Gustav Elfving

Question: Kuinka luotettavuusteoria syntyi?



Erik Gustav Elfving (25. kesäkuuta 1908 Helsinki – 25. maaliskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko ja tilastotieteilijä.[1] Hän oli uraauurtava kokeiden suunnittelija ja teki merkittäviä tutkimuksia Suomen yliopistoissa.
Nuoruus
Elfving oli nuorin professori Fredrik Elfvingin neljästä lapsesta. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsinkielisestä lukiosta vuonna 1926. Samana vuonna hän kirjoittautui Helsingin yliopistoon pääaineenaan aluksi tähtitiede. Elfving vaihtoi pääaineekseen matematiikan ja valmistui vuonna 1930 sivuaineinaan tähtitiede ja fysiikka. Vuosina 1927–1929 hän työskenteli laskennallisena assistenttina tähtitieteellisessä observatoriossa ja matematiikan assistenttina Helsingin yliopistossa 1932–1933.
Elfving väitteli vuonna 1934 Rolf Nevanlinnan oppilaana. Väitöstyössään hän tutki Riemannin pintoja ja niiden yhdenmukaistamista. Nevanlinnan teorian meromorfisten funktioiden arvojen tuloksista Elfving sai kiitosta Drasinilta.
Morsiamen kuolema ja tutkimusretki Grönlantiin vuonna 1935
Elfvingin nuori kihlattu menehtyi vuonna 1935, luultavasti tuberkuloosiin. Morsiamen surevat vanhemmat auttoivat Elfvingiä ottamalla yhteyttä Tanskan Geodeettiseen laitokseen, joka palkkasi hänet matemaatikoksi karttaretkikuntaan Länsi-Grönlantiin kesällä 1935.
Tilastollinen tutkimus
Elfving teki tutkimuksia kokeiden suunnittelun, todennäköisyyslaskennan ja tilastollisen päättelyn parissa.
Optimaalinen koesuunnittelu
Tiedepiireissä Elfving tunnetaan yhtenä kokeiden optimaalisen suunnittelun modernin teorian perustajista. Maanmittauksen tutkimusmatkalla Länsi-Grönlannissa tulvat ja voimakkaat sateet pakottivat hänet pysyttelemään kolme päivää leirissä, jolloin hän mietti parhaita havaintopaikkoja lineaaristen mallien parametrien arvioimiseksi. Hänen ajatuksensa ilmenevät hänen tutkielmassaan kokeiden optimaalinen suunnittelun lineaaristen mallien arvioimisesta. Lisäksi työssä käytettiin kuperan geometrian käsitteitä, mukaan lukien "Elfvingin sarjat" ja Elfvingin lause. 
Muita tilastollisia tutkimuksia
Professorina Helsingin yliopistossa Elfving laati suomenkielisiä perusteoksia, joita on käytetty vuosikymmeniä. 
Elfving teki huomattavia tutkimuksia monilla aloilla. Matematiikassa hän tutki kompleksianalyysia ja todennäköisyyslaskentaa. 
Akateemiset ja tieteelliset toimet
Elfving valmistui Helsingin yliopistosta ja seurasi Teknillisen korkeakoulun matematiikan professorina Lars Ahlforsia, joka oli siirtynyt Harvardin yliopistoon. Lukuvuonna 1946-1947 Elfving työskenteli Tukholman yliopistossa apulaisprofessorina. Helsingin yliopistossa hän hoiti professuureja vuosina 1944–1975.
Oppilaat
Gustav Elfving toimi useiden suomalaisten tilastotieteilijöiden väitöskirjan ohjaajana. Elja Arjas tunnetaan työstään stokastisten prosessien inferenssin ja luotettavuusteorian parissa. Arjaksen väitöskirjaoppilaita ovat Esa Nummelin ja Hannu Oja.
Johann Fellman on tutkinut epäsingulaaristen eli differentioitumattomien informaatiofunktioiden optimaalista suunnittelua. Hän toimii myös taloudellisen teorian ja genetiikan (erityisesti kaksosten syntymä frekvenssin) parissa. Fellmanin väitöskirjaoppilaita ovat olleet Kenneth Nordström ja Katarina Juselius.
Teoksia

Citation error, replace with{{cite book| author = Elfving, Gustav| title = Probability and statistics: The Harald Cramér volume| chapter = Design of linear experiments| publisher = Almqvist & Wiksell, Stockholm; John Wiley & Sons, New York| year = 1959| pages = 58–74}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Gustav, Gustav| title = The history of mathematics in Finland 1828–1918| location = Helsinki| publisher = Societas Scientarium Fennica| year = 1981}}
Lähteet

Citation error, replace with{{cite book| author = Draper, Mäkeläinen, Nordström et. al| title = Statistics, registries, and science: Experiences from Finland| chapter = Gustav Elfving: An appreciation| publisher = Statistics Finland| year = 1999| isbn = 951-727-643-5, ISBN 978-951-727-643-6| pages = 123–152}}

Mäkeläinen, T. (1984). Gustav Elfving. Arkhimedes 36, s. 201–208.
Mäkeläinen, T. (1997). Elfving, Gustav. In Leading Personalities in Statistical Sciences: From the Seventeenth Century to the Present (N. L. Johnson and S. Kotz, eds.), s. 96–98. Wiley-Interscience, New York.


Viitteet

Aiheesta muualla

 on the  page.




Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Luokka:Vuonna 1908 syntyneet
Luokka:Suomalaiset matemaatikot
Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit
Luokka:Suomalaiset professorit