Tiedekeskus Heureka

Question: Mistä nimi IMAX tulee?


Heureka on suomalainen tiedekeskus Vantaan Tikkurilassa. Se sijaitsee pääradan ja Keravanjoen risteyskohdassa. Vuonna 1989 toimintansa aloittaneessa tiedekeskuksessa tutustutaan tieteeseen ja teknologiaan hauskalla tavalla itse tehden ja kokeillen. Yleisö voi kokea oivaltamisen iloa elämyksellisissä vuorovaikutteisissa näyttelyissä, planetaariossa ja tapahtumissa. Heurekan ydinajatuksena on jakaa oivaltamisen iloa kaikille. Heureka on yksi Suomen suosituimmista vapaa-ajan keskuksista, jossa käy keskimäärin lähes 300 000 vierailijaa vuosittain. Nimi Heureka viittaa Arkhimedeen sanomaksi arveltuun lauseeseen "Olen löytänyt sen!". 

Tiedekeskus Heureka on taloudellista voittoa tavoittelematon yleishyödyllinen yhteisö, jonka toiminnasta vastaa Tiedekeskussäätiö. Tiedekeskussäätiö on laajapohjainen yhteistyöjärjestö, johon osallistuvat Suomen tiedeyhteisö, opetuselämä, elinkeinoelämä, valtiovalta ja paikallishallinto. Säätiön 10 taustayhteisöä osallistuu aktiivisesti Heurekan toimintaan sitä tukien ja kehittäen. Säätiön korkein päättävä elin on valtuuskunta, jonka päätökset toteuttaa hallitus. Päivittäistä toimintaa johtaa Heurekan toiminnanjohtaja apunaan johtajisto ja muu Heurekan henkilökunta.
Heurekan toiminnanjohtajana on elokuusta 2014 alkaen toiminut Tapio Koivu.[1]


Historiaa

Tiedekeskus Heurekan juuret juontavat Helsingin yliopistoon ja maailmalla tiedekeskuksiin tutustuneisiin tieteilijöihin. Alullepanijoita olivat dosentit Tapio Markkanen, Hannu I. Miettinen ja Heikki Oja. Alkusysäyksenä oli 20.–26.5.1982 Helsingin Säätytalossa pidetty Fysiikka 82 -näyttely. Saman vuoden syksyllä perustettiin tiedekeskusprojekti, jota aluksi tukivat Suomen Akatemia, opetusministeriö ja eräät säätiöt. Projektista syntyi Tiedekeskussäätiö vuosien 1983–1984 vaihteessa. Säätiön alkuperäiset perustajajäsenet olivat Helsingin yliopisto, Teknillinen korkeakoulu, Tieteellisten seurain valtuuskunta ja Teollisuuden keskusliitto.[2]
Vantaa tarjoutui tiedekeskuksen isäntäkaupungiksi ja osittaiseksi maksajaksi vuonna 1984[2] ja osoitti tiedekeskukselle paikan Tikkurilan eteläpuolella sijaitsevalta tontilta. Rakennus maksoi 80 miljoonaa markkaa[3] eli noin 13,5 miljoonaa euroa. Vuoden 1985 aikana käydyssä arkkitehtikilpailussa annettiin kaksi ensimmäistä palkintoa, joista toteutettavaksi valittiin Mikko Heikkisen, Markku Komosen ja Lauri Anttilan ehdotus "Heureka".[2] Tästä tiedekeskus sai nimensä.
Ennen rakennuksen valmistumista pidettiin joitakin näyttelyitä kokeeksi muissa paikoissa: Fysiikka -82 Säätytalossa, lääketieteen yleisönäyttely Pulssi keväällä 1985 Talin tenniskeskuksessa, Suomen kansasta ja kielestä kertova Vipunen syksyllä 1985 Säätytalossa sekä teknisiä tieteitä esitellyt Teknorama Helsingin Messukeskuksessa keväällä 1987[4][5]. Tiedekeskuksen sisältösuunnitelma valmistui 1986. Rakennuksen peruskivi muurattiin lokakuussa 1987, ja rakennus valmistui vuotta myöhemmin.[2] Tiedekeskuksen kokonaispinta-ala on 8200 m2, josta näyttelytilaa on noin 2500 m2[6] . Tiedekeskus Heureka avattiin yleisölle 28. huhtikuuta 1989.[2]
Näyttelyt
Sisätilat
Päänäyttely on saanut vaikutteita Gunnar Asplundin suunnittelemasta näyttelystä Tukholman kaupunginkirjastossa. Sylinterinmuotoista päänäyttelytilaa ympäröivässä pilarihallissa esitellään tieteen erilaisia sovelluksia.[7] Päänäyttely uusitaan lähes vuosittain.[8]

Päänäyttelyalueella sylinterihallissa on esillä erilaisiin tieteenaloihin liittyviä kohteita.[9] Esillä olevia aihepiirejä ovat mm. ruoansulatus ja suoliston toiminta, rahan valmistus, kaupungit ja puolustaminen. Suolistossa suhisee -näyttely on suunniteltu yhteistyössä Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin kanssa.[10] Näyttely esittelee hauskasti ja havainnollisesti terveen ruoansulatuskanavan rakennetta ja toimintaa sekä kertoo, miten elimistö hankkii ravinnosta tarvitsemansa rakennusmateriaalit ja polttoaineen. Kolikon tie -näyttely on Suomen Rahapajan kanssa yhteistyössä suunniteltu juhlanäyttely.[11] Näyttelyssä kerrotaan rahan valmistuksesta ja ominaisuuksista. Älykäs kaupunki -näyttely kertoo tieto- ja viestintätekniikkan hyödyntämisestä kaupungin toimintojen, turvallisuuden, energiatehokkuuden ja ympäristöystävällisyyden parantamisessa.[12] Suojaan! -näyttely esittelee tieteen ja teknologian merkitystä nykyajan puolustusvoimissa vertaamalla ihmisen ja luonnon eri suojautumiskeinoja.[13]
Heureka-klassikot-näyttelyyn on koottu valikoima taattuja suosikkeja Heurekasta ja muista tiedekeskuksista.[14] Näyttely esittelee erilaisia näyttäviä fysiikan ilmiöitä, joita voi kokea koko keholla. Illuusiokohteet osoittavat, miten aivojen ja aistien yhteistoiminta luo hämmästyttäviä ilmiöitä päämme sisällä. Tiedettä pallolla -näyttelykohde on Yhdysvaltain meren ja ilmakehän tutkimuslaitoksen (NOAA) kehittämä suuri pallo, jonka pinnalle projisoidaan lukuisia erilaisia havainnollistuksia ilmastosta, valtameristä, maa-alueista ja tähtitieteestä.[15]
Päänäyttelyn ohella Heurekassa on esillä samanaikaisesti yleensä kaksi erilaista vaihtuvaa näyttelyä. Vaihtuvissa näyttelyissä aihepiireinä on ollut useita eri aiheita, muun muassa dinosaurukset, ihminen, urheilu, metsät, elokuva, lentäminen ja muinaiset kulttuurit.[8]
Ulkoalueet

Heurekan ulkonäyttelyalue tiedepuisto Galilei avattiin vuonna 2002. Se on auki joka vuosi kesäkauden. Galilei on ikään kuin "tieteellinen leikkipuisto". 7500 m²:n alueella sijaitsee kymmeniä kohteita, joissa monessa elementtinä on vesi. Kohteet perustuvat lähinnä matematiikan, fysiikan ja musiikin ilmiöihin.[16] Ulkopuistossa sijaitsee myös liikkuvista taideteoksista tunnetun taiteilijan Osmo Valtosen hiekkapiirturi.[17] Galileissa on lisäksi pohjoisen pallonpuoliskon havupuulajeja esittelevä arboretum.

Heurekan edustalla olevalla piha-alueella on pysyvästi esillä kivipuisto, jossa on nähtävillä Suomen kallioperän tyypillisiä ja epätyypillisiä kiviä. Kivet on sijoitettu siten, että ne muodostavat samalla levinneisyytensä kartoituksen eri alueilla Suomessa. Kivipuutarhan tarkoitus on osoittaa tiedekeskuksen vieraille jo aluksi, ettei tiedekeskuksen viesti liity pelkästään tekniikan saavutusten esittelyyn, vaan luonnon ja kulttuurin pitkään kiertokulkuun[7]. Pääsisäänkäynnin edustalla on perenna-alue, jonka kasvit on valittu Carl von Linnén historiallisen luokituksen mukaan.[9]
Heurekan planetaario
Heurekan planetaario on yksi Euroopan moderneimmista planetaarioista. Planetaario avattiin täysin uudistuneena 26.12.2007.  Teatteri oli vuoteen 2007 asti nimeltään Verne-teatteri, jossa esitettiin superelokuvia[18] sekä erikoisdiaprojektorilla erityisesti koko 500 neliömetrin puolipallokupua hyödyntäviä multimediaohjelmia. Nykyisen planetaarion digitaalinen Sky Skan -planetaario-laitteisto mahdollistaa liikkuvan kuvan heijastamisen koko kupuun ja luo näin vahvan elokuvaelämyksen. Käytössä myös perinteinen tähtitaivasprojektori erikoisohjelmiin. Planetaariossa on 135 istuinpaikkaa. Planetaarioelokuvia kävi katsomassa vuonna 2013 kaikkiaan 171 495 Heureka-kävijää. Kävijämäärä nousi koko planetaarion historian suurimmaksi.
Muut päivittäiset ohjelmat
Heurekassa voi näyttelyiden lisäksi seurata päivittäin tiedeteatteriesityksiä, osallistua erilaisiin laboratorio- ja työpajaohjelmiin sekä katsella rottien koripallo-otteluita. Lisäksi Heurekassa järjestetään yksittäisiä muita tapahtumia, kuten tieteen päiviä, tiedelomia ja tiedeleirejä kesällä. Heurekan auditoriossa järjestetään säännöllisesti yleisöluentoja eri aihepiireistä. Myös planetaariossa järjestetään yleisöluentoja. Muita palveluita Heurekassa ovat tiedekauppa ja ravintola sekä kokouskäyttöön vuokrattavat ryhmätyötilat ja 220-paikkainen auditorio.
Yleistä
Kävijät
Vuodesta 1989 vuoteen 2011 Heurekan kävijämäärä oli keskimäärin noin 280 000 kävijää vuodessa.[19] Keväästä 1989 alkaen vuoden 2014 loppuun Heurekan näyttelyitä on nähnyt Heurekassa kaikkiaan yli 7,3 miljoonaa kävijää. Kun lasketaan mukaan Heurekan näyttelyitä muualla nähneet, nousee kokonaisyleisömäärä lähes 25 miljoonaan.[20]
Tiedekeskus Heurekassa vieraili vuoden 2013 aikana kaikkiaan 409403 kävijää.[21] Enemmän kävijöitä on ollut ainoastaan Heurekan avajaisvuonna 1989, jolloin uuteen tiedekeskukseen kävi tutustumassa 431 244 henkilöä reilun kahdeksan kuukauden aikana. Vuosi 2013 oli ennätyksellinen Heurekassa erityisesti huiman suosion saavuttaneen Body Worlds -näyttelyn myötä. Näyttely houkutteli Heurekaan uusia kävijöitä, ja esimerkiksi nuorten aikuisten ja opiskelijoiden määrä kasvoi
aiempiin vuosiin verrattuna huomattavasti. Myös koululaiskävijöiden määrä kasvoi edellisvuosista. Koululaiskävijöitä oli vuonna 2013 74 390 (54 716 vuonna 2012). 
Kävijämäärältään Heureka on Suomen suosituimpia maksullisia vierailukohteita ja museoiden joukossa se on ollut useana vuonna suosituin. Kun tiedekeskusta 1980-luvulla suunniteltiin, sen vuosittaiseksi kävijämääräksi arvioitiin 250 000. Pitkän ajan keskiarvo 25 vuoden aikana on noussut hieman korkeammaksi eli 285 000 vierailijaan vuosittain. Käyntimäärä vaihtelee vuosittain melko paljon riippuen mm. Heurekan ja sen kilpailijoiden tarjonnasta sekä taloudellisesta tilanteesta, joka vaikuttaa eri kävijäryhmien kysyntään ja kulutuspäätöksiin.[22][23]
Rakennus
Rakennukseen kuuluu näyttelytilojen lisäksi auditorio, luokkahuoneet, yhdistetty planetaario- ja superlaajakangaselokuvateatteri, ravintola ja myymälä. Rakennuksen julkisivussa on radan puolella käytetty peililasia, jonka tehtävänä on suojata rakennusta junaradan melua vastaan. Julkisivun rakenteet jaksottuvat sadan metrin pituisen kokonaisuuden 31 tasaväliseen osaan, joita vastaavat spektrien värit perustuvat laboratoriossa tehtyyn analyysiin ja sen perusteella luotuihin erikoismaaleihin. Pilarihallin ulkoseinien verhouksessa on käytetty tuuman paksuisia esijännitettyjä valkobetonilevyjä. Pinnaltaan hiekkapuhallettujen kuorielementtien koko on 60 x 120 cm.[7]
Tiedekeskuksen keskeinen sisätila ja sen arkkitehtoninen polttopiste on 14 metriä korkea sylinterimäinen näyttelyhalli. Päänäyttelyhallin pilarimoduuli on 9,6 metriä molemmissa suunnissa. Sen pilarit koostuvat osapilareista, joita keskialueella on neljä, reunoilla kaksi ja kulmissa yksi. Näillä rakenteilla pyritään havainnollistamaan kuorman suhteellista kertymää. [7]
Päänäyttelyhallia ympäröi pilarihalli sekä liimapuukaarien kannattelema kaarihalli. Verne-teatterin pallo ja ympyrän sektorin muotoinen auditorio leikkautuvat ja työntyvät moduulirunkoiseen pilarihalliin ja osittain toisiinsa. Kuhunkin kohteeseen on kehitetty sille soveltuva ja ominainen rakennusjärjestelmä. Rakenteiltaan ja materiaaleiltaan tiedekeskus on eräänlainen konglomeraatio. Siinä on betoni-, teräs- ja puukonstruktiota. Rakennus on koottu pääosiltaan esivalmisteisista komponenteista, mutta siinä on myös paikalla rakennettuja osia.[7]
Näyttelytilojen alapohjaan on rakennettu puolilämmin huoltotila näyttelyn tarvitsemia LVIS-elementtejä varten. Ulosotot ja liitosmahdollisuudet on sijoitettu systemaattisesti 2,4 metrin ruudussa koko rakennukseen. Tällä mahdollistettiin riittävä joustavuus näyttelyiden pystyttämistä varten.[7]
Tiedekeskussäätiö ja rahoitus
Heurekan toimintaa ylläpitää Tiedekeskussäätiö, jonka taustayhteisöjä ovat Aalto-yliopisto, Elinkeinoelämän keskusliitto, Helsingin yliopisto, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö,  Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, Tieteellisten seurain valtuuskunta, Suomen työ- ja elinkeinoministeriö, Suomen valtiovarainministeriö ja Vantaan kaupunki.[24]
Heurekan rahoitus tulee avustuksina Vantaan kaupungilta ja opetus- ja kulttuuriministeriöltä sekä omasta tulorahoituksesta: pääsylippu- ja vuokratuloista, varainhankinnasta ja näyttelyviennin tuloista. Koko Heurekan rahoitus on noin yhdeksän miljoonaa euroa, josta oman toiminnan osuus vuonna 2011 oli 48 prosenttia.[19] Vantaan kaupungin sekä opetus- ja kulttuuriministeriön osuus koko rahoituksesta oli vuonna 2011 yhteensä 52 prosenttia.[19] Yhteiskunnallinen tuki on merkittävästi pienempi kuin monille muille kulttuurilaitoksille. Osa rahoituksesta tulee myös yritysyhteistyön kautta. Vaihtuvilla näyttelyillä on usein pääyhteistyökumppani ja muita kumppaneita. Heurekalla on myös kaksi säätiön kokonaan omistamaa yhtiötä: Tiedekauppa Magneetti Oy, jolla on Heureka Shop-niminen kauppa sekä Heurekassa että Helsingin keskustassa Kampin kauppakeskuksessa, sekä vientitoimintaa hoitava Heureka Overseas Productions Oy Ltd.[19]
Muuta
Professori Per-Edvin Persson oli Tiedekeskus Heurekan toimminnanjohtaja vuodesta 1991 alkaen, ja hänen jäädessään eläkkeelle syyskuussa 2013 johtajaksi tuli Anneli Pauli.[25] Elokuussa 2014 tehtävässä aloitti Tapio Koivu.[1]
Tiedekeskussäätiön palveluksessa oli vuoden 2011 lopussa 66 kuukausipalkkaista työntekijää ja 40 osa-aikaista tai määräaikaista työntekijää. Henkilötyövuosia samana vuonna tehtiin 83. Tämän lisäksi vapaaehtoiset tekivät 4,5 henkilötyövuotta. Heurekassa on ollut vapaaehtoisia vuodesta 1998, ja vuonna 2007 heitä oli talossa noin 60–70.[26]
Tiedekeskussäätiön palveluksessa oli vuoden 2013 lopussa 66 vakituista, 9 määräaikaista ja 30 osa-aikaista työntekijää. Henkilötyövuosien kokonaismäärä oli 75. Tämän lisäksi vapaaehtoisia oli kaikkiaan 66 henkilöä ja heidän panoksensa vastasi 4,6 henkilötyövuotta. Lisäksi Heurekassa työskenteli vuonna 2013 joukko oppivelvollisuus- ja työharjoittelijoita sekä siviilipalvelusmies.
Tiedekeskus Heureka kuuluu kolmeen tiedekeskusverkostoon: ASTC (Association of Science-Technology Centers), ECSITE (The European Network of Science Centres and Museums) ja NSCF (Nordisk Science Centerförbund). 
Tiedekeskussäätiö on lahjoittanut Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan soveltavan kasvatustieteen laitokselle tiedekeskuspedagogiikan tutkimusjohtajan toimen, johon valittiin Heurekan tutkimus- ja kehityspäällikkö, professori Hannu Salmi.
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Vantaan nähtävyydet
Luokka:Suomen tiedekeskukset
Luokka:Vuoden teräsrakenne
Luokka:Vuoden betonirakenne
Luokka:06 Yleinen kulttuuripolitiikka
Luokka:Tikkurila
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Vantaan kulttuuri