Juuka

Question: Mitä rukoushuonekunta tarkoittaa?


Juuka () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä,[1] josta noin 3200 sen kirkonkylässä ja lähialueilla. Juuan pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2. Juuka on saaristolain mukainen saaristokunta.
Juuan naapurikunnat ovat Kuopio, Kaavi, Kontiolahti, Lieksa, Nurmes, Polvijärvi ja Rautavaara.
Nimi Juuka tarkoittaa pientä järveä, jonka läpi virtaa joki. [3] Monille juukalaisille on ominaista Savon murre. 1800-luvun lopussa Pohjois-Savolla ja Karjalalla ei ollut huomattavaa rajaa joten asukkaita sekoittui naapurikunnista myös Juukaan, ja siten Savon murre levisi myös Pohjois-Karjalan kuntiin.
Maantiede
Juuka sijaitsee Pohjois-Karjalassa, Pielisen länsirannalla. Lähimmät kaupungit ovat Nurmes, Lieksa ja Joensuu.[4]
Juuan luontoretkikohteita ovat Juuanharju, Keihäsjoki, Tahkovaara, Kuohusuot-suoalue lampineen ja hetteikköineen Iso-Karhun erästely- ja luontoalue, joka sijaitsee 15 kilometriä Juuan kirkonkylältä Juankoskelle päin, Maaselän harjualueella. Valkealammen luonnonsuojelualue tunnetaan erityisesti lehdoistaan ja soistaan. Hiiden hajuraoksi kutsuttu luola sijaitsee Halivaaran kylässä. Porttilouhi on 700 metriä pitkä kanjoni Pohjois-Vuokon kylässä. Myös UKK-reitti kulkee osittain Juuan alueella.[5]
Kylät
Ahmovaara, Halivaara (Hali), Juuka, Kannas, Kajoo, Kuhnusta, Larinsaari, Matara, Nunnanlahti, Paalasmaa, Petrovaara, Pihlajavaara, Polvela, Raholanvaara (Rahola), Timovaara, Tuopanjoki, Vaikko, Vihtasuo, Vuokko.
Historia
Juuan kylä on peräisin 1500-luvulta. 1800-luvun loppupuolella asutus alkoi sijoittua maantien varteen ja sinne alettiin perustaa kauppaliikkeitä. Toisen maailmansodan jälkeen kirkonkylä kehittyi muualle, ja vanha Puu-Juuka säilyi ennallaan.[6]
Juuan seurakunta oli aluksi Pielisjärven ja Nurmeksen seurakuntien osista erotettu rukoushuonekunta, ja oma seurakuntansa vuodesta 1873.[7] Nykyinen kirkko on valmistunut 1850-luvulla, mutta sitä edelsi kaksi aikaisempaa kirkkoa.[8]
Talous
Juuan kunta tunnetaan erityisesti nunnanlahtelaisesta vuolukivilouhoksista ja vuolukiviteollisuudesta. Vuolukiviteollisuudessa työskentelee noin 590 ihmistä kahdessa yrityksessä Nunnanlahden Uuni Oy:ssä ja Tulikivi Oyj:ssä. Koko paikkakunnalla on teollisuustyöpaikkoja noin 800.[9]
Nunnanlahdessa sijaitsee myös Suomen Kivikeskus ja vuolukivimuseo.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat luontaistuote- ja terveysalalla toimiva Filix, Juuan dolomiittikalkki, Juuan SM-Sähkö, Juuan Auto ja metsäalan yritys Piema.[10]
Puu-Juuka

Juuan kirkonkylän puutaloalue tunnetaan Puu-Juukana. Alueen perintöä ja kehitystä vaalii Puu-Juuka-yhdistys. Puu-Juukaan kuuluu kirkonkylän vanha raitti eli Vanhantie sekä Apteekintie, Kirkkotie ja Rakkaudenkuja. Vanhimmat säilyneet rakennukset ovat 1800-luvun loppupuolelta ja nuorimmat 1960-luvulta. Rakennukset ovat asuin- ja asuinliiketaloja sekä julkisia rakennuksia. Taloissa on mielenkiintoisia yksityiskohtia: frontoneita, koristeellisia ikkunanpuitteita ja räystäskonsoleita. Miljöön kulttuurihistoriallinen arvo muodostuu kokonaisuudesta, kaikista rakennuksista yhdessä. Vikilän-taidetaloissa on eri näyttelyissä mukana taidemaalareita, kuvanveistäjiä, perinnetöiden taitajia, keraamikkoja, lasitaiteilijoita, ikonitaidetta. Myllymuseo sijaitsee Puu-Juuassa Herralankosken partaalla.
Vuonna 2006 ilmestyi ensimmäinen kirja Puu-Juuasta. Puu-Juuan raitilta -kirjan on kirjoittanut juukalainen toimittaja Matti Puoskari.

Tunnettuja juukalaisia ja Juuassa syntyneitä
Hilja Grönfors, mestarikansanlaulaja, romanimusiikin tallentaja
Pentti Hyttinen, Metsähallituksen pääjohtaja 2016–
Tuula Ikonen-Graafmans, kansanedustaja 1991–1995
Hanna-Mari Karhinen, näyttelijä ja toimittaja
Eino Kettunen, (1894 - 1964), säveltäjä ja sanoittaja
Pia Pakarinen, Miss Suomi 2011 (ex-missi, luopui kruunusta)
Mari Puoskari, poliitikko
Anne Tanskanen, laulaja ja viihdetaiteilija
Sakari Timonen, tunnettu blogisti ja juristi
Erkki Toivanen, (1938 - 2011) Yleisradion toimittaja ja ulkomaankirjeenvaihtaja
Heikki Turunen, kirjailija
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Juuassa oli 4 817 asukasta, joista 2 195 asui taajamissa, 2 552 haja-asutusalueilla ja 70 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Joutsan taajama-aste on 46,2 %.[11] Juuan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Juuan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 2 195 asukasta.[12]
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Juuassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[13]
Juuan seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Juuan alueella toimii Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.[14]
Ilmasto

Ruokakulttuuri
Juuan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunakukko ja maitokokkelo, sahti ja naurishuttu.[15]
Katso myös
Luettelo Juuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Aiheesta muualla




Juuka-Seura ry. Juuan luonto. 1994. ISBN 951-96823-2-5.
Matti Puoskari: Puu-Juuan raitilta. 2006. ISBN 951-96823-5-X.


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit