Narsistinen persoonallisuushäiriö

Question: Miten saippuasarja määritellään?



Narsistinen persoonallisuushäiriö on persoonallisuushäiriöihin kuuluva psyykkinen häiriö. Se hyväksyttiin psykiatriseen diagnostiseen DSM-järjestelmään vuonna 1980.[1] Kansainvälisestä tautiluokituksesta ICD-10:stä puuttuu tämä häiriö, ja se luokitellaan muuksi persoonallisuushäiriöksi.[2] Häiriölle on tyypillistä erilaiset suuruuskuvitelmat, voimakas ihailun tarve ja empatian vähäisyys. Häiriöstä kärsivä kokee olevansa oikeutettu erikoiskohteluun, on kateellinen tai ylimielinen ja voi käyttää muita häikäilemättä hyväkseen.[3]
Psykologian professori Liisa Keltikangas-Järvisen mukaan narsistinen häiriö ei ilmene älyllisinä tai suoritusongelmina eikä myöskään mielenterveysongelmina. Se ilmenee sosiaalisessa käyttäytymisessä, ja kun ihmiseltä puuttuvat tietyt hillitsevät mekanismit, esimerkiksi syyllisyyden- ja häpeäntunteet, hän voi suoriutua älyllisesti keskimääräistä paremmin. Hän ei kykene myöntämään epäonnistumista, mikä voi antaa harhaanjohtavasti kuvan vahvasta itsetunnosta.[4]
Tutkimuksella on osoitettu että narsismin voi testata yksinkertaisesti kysymällä, minkä verran henkilö on omasta mielestään narsisti. Yhden kysymyksen testi oli kilpailukykyinen muiden psykologisten narsismitestien kanssa. Narsisti ei nimittäin näe narsismiaan negatiivisena ominaisuutena.[5]
Ilmeneminen
Häiriötasoinen narsisti on itsekeskeinen, huomionkipeä, kateellinen ja hyväksikäyttävä. Narsisti kokee uhkaa itseään kohtaan osaavampien seurassa. Siksi narsisti voi saada esim. työpaikalla paljon pahaa aikaan.[6]
Persoonallisuushäiriöt ovat yleisesti kehityksellisiä tiloja, jotka alkavat lapsuudessa, nuoruudessa tai viimeistään nuorella aikuisiällä. Myöhemmällä iällä ilmeneviä muutoksia, jotka aiheutuvat psykiatrisen tai somaattisen sairauden tai pitkittyneen stressin seurauksena kutsutaan persoonallisuuden muutoksiksi. Persoonallisuushäiriöisen ja normaalin käytöksen raja on häilyvä, ja useimmilla psyykkisesti terveilläkin ihmisillä ilmenee persoonallisuushäiriöiselle tyypillistä käytöstä ja tapoja, etenkin stressitilanteissa.[3]
DSM-IV:n kriteerit
DSM-IV:n mukaan narsistiselle persoonallisuushäiriölle ovat ominaisia laaja-alaiset suuruuskuvitelmat, ihailun tarve ja empatian puute. Se on psykiatrinen diagnoosi, joka määritellään vähintään viidellä seuraavista oirekriteereistä:[7]
suuret käsitykset itsestään eli liioittelee saavutuksiaan;
keskittyy mielikuviin rajattomasta menestyksestä, voimasta, kauneudesta tai suuresta rakkaudesta;
uskoo olevansa niin ainutlaatuinen, että häntä voivat ymmärtää vain muut huomattavat henkilöt tai instituutiot;
vaatii korostunutta ihailua;
mielestään oikeus erityiskohteluun;
muiden hyväksikäyttö;
empatian puute;
kateus (tai uskoo muiden kadehtivan häntä); ja
ylimielisyys ja röyhkeys.
Theodore Millonin jaottelu
Psykologi Theodore Millon erottaa narsistisessa luonteessa neljä alatyyppiä, joista samalla henkilöllä voi esiintyä vain yksi tai kaikki yhtä aikaa:
[8]
periaatteeton, epäsosiaalisia piirteitä
elitistinen, edellyttää etuoikeuksia, hyödyntää tuttavuuksia, julkisivu ei pidä yhtä todellisuuden kanssa
don Juan -tyyppi, viettelevä, hedonistinen, patologinen valehtelija
kompensatorinen, syvän huonommuuden tunteen täyttämistä ylemmyydentuntoisuudella
Hoito
Narsistista luonnehäiriötä on pyritty hoitamaan psykoterapialla ja lääkityksellä.[9][10][11] Persoonallisuushäiriöiden psykoterapiaa ja lääkehoitoa on tutkittu varsin vähän.[12]
Persoonallisuushäiriöiden esiintyvyyden on todettu vähenevän 30 ikävuoden jälkeen, mitä on selitetty aikuistumiseen liittyvällä kypsymisellä mutta myös sillä, että osaan persoonallisuushäiriöistä, myös narsistiseen, liittyy kuolemanriskin lisääntyminen.[13]
Historia

Narsismin käsitteen voidaan sanoa tulleen aluksi psykoanalyysin, sittemmin psykiatrian ja psykologian käsitteistöön Sigmund Freudin kirjoituksen ”Johdatus narsismiin” (1914) kautta.[14] Freud mainitsee, että termi ei ole hänen vaan se on lainattu Paul Näckeltä.[15] Varsinaisesti narsistisen persoonallisuustyypin hän kuvasi vuonna 1931,[16] ja hänen kuvaustaan pidetään häiriön ensimmäisenä määrittelynä.[17] Käsitteen ”narsistinen persoonallisuushäiriö” esitti ensimmäisenä Heinz Kohut vuonna 1968.[18]
Fiktiossa
Narsisteja esiintyy fiktiossa niin romaaneissa, televisiosarjoissa kuin elokuvissakin. Usein narsisti on teoksen antagonisti.
Esimerkkejä kuvitteellisista narsisteista
Patrick Bateman (Amerikan Psyko -romaanissa sekä Amerikan Psyko -elokuvassa)
Hyacinth Bucket (es. Patricia Routledge, Pokka pitää -komediasarjassa)
Johnny Bravo (Johnny Bravo -piirrossarjassa)
Sheila Carter (es. Kimberlin Brown, saippuasarjoissa Kauniit ja rohkeat sekä Tunteita ja tuoksuja)
Red John (es. Xander Berkeley, Mentalist-rikossarjassa)
Hannibal Lecter (es. Anthony Hopkins, elokuvissa Uhrilampaat, Hannibal ja Punainen lohikäärme sekä Uhrilampaat -romaanissa)
Aaro Vaalanne (es. Teemu Lehtilä, Salatut elämät -saippuasarjassa)
George Warleggan (Historiallisissa Poldark-romaaneissa, sekä romaaneihin perustuvissa vuoden 1975 Poldark-sarjassa (es. Ralph Bates) ja vuoden 2015 Poldark-sarjassa (es. Jack Farthing))
Katso myös
Narsistien uhrien tuki
Lähteet

Kirjallisuutta
Sandy Hotchkiss: Miksi aina sinä? Narsismin seitsemän syntiä. Suom. Raija Viitanen, Basam Books 2005 ISBN 952-5534-11-1
Citation error, replace with{{cite book| author = Joutsiniemi, Marketta ym.| title = Naimisissa narsistin kanssa| location = Helsinki| publisher = Minerva| year = 2006| id = ISBN 952-5591-60-3}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Mäkelä, Raimo| title = Naamiona terve mieli. Kuinka kohtaan luonnehäiriöisen?| location = Kauniainen| publisher = Perussanoma| year = 2007| version = 9. laajennettu painos| id = ISBN 978-951-888-464-7}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Välipakka, Tuija & Lehtosaari, Arja| title = Sata tapaa tappaa sielu. Narsismin uhrit kertovat| location = Helsinki| publisher = Ajatus| year = 2007| id = ISBN 978-951-20-7532-4}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Viljamaa, Janne| title = Pidä puolesi. Irti narsistin hampaista| publisher = WSOY| year = 2010| id = ISBN 978-951-0-36487-1}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Salo, Markku| title = Narsisti. Parisuhteessa, työpaikalla, naapurina, oikeussalissa| location = Helsinki| publisher = Minerva| year = 2011| id = ISBN 978-952-4925-49-5}}
Aiheesta muualla
Iltalehti:  25-12-2017

Luokka:61.8 Psykiatria
Luokka:Persoonallisuushäiriöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit