Pieksämäki

Question: Kuinka iso Varkauden klubin pinta-ala on?



Pieksämäki on Suomen kaupunki Etelä-Savon maakunnan luoteisosassa. Kaupungissa asuu  ihmistä,[1] ja sen pinta-ala on km², josta km² on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km². Pieksämäen naapurikuntia ovat Hankasalmi, Joroinen, Juva, Kangasniemi, Leppävirta, Mikkeli, Rautalampi ja Suonenjoki.
Historia

Pieksämäen maisemille luonteenomaisia ovat korkeat moreeniharjanteet. Näille harjanteille muodostui kiinteää asutusta jo 1400- ja 1500-luvuilta alkaen. Uusimmat tutkimukset osoittavat Pieksämäellä olleen yhtäjaksoista asustushistoriaa yli 5000 vuoden ajan.
Pieksämäen pitäjä perustettiin vuosien 1574–1575 aikana.[3] Pieksämän kauppala erotettiin Pieksämäen pitäjästä vuonna 1930. Vuonna 1948 kauppalan nimi muutettiin takaisin Pieksämäeksi ja siitä tuli kaupunki vuonna 1962.
Suomen Kirkon Sisälähetysseura siirsi toimintansa 1944 Sortavalasta Pieksämäelle. Seura harjoitti kustannus- ja kirjapainotoimintaa, sekä ylläpiti opistoja. Paikkakunnalle perustettiin myös Bovallius-säätiön omistama Suomen ainoa kuulovammaisten talouskoulu, Valtionrautateiden veturimieskoulu ja monta muuta oppilaitosta. Puolustusvoimien nykyinen Ilmasotakoulu on perustettu Naarajärven lentokenttäalueelle 1940-luvun alussa Ilmavoimien Viestivarikko -nimisenä.
Maaseurakunnan puukirkko sijaitsee Pieksämäen kaupungin alueella. Sen kellotapuli on Pieksämäen vanhin rakennus. Keijo Strömin ja Olavi Tuomiston suunnittelema kaupunkiseurakunnan tiilikirkko toimii monitoimikirkon periaatteella. Kaupungin kolmas kirkko on Toivo Paatelan suunnittelema ortodoksinen kirkko.
Pieksämäen kaupunki ja Pieksänmaan kunta yhdistyivät ja alueista muodostettiin uusi Pieksämäen kaupunki 1. tammikuuta 2007.[4] Pieksänmaa muodostui vuoden 2004 alussa Pieksämäen maalaiskunnan, Jäppilän ja Virtasalmen liitoksessa.[5]
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Kylät ja taajamat
Ankele, Haapakoski, Halkokumpu, Heikkolankangas, Hietakylä, Hietamäki, Hällinmäki, Jäppilä, Järvikylä, Kaitainen, Kantala, Karjala, Kontiomäki, Kukkola, Kuvansi, Kylmämäki, Kähkölä, Lamminmäki, Längelmäki, Maavesi, Mataramäki, Montola, Naarajärvi, Narila, Nenonpelto, Neuvola, Nikkarila, Niskamäki, Nokkala, Nykälä, Oittila, Paltamäki, Partaharju, Pitkäsmäki, Pohjoismäki, Pyhitty, Pyhäjärvi, Pöyhölä, Rummukka, Ruuhilampi, Salmenkylä, Sarkaniemi, Siikamäki, Sormula, Suontientaipale, Surnuinmäki, Syvänsi, Tihusniemi, Tikkalanmäki, Toikkala, Tossavalansaari, Utriala, Valkeamäki, Vanaja, Vehmaskylä, Venetmäki, Venettekemäranta, Vilhula, Virtasalmi, Väisälä, Väyrylä
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Pieksämäellä oli 18 220 asukasta, joista 13 792 asui taajamissa, 4 336 haja-asutusalueilla ja 92 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pieksämäen taajama-aste on 76,1 %.[6] Pieksämäen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[7]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Nähtävyydet

Huomattavia rakennuksia: puukirkko (A. Sorsa 1753), vesitorni (Aarne Ervi 1956), kulttuurikeskus Poleeni (Gullichsen-Kairamo-Vormala 1989, Vuoden betonirakenne), kaupungintalo (Sipinen ja Herzer, 1973) ja vanha kaupungintalo (Walter ja Ivar Thomé, 1918). Muita nähtävyyksiä: Savon radan museo, Nukkekoti, Iso-Pappila, Moision kartano, Partaharjun leirikylä ja Ristikiven kirkko.
Kaupungin halki rautatiesillalta vesitornin juurelle johtavan Keskuskadun miljöötä pidetään hyvänä esimerkkinä arkkitehtonisesti yhtenäisestä katulinjasta. Se sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.[8]
Muistomerkkejä
Kulttuurikeskus Poleenin suihkulähde, kuvanveistäjä Harry Kivijärvi, 1990
Veikko Tyrväisen muistomerkki, kuvanveistäjä Kauko Räsänen, 1988, Jäppilä
Pieksät rakentavat, kuvanveistäjä Veikko Haukkavaara, 1984, Asema-aukio, Asemakatu, Pieksämäki
Kasvun kaari, kuvanveistäjä Mauno Kivioja, 1980, Pieksämäen kaupungintalo, Pertinkuja 1, Pieksämäki
Kirjailija Sylvi Kekkosen muistokivi, 1980, Iso-Pappilan piha, Sylvinkuja 5, Pieksämäki
Omille Siiville, taiteilija M. Poikolainen, 1978, Kuusitie 41, Pieksämäki
Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki, 1972 pystytetty muistomerkki, Vesitorninmäki, Tornipolku, Pieksämäki
Valtiopäivämies Abel Häyrisen muistomerkki, kuvanveistäjä Veikko Leppänen, 1957, Kulttuurikeskus Poleenin puisto, Pieksämäki
Sankaripatsas, kuvanveistäjä Veikko Leppänen, 1956, Vanhan kirkon kirkkopuisto, Pieksämäki
Karjalaan jääneiden muistomerkki, kuvanveistäjä Veikko Leppänen, 1954, Sibeliuspuisto, Häyrisentie, Pieksämäki
Muistolaatat:
Kirjailija Aila Meriluodon kotitalo, kuvanveistäjä Riitta Huttunen, Huvilakatu, Pieksämäki
Sotaan lähteneiden muistokivi, kuvanveistäjä Riitta Huttunen Pieksämäen lukion edustapuisto, Keskuskatu, Pieksämäki
Pieksämäen ensimmäinen kansakoulu, kuvanveistäjä Riitta Huttunen, Rantatie, Pieksämäki
Uskonnolliset yhteisöt
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pieksämäellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[9]
Pieksämäen seurakunta
Jäppilän kirkkopiiri
Naarajärven kirkkopiiri
Virtasalmen kirkkopiiri
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Pieksämäen kaupungin nykyisellä alueella.[9]
Jäppilän seurakunta (liitetty Pieksämäen maaseurakuntaan 2004)
Pieksämäen kaupunkiseurakunta (yhdistetty Pieksämäen maaseurakunnan kanssa Pieksämäen seurakunnaksi 2007)
Pieksämäen maaseurakunta (yhdistetty Pieksämäen kaupunkiseurakunnan kanssa Pieksämäen seurakunnaksi 2007)
Virtasalmen seurakunta (liitetty Pieksämäen maaseurakuntaan 2004)
Herätysliikkeet ja muut kirkkokunnat
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä Pieksämäellä toimii herännäisyys[10] sekä viidesläisyys, johon kuuluvalla Kansanlähetyksellä on paikkakunnalla toimintaa[11]. Pieksämäellä toimii myös luterilaisen kirkon sisällä toimiva kristillinen opiskelijajärjestö Pieksämäen OPKO.[12]
Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen kuuluva Pieksämäen helluntaiseurakunta[13], Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Pieksämäen vapaaseurakunta[14] sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Pieksämäen adventtiseurakunta[15]. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pieksämäen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.[16]
Liikenne
Kaupunki sijaitsee rautateiden risteyskohdassa. Pieksämäen rautatieasema otettiin käyttöön vuonna 1889 Savon radan valmistuttua. Nykyisin suoria junayhteyksiä on Kajaanin suuntaan, Ouluun ja Rovaniemelle, etelässä Helsinkiin, idässä Joensuuhun, sekä lännessä Tampereelle ja Turkuun. Matkustajaliikenteen yöjunia ei Pieksämäellä nykyisin liikennöi. Helsingistä Pieksämäelle kulkee maanantaista perjantaihin linja-auton yöpikavuoro, jolta on Pieksämäellä varhainen jatkoyhteys junalla Kuopioon, Kajaaniin, Ouluun ja Rovaniemelle.
Pieksämäeltä on ratayhteys Joroisten Huutokosken kautta Savonlinnaan. Nykyisin matkustajaliikennettä ei kulje Huutokoski-Savonlinna -osuudella ja ratayhteys on poikki Savonlinnassa Laitaatsalmen kohdalla, josta purettiin rautatiesilta 2018[17]. Pieksämäen ja Savonlinnan välillä liikennöidään linja-autoilla, jotka toimivat muun ohella jatkoyhteyksinä junamatkustajille.
Kaupungin kautta kulkevat valtatie 23 (Pori–Joensuu) ja kantatie 72 (Mikkeli–Suonenjoki). Kaupungista luoteeseen kulkee kunnan aluetta viistäen valtatie 9 (Turku-Tohmajärvi), jonne on keskustaajamasta yhteys sekä valtatien 23 että kantatien 72 kautta.
Naarajärvellä sijaitsevalla lentokentällä (EFPK) on kesäisin varsin vilkasta purjelentotoimintaa.[18] Lähin lentoasema on noin 40 kilometrin päässä Joroisissa sijaitseva Varkauden lentoasema. Kuopion ja Jyväskylän lentoasemat ovat noin 105 kilometrin päässä.
Elinkeino
Pieksämäen päätoimialoja ovat terveys- ja sosiaaliala ja teknologiateollisuus. Muita suurimpia toimialoja ovat kauppa, palvelut, rakentaminen, elintarvikeala ja koulutus. Terveys- ja sosiaalipalvelut kattaa jo 28 prosenttia paikkakunnan vajaasta 7 000 työpaikasta. Pohjaa toimialan vahvalle kasvulle on luonut paikkakunnan sosiaali- ja terveysalan koulutus. Teknologia-alan suurin työllistäjä on VR:n konepaja, jonka ympärille on syntynyt n. 50 metallialan yrityksen keskittymä. Paikkakunnalla on myös yritystoimintaa lämpöteknologia-alalla, erikoisteräsrakenteiden, kassapöytien ja sairaalakalusteiden valmistuksessa. 
Kauppa ja palvelut, rakentaminen sekä koulutus työllistävät kukin n. 500-600 henkilöä. Elintarvikealalla Pieksämäellä sijaiseen yksi Suomen suurimmista gluteenittomien tuotteitten ja pakastettujen leipomotuotteiden valmistaja.
Yrityksiä Pieksämäellä toimii n. 1 100 kappaletta ja uusia yrityksiä perustetaan vuosittain 70-80.
Ystävyyskaupungit
 Faaborg-Midtfyn, Tanska (irtisanoi ystävyyskaupunki-suhteen vuonna 2010 [19])
 Falkenberg, Ruotsi
 Gyöngyös, Unkari
 Porsgrunn, Norja
 Šuja, Venäjä
Luettelo Pieksämäen seudun kouluista

Harjun koulu
Hiekanpään koulu (Meriluodon koulun ja Siilin koulun yhtymä)
Kontiopuiston koulu
Jäppilän kirkonkylän koulu
Virtasalmen koulu
Maaselän koulu

Vehmaskylän koulu
Pieksämäen lukio
Etelä-Savon ammattiopisto, Pieksämäen yksikkö
Diakonia-ammattikorkeakoulu, Pieksämäen-kampus
Seurakuntaopisto, Pieksämäen toimipiste
Ammattiopisto Spesia, Pieksämäen toimipiste

Pieksämäen urheiluseuroja

PiekSA  Pieksämäen Seudun Ampujat ry
Pisaba  Pieksämäen salibandy ry
PiVe  Pieksämäen Veikot ry
Pieksämäen Pallo-Sepot (mm. jääkiekko, ringette)
Pieksämäen Tsemppi ry
Keski-Savon Pateri
Savon Pallo (jalkapallo)
Pieksämäen Taekwondo ry
Judoseura Pikadon ry
Pieksämäki Fight Club ry
Pieksän Kuutit ry
Pieksämäen tanssiurheiluseura ry

Pieksän Latu ry
Majavamelojat r.y.
Pieksämäki Curling ry
Pieksämäen Seudun Liikunta ry
Pieksämäen urheilusukeltajat ry
Pieksämäen urheiluautoilijat ry
Pieksämäen urheilukalastajat ry
Pieksämäen Voimistelijat ry
Ratsastusseura Golden Riders ry
Ratsastusseura Pikadorit
USA Car Club Pieksämäki ry

Tunnettuja pieksämäkeläisiä

FM2000, alternative metal -musiikkia soittava yhtye
Petra Frey, näyttelijä
Lauri Hakala, lentopallovalmentaja
Anu Kaipainen, kirjailija
Seppo Kannas, urheiluselostaja
Sylvi Kekkonen, kirjailija ja presidentti Urho Kekkosen vaimo
Jari Ketomaa, ralliautoilija
Kylli Koski, taiteilija, taidekasvattaja ja kuvaamataidonopettaja
Henrik Kosonen, lentopalloilija ja lentopallovalmentaja
Reino Kosonen, lentopallovalmentaja
Tommi Kovanen, jääkiekkoilija

Esapekka Lappi, ralliautoilija
Otto Leskinen, jääkiekkoilija
Ville Leskinen, jääkiekkoilija
Ari-Pekka Liukkonen, uimari
Pekka Loukiala, rocklaulaja
Aila Meriluoto, kirjailija
Kirsti Ortola, näyttelijä
Kaisa Parviainen, keihäänheittäjä
Reijo Paukku, teatteriohjaaja
Rauni Pekkala, iskelmälaulaja
Jope Pitkänen, sarjakuvataiteilija

Esa Puolakka, pikaluistelija
Veikko Rissanen, eräkirjailija, opettaja ja toimittaja
Pentti Ruohonen, pakinoitsija, toimittaja ja tietokirjailija
Olavi Salsola, keskimatkojen juoksija
Minna Suuronen, näyttelijä
Kari Tapio, iskelmälaulaja
Mauno Tarkiainen, kestävyysjuoksija
Veikko Tyrväinen, oopperalaulaja
Yrjö Uimonen, pikaluistelija
Marianna Uutinen, taidemaalari
Panu Vauhkonen, näyttelijä
Erkki Viljos, näyttelijä

Lähde: [20]
Ruokakulttuuri
Pieksämäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla madekeitto, otrapuuro ja mustikkasoppa sekä kahvipöydän antimet munakaakku, pullaässät, serinakakut ja Hanna-tädin kakut.[21]
Katso myös
Luettelo Pieksämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Aiheesta muualla






Hyyrinen, Hannu: Tienristiltä torille: Pieksämäen kirkonkylän kyläkirja. Naarajärvi: Pieksämäki-Seura, 2015. ISBN 978-951-96612-2-3.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit