khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Maanosa

Question: Mikä on suurin maanosa?


Maanosa on ihmisen määrittämä osa maan pintaa. Merien ei lasketa kuuluvan maanosiin. Maanosien rajat kulkevat pääosin mantereiden rajojen mukaisesti. Maanosia maapallolla on kuitenkin mantereita enemmän, sillä jako maanosiin perustuu muihinkin maantieteellisiin seikkoihin kuin valtameriin. Maanosia rajaavat myös vuoristot (Kaukasus ja Ural Aasian ja Euroopan rajalla), kapeat kannakset (Panamankannas Pohjois- ja Etelä-Amerikan välissä ja Siinai Aasian ja Afrikan välissä)  tai sisämeret (Välimeri Euroopan ja Afrikan välissä ja Kaspianmeri Euroopan ja Aasian välissä).
Suomessa maailma jaetaan yleisesti seitsemään maanosaan: 
Aasia
Afrikka
Australia sekä Oseania
Etelä-Amerikka
Etelämanner
Eurooppa
Pohjois-Amerikka
Maanosista Aasia on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan suurin.
Latinalaisessa Amerikassa Pohjois- ja Etelä-Amerikka katsotaan yhdeksi maanosaksi Amerikaksi, kun taas Itä-Aasiassa Euroopan ja Aasian katsotaan kuuluvan samaan maanosaan, Euraasiaan.
Maanosien pinta-alat ja asukasluvut



Katso myös
Luettelo valtioista, jotka ulottuvat kahteen maanosaan
Lähteet


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Horace Walpole

Question: Kuka Horace Walpole oli?


Horatio Walpole, Orfordin 4. jaarli, paremmin tunnettu nimellä Horace Walpole (24. syyskuuta 1717 Lontoo, Ison-Britannian kuningaskunta – 2. maaliskuuta 1797) oli englantilainen taidehistorioitsija, kirjailija ja poliitikko. Hänet muistetaan nykyään Lontoon Strawberry Hillille rakentamastaan huvilasta ja goottilaisesta romaanistaan Otranton linna (1764).
Ura
Horatio Walpole syntyi Robert ja Catherine Walpolen perheeseen. Hänen isänsä Robert Walpole oli kuuluisa whig-poliitikko, josta tuli myös Ison-Britannian pääministeri. Horatio sai kotikasvatuksen, kunnes aloitti Eton Collegessa 1727. Cambridgen King’s Collegeen hän kirjautui maaliskuussa 1735. Hän jätti kuitenkin koulun ennen valmistumistaan vuonna 1738.[1]
Yliopiston jälkeen Horace Walpole lähti Euroopan-kierrokselle ystävänsä, runoilija Thomas Grayn kanssa. Walpole palasi Lontooseen 1741, ja hänet valittiin samana vuonna Ison-Britannian parlamenttiin.[1] Hän istui parlamentissa vuoteen 1768, mutta hän ei silti tehnyt merkittävää ura poliitikkona.[2]
Walpole hankki vuonna 1749 pienen huvilan Lontoon Twickenhamista. Hän laajensi rakennusta ja sen pihapiiriä kahden ystävänsä kanssa Yrjöjen ajan arkkitehtuurin oppien mukaan. He lisäsivät huvilaan rintavarustuksia ja torneja. He laajensivat myös puutarhaa ja tekivät maisemointia.[1] Rakennus oli antamassa sysäystä uusgotiikan suosiolle englantilaisessa arkkitehtuurissa.[3]
Walpole kirjoitti uuden gootiikkaa edustavan rakennuksensa innoittamana romaanin Otranton linna, jota pidetään usein ensimmäisenä goottilaisena romaanina. Se julkaistiin vuonna 1764.[1] Walpolen kirjalliseen tuotantoon kuuluu myös 3000 henkilökohtaista kirjettä, joista useimmat on osoitettu englantilaiselle diplomaatille Horace Mannille. Kirjeet ovat yhteiskunnalliselta kannalta merkittäviä, sillä niistä näkee ajan kulttuuria ja tapoja.[3]
Suomennettu romaani
Citation error, replace with{{cite book| title = Otranton linna| location = Turku| publisher = Faros| year = 2014| version = (The Castle of Otranto, 1764.) Suomentaneet Päivi Mehtonen ja Jyrki Siukonen| isbn = 978-952-5710-31-1}}
Lähteet

Aiheesta muualla

. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Brittiläiset poliitikot
Luokka:Englantilaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1717 syntyneet
Luokka:Vuonna 1797 kuolleet
Musketti

Question: Mikä musketti on?


Musketti on sotilasase, joka on olalta ammuttava ja rihlaamaton. Ammuksina aseessa käytetään hyvin löyhästi piippuun sopivia lyijykuulia.[1]
Musketti aseena
Muskettien esimuotoja kehitettiin jo 1300-luvulta lähtien. Varhaisin musketti, hakapyssy, laukaistiin palavan luntun avulla. 1600-luvulla piilukko syrjäytti lunttulukon. Musketeista tuli vanhentuneita 1800-luvun puolessa välissä takaaladattavien kivääreiden yleistymisen myötä.[2] Tyypillinen musketin kaliiperi oli 0,50 ja 0,70 tuuman välillä.
Musketin luodit olivat kuulamaisia lyijypalloja, joihin kuului paperihylsy. Hylsyn yhteyteen kuului myös mustaruutiannos. Kuulat olivat kaliiperia pienempiä, käärittyinä löyhästi istuvaan paperinpalaan, joka muodosti patruunan yläosan. Ladattaessa ruuti laitettiin ensin, sen jälkeen alempi paperi. Tämän jälkeen kuula ja ylempi osa patruunasta ladattiin. Viimeiseksi käytettiin aseen piipun alla säilytettyä latauspuikkoa tiivistämään lataus piippuun.
Ampuminen
Musketilla aseistautunutta sotilasta kutsuttiin muskettisoturiksi eli musketööriksi. Lunttulukkomusketeissa ja piilukoissa sankki täytettiin joko ruutisarvesta lataamisen jälkeen tai paperipatruunasta sen jälkeen, kun suurin osa sisällöstä oli kaadettu piippuun. Vuonna 1807 nallin ja iskurin keksimisen jälkeen musketista saatiin huomattavasti varmempi toiminnaltaan. Nallitoimintoinen musketti toimi myös vaihtelevissa sääolosuhteissa. Musketti laukaistiin yleensä olkapäätä vasten, lukuun ottamatta muutamia harvoja seinään tuettavia malleja. Kokenut ampuja kykeni lataamaan ja ampumaan maksimivauhdilla noin neljä laukausta minuutissa, mutta tavallisen sotilaan oletettiin pystyvän kolmeen.
Musketit olivat epätarkkoja ja lataaminen oli hidasta, joten armeijamuodostelmat sijoittivat muskettimiehet usein kahteen tai kolmeen riviin. Ensimmäinen rivi kykeni ampumaan yhteislaukauksen ja pudottautumaan polvilleen lataamaan, kun takana oleva rivi ampui. Muskettien epätarkkuuden takia musketöörien ei oletettu tähtäävän mihinkään erityiseen kohteeseen. Tarkoituksena oli ennemminkin ampua mahdollisimman monta musketinkuulaa vihollisen rivistöön. Sotilaat, joiden oletettiin kohtaavan muskettitulta, oli koulutettu liikkumaan kurinalaisesti tarkoissa muodoissa ja tottelemaan kyseenalaistamatta käskyjä.
Lähteet
McNab Chris: Suuri Asekirja. Kiina: Gummerus 2008. ISBN 978-951-20-6890-6.
Viitteet

Aiheesta muualla
Virtanen, M. 1977. Vanhoja aseita Suomen metsästys- ja riistanhoitomuseon kokoelmista. Painopaikka: Uusimaa Oy, Porvoo. ISBN 951-99138-4-X
Luokka:Kiväärit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
High Tension Wire

Question: Minkä yhtyeen kappale on Muoviruusuja omenapuissa?


High Tension Wire on vuonna 1982 julkaistu Hassisen koneen englanninkielinen albumi. Albumi julkaistiin promokäyttöön ulkomaiden markkinoille. Suomessa se julkaistiin Historia 1980–82 -kokoelmalevyn yhteydessä. High Tension Wire jäi Hassisen koneen viimeiseksi albumiksi yhtyeen hajottua samana vuonna. Albumi sisältää pääosin englanninkielisiä versioita  albumin Harsoinen teräs kappaleista. Harsoisen teräksen kappaleista puuttuvat "Eksyneet lampaat", "Kuollut eläköön" ja "Olen toki, vain sen tiedän", ja albumin ulkopuolelta mukana ovat kappaleet "Muoviruusuja omenapuissa" ja "Hiljaa virtaa veri", jotka suomenkielisinä versioina ovat yhtyeen viimeisellä singlellä. Mats Hulden ja Ismo Alanko ovat tehneet sanoitukset.[1]
Kappaleet

Lähteet


Luokka:Hassisen Koneen albumit
Luokka:Vuoden 1982 albumit
M. Night Shyamalan

Question: Missä M. Night Shyamalan on syntynyt?


Manoj Nelliyattu (M. Night) Shyamalan (s. 6. elokuuta 1970 Puducherry, Intia) on yhdysvaltalainen, intialaissyntyinen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja. Shyamalanin läpimurtoelokuva oli Kuudes aisti (1999). Shyamalanin elokuvia yhdistävät yliluonnolliset piirteet ja juonenkäänteiden käyttö tehosteena elokuvan lopussa.[1]
Elämä ja ura
Elokuvantekijänä
Shyamalan syntyi Puducherryssa Intiassa ja varttui Philadelphian vauraassa esikaupungissa Penn Valleyssa. Hän sai kipinän jännityselokuvien tekemiseen Steven Spielbergin Kadonneen aarteen metsästäjistä (1981) ja oli tehnyt 17-vuotiaana jo 45 kotifilmiä. Hän kävi New Yorkin yliopiston taidekoulua ja otti niihin aikoihin toiseksi etunimekseen Night.[2]
Shyamalan teki ensimmäisen elokuvansa Praying with Anger vuonna 1992; se esitettiin Toronton elokuvajuhlilla[3]. Hän saavutti menestystä kolmannella elokuvallaan Kuudes aisti (1999), josta hän sai parhaan ohjaajan ja käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuudet sekä useita muita palkintoja ja ehdokkuuksia.[2]
Shyamalan torjui tarjoukset käsikirjoittaa neljäs Indiana Jones -elokuva ja ohjata kolmas Harry Potter -elokuva.[2]
Shyamalan on filmannut kaikki elokuvansa ensimmäistä lukuun ottamatta Pennsylvaniassa, usein Philadelphiassa.[1]
Yksityiselämä
Shyamalan avioitui psykologi Bhavna Vaswanin kanssa 1993, ja hänellä on kolme tytärtä. Perhe asuu Pennsylvaniassa.[1]
Filmografia
Praying with Anger (1992)
Herätys Joshua! (Wide Awake) (1998)
Kuudes aisti (The Sixth Sense) (1999)
Unbreakable – särkymätön (Unbreakable) (2000)
Signs (2002)
Kylä (The Village) (2004)
Lady in the Water (2006)
The Happening (2008)
The Last Airbender (2010)
Devil (2010)
After Earth (2013)
The Visit (2015)
Split (2016)
Glass (2019)
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Intialaiset elokuvaohjaajat
Luokka:Vuonna 1970 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan (PPP)

Question: Mikä oli Romanian GDP vuonna 2018?


Tämä on luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan. Bruttokansantuote (BKT) on ilmoitettu Yhdysvaltain dollarein ostovoimapariteetilla (PPP) korjattuna. Ostovoimapariteettia käyttäen voidaan verrata saman rahamäärän todellista arvoa (ostovoimaa) kussakin maassa. Näin saatuja lukuja pidetään parempina maiden välisiin vertailuihin kuin suoraan valuuttakursseilla muutettuja lukuja. Suoraan valuuttakursseista katsotut luvut kuvaavat kuitenkin paremmin maan kykyä tuottaa tuotteita ja palveluita  vaikkakaan eivät kerro ihmisten elinkustannuksista. Luettelossa on myös mukana merentakaisia alueita sekä itsehallinnollisia alueita vaikka ne eivät ole itsenäisiä valtioita.
Luettelo







Kansainvälinen valuuttarahasto (2016)[1]Maailmanpankki (2011–2015)[2]Central Intelligence Agency (1993–2016)[3]
Katso myös
Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan
Luettelo valtioista inhimillisen kehityksen indeksin mukaan
Luettelo valtioista taloudellisen vapauden mukaan
Luettelo valtioista liiketoiminnan helppouden mukaan
Lähteet
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Viitteet

Asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dani Alves

Question: Missä Lias Andersson aloitti ammattilaisuransa?


Daniel ”Dani” Alves da Silva (s. 6. toukokuuta 1983 Juazeiro) on brasilialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja, mutta kykenee pelaamaan myös oikeana laitalinkkinä. Alves edustaa Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä pelaavaa Paris Saint-Germainia. Alveksen kerrottiin tehneen 2 vuoden sopimuksen Juventuksen kanssa toukokuun lopulla 2016, jonka arvo on 4 miljoonaa euroa vuodessa. Hän on tehnyt pitkän uran myös Brasilian maajoukkueessa.[1]
Alves aloitti ammattilaisuransa kotimaassaan Bahian riveissä vuonna 2001. Vuonna 2002 hän siirtyi espanjalaiseen Sevillaan, jossa hän voitti kahdesti UEFA Cupin sekä kertaalleen UEFA Super Cupin, Copa del Reyn ja Espanjan supercupin.[1] Brasilian maajoukkueessa hän taas juhli Copa Américan mestaruutta vuonna 2007. Copa Américan finaalissa Alves onnistui maalinteossa kun Argentiina kaatui 3–0. Hänelle on myönnetty myös Espanjan kansalaisuus.
Elokuussa 2007 Alves kertoi tahtovansa siirtoa Sevillasta, koska on mielestään voittanut kaiken seurassa. Vahvimmin Sevillassa loistanutta brasilialaista oli hankkimassa Chelsea, joka oli valmis pulittamaan Alvesista yli 30 miljoonaa euroa.[2] Siirto ei kuitenkaan toteutunut spekuloinneista huolimatta. Alves päätti solmia kauden 2008–2009 kattavan sopimuksen FC Barcelonan kanssa.[3]
Alves oli voittamassa Brasilian riveissä nuorten maailmanmestaruutta vuonna 2003. Ensimmäisen miesten maaottelunsa hän pelasi lokakuussa 2006.
Saavutukset
Päivitetty kauden 2014–2015 jälkeen.[4]

Bahia
Campeonato Baiano: 2001
Sevilla
Copa del Rey: 2006–2007
Supercopa de España: 2007
UEFA-cup (2): 2005–2006, 2006–2007
UEFA Super Cup: 2006
Barcelona
Primera División (5): 2008–2009, 2009–2010, 2010–2011, 2012–2013, 2014–2015
Copa del Rey (3): 2008–2009, 2011–2012, 2014–2015
Supercopa de España (4): 2009, 2010, 2011, 2013
Mestarien liiga (3): 2008–2009, 2010–2011, 2014–2015
UEFA Super Cup (2): 2009, 2011
Seurajoukkueiden MM-kilpailut (2): 2009, 2011
Brasilian maajoukkue
Copa América: 2007
Maanosaliittojen cup (2): 2009, 2013
Lähteet




Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat
Luokka:Vuonna 1983 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luonnollinen kieli

Question: Onko Suomi luonnollinen kieli?

Luonnollinen kieli on kieli, jolla ihmiset yleisesti kommunikoivat keskenään ja joka on kehittynyt ja siirtynyt sukupolvelta toiselle osana normaalia sosiaalista kanssakäymistä.[1]  Tällaista kieltä kutsutaan luonnolliseksi erotukseksi toisaalta formaaleista kielistä (kuten ohjelmointikielet), toisaalta keinotekoisista kielistä (kuten esperanto).
Luonnollinen kieli on ”luonnollista” kolmessa eri mielessä:
Kieli on syntynyt ja kehittynyt luonnollisesti tuhansien vuosien ajan ja muovautunut sellaiseksi, mikä kulloinkin on tarkoituksenmukaista.
Ihmislapsi on omaksunut kielen luontaisesti, ilman muodollista opetusta, kanssakäymisessä muiden ihmisten kanssa.
Ihmiset käyttävät kieltä yhteydenpitovälineenä ja hahmottavat sen avulla ympäröivän maailman verbaalisesti ja/tai viittoen.[2]
Luonnollisia kieliä ovat paitsi verbaaliset myös viitotut kielet, jotka ovat syntyneet ja kehittyneet kuurojen keskuudessa. Kaikilla luonnollisilla kielillä on oma sanastonsa tai viittomistonsa ja rakenteensa eli kielioppinsa. Toisaalta jokainen yksittäinen luonnollinen kieli muuttuu vääjäämättömästi aikojen kuluessa käyttäjiensä keskuudessa, ja siitä syntyy samaan kieleen eri murteita. Useita kieliä käyttävät monikieliset ihmiset saattavat puolestaan yhdistellä myös eri kieliryhmiin kuuluvien kielten sanastoja ja rakenteita toisiinsa. Näin kielten kontakteista voi syntyä aikojen kuluessa luonnollisia kontaktikieliä, pidgineitä.[3]
Lähteet

Luokka:Kieli
Luokka:Kielitiede
Mustameri

Question: Mitkä maat ovat Mustanmeren rannoilla?


Mustameri on Kaakkois-Euroopan ja Vähän-Aasian välissä sijaitseva sisämeri. Sen rantavaltiot ovat Turkki, Bulgaria, Romania, Ukraina, Venäjä ja Georgia. Suurimmat siihen laskevat joet ovat Tonava, Dnepr ja Don. Pohjoisesta Mustaanmereen työntyy Krimin niemimaa, jonka itäpuolelle jää Asovanmeri-niminen Mustanmeren lahti. Bosporinsalmi ja Marmaranmeri yhdistävät Mustanmeren Välimereen. Bosporinsalmi kulkee Istanbulin kaupungin läpi. 
Maantiede

Mustanmeren pinta-ala on 422000km² ja leveimmillään se on 1175 kilometriä. Syvin kohta on 2210 metrin syvyydessä.[1] Mustastamerestä virtaa Välimereen vuodessa Bosporinsalmen kautta 200km³ vettä ja siihen virtaa sen valuma-alueilta 320km³ vettä vuodessa. Mustanmeren valuma-alue käsittää lähes kolmanneksen Euroopasta.
Mustassameressä on vain muutama pieni saari, joista suurimmat ovat Käärmesaari ja Berezan.[1]
Meritiede ja ekologia
Mustanmeren vesi on voimakkaasti kerrostunutta: pintavesi on suhteellisen vähäsuolaista mereen laskevien jokien ansiosta, 17–21‰, keskimäärin 18,3‰, mikä on runsaat puolet valtameren suolapitoisuudesta. Pintavesi lämpenee kesällä ja jäähtyy talvella. Harppauskerroksesta (50–150m) meren pohjaan ulottuu alusveden alue, jossa on raskaampaa ja suolaisempaa Välimerestä peräisin olevaa vettä, jonka lämpötila on ympäri vuoden noin 9 celsiusastetta. Alusvesi ei juuri sekoitu pintaveden kanssa, ja sen happitilanne on huono. Suurin osa yli 200 metrin syvyydessä olevasta vedestä on lähes täysin hapetonta.[2]

Mustanmeren eliöstö muuttuu nopeasti. Viime vuosina monet alkuperäiset nilviäiset ovat joutuneet väistymään Tyyneltämereltä kotoisin olevan, voimakkaasti leviävän Rapana venosa -petokotilon tieltä. Se lienee päässyt Mustallemerelle painolastitankeissa.[3] Bulgarialaiset keräävät tätä jopa puoli kiloa painavaa kotiloa Mustastamerestä, pakastavat ja myyvät Japaniin.[4]
Historia

Mustameri oli viimeisen jääkauden jälkeen makeavetinen järvi. Nykyinen yhteys suolaiseen Välimereen syntyi arvioiden mukaan 6500–7000 vuotta sitten.[1]
Huomattavat kaupungit
Romania: Constanța (Mustanmeren suurin satama, väkiluku 306000), Mangalia (41153) 
Bulgaria: Burgas (229250), Varna (357752)
Ukraina: Odessa (1001000), H’erson (358000); Sevastopol (379200), Jalta (80552), Kertš (158165)
Venäjä: Novorossijsk (281400), Sotši (328809),
Georgia: Suhumi (62914), Poti (47700),[5] Batumi (161200)[5]
Turkki: Istanbul (14025646) Trabzon (240333), Samsun (541330), Ordu (154895), Zonguldak (108213)[6]
Lähteet

Aiheesta muualla
 Tietoa Mustastamerestä. blacksea-education.ru Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. {{Country data {{{1}}}| flaglink/core
| variant =
| size =
| name =
| altlink =national rugby union team
| altvar =rugby union}}
Template:Commonscat-rivi
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
NHL-kausi 1917–1918

Question: Kuka voitti ensimmäisen NHL mestaruuden?





NHL-kausi 1917–1918 oli historian ensimmäinen NHL-kausi. Kaudella pelasi yhteensä neljä eri joukkuetta; Ottawa Senators, Toronto Arenas, Montreal Canadiens ja Montreal Wanderers. Joukkueista Wanderers luopui sarjapaikastaan kesken kauden tulipalon tuhottua sen kotihallin Westmount Arenan. Tuolla kaudella NHL:n pääpalkinto ei ollut Stanley Cup, vaan O'Brien Trophy, joka annettiin parhaalle NHL-joukkueelle. Stanley Cup oli tuolloin jääkiekkoilun pääpalkinto, josta taistelivat NHL:n voittanut joukkue sekä PCHA:n (Pacific Coast Hockey Association) mestari. Historian ensimmäisen O'Brien Trophyn ja samalla Stanley Cupin voitti Toronto Arenas, jonka nimi on nykyään Toronto Maple Leafs.[1][2][3][4][5][6]
Sarjataulukot
Ensimmäinen puoli

Toinen puoli

Runkosarjan maalipörssi

Ensimmäisen NHL-kauden maalintekijätilaston voitti Canadiensin Joe Malone. Hän jäi historiaan myös ensimmäisen hattutempun tekijänä.[7][2]
O'Brien Trophy -finaali
Koska Montreal Canadiens voitti ensimmäisen puolen ja Toronto Arenas toisen, kohtasivat ne näin O'Brien Trophy finaalissa, missä voittaja ratkaistaisiin tehtyjen yhteismaalien perusteella. Toronto Arenas voitti mestaruuden ja O'Brien Trophyn yhteismaalein 10-7.[8][4]


Lähteet


Luokka:Vuoden 1917 jääkiekko
Luokka:Vuoden 1918 jääkiekko
Luokka:NHL-kaudet
Luettelo Suomen pääministereistä

Question: Kuka oli Suomen pääministeri 1995?

Suomen pääministeri on Suomen valtioneuvoston eli hallituksen johtaja. Ensimmäinen pääministeri oli senaatin puheenjohtaja Pehr Evind Svinhufvud, joka nimitettiin virkaan 27. marraskuuta 1917.
Suomen pääministerit





Vuosikymmenet

1910-luku
1920-luku
1930-luku
1940-luku
1950-luku
1960-luku
1970-luku
1980-luku
1990-luku
2000-luku
2010-luku
Presidentti

Ståhlberg
Relander
Svinhufvud
Kallio
Ryti
Mannerheim
Paasikivi
Kekkonen
Koivisto
Ahtisaari
Halonen
Niinistö


Tiedot numeroina
Tässä on lueteltu pääministerit aakkosjärjestyksessä, toimijärjestyksessä ja pääministeripäivien määrän järjestyksessä. Nykyisen pääministerin Juha Sipilän osalta pääministeripäivät päivittyvät itsestään (tilanne 19.9.2019).

Lähteet


Pääministerit
*
Suomi
Flexifuel-auto

Question: Minkälainen auto oli ns. T-Ford?


Flexifuel-auto, myös flexfuel-auto, FFV-malli tai etanoliauto, toimii kahdella vaihtoehtoisella polttoaineella, joko korkeaseosetanolilla tai bensiinillä. Molemmat polttonesteet tankataan samaan polttoainesäiliöön. Flexifuel-mallit toimivat samoin kuin bensiinikäyttöiset autot. Polttonestesäiliö, -varustus ja -putkistot valmistetaan korroosion kestävistä materiaaleista, tiivisteiden taas täytyy kestää etanolia. Moottorin ohjauksessa käytetään usein erityistä sekoitussuhteen tunnistavaa anturitekniikkaa. Flexifuel-auton käyttöönotto ei vaadi autoilijalta uusien toimintatapojen opettelua, vaan auton voi tankata normaaliin tapaan. Tietyt automallit voidaan muuttaa flexifuel-autoiksi pelkästään moottorinohjauksen ohjelmiston vaihtamisella (mm. Saabin Trionic 7 -moottorinohjauksella varustetut mallit). 
Historia
Henry Ford suunnitteli T-Ford henkilöauton kulkemaan etanolilla, mutta auton saattoi tankata myös bensiinillä, sillä siinä oli säädettävä kaasutin, jonka ansiosta seoksen rikkautta saattoi kohtuullisen helposti säätää.[1][2][3]
Fordille työskennellyt Roberta J. Nichols kehitti flexifuel-tekniikkaa 1980-luvulla. Fernando Damasceno kehitti moottorin säätötekniikkaa edelleen yksinkertaisemmaksi ja halvemmaksi.[4] Brasiliassa uuden tekniikan suosio kasvoi nopeasti 2000-luvun alussa.[5]
Suomessa korkeaseosetanolia alkoi vuonna 2009 ensimmäisenä myydä St1 tuotenimellä RE85. [6]. Elokuussa 2014 RE85-polttoainetta myytiin 47 St1- ja Shell-asemalla[6]. Samaan aikaan ABC-ketjun vastaava tuote, Ekoflex E85, oli myynnissä yli 50 asemalla. [7]
Alkuvuonna 2011 Suomessa oli noin 2500 rekisteröityä flexifuel-autoa.[8] Ruotsissa alemmin verotetut ns. ”ympäristöautot” olivat 2000-luvun loppuvuosina valtaosin flexifuel-autoja, mutta vuoteen 2014 mennessä saman verokohtelun piiriin kuuluvat dieselkäyttöiset autot olivat lähes syrjäyttäneet ne markkinoilta.[9]
Etanolibussi
Ensimmäiset etanolibussit tulivat liikenteeseen Suomessa vuonna 2013, kun Helsingin Bussiliikenne aloitti etanolibussiliikenteen RED95-etanolidieselhankkeen myötä. Hankkeessa käytetään Scanian teknologiaa ja polttoaineena St1:n jätepohjaista biopolttoainetta. Ruotsissa etanolidiesel-teknologiaa on käytetty yli 20 vuotta, esimerkiksi Tukholmassa liikennöi 500 etanolidieselmoottorilla varustettua linja-autoa. [10]
Katso myös
Bioetanoli
E85
Lähteet

Luokka:Autotekniikka
Félix Guattari

Question: Missä Félix Guattari syntyi?


Pierre-Félix Guattari (30. huhtikuuta 1930 – 29. elokuuta 1992) oli ranskalainen psykoterapeutti ja filosofi, joka perusti sekä skitsoanalyysin että ekosofian. Hänet tunnetaan erityisesti yhteistyöstään Gilles Deleuzen kanssa.
Teoksia
La révolution moléculaire (1977)
L’intervention institutionnelle (Paris: Petite Bibliothèque Payot, n. 382–1980)
Les Trois écologies (1989)
Cartographies Schizoanalytiques (1989)
Chaosmose (1992, suom. Citation error, replace with{{cite book| title = Kaaosmoosi| location = Helsinki| publisher = Tutkijaliitto| year = 2010| version = (Chaosmose, 1992.) Suom. Mariaana Fieandt-Jäntti ja Heikki Jäntti. Polemos| id = ISBN 978-952-5169-62-1}})
Chaosophy (1995)
Soft Subversions (1996)
Yhteistyössä Gilles Deleuzen kanssa
Citation error, replace with{{cite book| title = Anti-Oidipus: Kapitalismi ja skitsofrenia| location = Helsinki| publisher = Tutkijaliitto| year = 2007| version = (Capitalisme et schizophrénie 1: L’anti-Œdipe, 1972.) Suomentanut Tapani Kilpeläinen| id = ISBN 978-952-5169-51-5}}
Kafka: Pour une Littérature Mineure (1975)
Capitalisme et Schizophrénie 2. Mille Plateaux (1980)
Citation error, replace with{{cite book| title = Mitä filosofia on?| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1993| version = (Qu’est-ce que la philosophie?, 1991.) Suomentanut Leevi Lehto| id = ISBN 951-662-568-1}}
Yhteistyössä Antonio Negrin kanssa
Les nouveaux espaces de liberté (1985)
Aiheesta muualla
. (in French)
. (in French)


Luokka:Psykoterapia
Luokka:Ranskalaiset filosofit
Luokka:Vuonna 1930 syntyneet
Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Miska Siikonen

Question: Kuinka pitkä Jani Keinänen on?


Miska Aleksanteri Siikonen[1] (s. 12. toukokuuta 1996 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä,[2] mutta Siikonen osaa pelata myös keskushyökkääjänä.[3]
Ura
Seuraura
Siikonen syntyi Tampereella, mutta hän aloitti jääkiekon kuitenkin nykyisestä Kouvolasta kotoisin olevassa Valkealan Kiekossa. Siikonen pelasi juniorina sittemmin KooKoossa, jonka C-nuorten varakapteenina hän toimi kaudella 2011–2012, jolloin Siikonen oli SM-karsinnoissa KooKoon paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 8+14=22.[3] Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi Pelicansin B-nuoriin.
Kaudeksi 2014–2015 Siikonen nousi juniorisopimuksella Pelicansin SM-liigarinkiin.[4] Hän teki liigadebyyttinsä 20. syyskuuta 2014 vieraissa Tapparaa vastaan. Siikonen sai ottelussa jääaikaa 7.39 minuuttia.[5] Hän nousi samalla kaudella myös Pelicansin A-nuorten varakapteeniksi.[3]
Kaudella 2015–2016 Siikonen avasi pistetilinsä SM-liigassa. Hän teki liigauransa avausmaalin 18. marraskuuta 2015 KooKoota vastaan. Janne Laukkanen valitsi Siikosen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.[6] Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan 22 runkosarja- ja kahdeksan playoff-ottelua tehopistein 1+1=2. Siikonen pelasi kauden aikana myös Mestis-joukkue Heinolan Peliittojen vahvuudessa 18 runkosarjaottelua tehopistein 6+10=16.[3] Kaudella 2016–2017 hän teki läpimurtonsa SM-liigassa. Siikonen kantoi alkukaudella myös Pelicansin kultakypärää ja teki lopulta 30 runkosarjaottelussa tehot 6+10=16. Hän joutui joulukuussa 2016 kuitenkin noin kolmeksi kuukaudeksi sivuun, mikä lyhensi Siikosen runkosarjaa lähes puolella. Hän palasi kaukaloihin runkosarjan lopulla maaliskuussa 2017.[7] Marraskuussa 2016 Siikonen teki Pelicansin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[8]
Kaudella 2017–2018 Siikonen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 12+10=22. Hän jakoi Pelicansin sisäisen maalipörssin toisen sijan Mikko Kousan ja Jesse Mankisen kanssa edellään vain Iikka Kangasniemi. Siikonen teki liigauransa ensimmäisen kypärätempun 22. syyskuuta 2017 Saimaan Palloa vastaan. Hänen ensimmäinen ja kolmas maalinsa syntyivät ylivoimalla. Pelicans voitti ottelun 7–2. Jani Keinänen valitsi Siikosen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi.[9]
Maajoukkueura






Siikonen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Yhteensä Siikonen on pelannut 17 nuorten ja viisi poikien maaottelua.[3]
Muuta
Siikonen valmistui ylioppilaaksi Lahden lyseon lukiosta keväällä 2016.[1]
Tilastot













2014–2015PelicansSM-liiga90000–––––2015–2016PeliitatMestis186101614–––––JMM70220PelicansSM-liiga221126800002016–2017PelicansSM-liiga306101631502202017–2018PelicansSM-liiga4712102228320204 kauttayhteensäSM-liiga10819214065162240
Lähteet
 at 
 at 
Viitteet



Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat
Luokka:Pelicansin pelaajat
Luokka:Vuonna 1996 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Meripeninkulma

Question: Kuinka monta metriä yksi merimaili on?


Meripeninkulma eli merimaili (), nykyinen tunnus M[1], lyhenteenä suomessa käytössä myös mpk[2], muualla maailmassa NM, Nm ja nmi[3]) on pituusyksikkö, jota käytetään meri- ja ilmaliikenteessä. Yksi meripeninkulma on tasan 1852 metriä[1] Kyseessä ei ole SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö, mutta sitä saa käyttää SI-järjestelmän yksiköiden rinnalla merenkulussa ja ilmailussa.[1]. Meripeninkulman kymmenesosaa (185,2m) kutsutaan kaapelinmitaksi.
Meripeninkulma määriteltiin alun perin leveysasteen kuudeskymmenesosaa eli kaariminuuttia vastaavaksi matkaksi maapallon pinnalla pituuspiiriä pitkin.[3] Maapallo ei kuitenkaan ole täydellinen pallo, joten kaariminuutin pituus vaihtelee riippuen siitä, millä leveyspiirillä ollaan.
Koska maantieteellinen leveyspiiri (latitudi) määritellään pinnan normaalin ja päiväntasaajan tason väliseksi kulmaksi, kaariminuutin pituus riippuu pinnan kaarevuudesta eikä etäisyydestä keskipisteestä. Maapallon navoilla kaarevuussäde on suurimmillaan, jolloin kaariminuutin määrittelevä kulma on kauimpana ja vastaava matka maapallon pinnalla on suurimmillaan. Päiväntasaajan tasolla kaarevuus on jyrkin ja siten vastaavan kaariminuutin pituus pinnalla lyhin. Yhteenlaskettu etäisyys päiväntasaajalta navalle (pituuspiiriä pitkin) olisi kuitenkin tasan 90× 60= 5400 näin määriteltyä meripeninkulmaa.
WGS84-mallin määrittelemän maapallon muodon mukaisesti laskettu maantieteellisen latitudin kaariminuutin pituus päiväntasaajalla on noin 1842,90 metriä ja navoilla noin 1861,57 metriä. Jakamalla napojen kautta meridiaaneja pitkin kulkevan ellipsin pituus (40007,863km) 360 asteeseen ja edelleen 60 minuuttiin, päädytään keskiarvoon 1852,22 metriä.
Monacossa 1929 tehdyllä kansainvälisellä sopimuksella meripeninkulman pituudeksi on sovittu tasan 1852 metriä.[3] Ero sovitun meripeninkulman ja latitudin kaariminuutin pituuden välillä on suurimmillaan, navoilla ja päiväntasaajalla, hieman yli 9 metriä (0,5%).
Merikartalta etäisyydet voidaan mitata riittävällä tarkkuudella käyttämällä meripeninkulman pituutena matkaa, joka vastaa yhtä leveysasteen minuuttia. Leveyskaariminuutit näkyvät merikartan pystysivuilla. Karttaprojektion muuttuvan mittakaavan takia minuutit on kuitenkin mitattava samalta leveydeltä mitattavan etäisyyden kanssa.
Aluksen ja lentokoneen nopeus ilmoitetaan tavallisesti solmuina (knot, kn) eli meripeninkulmaa tunnissa (1kn= 1,852km/h).[1][3] Käytännön likiarvo on 1kn= 0,51m/s tai 1kn= 1,9km/h.
MPH- eli mailia tunnissa -nopeudet puolestaan liittyvät maamaileihin, joka on eri yksikkö ja jolla ei ole luonnontieteellistä perustaa.
Lähteet

Luokka:Pituusyksiköt
Luokka:Navigointi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Haminan kadettikoulu

Question: Milloin Haminan kadettikoulu oli toiminnassa?

Haminan kadettikouluksi sanotaan Suomen kadettikoulua vuosina 1819–1901, kun se siirtyi Haapaniemeltä rakennusten palettua Haminaan. Paikan vuoksi sitä kutsuttiin Haapaniemen kadettikouluksi.
Haminan kadettikoulun rakennus toimii nykyään Reserviupseerikoulun päärakennuksena, minkä yhteydessä on maneesi, upseerioppilaskunnan rakennus ja päärakennus, missä ovat koulun ensimmäinen komppania (Kärkikomppania) ja Tiedustelukomppania majoitettuina.
Haminan kadettikoulun lakkauttaminen liittyy Suomessa 1901–1903 järjestettyihin asevelvollisuuskutsuntalakkoihin, minkä seurauksena Venäjä lopulta lakkautti Suomessa kansalliset joukko-osastot. Suomen suuriruhtinaskunta korvasi puolustussuoritteidensa vähenemisen sotilasmiljoonilla eli suoralla tulonsiirrolla Venäjän keisarikunnan budjettiin.
Nikolai Bobrikov antoi Haminan kadettikoulusta laitosta lakkauttaessaan (1903) tarkkanäköisen kuvauksen. Kadeteista pyrittiin tuottamaan hyviä upseereita keisarin armeijaan, mutta koulun perusideologiana oli runebergiläinen isänmaallisuus. Laitos oli Suomen säätyläistön ikkuna keisarikuntaan ja samalla venäläis-suomalaisten suhteiden ilmapuntari.
Koulu oli luonteeltaan yleissivistävä; keskeisiä olivat uudet kielet, matematiikka ja luonnontieteet. Moni koulun kasvatti siirtyikin merkittäviin siviilitehtäviin. Käytännön
sotataitoja ei juuri opetettu – ne oli omaksuttava joukko-osastopalveluksessa.
Toki kaikkiaan 1607 kadetista peräti 211 yleni kenraalin arvoon.
Fennomaanit arvostelivat koulua ruotsinmielisyydestä. Sen kohtaloksi koitui kuitenkin yleinen venäläistämispolitiikka. Fredrikshamnarien vaikutus jatkui Suomessa
kauan – tunnettuina edustajina mm. Carl Enckell, Rudolf Walden
sekä koulusta erotettu C. G. E. Mannerheim.
Suomen itsenäistyttyä Suomen kadettikoulun toimintaa jatkoi Santahaminassa Santahaminan kadettikoulu, ja Haminan kadettikoulun tilat jäivät Reserviupseerikoulun käyttöön 1920.
Aiheesta muualla

Luokka:Suomen puolustusvoimat
Luokka:Sotilaskoulutus
Luokka:Hamina
Radioaktiivinen hajoaminen

Question: Mihin atomin puolitus johti?


Radioaktiivinen hajoaminen on prosessi, jossa radioaktiivinen atomiydin muuntuu toiseksi ytimeksi emittoimalla säteilyä.[1]
Hajoamistapa fysiikassa kuvaa tapaa, jolla hiukkanen hajoaa.
Radioaktiivisten isotooppien hajoamistavat ovat:
alfasäteily (Helium-4 ytimen l.alfahiukkasen lähetys).
β− -säteily (elektronin lähetys)
β+ -säteily (positronin lähetys)
elektronin sieppaus
protonin lähetys
spontaani fissio
Tietyllä ytimellä on tyypillisesti yksi vallitseva hajoamistapa. 
Hajoamisen jälkeen ydin jää joskus virittyneeseen tilaan. Pitkäikäisinä näitä kutsutaan isomeereiksi. Näillä isomeereillä tapahtuva isomeerinen siirtymä ytimen perustilaan ei aiheuta ytimen muuntumista toiseksi, toisin kuin radioaktiivisen hajoamisen yhteydessä.

Nämä hajoamistavat ovat:

suurienergiaisen fotonin lähetys (gammasäteily)
atomin ionisoituminen (sisäinen konversio)
Hajoamislaki

Aineen aktiivisuus eli hajoamisnopeus tietyllä hetkellä on verrannollinen ydinten määrään 




N



{\displaystyle \scriptstyle N}

 ja hajoamisvakioon 




λ



{\displaystyle \scriptstyle \lambda }

:







d
N


d
t



=
−
λ
N
.


{\displaystyle {\frac {dN}{dt}}=-\lambda N.}


Tämän separoituvan differentiaaliyhtälön ratkaisuksi saadaan ydinten määrä ajanhetkellä 




t



{\displaystyle \scriptstyle t}

:





N
(
t
)
=

N

0



e

−
λ
t


.



{\displaystyle \displaystyle N(t)=N_{0}e^{-\lambda t}.}


Hajoamislaista voidaan johtaa myös puoliintumisaika 





T

1

/

2





{\displaystyle \scriptstyle T_{1/2}}

, jossa radioaktiivisten ydinten määrä puolittuu.








N
(

T

1

/

2


)



=



N

0


2


=

N

0



e

−
λ

T

1

/

2








→

T

1

/

2





=



ln
⁡
2

λ


.






{\displaystyle {\begin{aligned}N(T_{1/2})&={\frac {N_{0}}{2}}=N_{0}e^{-\lambda T_{1/2}}\\\rightarrow T_{1/2}&={\frac {\ln 2}{\lambda }}.\end{aligned}}}


Lähteet

Luokka:Radioaktiivisuus
Luokka:Fysikaalinen kemia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
en:Radioactive decay#Decay modes in table form
Erottaja

Question: Mistä Erottaja on saanut nimensä?


Erottaja () on Mannerheimintien eteläpäässä Helsingin keskustassa sijaitseva pieni aukio. Mannerheimintien lisäksi samalta aukiolta johtavat myös Eteläesplanadi itään Kauppatorille, lyhyt Erottajankatu etelään sekä Bulevardi länteen Hietalahden suuntaan. Mannerheimintien ja Eteläesplanadin risteys on välimatkapiste, josta etäisyydet Helsingin ja muiden paikkakuntien välilä lasketaan.[1]
Nimensä Erottaja on saanut siitä, että 1800-luvulla Erottaja-tori ja Erottajankatu erottivat varsinaisen kaupungin sen länsipuolella olleesta niin sanotusta Uudenmaan esikaupungista eli nykyisistä Kampin ja Punavuoren kaupunginosista. Nykyäänkin Kampin ja Kaartinkaupungin raja kulkee Erottajankatua pitkin. Se on samalla myös kahden erisuuntaisen ruutukaava-alueen rajana.
Erottajalla, Esplanadin puiston länsipäässä, sijaitsee Svenska teatern (Ruotsalainen teatteri). Sen edessä on Lauttasaareen johtavan bussilinjan 20 pääte­pysäkki. Erottajan kautta kulkevat myös raitiolinjat 1 (Eira–Bulevardi–Töölö–Sörnäinen–Käpylä),  3 (Olympiaterminaali–Eira–ErottajaBulevardi–Kallio–Töölö), 6 (Arabia–Hietalahti) ja 10 (Kirurgi–Pikku Huopalahti) sekä bussi­linja 24 (Merikatu–Seurasaari). Erottajalle, Svenska teaternin ja Eteläesplanadin väliselle aukiolle pystytetään syksyllä 2017 kuvanveistäjä Eva Langen 4-osainen ”Flera delar – En helhet” (monta osaa, yksi kokonaisuus) -niminen veistos.[2]
Jatkosodan aikana 8. marraskuuta 1942 yksi neuvostoliittolainen pommikone yllätti Helsingin ilmatorjunnan ja pudotti kaksi pommia Erottajalle. Räjähdyksissä sai surmansa 50 ja haavoittui 114 elokuvateatterista poistumassa ollutta ihmistä.[3]
Erottaja kulttuurissa

Erottaja on kallein tontti Monopoly-lautapelin suomenkielisessä painoksessa. Erottaja on myös kirjailija Karo Hämäläisen vuonna 2011 ilmestyneen finanssitrillerin nimi. Romaanin keskeiset tapahtumat sijoittuvat Rake-talossa toimivaan fiktiiviseen Erottaja Investment Partners -nimiseen varainhoitoyhtiöön.
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Helsingin kadut
Luokka:Helsingin aukiot ja torit
Danganronpa

Question: Mikä oli Nippon Ichi Softwaren ensimmäinen peli?




Danganronpa(ダンガンロンパ) on mysteeri- ja seikkailupelisarja, jonka on kehittänyt Spike Chunsoft ja julkaissut Nippon Ichi software. Sarjan nimi on koottu sanoista 弾丸(dangan,,luoti) ja 論破(ronpa,,kumota). Pelisarja koostuu kolmesta täysimittaisesta pelistä, joista ensimmäinen tuli markkinoille 2010, ja spin-off-pelistä. Danganronpan pohjalta on julkaistu manga- ja animesarjoja.
Pelaaminen
Pelit osat sijoittuvat kouluihin. Kouluelämä häiriytyy, kun robotti nimeltään Monokuma laittaa oppilaat tappamaan toisensa. Murhaamisen nopeuttamiseksi Monokuma on keksinyt eri tapoja tehdä sen.
Sarjan ensimmäinen peli sijoittuu eliittilukioon, nimeltään Hope's Peak Academy(希望ヶ峰学園,Kibōgamine Gakuen, kirjaim. Kibogamine Academy), joka vuosittain valitsee “Ultimateoppilaita”(超高校級,chō-kōkō-kyū, kirjaim. superlukiotaso). He ovat lahjakkaita ja taidokkaita opiskelijoita, joiden joukosta joka vuosi arvotaan “Onnekkain ultimateoppilas”. Toinen peli sijoittuu Jabberwock Island -nimiselle paratiisisaarelle, jossa oppilailla on jonkinlainen erikoislahjakkuus. Kolmas peli sijoittuu Towa Cityyn ja neljäs peli Ultimate Academy Of Gifted Juveniles -nimiseen lukioon, jossa oppilailla on erikoislahjakkuus.
Pelit
Danganronpa: Trigger Happy Havoc
Danganronpa 2: Goodbye Despair
Danganronpa V3: killing harmony
Spin-off
Danganronpa Another Episode: Ultra Despair Girls
Fanipelit
Danganronpa Another Despair Academy
Danganronpa Another 2
Danganronpa Blowback
Danganronpa Rebirth
Danganronpa The After
Danganronpa Despair Resort
Muu media
Danganronpa: The Animation
Danganronpa 3: End of Hope's Peak High School
Danagnronpa Zero
Dnganronpa Kirigiri
Danganronpa Hagakure
Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Post-apocalypse
Luokka:Seinen
Luokka:Shōnen
Luokka:Videopelisarjat
Don Bluth

Question: Missä Don Bluth syntyi?


Don Bluth (s. 13. syyskuuta 1937) on animaatioelokuvien ohjaaja ja animaattori. Hän työskenteli Disneyllä vuoteen 1978 asti animaattorina, mutta erosi ja perusti oman yhtiön. Vuonna 1997 Don Bluth siirtyi Twentieth Century Foxille.
Filmografia
NIMH – rouva Brisby ja hänen salainen maailmansa (The Secret of NIMH, 1982)
Fievel matkalla Amerikkaan (An American Tail, 1986)
Maa aikojen alussa (The Land Before Time, 1988)
Kaikenkarvainen Charlie (All Dogs Go to Heaven, 1989)
Rokkikukko (Rock-A-Doodle, 1991)
Peikko Keskuspuistossa (A Troll in Central Park, 1994)
Peukalo-Liisa (Thumbelina, 1994)
Pikku pingviini (The Pebble and the Penguin, 1995)
Anastasia (Anastasia, 1997)
Titan A.E. (Titan A.E., 2000)
Aiheesta muualla



Luokka:Animaatio-ohjaajat
Luokka:Yhdysvaltalaiset animaattorit
Luokka:Vuonna 1937 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Löytöretket

Question: Millaisella laivalla James Cook purjehti?


Löytöretket ovat matkoja ennalta tuntemattomiin paikkoihin: maapallon tultua kartoitetuksi löytöretket tai tutkimusmatkat ovat jatkuneet avaruudessa ja merten syvyyksissä. Sana kuitenkin viittaa yleensä eurooppalaisten ensimmäisiin matkoihin muille mantereille ja maapallon ympäri. Varsinaisten löytöretkien aika alkoi 1400-luvun loppupuolella. Varhaisiksi löytöretkeilijöiksi voidaan kutsua esimerkiksi Marco Poloa ja Leif Erikssonia ja Kristoffer Kolumbusta.
Suurten löytöretkien aika
Suurten löytöretkien aika alkoi 1400-luvulla ja päättyi 1700-luvulla. Tuona aikana eurooppalaiset löytöretkeilijät purjehtivat ympäri maapalloa kartoittaen Euroopalle aiemmin tuntemattomia alueita. Renessanssin aikainen kartografian sekä navigointi- ja laivanrakennustaidon kehitys mahdollisti valtameripurjehduksen, mikä oli edellytyksenä näille retkille.   Portugalilainen Prinssi Henrik Purjehtija panosti tieteiden edistämiseen, minkä johdosta Portugali kasvoi merenkulkuun tukeutuvaksi maailmanvallaksi.[1]
Mongolien valtakunnan hajoaminen ja ottomaanien voimistuminen sai eurooppalaiset kääntymän pois idän kauppateiltä ja Välimeren reiteiltä.[2]
Löytöretkille oli neljä perussyytä: taloudellinen, poliittinen, uskonnollinen ja tieteellinen. Kaukomailta etsittiin etenkin mausteita ja jalometalleita. Valloittamalla lisää alueita Euroopan valtiot hankkivat itselleen poliittista valtaa. Uskonnollinen aspekti, pakanoiden käännyttäminen, oli jatkoa 1200- ja 1300-lukujen ristiretkille. Tieteellinen uteliaisuus liittyi renessanssin arvoihin ja ihmiskunnan tietämyksen kasvattamiseen.[1]
Portugalilaiset olivat ensimmäisiä, jotka toivat mausteita kaukoidästä Hyväntoivonniemen ympäri. Heitä seurasivat Espanjan lipun alla purjehtinut Kristoffer Kolumbus ja 1400-luvun lopussa britti John Cabot.[3]
Löytöretkien seurauksena eurooppalaista kulttuuria levitettiin ympäri maailmaa, välillä jopa tuhoten muiden mantereiden alkuperäistä kulttuuria. Myös erilaiset kasvit, eläimet ja jopa taudit välittyivät mantereilta toisille.
Tunnettuja löytöretkiä

Katso myös
Luettelo tutkimusmatkailijoista
Lähteet

Kirjallisuutta
Giles Milton: Muskottisota – Taistelu Itä-Intian Maustesaarista, John Nurmisen säätiö 2009.
Ricardo Duchesne: , The Fortnightly Review 2012.
Luokka:Historian ajanjaksot
Luokka:Tutkimusmatkailu
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Blessed with Love

Question: Milloin kirja Empty Cages julkaistiin Suomessa?

Blessed with Love on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Saara Aallon ensimmäinen studioalbumi. Albumin tuottajana toimi Teemu Roivainen, ja sen julkaisi Yume Records -omakustannelevy-yhtiö 11. toukokuuta 2011.[1]
Albumi sisältää kappaleen "Blessed with Love", jolla Aalto osallistui keväällä 2011 Suomen euroviisukarsintoihin sijoittuen toiseksi.[2]
Taustaa ja julkaisu
Aalto on itse sanoittanut ja säveltänyt levyn kaikki kappaleet.[3] "Empty Show" -kappaletta on ollut säveltämässä myös albumin tuottaja Teemu Roivainen. Albumin kappaleet ovat englanninkielisiä, lukuun ottamatta albumin bonusraitaa "Varpaisillaan", jonka Aalto esitti ensimmäistä kertaa Talent Suomi -ohjelman karsinnoissa vuonna 2007.[4]
Aalto on kuvaillut levyn kappaleita "eeppiseksi rakkauspopiksi". Kappaleet ovat pääosin balladeja, ja ne ovat saaneet vaikutteita muun muassa elokuvamusiikista.[3] Aalto on myöhemmin sanonut, että levyä tehdessä hänellä oli meneillään "söpöstely-vaihe".[5]
Levyn nimikkoraita "Blessed with Love" julkaistiin myyntiin 8. helmikuuta 2011.[6] Aalto osallistui kappaleella Suomen euroviisukarsintoihin, mutta hävisi finaalissa niukasti Paradise Oskarille.[2] "Blessed with Love" -kappaleesta julkaistiin myöhemmin myös kiinan- ja japaninkieliset versiot,[1] ja kappaleen kiinankielinen nimi ("Ai De Zhu Fu") valittiin myös Aallon ensimmäisen kiinankielisen levyn nimeksi.[7] "Blessed with Love" -kappaleen lisäksi musiikkivideot tehtiin kappaleille "Out of Sight, Out of Mind" ja "Cage Bird".
Blessed with Love -nimestä on sittemmin kehittynyt Aallon brändi ja tuotemerkki; vuonna 2012 avattiin Blessed with Love -verkkokauppa, jossa myydään muun muassa koruja ja muita Aallon fanituotteita.[8][9][10]
Vastaanotto
Albumi ei ole saavuttanut juurikaan kaupallista menestystä, eikä se ole noussut Suomen viralliselle albumilistalle.[11]
Viihdeportaali V2:n kriitikko antoi levylle kolme tähteä viidestä. Hän sanoi kappaleiden kaipaavan lisää särmää, mutta kehui Aallon vokaalisuorituksen ja tulkinnan olevan "sytyttävän hohdokasta".[12] Särmää kaipasi myös Metropoli.net-sivuston kriitikko.[13] Euroviisu-sivusto ESC Insightin toimittaja sanoi levyn tuoneen mieleen Disney-musiikin. Hän kehui Aallon ääntä fantastiseksi, mutta sanoi, ettei mikään levyn kappaleista noussut erityisesti esille.[14]
Kappaleet

Singlet
"Blessed with Love" (2/2011)[6]
Lähteet

Luokka:Vuoden 2011 esikoisalbumit
Luokka:Saara Aallon albumit
Robert Shiller

Question: Milloin Robert Shiller on syntynyt?


Robert James "Bob" Shiller (s. 29. maaliskuuta 1946[1] Detroit, Michigan[2]) on yhdysvaltalainen ekonomisti ja Yalen yliopiston kansantalouden professori. Shiller on käsitellyt kirjassaan Irrational Exuberance järjettömän innostuneisuuden syitä. Kirjan ensimmäinen painos ennusti IT-kuplan puhkeamisen[3] ja toinen painos[4] asuntojen hintakuplan puhkeamisen. Shiller sai Nobelin taloustieteen palkinnon vuonna 2013 yhdessä Eugene Faman ja Lars Peter Hansenin kanssa.
Teoksia
Vaiston varassa: miten ihmismieli ohjaa maailmanlaajuista kapitalismia, Gaudeamus, kääntänyt Timo Soukola. ISBN 978-952-495-113-5 Alkuperäisteos Animal Spirits: How Human Psychology Drives the Economy, and Why It Matters for Global Capitalism, George A. Akerlof ja Robert J. Shiller, Princeton University Press (2009), ISBN 978-0-691-14233-6.
The Subprime Solution: How Today's Global Financial Crisis Happened, and What to Do about It Robert J. Shiller, Princeton University Press (2008), ISBN 0691139296.
The New Financial Order: Risk in the 21st Century, Robert J. Shiller, Princeton University Press (2003), ISBN 0691091722.
Irrational Exuberance, Robert J Shiller, Princeton University Press (2000), ISBN 0691050627. Toinen painos (2005) ISBN 0-691-12335-7
Macro Markets: Creating Institutions for Managing Society's largest Economic Risks Robert J. Shiller, Clarendon Press, New York: Oxford University Press (1993), ISBN 0198287828.
Market Volatility, by Robert J. Shiller, MIT Press (1990), ISBN 026219290X.
Lähteet



Luokka:Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät
Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Nobelin taloustieteen palkinnon saajat
Björn Ranelid

Question: Minä vuonna Stig Dagerman on syntynyt?


Björn Ranelid (s. 21. toukokuuta 1949 Malmö) on ruotsalainen kirjailija ja esitelmöitsijä. Hänelle on myönnetty August-palkinto teoksesta Synti (Synden) 1994 ja Aftonbladetin kirjallisuuspalkinto 1989.
Julkisuudessa viihtyvän Ranelidin esiintymisestä Let's Dance -ohjelmassa nousi alkuvuodesta 2011 pienimuotoinen kohu. Ranelid on moittinut Ruotsin akatemian jäseniä norsunluutornissa istuviksi tuntemattomiksi ja on kehottanut akatemian jäseniäkin tanssimaan. Akatemian sihteeri Peter Englund on puolestaan vain iloinnut, että kaikki, mikä pitää Ranelidin pois työpöydän äärestä, on hyväksi.[1]
Teokset
Den överlevande trädgårdsmästaren (1983)
I glastiden (1985)
David Hills obotliga minne (1987)
Mellan mörker och ljus. Erik Höglunds 80-tal (1988)
Påfågelns längtan (1989)
Mördarens öga (1990)
Mästaren (1992)
Mitt namn skall vara Stig Dagerman (1993)
Synden (1994)
Kärlekens innersta rum (1996)
Till alla människor på jorden och i himlen (1997)
Tusen kvinnor och en sorg (1998)
Min son fäktas mot världen (2000)
Krigaren (2001)
David Puma och drottning Silvia (2002)
Kvinnan är första könet (2003)
Ord (2003)
Bär ditt barn som den sista droppen vatten (2004)
Lustmördarna (2005)
Hjärtat som vapen (2006)
Öppet brev till George W Bush: paradisets nycklar hänger i helvetet - en sann berättelse (2007)
Ansikte av eld (2008)
Jag skänker dig mina vackraste ord - Aforismer och metaforer på svenska, franska, engelska och tyska (2009)[2]
Kniven i hjärtat (2010)
Suomennetut teokset
Synti, alkuteos: Synden, suom. Markku Mannila, Otava, 1995
Rakkauden sisimmäinen huone, alkuteos: Kärlekens innersta rum, suom. Markku Mannila, Otava 1997
Lähteet

Aiheesta muualla




Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1949 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Ranskan tasavallan presidentti

Question: Kuka oli Ranskan ensimmäinen presidentti?



Ranskan tasavallan presidentti () on Ranskan valtionpäämies. Ensimmäinen presidentti valittiin jo 1848, joten Ranskan presidentin virka on Euroopan vanhin. Ranskan presidentti on kansainvälisesti ajatellen varsin vahva, erityisesti ulkopoliittisissa asioissa. Presidentin virkakauden pituus oli seitsemän vuotta ennen vuotta 2000, jolloin pituudeksi säädettiin viisi vuotta. Kausien määrää rajoitettiin vuonna 2008 kahteen peräkkäiseen. 
Espanjan Urgellin piispa ja Ranskan tasavallan presidentti toimivat muodollisesti yhdessä  Andorran ruhtinaskumppanina.
Elossa olevat entiset presidentit

Valéry Giscard d’Estaing
Jacques Chirac
Nicolas Sarkozy
François Hollande

Ranskan presidentinvaalit

Ranskan presidentti valitaan nykyään suoralla kaksivaiheisella vaalilla. Ehdokkaaksi päästäkseen täytyy kerätä 500 vaaleilla valitun edustajan (esimerkiksi parlamentaarikko, kunnanjohtajan) julkista tuki-ilmoitusta. Lisäksi ehdokkaiden tulee olla vähintään 23-vuotiaita Ranskan kansalaisia. 
Katso myös
Luettelo Ranskan presidenteistä

Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Akropolis

Question: Mitä akropolis tarkoittaa?



Akropolis (, akrópolis, "yläkaupunki") oli monissa antiikin Kreikan kaupungeissa linnavuoren nimitys. Alkujaan akropoliilla sijaitsi usein hallitsijoiden linnoja tai linnoituksia, jonne myös alakaupungissa asuva kansa pystyi pakenemaan vihollisen uhatessa. Akropoliilla sijaitsi usein kaupungin suojelijana pidetyn jumalan temppeli ja muita merkittäviä pyhäköitä. Tunnetuin akropolis on Ateenan Akropolis, josta kehittyi ajan mittaan tärkeä uskonnollinen keskus ja Ateenan mahdin symboli.
Akropoliita
Akrokorintti, Korintti
Akropolis, Ateena
Akropolis, Lindos
Akropolis, Rhodos
Kadmeia, Theba
Larissa, Argos
Aiheesta muualla

Luokka:Antiikin Kreikka
Luokka:Linnavuoret