksi viimeisen kappaleen A ja B). --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 3. joulukuuta 2015 kello 09.39 (EET)
Gutenberg-mallineen käyttäminen
Kjjk43 lisää ahkerasti linkkejä Gutenberg-projektiin. Ohjeen mukaan: ”Jos teos on Gutenberg-projektissa, tämä malline liitetään ”Aiheesta muualla” -osioon.” Palautin artikkelin , lisäsin korjauspyynnön . Mikä olisi oikea tapa muokata: artikkelin palauttaminen, korjauspyynnön lisääminen vai jatketaan ulkoisten linkkien lisäämistä vapaamuotoisesti? , , … --Raid5 (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 16.37 (EET)
Yksi linkki yhteen sivustoon varmaan riittää. Eli kun Gutenbergissä on , riittänee, että Runeberg artikkelin Aiheesta muualla -osiossa on linkki tuolle sivulle. Linkin takaa löytyy kaikki projektissa olevat teokset. Vrt.: Wikipedia:Aiheesta muualla toteaa, että tytäryhtiöiden, tiedekuntien, alajaosten ja -osastojen linkkien lisääminen on rajamailla, esimerkkinä tiedekuntien linkit yliopistosta kertovaan artikkeliin. Ei siis kiellettyä, mutta linkkien tarpeellisuutta tulee harkita. Ulkoisia linkkejä ei ole ollut tapana panna muualle kuin Aiheesta muualla -osioon. –Kuohatti 2. joulukuuta 2015 kello 18.26 (EET)
Lyhyesti: Aiheesta muualla -osioon merkitään linkki Gutenberg-projektiin ja yksi riittänee. Mainitsin Kjjk43:n tässä keskustelussa, joten hänkin on saanut tästä tiedon ja tehnee tarvittavat korjaukset. Vai tekeekö? ,  Huomasin että keskustelua on käyty myös täällä ja laitoin linkin tähän keskusteluun. --Raid5 (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 18.45 (EET) edit. --Raid5 (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 18.47 (EET)
Jos ei muuta ilmene, niin palautan artikkeleita mitä jaksan. --Raid5 (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 20.05 (EET)
Väsyin jo. Eilen (1.12.) laitoin korjauspyyntöjä, palautin artikkelin – ei muutosta. Muita ehdotuksia? --Raid5 (keskustelu) 2. joulukuuta 2015 kello 20.25 (EET)
Suomen varapääministeri
Tietolaatikoista huomasin, että tämmöinenkin nimike on. Olen toki kuullut sitä käytettävän mediassakin. Onko sitä oikeasti vai onko kyseessä pääministerin sijainen? --Höyhens (keskustelu) 3. joulukuuta 2015 kello 22.42 (EET)
Niin, pääministerin sijainenhan se täällä virallisesti on . Vaikka mediassa on toki kutsuttu esim. nykyistä pääministerin sijaista Soinia toisinaan varapääministeriksi, ei tuota virheellistä nimitystä pidä käyttää täällä Wikipediassa. --Nironen (keskustelu) 3. joulukuuta 2015 kello 22.51 (EET)
Itsenäisyyspäivän kunniaksi...
Itsenäisyysviikonlopun kunniaksi haluaisin kutsua uusia voimia hankkeen  Wikipedia:Wikiprojekti Suomi 100 pariin. Tavoitteena on se, että itsenäisyyden juhlavuoden 2017 alkaessa meillä olisi sata esittelykelpoista artikkelia maamme keskeisistä aiheista. Tässä taulukossa on vinkkejä siitä, miten artikkeleita voisi parantaa. Voit esimerkiksi osallistua projektiartikkelien arviointeihin Wikipedia:Vertaisarviointi ja Luokka:Lupaavaksi ehdotetut artikkelit. Iloista itsenäisyyttä ! --Tappinen (keskustelu) 5. joulukuuta 2015 kello 10.29 (EET)
Jos halutaan enemmän näkyvyyttä, niin periaatteessa voitaisiin myös pistää itsenäisyyspäivän ajaksi etusivulle tekstin Suomenkielisessä Wikipediassa on tällä hetkellä 383 723 artikkelia. tilalle jokin sopiva Suomen itsenäisyyspäivään ja Suomi 100 -projektiin liittyvä muutaman sanan teksti ja linkki Wikipedia:Wikiprojekti Suomi 100 tai Wikipedia:Wikiprojekti Suomi 100/Luettelo -sivulle. --Zache (keskustelu) 5. joulukuuta 2015 kello 10.40 (EET)
Kiva ajatus, mutta ehkä vasta vuoden päästä ? Ajattelen että etusivu houkuttelee enemmän wikipedian lukijoita, mutta nyt kaivataan vielä enemmän muokkaajia. --Tappinen (keskustelu) 5. joulukuuta 2015 kello 10.43 (EET)
Kysymysten poistaminen "kysy vapaasti" -palstalta
Eräs ylläpitäjä poisti kysymykseni "kysy vapaasti" -palstalta perustellen ettei usko kenenkään osaavan vastata siihen. Mikä käytäntö toisten kirjoittamien viestien poistossa on? Olen käsittänyt että niitä saisi poistaa ainoastaan jos ne ovat asiattomia. --87.95.115.72 9. joulukuuta 2015 kello 16.01 (EET)
Jos tuollainen tässä mediassa on, niin on outoa, että kysymyksesi deletoitiin. Kysymyksissähän on hyvin usein täysin vastaavia puoluetoimistojen/muiden mainostajien/pätemistarpeisten/huomiota hakevien/alle yläkouluikäisten täysin turhaan tänne postitettuja spämmejä ja trollauksia. Osio pilkkaa mielestäni rankasti vakavasti joskus ottamaani ”tieto”sanakirjaa. Ehdotan, että kysymyksesi tuodaan päiväksi esille ja sitten ko. osio poistetaan täysin tarpeettomana, siirretään osio Hikipediaan. --84.249.191.150 9. joulukuuta 2015 kello 18.08 (EET)
Ei toi ihan puhtaalta kysymykseltä vaikuta. Ehkäpä lähempänä (poliittista) ilkkumista joka vielä kohdistuu yhteen "politiikkoon". Olisin itekin poistanut: turhaa spekulaatiota, jota tarpeetonta esittää täällä. Parempiakin foorumeita löytyy. Gopase+f (keskustelu) 9. joulukuuta 2015 kello 21.24 (EET)
Etusivuun liittyvät kysymykset ja tarkennuspyyntö
Onko tämä oikea paikka kysyä etusivun sisällöstä vai olisiko sellaisille kysymyksille oma paikkansa? Kysyn tätä koska etusivulla on uutinen "Kanada laillisti kannabiksen" ja tuossa jää täysin epäselväksi laillistettiinko käyttö, myynti, kasvatus, kaikki kolme vai mitkä niistä? Saako kuka tahansa myydä missä vaan, vai mitä tarkoittaa että kannabis on laillistettu?--Custoo (keskustelu) 9. joulukuuta 2015 kello 21.52 (EET)
Varmaan kaikkia kolmea eli saa kasvattaa, myydä ja käyttää, mutta ainakaan Yahoon mukaan Kanadan hallitus ei ole julkaissut tarkkoja suunnitelmia:  Editoin tekstiä uutisboksissa vähän varovaisemmaksi sen suhteen, koska muutos tulee voimaan. --Zache (keskustelu) 9. joulukuuta 2015 kello 22.14 (EET)
Etusivulle ei ole tarkoitus käsitellä uutisen sisältöä tarkemmin. Yleensäkään huumeiden mainostaminen etusivulla ei liene tarpeellista. Voisi poistaa ja korvata paremmalla. --85.76.98.222 10. joulukuuta 2015 kello 13.54 (EET)
Herodeksen kuolinvuosi ilmeisesti virheellinen
Nyt on julkaistu muutamia vertaisarvioituja artikkeleja, joissa annetaan vahvoja perusteita olettaa, että Herodes olisikin kuollut 1 eaa. eikä jo 4 eaa.  Tämän suuntainen lähdetieto löytyy jo nyt artikkelissa, mutta nyt löytyneet faktat ovat jo sen verran painavia, että olisiko syytä jo ingressissä mainita tuo 1 eaa. Mikä olisi sopiva muotoilu 4/1 eaa. vai 4 tai 1 eaa. vai 4-1 eaa.( joka on harhaanjohtava siinä mielessä, että vaihtoehtoisia kuolinvuosia eivät ole 3 tai 2 eaa. johtuen kuunpimennysten puuttumisesta tuolloin. Ryhdyn lähipäivinä korjauspuuhiin.--K2-fanittaja (keskustelu) 10. joulukuuta 2015 kello 13.44 (EET)
Eikö nämä kuulu ko. artikkelin keskustelusivuille,jos siis tieto on luotettava . Ei pidä tarpeettomasti häiritä meitä vain LUOTETTAVIIN lähteisiin uskovia hevosmiesten tietotoimiston jutuilla. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 10. joulukuuta 2015 kello 15.46 (EET)
Malline Henkilö
Täällä on tietolaatikkomalline Malline:Henkilö, jossa on monta kenttää, jotka lisääntyvät koko ajan, ilmeisesti aina yhden henkilön havaitseman tarpeen mukaan, mikä tietysti on normaali tapa Wikipedian kehittymisessä. Nyt kuitenkin  → , koska mielestäni lisäkentät "harrastukset" ja "sotilasarvo" alkavat olla jo tarpeettomia tietoja ylipäänsä saati sitten mallinekenttinä. On huomattava, että mallineesta ei enää voi poistaa sellaisia kenttiä, jotka ovat jo käytössä, mutta voisi yhteisöllisesti vähän pohtia mallineen sisältöä. Vaikka kaikkia kenttiä ei toki tarvitse käyttää, mielestäni ne toimivat kuitenkin ohjeena muokkaajille siitä, mitä tietoja Wikipediassa halutaan mallineella esitettävän. Siksi pitäisi miettiä, mitkä kentät ovat olennaisia. --Pxos (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 11.02 (EET)
Miksei sellaisia kenttiä voi poistaa, jotka ovat jo käytössä? --Savir (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 11.09 (EET)
Voihan ne teknisesti poistaa. Pitää sitten vain käydä katsomassa kaikki ne sivut, joissa on mallineen kentissä tietoa, ja poistaa tämä tieto. Ymmärtääkseni tämä on tehtävä, jotta malline antama näkymä artikkelisivulla ei mene rikki. Pelkästään kenttien karsiminen mallinesivulla ei riitä. Tämä vaatii Joku Muuta paikalle, koska rasittava siivoustyö on yleensä työtä, joka ei kelpaa kenellekään. En sitten tiedä, osaako botti tehdä sen. --Pxos (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 11.44 (EET) Muutos: Jos kentässä oleva tieto on tärkeää, se pitää poistaa mallineesta ja siirtää leipätekstiin, jos se ei jo ole siellä. Tällaista ajatustyötä botti ei osaa. --Pxos (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 11.46 (EET)
Jos mallineesta poistetaan kenttä, jota on joissakin artikkeleissa käytettykin, ei siitä tietääkseni seuraa muuta kuin että niillä artikkelisivuilla se tieto ei enää näy, mutta ei siellä sen vuoksi näy mitään virheilmoitustakaan. Samoinhan käy, jos jossakin artikkelissa mallineeseen asettaa sellaisen kentän ja sille jonkin arvon, jota itse mallineessa ei ole eikä ole koskaan ollutkaan; näinhän voi sattua esimerkiksi lyöntivirheen seurauksena. Tämän olen kyllä itsekin joskus todennut. -KLS (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 11.55 (EET)
Ainakin olemassa oleva tieto katoaa, mikä ei ole hyvä. Jos joku on aikanaan luottanut siihen, että mallinekentän arvo "Kengännumero" tuottaa näkyviin tiedon kengän koosta, mallineen muokkaaminen hävittää kengännumerotiedon artikkelista kokonaan. Malline on vain apuväline tiedon esittämiseen ja tavallaan pitäisi suojata ihmisten luottamusta siihen, että heidän muokkauksensa säilyvät artikkelissa. Jos yksittäistä artikkelia muokkaa, se on ymmärrettävää. Jos mallinetta muokkaa, se vaikuttaa samalla satoihin ellei tuhansiin artikkeleihin, mikä on hyvin yllättävä ilmiö monelle muokkaajalle. Siksi olemassa olevia kenttiä ei pitäisi mennä poistamaan noin vain silloin kun niitä on käytetty ehkä vuosien ajan. Eri asia on, jos lisäkentät poistetaan melkein heti kun ne on lisätty, kuten itse tein. --Pxos (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 12.20 (EET)
Nuo mainitsemasi ovat ainakin turhia. Esim. sotilasarvolla on merkitystä lähinnä sotilaiden kohdalla ja heille on jo malline. Tai itse asiassa kolme plus yksi: ,  ja  + . Turhia mallineessa olevia kenttiä ovat lisäksi mielestäni "merkittävät teokset" ja "tyyli" (taiteilijoille ja kirjailijoille on omat mallineensa). Mallineessa on lisäksi erikseen "arvonimi" ja "titteli". Mikäs noiden ero on? "Aktiivisena" taitaa myös olla turha, sillä se taitaa olla merkittävä lähinnä urheilijoiden kohdalla, joille on omia mallineitaan. Muutakin turhaa varmaan on. --Otrfan (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 11.17 (EET)
Titteli tarkoittaa "virka-asemaa" järjestössä eli järjestö = SAK, titteli = puheenjohtaja. Arvonimi taas on yleisempi. Yritin korjata asiaa aikanaan, mutta törmäsin siihen, että titteli-kenttä oli jo käytössä. Siksi piti perustaa uusi. Asia näkyy muokkaushistoriasta. --Pxos (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 11.44 (EET)
Järjestöihmisille voisi luoda oman mallineensa, löytyy tuolta turhempiakin. Eivätkös muuten esim. SAK:n puheenjohtajille parhaiten käy ainakin nimensä puolesta , joka tosin on tehty niin, että siihen sopivat parhaiten liikemiehet ja yrittäjät? Tosin sekaisin menevät muistaakseni elinkeinoelämän vaikuttajat, liikemiehet ja yrittäjät luokittelussakin, ei sen puoleen. --Otrfan (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 12.05 (EET)
Juuri näköjään poistettiin vasta lisätty "alma mater", jolla taas on merkitystä lähinnä tieteilijöiden kohdalla, joille on mallineensa , jossa se jo onkin. Tosiaan malline on vähän karkaamassa käsistä. --Otrfan (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 14.12 (EET)
Minkäs vuoksi yhtäkään näistä pitäisi poistaa? Nehän ovat kaikki valinnaisia eikä mitenkään tarpeellista käyttää joka artikkelissa. Henkilö-malline pitäisi mielestäni olla laaja ja kattava, joka kattaa olennaisimmat parametrit yksityiskohtaisimmista henkilö-mallineista, kuten  jne. Yliopisto/korkeakoulu eli alma mater on mielestäni melko tärkeä oli sitten tieteilijä tai näyttelijä/käsikirjoittaja/whoever. Tosiaan en:Template:Infobox person en-wikissähän nämä ovat standardia. --URunICon 28. marraskuuta 2015 kello 16.17 (EET)
Minkäs vuoksi uusia kenttiä on lisätty aivan mihin väliin sattuu välittämättä entisistä kentistä? Jos kenttiä halutaan lisää, kaiketi ne pitäisi ryhmitellä järkevästi. Aiemmin tuli "merkittävät teokset" ja "tyyli" ammatin ja arvonimen väliin, ja nyt "almamater" tunkeutui mallineen alkuun heti asuinpaikan jälkeen ennen muita tietoja. Ei mielestäni pitäisi myöskään tunkea mallinetta täyteen kaikenlaista tarpeetonta vain jonnekin sinne päin, jotta saa jonkun nippelitiedon näkymään muutamassa artikkelissa. --Pxos (keskustelu) 28. marraskuuta 2015 kello 22.17 (EET)
Ihan en-wikistä oon ottanut mallia noissa sijoitteluissa. "Merkittävät teokset" oli "Aktiivisena" jälkeen, "Alma mater" ennen "Ammattia". Siellä noista on kattavasti keskusteltu joten oletan usein, että näin ymmärrettäisiin täälläkin päin. --URunICon 29. marraskuuta 2015 kello 02.27 (EET)
Perstuntumalta: mitä enemmän kenttiä mallineessa on, sitä vaikeampaa on niitä täyttää oikein. Mallineessa pitäisi olla kohta vain oleellisille asioille, ei trivialle. Taiteenharjoittajien "merkittävät teokset" ovat yksi esimerkki mallineen kohdasta, johon tungetaan mitä sattuu ja varsin subjektiivisesti. Koska kaikkien mallineessa(kin) esitettyjen tietojen tulee olla lähteistettyjä, tiedot voivat olla myös tekstiosuudessa.--Htm (keskustelu) 29. marraskuuta 2015 kello 01.08 (EET)
Näppituntumalta: Mallineiden kenttiä tulkitaan miten sattuu, ja osasyynä on, että niitä ei dokumentoida. Kenttiä ei pitäisi tunkea mallineisiin enempää kuin mitä jaksetaan dokumentoida. --Jmk (keskustelu) 29. marraskuuta 2015 kello 01.55 (EET)
Esimerkki siitä, miten lukuisat turhat dokumentoimattomat kentät ohjaavat aivan älyttömään kenttien täyttöön on . Tiedoista tuli kummallisia ja peräti virheellisiä. Ehdotan, että kenttiä karsitaan ja niiden käyttöä pyritään ohjaamaan ohjetekstillä. --Pxos (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 00.21 (EET)
Täällä keskustelulla ei näköjään ole kovin paljon merkitystä, koska malline on aloittanut matkansa . Muokkaus pitäisi käydä kumoamassa, koska siitä on tuhoutunut aiempia tietokenttiä, joissa on ollut tietoa, mutta en taida jaksaa kumota. Joku Muu Ken Ties? --Pxos (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 07.46 (EET)
As you wish.--Htm (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 08.19 (EET)
Mitä hemmettiä sillä mallineella voi tehdä, jos siinä ei ole tarpeellisia kohtia, joita täyttää. Sitä ei voi käyttää mihinkään. Kokeilin sitä Seppo Tiitisen artikkeliin, mutta kun täytettävät kohdat eivät ole tästä maailmasta. Miksi esim. puoluekanta täytyy aina jonkun poistaa? ja sotilasarvo? Harrastukset? jne. Henkilö muodostuu tälläisessä tapauksessa tietynlaisesta kokonaisuudesta ja mallineen tulee olla myös tietynlainen kokonaisuus, eihän siitä muuten mitään järjellistä synny. Esim. Heikki Talvitien mallineeseen ei voitu lisätä sotilasarvoa kun ei ole kyseistä kohtaa. Lähes kaikki tarpeellinen puutuu. Tässä on kysymys henkilömallinneesta eikä mistään muusta.--Zindox (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 08.49 (EET)
Mallineeseen ei ole tarkoitus tunkea kaikkea mahdollista tietoa, ainoastaan oleellinen. Harrastukset eivät sitä ole, eikä sotilasarvokaan (sotilaille on omat mallineensa). edit Mallineessa Heikki Talvitien tyyli = neuvostosympatiat? Joku ymmärtää mallineen käytön väärin.  --Otrfan (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 08.55 (EET)
Kuka kukin kirjassa on ihan järkevä luettelo:
Suku- ja etunimi
virka/toimi, oppiarvo
kotikunta
syntymäpaikka ja aika
tiedot vanhemmista
tiedot puolisoista
lapset
opinnot, tutkinnot, tutkimustyö
päätoimet
sivutoimet
luottamustehtävät
kunniajäsenyydet, puheenjohtajuudet, kunniajäsenyydet
kirjallinen ja taiteellinen toiminta
arvonimet
sotilasarvo
ansio- kunniamerkit
palkinnot
puoluekanta
harrastukset
muu mainittava
Soveltuu oikein hyvin valtion korkealle virkamiehelle ja monelle muulle.--Zindox (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 09.11 (EET)
Siellä on varmaan sama lista kaikille henkilöille. Meillä on erikseen mallineet taiteilijoille, kirjailijoille, sotilaille etc., ja lisää voidaan luoda. Kaikkea mahdollista ei ole syytä laittaa -mallineeseen. --Otrfan (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 09.17 (EET)
Tämä ei ole Kuka kukin on -kirja. Sitä toimittaa huomattavasti pienempi määrä toh
muokkaajia kuin Wikipediaa.--Htm (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 09.20 (EET)
Vastaan edelliselle. Asia ei ole aivan näin yksinkertainen. Jos elävä elämä on monimutkainen, niin silloin mallinnekkaan ei voi olla yksinkertainen. Useilla korkeilla virkamiehillä on aika monta rautaa tulessa yhtä aikaa. Esim. diplomaatti ei ole pelkkä diplomaatti, vaan voi olla monia lisätehtäviä, joilla pyritään vaikuttamaan asioiden kulkuun esim. ulkopolitiikassa, ilmastonmuutoksessa ja monessa muussa...mielipide vaikuttamista jne. Joten täytyy olla malline tälläisiä henkilöitä varten, jossa voi lyhyesti mainita heidän puuhistaan esim. harrastusten osalta tai sotilasarvo ja monia muita seikkoja. Miksi esim. puoluekantaa tai suuntausta ei saisi mainita tässä yhteydessä jos kerran on lähteellinen tieto olemassa. Ihmettelen suuresti.--Zindox (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 09.41 (EET)
Artikkeleissa on paikka nimeltä leipäteksti. Sinne mahtuu juttua. --Otrfan (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 09.47 (EET)
Ei taida olla konsensusta edes siitä, milloin henkilömallinetta pitää käyttää. Noissa spesifisemmissä, kuten Malline:Tieteilijä, on punainen stop-merkki ja lukee "Tälle mallineelle on ehdotettu pohjamallineen käyttöönottoa, tutustu ...". Jos se ehdotus on hylätty, voisiko stop-merkit poistaa ? Ne on olleet siellä vuodesta 2008. --Tappinen (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 09.53 (EET)
New Wikipedia Library Accounts Available Now (December 2015)




Hello Wikimedians! 

The Wikipedia Library is announcing signups today for, free, full-access accounts to published research as part of our Publisher Donation Program. You can sign up for new accounts and research materials from:
Gale - multidisciplinary periodicals, newspapers, and reference sources - 10 accounts
Brill - academic e-books and journals in English, Dutch, and other languages - 25 accounts
Finnish Literature Society (in Finnish)
Magiran (in Farsi) - scientific journal articles - 100 articles
Civilica (in Farsi) - Iranian journal articles, seminars, and conferences - 50 accounts
Many other partnerships with accounts available are listed on our partners page, including EBSCO, DeGruyter, and Newspaperarchive.com. Do better research and help expand the use of high quality references across Wikipedia projects: sign up today!

--The Wikipedia Library Team 01:01, 11 December 2015 (UTC)
Help us a start Wikipedia Library in your language! Email us at wikipedialibrary@wikimedia.org

This message was delivered via the  tool to .

–Ylläolevan kommentin pläjäytti tänne joukkoviestinä The Wikipedia Library Team 11. joulukuuta 2015 kello 03.01 (EET)
Ihan näin ehdotuksena...
... uudelleenluomisen voisi estää, säästyisi kaikilta aikaa ja vaivaa. --85.76.74.119 11. joulukuuta 2015 kello 03.29 (EET)
Eduskuntaryhmä
Toivoisin Eduskuntaryhmä-artikkelin keskustelusivulle kommentteja siitä kannattaako yksittäisen edustajan ryhmiä mainita listassa. --176.93.183.95 14. joulukuuta 2015 kello 19.21 (EET)
Yhdistyneiden aurinkokuntien konfederaatio
Tähtien sota -elokuvissa Tähtien sota: Episodi II – Kloonien hyökkäys sekä Tähtien sota: Episodi III – Sithin kosto esiintyy separatistijärjestö, josta kertova artikkeli käyttää täällä nimeä Yhdistyneiden aurinkokuntien konfederaatio, vaikka kuvitetut oppaat kutsuvat kirjaa nimellä Itsenäisten aurinkokuntien konfederaatio. Aiheesta keskusteltiin jo artikkelin keskustelusivulla vuonna 2009 vain kahden kommentin verran, mutta silloin perusteensa oli sanan "Independent" suomennos ja silloin sivu jälkimmäisellä nimellä luotiin vain ohjaussivuksi sitä edellä mainittuun artikkeliin. Haluaisin lopullisen selvyyden sille, kumpaa nimeä kannattaisi Wikipediassa käyttää. CAJH (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 13.24 (EET)
Ihme läppää en-wikissä
Kun tätä kautta tavoittanee parhaiten Suomen olosuhteita tuntevia muokkaajia, niin kysyn tätä nyt täällä fi-wikin kahvihuonessa: Satuin osumaan en-wikin artikkeliin  jossa on jotain aivan ihme läppää (lähteenä olevat linkit eivät näköjään toimi). Mikäli joku on kiinnostunut tuon selvittelystä ja mahdollisesta korjaamisesta niin saa yrittää selvitellä. Lienee myös hyvä esimerkki (en) Wikipedian luotettavuudesta. --Urjanhai (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 17.18 (EET)
Lisännyt IP . Lähteinä , . En ehdi sen enempää perehtymään mikä ihme juttu tuo on... --Stryn (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 17.25 (EET)
Mistäs tuohon toiseen muuten on saatu tuo "New York Times"? En ehdi nyt selvittelemään myöskään mitä lähteitä nuo mahtavat ehkä olla.--Urjanhai (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 17.32 (EET)
 tuo ekana tuloksena sivun , jossa mainitaan, että "artikkeli julkaistiinkin International Herald Tribune -lehdessä otsikolla "In Finland, a battle of the tongues"". Eli New York Timesin kirjoitus taitaa olla . --Stryn (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 17.35 (EET)
Ainakaan New york Timesin kirjoitus lähteistänyt sitä lausetta, mikä se oli merkitty lähteistämään. --Urjanhai (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 17.46 (EET)
Toinen linkki löytyi tästä: . --Urjanhai (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 17.49 (EET)
Eikä sieltäkään löydy mitään sellaista, mitä viitteet on merkitty lähteistämään. --Urjanhai (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 17.53 (EET)
Poistin koko pätkän ja perustelin poiston artikkelin keskustelusivulla.--Urjanhai (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 18.09 (EET)
Ongelma sivua luodessa
Kun tein sivua, kesken luomisen jouduin suoraan etusivulle. Onko muille tapahtunut samaa?HARMON-MUTE (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 19.41 (EET)
Tulitko mahdollisesti etusivun kautta suoraan sivulle jota olit luomassa? --Stryn (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 20.14 (EET)
Kysyin tätä siksi, että jos vahingossa painoit backspace-näppäintä artikkelia kirjoittaessa, jolloin selain palasi edelliselle sivulle, jossa olit. Siinä tapauksessa tosin selaimen pitäisi yleensä kysyä, että oletko varma, että haluat palata, ja menettää tekemäsi muutokset tai vastaavaa... --Stryn (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 22.51 (EET)
Menin luomissivulle hakemalla sitä hakupalkista.--HARMON-MUTE (keskustelu) 20. joulukuuta 2015 kello 15.38 (EET)
Portugalin Itä-Afrikka vai Portugalin Mosambik
Lueskelin sivua Portugalin Itä-Afrikka ja ensimmäisenä tuli mieleen olisiko parempi nimi Portugalin Mosambik? Kun katselin ympärille, niin aisaa on käsitelty kattavammin artikkelissa Mosambikin  historia. Olisiko järkevintä yhdistää artikkelien tiedot tuohon Mosambikin  historia -artikkeliin? --Nrautava (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 21.02 (EET)
Jos nimi Portugalin Itä-Afrikka on ollut käytössä, niin tuolla nykyisellä sisällöllä sen voisi kai hyvin muuttaa ohjaukseksi artikkeliin Mosambikin_historia tai johonkin sen osaan. --Urjanhai (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 22.57 (EET)
Menin painamaan vahingossa ko. artikkelin tarkastetuksi kun linkkasin johonkin. Ei missään nimessä ollut tarkoitukseni osalistua tänne täysin kuulumattoman artikkelin muokkaukseen. Artikkeli, jossa ei ole yhtään lähdettä, pitäisi mielestäni heti miettimättä deletoida pois. Jos on tarpeen, muuttakaa höpöhöpöartikkelissa ollut linkki takaisin, sori. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 17. joulukuuta 2015 kello 10.42 (EET)
"Merkitty 1. versio tarkastetuksi" -merkintää ei voi peruuttaa vaan se on pysyvä. Sillä ei kuitenkaan ole enää mitään merkitystä, koska siitä tulee ainoastaan merkintä muutostentarkastuslokiin, joka on eräänlainen muinaisjäänne, joka säilytetään syystä että. --Pxos (keskustelu) 17. joulukuuta 2015 kello 18.31 (EET)
Artikkeli on varmaankin aloitettu, koska se on artikkelitoiveissa. Laitoin yhden viitteen että tätä termiä on käytetty suomeksi. En-wikissä en:Portuguese Mozambique alkaa "Portuguese Mozambique or Portuguese East Africa are the common terms by which Mozambique is designated when referring to the historic period when it was a Portuguese overseas territory. " --Tappinen (keskustelu) 17. joulukuuta 2015 kello 11.01 (EET)
Laiton Portugalin Mosambik-sivun ohjauksella Portugalin Itä-Afrikka-sivuun, johon lisäsin tiedon tuosta asiaa laajemmin käsittelevästä Mosambikin  historia artikkelista. Luulen, että tuo kattoi useimpien tarpeet. --Nrautava (keskustelu) 17. joulukuuta 2015 kello 17.24 (EET)
Saman otsikon artikkelit eri kieliversioissa
Mikä on wikipediassa ajatus teoriassa fi-wikin artikkelin ja sen yhteydessä olevien muunkielisten linkkien vastaavien artikkeleiden välillä (ja päinvastoin)? Huomaan, että pahimillaan eri kieliversioissa on ihan erilaisia faktatietoja samoista asioista (voi liittyä mm. siihen, että toisessa asiat ovat lähteistetty, toisessa ovat arvailtuja?). Ilmeisesti pitää voida ajatella, että jokainen kieliversio on itsenäinen ja siihen pätevät ko. kielisen WP:n käytännöt ja laatukriteerit. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 17. joulukuuta 2015 kello 09.45 (EET) Eli jos suomalaiseen wikiin kääntää eli lainaa jostain muun kielisestä artikkelista tietoja, lisätään käännetty jostain -malline. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 17. joulukuuta 2015 kello 10.27 (EET)
Teoriassa yhteys on se, että samasta aiheesta (vaikkapa Kissa) voi lukea eri kielillä eri Wikipedioissa. Eri projektit ovat itsenäisiä kokonaisuuksia, kuten olet varmasti huomannut jo siitä, että täällä meillä ei käydä portugaliksi keskustelua eivät ranskankielisen Wikipedian käytännöt päde täällä. Artikkelien taso on toki erilainen, koska onni täällä vaihtelee, hurjat monet muokkailee. Pahimmillaan ja parhaimmillaan eri kieliversioissa on erilaista tietoa, koska 1.kielessä artikkelin on kirjoittanut yksi tyyppi äskettäin ja 2.kielessä se on käynyt läpi vertaisarvioinnin ja sitä on pyritty saamaan laadukkaksi joukolla useiden vuosien ajan. Jos ylipäänsä ihmetyttää se, millaista täällä on, kehotan nyt julkisemmin muodostamaan ihmettelystä jonkinlaisen mielipidekirjoituksen. On aika hassua lukea kahvihuoneissa kuukaudesta toiseen tällaisia, melko huonosti verhottuja hämmästelyjä siitä, millainen Wikipedia on ja millaista täällä on. "Get over it!", kuten jossain kieliversiossa mainiosti lohkaistaan. --Pxos (keskustelu) 17. joulukuuta 2015 kello 16.33 (EET)
Joo, päädyin tosiaan itsenäisiin projekteihin ja erikielisten WP-versioiden artikkeleissa oleviin muokkaajien erilaisiin asioiden ymmärtämisiin ja hyvin erilaisiin laatuvaatimuksiin. Mutta edelleenkin uskon, että fi-wiki voisi ehkä mahdollisesti vaikkei todennäköisesti joskus tulevaisuudesssa tulla nettitietosanakirjaksi, jonka tietoihin minäkin voin uskoa täysillä, ainakin jonkun tietyn hyvin kapean tietokokonaisuuden osalta. PS. Vaikka minulla onkin paljon ylimääräistä aikaa, niin mielipidekirjoitukseni näiden lisäksi vasta olisivatkin täysin tarpeetonta puuhastelua, ei jatkoon. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 18. joulukuuta 2015 kello 09.44 (EET)
Miten Wikipedian kontrolloi tehtäviin valittavia?
Miten Wikipedian kontrolloi erilaisiin tehtäviin valittavia? Tuli sattumalta mieleen, että esimerkiksi välityslautakuntaan valittavien piti ainakin ennen näyttää henkilökorttinsa eikä sinne (ehkä sen takia) jotkut halunneet joita pyydettiin, ja muihinkin tehtäviin kai pitää, niin tutkiiko kukaan niiden henkilöiden taustat, ettei sinne pääse rikollisia? --85.76.68.35 17. joulukuuta 2015 kello 09.53 (EET)
Uskallanpa väittää, että wikiyhteisöä ei kiinnosta tehtäviin valittujen henkilöiden IRL-identiteetti eikä siihen liittyvät asiat kuten rikostausta. Vaikka istuisi linnassa juuri nyt kolmoismurhasta on aivan mahdollista olla wikiprojektissa rakentava, luotettava ja arvokas toimija. Tietääkseni henkilöllisyyden todistamista vaaditaan vasta ylemmän tason tehtäviin (byrokraatti jne.) koska niihin liittyvillä työkaluilla voi saada valtavan sotkun aikaan varsin pian. Sittenkin henkilöllisyys on pikemminkin vastuuseen saattamista varten kuin taustojen selvitettyä. Uskoisin. --Pitke (keskustelu) 13. tammikuuta 2016 kello 11.08 (EET)
Muokkaussuoja Star Warsiin
Hei, saataisiinko Star Wars: The Force Awakens -artikkeliin muokkaussuoja IP-osotteilta, kun näyttää olevan sen verran kova trafiikki. Sinne muokkaillaan Chewbaccan näyttelijäksi sijaisnäyttelijänä ollutta suomalaista. Muitakaan sijaisnäyttelijöitä ei kuitenkaan ole ollut tapana listata. --URunICon 17. joulukuuta 2015 kello 15.49 (EET)
Olin itse asiassa vakauttamassa sivua samaan aikaan, kun kirjoitit tätä. Josko viikko vakautta riittäisi.--Olimar  17. joulukuuta 2015 kello 15.54 (EET)
Wikimedia Suomi ry:n joulukuun uutiskirje
Moikka! Laitoin juuri jakeluun Wikimedia Suomi ry:n uutiskirjeen: . Tilaapa se itsellesi, niin et missaa jatkossa kuulumisiamme. --Jjanhone (keskustelu) 18. joulukuuta 2015 kello 13.24 (EET)
Haluaisin kovasti lukea näistä uutisista kahvihuoneessa Uutiset, koska se olisi sellainen kahvihuone, jonne sopisi uutisia. Wikisuomi tiedottaa missä sattuu. --Pxos (keskustelu) 18. joulukuuta 2015 kello 14.10 (EET)
Pitäisikö olla tiedossa
Ikuisesti fiwikissä jatkuvat saman asian ympärillä pyörivät keskustelut ihmetyttävät minua (täällä oloni n. 3 vuoden ajan kokemuksen perusteella), ja lähinnä siksi, että keskustelut eivät johda yleensäkään mihinkään, kellään ei ole esitettävänään yhden esimerkin lisäksi mitään yleisempää faktatietoa.
Eli voisiko joku tai yhteisö yhdessä selvittää jotenkin objektiivisesti ja luotettavasti, ellei ole jo selvitetty, esim. pari perusjuttua?
1) Moniko uusi tänne tuleva artikkeli täyttää käytäntöjen vaatimat merkittävyyskriteerit. Arvaukseni on n. 10 %.
2) Montako prosenttia uusista tehtävistä artikkelin muokkauksista sisältää muokkaustiedolta sen varmentavan lähteen (edes yleensä lähteen, kun luotettavuudesta ei täällä varmasti löydy konsensusta). Arvaukseni on n. 20 %.
Ensimmäisessä selvityksessä pitäisi mielestäni erotella (ainakin tiedostaa erot ns. vakavamman ja ns. kevyemmän (kevytkulttuurit eli viihde) tiedon välillä. Sitten voisi jatkaa miettimistä, onko täällä edes ongelmaa yo. asioissa, saatan olla ihan väärässä. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 12.01 (EET)
Sun kannattaa ensin miettiä kuinka monella muokkauksella uuden artikkelin saa luoda ja kuinka pitkään artikkelin pitää säilyä Wikipediassa. Sitten voit ite tehdä tutkimuksen tuolta . Äkkiseltään veikkaisin, että esittämäsi prosenttiluvut ovat alakanttiin. Gopase+f (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 12.06 (EET)
Eli vastauksesi tarkoittaa, että jos en halua tästä otsikosta kymmeniä kertoja aiemmin toistuneen ei-mihinkään johtaneen keskustelun samasta asiasta (onko lähteettömyys WP:n ongelma, ja jos, ja miten suuri ongelma, niin pitäisikö sille mahdollisesti alkaa tehdä jotain konkreettistakin), niin tämä oli viimeinen kommenttini tähän. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 12.45 (EET)
Jos tuosta nyt ottaa vaikka satunnaisen 12.12.2015 päivämäärän ja tarkastelee luotuja artikkeleita, jotka ovat edelleen (nyt viikkoa myöhemmin) olemassa niin: 48 uutta artikkelia, joista: 
kaikin puolin kunnossa on 23 kpl.
Lähteistyksessä (lähinnä lähteiden laadussa) jotain pientä epäilyttävää 10 kpl.
Lähteistyksessä puutteita 6kpl,
lähteettömiä 5 kpl, selviä käännöksiä 3 kpl, 1 kpl täsmennyssivuja.
(lähteettömät: Serbian sosialistinen puolue, Storoževoin kapina, Sanjeev Bhaskar, Värivallankumous, Taustakuva)
Eli tosiaan äkkiseltään vaikuttais, että noi AFCKuopion arvioimat prosenttiluvut ovat kertaluokkaa väärässä. Merkittävyyttä en arvioinut, mutta vaikuttais että viikkoa luomisen jälkeen noi olis kaikki merkittäviä ja mahdolliset (merkittävyys)ongelmat kohdistuu (luonnollisesti) lähinnä noihin viiteen lähteettömään artikkeliin. (ja muutamaan muuhun "kevyesti" lähteistettyyn Tauno Saarela, Jouni Hiltunen, Erkki Riimala) Gopase+f (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 13.10 (EET)
Teitpäs hienosti ja nopeasti paljon (kiinnostukseni kannalta aika lailla näennäistä) työtä. Osaan ja ymmärrän tutkimustyötä. Otos on ihan ok tähän tarkoitukseen. Oleellista olivat siis ”prosentit”, lukuarvoina, ei mutuilu. Kokonaan lähteetön on ei-merkittävä artikkeli automaattisesti (minun ja käytännön esittämillä kriteereillä, täällä siihen ei ehkä voi löytyä konsensusta, ”tutkimukseen” sille pitäisi ainakin esittää konkreettiset kriteerit, esim. vähintäin kaksi aiheelle ulkopuolista luotettavaa lähdettä, viikko on hyvä aika tuoda nuo artikkeliin). Muokkausten lähteet taisi olla huonosti multa esitetty. Yritin tarkoittaa, että tarkastellaan muokkauksittain. ensin pitää katsoa muokkaus ja laskea siitä tiedot, jotka vaativat varmennuksen artikkeliin, sitten lasketaan tiedot, jotka on lähteistetty. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 14.05 (EET)
Siitä vaan ite (tarkemman) tutkimuksen tekoon. Gopase+f (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 14.12 (EET)
Tarpeeton puuhastelu (vapaaehtoinen tekeminen, joka ei johda suurella todennäköisyydellä mihinkään konkreettiseen) ei kuulu tapoihini. Tämän puuhastelun verran mulla oli nyt ylimääräistä aikaa (kun ei ole parempaakaan tekemistä). 60 uutta artikkelia per päivä on paljon, ja yli 50 niistä ei-merkittäviä on myös paljon. Paljonkohan muokkauksia päivässä (lkm) ja niissä tietoja, jotka pitäisi lähteistää, niistä 80 % lähteettömiä, niin tulee jo iso luku sokealle uskolle, jos yleissivistys ei riitä tunnistamaan  mikä on totta, mikä valetta. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 15.49 (EET)
Kommenttisi on liian kryptinen, jotta sitä voisi kommentoida. Gopase+f (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 15.59 (EET)
Haluaisitko tehdä listan noista päivässä tehdyistä 60 artikkelista vaikka alasivullesi ja merkitsisitkö niihin mitkä ovat sinusta ei-merkittäviä? Jos haluat voit myös listaan merkitä ja perustella ne artikkelit joissa on sinusta lähteistysongelmia.--Zache (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 16.27 (EET)
Kävin läpi, laskin 47. Kerron näkemykseni (yksilöin) tarkemmin kun kerkiän. Oli erittäin positiivinen yllätys, että 12.12 uudet oli pääosin ok merkittävyydeltään, kevytkulttuurissa oli muutama selvä hätäsesti tehty mainos. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 17.07 (EET)
Jäämme odottamaan sitä, että päädyt lukuun 57 (viitteet: Mantshurian kandidaatti, H. J. Heinz Company)... --Lax (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 17.14 (EET)
12.12 uudet artikkelit, kommenttini: huomasin 47 artikkelia, yksi oli täsmennyssivu (noita on ok olla, mutta pitääkö noiden sisältää muuta tietoa kuin korkeintaan yleismääritelmän, elinvuodet esim. ovat jo lähteistettävää tietoa, jotka pitää löytyä ko. artikkelista), yhden sanan (ei siis tarvitse lähteistää, mistä selitys on keksitty), aidosti tietosanakirjaluonteisia artikkeleita oli 36, joissa monessa merkittävyys oli vähän vajaa, mutta löytynee kun kaivelee, joku lähde artikkelissa oli ainakin riittävän luotettava. Kahta noista en olisi kelpuuttanut tänne ilman lisäselvityksiä, Storozevoin kapinaa ja Serbian sosialistista puoluetta, noista aihealueista minua enemmän ymmärtävä ilmeisesti voisi olla toista mieltä. Erinomainen tulos, asia-artikkeleista alle kymmenen prosenttia on niin-ja-näin kuuluisiko mielestäni tähän tietosanakirjaan. Kevytkulttuuriin kuuluvia artikkeleita oli 9, joista selviä mainoksia oli 5: TV-sarja Drop Dead Diva, Valehtelevat viettelijät ja Nelosen kaksi masterchefiä, Embassy of Silencen levy, Elo on jo niin tunnettu musiikkiyhte, että sen levystä kirjoittavat muutkin kuin levyn mainostaja, ok-artikkeli. En luokittelisi tietosanakirjaan Sanjeev Bhaskaria, mutta lähteen luotettavuudella läsnäolo on mielestäni perusteltu. Urheilussa Koriksen tuleva EM on merkitykseltään ok, ja samoin romanialainen käsipalloilija Gruia. Kevytkulttuurissa merkittävyysprosentiksi sain vähän yli 50 % vähän vajaa 50 %.
Merkittävyydeltään kyseenalaista tavaraa päätyy tänne tuon selvitykseni perusteella vain kymmenkunta prosenttia artikkeleista, niiden kokonaismäärästä. Myönnän, että olin yhtä väärässä kuin valtionvarainministeri. Turha tavara näyttäisi lähinnä löytyvän viihteen puolelta (TV-sarjat ja musiikkijulkaisut). Lähteistysprosenttien (tiedon luotettavuus wikipedian reunaehdoilla, tiedolle pitää esittää lähde) laskeminen tuntuu nyt liian suuritöiseltä. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 21.12 (EET)Korjasin ylimmän kpl:een alin rivi prosentin vajaa 50, po.vähän yli 50 --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 21.21 (EET)
Olenpas huono rosenttilaskussa. Viivattu höpöt yli ja esitetty ekana ollut oikea tieto. Puolet mainoksia on riittävän tarkka ja epämiellyttävä tieto. Mikä tulkitaan mainokseksi on aikalailla subjektiivinen näkemys, hyvä mainostaja on asiakkaita etevämpi, on ollut aina. Ainut keino, jonka keksin mainoksia vastaan, on edellyttää edes merkittävyyskäytäntöjen noudattamista. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 22. joulukuuta 2015 kello 07.24 (EET)
12.12.2015 luoduista artikkeleista on poistettu (ei sisällä teknisiä poistoja/täsmennys- ja ohjaussivut) tähän mennessä seuraavat: Rinovirus, Suomusjärven Salentie, LG Electronics, Kohokas, Protoporfyriini, Kotelokehto, Paistettu muna, Ovipositori ja Brittiläisten Neitsytsaarien jalkapallomaajoukkue. –Makele-90 (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 18.08 (EET)
Tietokannasta katsottuna viitemallineilla lähtestettyjä uusia artikkeleita on noin 86% ja jos otetaan huomiota, että lähteistystä tehdään myös muuten kuin viitemallineilla, esimerkiksi suoraan ref-tageilla ja <refrences> -tagilla tai kokonaan ilman viitteitä, niin edes jotenkin lähteistettyjen osuus on aavistuksen tuota korkeampi:

--Zache (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 14.37 (EET)
Tuota, vuosiluku heittää ehkä hieman… --Geohakkeri (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 14.43 (EET)
Kiitos, korjattu. --Zache (keskustelu) 21. joulukuuta 2015 kello 14.45 (EET)