Suomi-konepistooli

Question: Kuka keksi Suomi konepistoolin?




Suomi-konepistooli on Aimo J. Lahden vuonna 1922 suunnittelema avoimelta lukolta ampuva massasulkutoiminen konepistooli, jota Tikkakoski Oy valmisti vuosina 1931–1953 kaikkiaan noin 80000 kappaletta.[1] Lahti suunnitteli sen Bergmann MP18 -konepistoolin pohjalta, ja sitä valmistettiin lisenssillä myös Ruotsissa, Tanskassa ja Sveitsissä.
VTT ja Keksintösäätiö ovat arvioineet Suomi-konepistoolin erääksi merkittävimmistä suomalaiskeksinnöistä. Se oli kevyempi, tehokkaampi ja toimi varmemmin kuin edeltäjänsä. Sitä käytettiin kymmenien vuosien ajan, kunnes rynnäkkökiväärit alkoivat yleistyä. Jakovahvuuksissa se oli 1990-luvulle.
Aseen suunnittelu ja valmistus
Aimo Lahti suunnitteli aseen ensimmäisen mallin Bergmann MP18 -konepistoolin pohjalta vuonna 1922. Asetta valmistettiin lisenssillä myös Ruotsissa, Tanskassa ja Sveitsissä.[1][2]
Suomen puolustusministeriön taisteluvälineosasto tilasi lokakuussa 1931 Tikkakoskelta sadan kappaleen sarjan Suomi-konepistooleja kaliiperina 9 mm. Kaliiperin ja hankinnan alkamisvuoden mukaan aseen nimikkeeksi tuli ”9,00 mm:n konepistooli m/31”, lyhennettynä ”9,00 kp/31”.[3] Vuonna 1931 Tikkakosken Rauta- ja Puuteollisuusosakeyhtiö haki patenttia tälle perusmallille. Patentti myönnettiin seuraavan vuoden puolella, joten kaikkiin tehtaalta valmistuneiden kp m/31 on kaiverrettu ”PATENT 1932”. Kaiverrus sijaitsee takatähtäimenjalan oikealla sivulla.[3]
Ensimmäinen puolustusvoimien tilaama erä (100 kappaletta) Suomi-konepistooleja valmistui joulukuussa 1932.[4] Ennen talvisotaa Suomi-konepistooleita ehdittiin valmistaa noin 4000 kappaletta.[5] Kaikkiaan aseita valmistettiin vuosina 1931–1953 noin 80000 kappaletta[1]
Rakenne, patruunat ja patruunalippaat
Suomi-konepistoolin rakenne on umpinainen ja yksinkertainen, joten se on kestävä. Iskuri on kiinteästi kiinnitetty lukkoon.[6] Liipasinkaaren etuosassa on vaihdin. Kun se on takana, ase on varmistettu, keskiasennossa ase ampuu kertatulta ja etuasennossa sarjatulta.[7]
Suomi-konepistoolia varten kehitettiin uusi 9 mm:n patruuna, jonka lähtönopeus oli 400 m/s.[8] Patruunalippaiden suunnittelussa otettiin oppia m/26:n kanssa saaduista kokemuksista: Suomi-konepistoolissa voidaan käyttää sekä tanko- että rumpulipasta. Sotien aikana pääasialliset lipastyypit olivat 50 patruunan tankolipas sekä 70 patrunan rumpulipas.[9] Kulloinkin käytettävään lipastyyppiin vaikutti ennen kaikkea raaka-aineiden saatavuus.[10]
Käyttö ja merkitys
VTT ja Keksintösäätiö ovat arvioineet Suomi-konepistoolin erääksi merkittävimmistä suomalaiskeksinnöistä.[11] Se oli kevyempi, tehokkaampi ja toimi varmemmin kuin edeltäjänsä. Suomi-konepistoolia pidettiin osatekijänä siihen, että Suomen lukumäärältään pienemmät joukot pärjäsivät talvisodassa puna-armeijaa vastaan.[12] Se oli puolustusvoimien käytössä vuodesta 1932 aina rynnäkkökiväärien yleistymiseen saakka.[4] Jakovahvuuksissa ase oli vielä 1990-luvulle asti[1] ja varastoissa vuoteen 2007.[13]
Israel käytti Suomi-konepistooleita vuoden 1948 arabisodissa. Aseita on myyty myös Bulgariaan, Kroatiaan, Viroon, Norjaan, Puolaan ja Slovakiaan. Saksan armeija tilasi toisen maailmansodan aikana käyttöönsä noin kolmetuhatta asetta, joita käytettiin kaikilla rintamilla.[14]
Kun Vilho Pentikäinen paljastui vakoilijaksi vuonna 1933, kävi ilmi, että hän oli välittänyt Suomi-konepistoolin mallin Neuvostoliittoon.[15]
Tekniset tiedot

Suomi-konepistooli m/31:tä valmistettiin neljä eri versiota.[16]
9 mm KP/-31 (I)
Aseen massa ilman lipasta: 4,6 kg
Kokonaispituus: 870 mm
Piipun pituus: 314 mm
Luodin lähtönopeus: 380–400 m/s
Tulinopeus: 750–900 + ls/min
9 mm KP/-31 SJR (II)
Aseen massa ilman lipasta: 4,9 kg
Kokonaispituus: 925 mm
Suujarrulla varustettu malli, muut ominaisuudet kuin perusmallissa.
9 mm KP-31 "KORSU"
Aseen massa ilman lipasta: 4,35 kg
Kokonaispituus: 745 mm
Lopullinen malli pitkällä vaipalla.
"Lytistetty" piipun pää.
9 mm KP/-31 "TANKKI"
Kokonaispituus: 610 mm. (Varsinaisen aseen pituus, jota jotkin vaippamallit saattoivat lisätä. Myös ase-kokonaisuuden paino riippui vaippamallin painosta. Joissakin vaipoissa oli integroitu panssarikalotti eli "pallo-maski", ja vaippa katsottiin panssariajoneuvon, eikä sen "apuaseen" osaksi).
Lippaiden massat (tyhjänä/täytenä)[9]
Rumpu m/-31 40 ptr.        1000 g / 1500 g
Rumpu m/-37 70 ptr.        1030 g / 1900 g
Tanko m/-31 20 ptr.         200 g / 450 g
Tanko "ruumisarkku" 50 ptr. 390 g / 1015 g
Tanko m/-54/-55 36 ptr.     400 g / 850 g
Tiedot pohjautuvat lippaiden yllä lueteltuihin nimellistilavuuksiin ja patruunan painoon 12,5 grammaa.
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Jyri Ylönen| title = "...Mutta kaiken yli tikkasi Rokan konepistooli niin kuin ompelukone": Oy Tikkakoski Ab:n Suomi-konepistoolituotanto talvi- ja jatkosodan aikana| publisher = Jyväskylän yliopisto| year = 1997| version = Pro gradu -työ| format = [ Teoksen verkkoversio] (pdf)| accessdate = 13.12.2017}}
Viitteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Lahti, Aimo / Haastatellut ja koonn. Maire Vaajakallio| title = Asesuunnittelijana Suomessa| location = Jyväskylä| publisher = Gummerus| year = 1970}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Palokangas, Markku, täydentänyt, ajanmukaistanut ja toimittanut Maire Vaajakallion tekemien haastattelujen pohjalta| title = Aimo Lahti, asesuunnittelun suuri suomalainen| publisher = Oulu: Ase-lehti| year = 2000| id = ISBN 952-91-2548-8}} (edellisen ajantasaistettu laitos)
Citation error, replace with{{cite book| author = Timo Hyytinen, Hyytinen Harri| title = Suomi-konepistoolin tarina: näin syntyi maailman paras ase ja näin sitä käyttivät maailman parhaat taistelijat| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica| year = 2003}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Hyytinen, Timo| title = Aimo Lahden asekeksinnöt| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica Oy| year = 2013}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Hyytinen, Timo| title = Tikkakosken aseet 1918–1990| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica Oy| year = 2011}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Harri Hyytinen| title = Patruunat ja Kaliberit 1| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica Oy| year = 2007}}
Aiheesta muualla




Check date values in: |accessdate= (help)


Luokka:39.1 Aseistus, asevarustelu, asekauppa
Luokka:Konepistoolit
Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto
Luokka:Talvisodan aseet
Luokka:Jatkosodan aseet
Luokka:Lapin sodan aseet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit