khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Suojeluvaltio

Question: Mitä protektoraatti tarkoittaa?


Suojeluvaltio on diplomaattisessa selkkauksessa käsiteltävänä olevaan asiaan nähden puolueeton valtio, joka ottaa asemamaassa hoitaakseen diplomaattisuhteet asemamaahan katkaisseen valtion asiat. Puolueettomilla valtioilla ei ole velvollisuutta ottaa toisen valtion jäljelle jääviä asioita, esimerkiksi konsuliasioita, hoitoonsa, mutta diplomaattisen tavan mukaan, mikäli tällainen toivomus ilmaantuu, siitä ei kieltäydytä.
Koska asianomaisilla valtioilla ei ole asemamaahan toimivia diplomaattisuhteita, koskee käytännössä suojeluvaltion asemamaassa suorittama diplomatia vain vähäisiä yksittäisiä kansalaisia ja yrityksiä koskevia asioita, pääasiassa konsuliasioita, ei ulkopolitiikkaa laajasti käsitettynä.
Esimerkiksi Yhdysvaltain suojeluvaltiona sen asioita Korean demokraattisessa kansantasavallassa hoitaa Ruotsi.
Tanskan kutsuttua diplomaattinsa kotiin Indonesiasta ja Iranista Muhammad-pilapiirrosjupakan vuoksi ryhtyivät Alankomaat hoitamaan Tanskan konsuliasioita Indonesiassa ja Suomi Iranissa. Indonesia on Alankomainen entinen siirtomaa, ja Suomea vastaan ei ollut osoitettu Iranissa mieltä, sillä pilakuvia ei ollut julkaistu missään Suomen lehdistä.
Suojeluvaltioita


Suojeluvaltio merkityksessä "suojelualue eli protektoraatti"
Joskus nimitystä suojeluvaltio käytetään suomen kielessä protektoraatista, valtiosta tai alueesta, jonka toinen valtio on ottanut suojelukseensa sen ulkopoliittista, kauppapoliittista tai muuta suvereniteettiin kuuluvaa oikeutta voimakkaasti määrittäen tai rajoittaen. Protektoraattivaltiolla ei ole yksiselitteistä määritelmää, koska monissa tapauksissa valtio itse pyrkii kiistämään alisteisen asemansa toiselle valtiolle.
Kansainvälisoikeudellisesti tunnustettuja protektoraatteja ovat olleet mm. Saksan ensimmäisen maailmansodan aikaiset alusmaat ja osat Osmanien valtakuntaa, josta tuli Kansainliiton mandaatilla toimivia Britannian ja Ranskan protektoraatteja.
Vuonna 1918 Suomen ja Ukrainan voidaan katsoa ajautuneen itsenäisyysjulistuksistaan huolimatta Saksan keisarikunnan protektoraateiksi: Suomi mm. kevään 1918 kauppasopimuksen vuoksi ja Ukrainan sen vuoksi, että saksalaiset ja itävaltalaiset järjestivät siellä toukokuun 1918 lopussa vallankaappauksen saadakseen Ukrainan sidotuksi kiinteämmin Saksan sotatalouteen viljantoimitusten avulla.
Lähdeviitteet

Luokka:Kansainvälinen politiikka
Luokka:Kansainvälinen oikeus
Ongelmanratkaisu

Question: Miten heuristiikka määritellään?

Ongelmanratkaisulla tarkoitetaan ongelmien ratkaisemiseen käytettäviä käytäntöjä. Puhtaasti ajatuksellisena se voidaan määritellä korkean tason kognitiiviseksi toiminnoksi.
Vaiheet
Matemaatikko George Pólyan kehittämässä ongelmanratkaisumallissa on neljä päävaihetta:[1]
Ongelman määrittely
Suunnitelman laatiminen
Suunnitelman toteuttaminen
Arviointi
Psykologi Graham Wallas on kuvannut luovan prosessin ja samalla ongelmanratkaisun neljä vaihetta:[2]
Valmisteluvaihe: ongelmaa työstetään ja asetetaan tavoitteita.
Kypsyttelyvaihe: aihe jätetään hautumaan esimerkiksi yön yli.
Oivallusvaihe: ratkaisu syntyy jonkinlaisena ahaa-elämyksenä. Joskus asia sen sijaan kypsyy vähitellen.
Toteamisvaihe: ratkaisua testataan, minkä jälkeen se hyväksytään tai hylätään.
Katso myös
Heuristiikka
Päätöksenteko
Vianetsintä
Tutkimus
Lähteet

Kirjallisuutta


*
Tumppi Varonen

Question: Kuka Tumppi Varonen on?


Tumppi Varonen (oikealta nimeltään Tuomo Vilhelm Valokainen, s. 7. syyskuuta 1956 Helsinki)[1] on suomalainen muusikko, kirjailija ja entinen kunnallispoliitikko. Varonen teki ensimmäiset levytyksensä Problems?-yhtyeessä 1970-luvun lopulla. Sen jälkeen hän on vaihtelevasti toiminut Pelle Miljoonan yhtyeissä ja omassa Problems?-yhtyeessään. Pelle Miljoona & 1980 -yhtyeen levyttämä Ari Taskisen säveltämä ja sanoittama ja Tumpin laulama ”Tahdon rakastella sinua” on yksi suomirockin tunnetuimmista kappaleista. Pääasiassa hän on toiminut laulajana, rumpalina ja basistina. Leipätyökseen Varonen on toiminut lähihoitajana Käpylän kuntoutuskeskuksessa.[2] Vuosina 2008 ja 2012 hänet valittiin kaupunginvaltuutetuksi Helsingissä SDP:n listalta.[3]
Diskografia

Vaikuttanut yhtyeissä

Näköhäiriö (1976)
Problems?
Pelle Miljoona & 1980
Pelle Miljoona Oy
Miljoonaliiga
Pelle Miljoona & Rockers
Pelle Miljoona United
Kirjat
Citation error, replace with{{cite book| author = Nikula, Sannaliina & Varonen, Tumppi| title = Poika joka tahtoo lentää| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2003| id = ISBN 978-951-3-12534-9}}
Citation error, replace with{{cite book| title = Syökö kuningas makkaraa?| location = Turku| publisher = Sammakko| year = 2005| id = ISBN 978-952-4-83006-5}}
Citation error, replace with{{cite book| title = Sottopassaggio| publisher = LampLiteLtd| year = 2009| id = ISBN 978-952-9-97239-5}}
Katso myös
Luettelo Tumppi Varosen & Problems?in kappaleista
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Suomalaiset rocklaulajat
Luokka:Suomalaiset rockmusiikin säveltäjät
Luokka:Suomalaiset rumpalit
Luokka:Suomalaiset sanoittajat
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Pelle Miljoona
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1956 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Galla Placidia

Question: Kuka oli visigoottien kuningas ennen Alarikkiä?


Galla Placidia (Aelia Galla Placidia, noin 390 – 27. marraskuuta 450) oli Theodosius I:n tytär ja keisarien Honoriuksen ja Arcadiuksen siskopuoli.[1]
Kun Alarik valtasi Rooman vuonna 410 otti hän Gallan panttivangiksi ja gootit veivät hänet mukaansa Galliaan. Vuonna 414 Galla joutui menemään naimisiin Ataulfin kanssa. Ataulf oli Alarikin lanko ja hänestä oli tullut visigoottien uusi kuningas Alarikin kuoleman jälkeen. Vuonna 415 Ataulf kuoli ja seuraavana vuonna Galla palautettiin roomalaisille.[1][2]
Gallan velipuoli Länsi-Rooman keisari Honorius pakotti hänet menemään naimisiin kenraali Konstantiuksen kanssa. He saivat yhdessä pojan, josta tuli myöhemmin Valentinianus III, ja tytön, Justa Grata Honorian. Vuonna 421 Konstantiuksesta tuli Honoriuksen kanssahallitsija ja samalla Gallasta tuli keisarinna, augusta.[1]
Kun Konstantius kuoli, Galla joutui jättämään Länsi-Rooman ja hakeutumaan Konstantinopoliin Theodosius II:n hoviin. Kun Honorius kuoli vuonna 423, julistautui muuan Johannes Länsi-Rooman keisariksi. Theodosiuksen avulla Johannes kukistettiin ja Gallan pojasta Valentinianuksesta tehtiin Länsi-Rooman keisari. Todellisuudessa Galla oli todellinen hallitsija. Hän valitsi erään Felixin korkeimmaksi sotilaspäällikökseen, magister militumiksi. Felix kuitenkin tapettiin erään Johanneksen tukijan, kenraali Aetiuksen käskystä. Galla kuoli vuonna 450, vähän ennen kuin hunnit Attilan johdolla hyökkäsivät nykyisen Italian alueelle.
Galla Placidia oli luonteeltaan hurskas ja korjautti useita kirkkoja Roomassa ja Ravennassa, jossa on myös hänen hautakappelinsa.[1]
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena| title = Antiikin käsikirja| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2000| isbn = 951-1-12387-4}}
Viitteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Barth, Reinhard| title = Historian suurnaiset| location = Helsingissä| publisher = Ajatus| year = 2005| version = (Frauen, die Geschichte machten. Von Hatschepsut bis Indira Gandhi, 2004.) Suomentaneet Tuulikki Virta ja Katja Zöllner| isbn = 951-20-6762-5}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Ketvel, Urho| title = Galla Placidia. Myöhäisantiikin vaikuttajanainen| location = Helsinki| publisher = Yliopistopaino| year = 2000| isbn = 951-570-408-1}}
Luokka:Rooman keisarinnat
Luokka:390-luvulla syntyneet
Luokka:Vuonna 450 kuolleet
Luettelo hedelmistä

Question: Kasvavatko sitruunat puissa?



Tämä on luettelo ihmisen ravinnokseen käyttämistä hedelmistä gastronomisen määritelmän mukaan. Vertaa hedelmän kasvitieteellinen määritelmä. 

A
Ananas
Ananaskirsikka, karviaiskoison hedelmä
Annoona eli kirimoija
Appelsiini
Aprikoosi
Avokado
B
Banaani
C
Cantaloupemeloni
D
Durio
F
Feijoa
G
Galiameloni
Granaattiomena
Granadilla
Greippi
Guava
H
Hunajameloni
J
Jakkihedelmä, intianleipäpuun hedelmä
K
Kaki eli persimoni tai sharon
Kaktusviikuna
Karambola eli tähtihedelmä
Kastanja
Keittobanaani
Keltainen kiivi
Keltapassio
Kiivi
Kirsikka
Kirsikkaluumu
Kiwai, japaninlaikkuköynnöksen hedelmä
Kiwano eli kivakurkku
Kookospähkinä
Kumkvatti
Kvitteni
L
Limetti ()
Limkvatti
Litsi
Longaani
Luumu
M
Mandariini
Mango
Mangostaani
Meloni
N
Nashi
Nektariini
O
Omena, omenapuun hedelmä
Oliivi
P
Papaija
Passionhedelmä eli kärsimyshedelmä
Persikka
Pepino eli päärynämeloni
Pikkusitrukset (klementiini, satsuma, mineola, pomeranssi, temple, topaz)
Pitahaya
Pomelo
Pähkinä
Päärynä
R
Rambutaani
Rumeliini eli tangelo, ugli
S
Sapodilla, sapotillapuun hedelmä
Salaki
Sitruuna
Sokerimeloni
Sweetie
T
Taateli, taatelipalmun hedelmä
Tamarillo eli puutomaatti
Tomaatti
V
Verkkomeloni
Vesimeloni
Viikuna
Viinirypäle, viiniköynnöksen hedelmä

*
Hedelmät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Adenosiini

Question: Mikä adenosiini on?


Adenosiini on nukleosidi, joka koostuu adeniinista, joka liittyy riboosi-renkaaseen β-N9-glykosidisidoksella.
Adenosiini säätelee uni-valverytmiä kertymällä
etuaivojen valvetta ylläpitävälle kolinergiselle alueelle. Adenosiiniin kertyminen hiljentää kolinergisen alueen toimintaa edesauttaen nukahtamista. Mitä pitempään valvominen kestää, sitä enemmän adenosiinia kertyy ja sitä suuremmaksi unipaine kasvaa[1].
Adenosiinin fosfaattijohdannaiset ovat keskeisiä biologisissa prosesseissa, kuten energian siirrossa:  adenosiinitrifosfaatti (ATP) ja adenosiinidifosfaatti (ADP) ovat solujen energiatalouden tärkeimmät molekyylit. Syklinen adenosiinimonofosfaatti (cAMP) on erittäin yleinen molekyyli signaalinvälityksessä.
Lähteet

Aiheesta muualla

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Nukleosidit
Luettelo kansalliseläimistä

Question: Mikä on Kreikan kansalliseläin?

Kansalliseläin on kansalliseksi symboliksi valittu eläin.


Katso myös
Kansalliskoira
Kansalliskukka
Kansallispuu
Suomen kansallisperhonen
Lähteet

Luokka:Luettelot kansallissymboleista
Luokka:Eläimet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Syväekologia

Question: Mitä syväekologia on?

Syväekologia on maailmankatsomus, joka korostaa ihmisen yhteenkuuluvuutta luonnon kanssa. Syväekologian mukaan elämää tulee kunnioittaa ja luonnolla ja biodiversiteetillä on itseisarvo. Ihmisillä ei katsota olevan oikeutta tyydyttää toissijaisia tarpeitaan muiden lajien ensisijaisten tarpeiden kustannuksella. Syväekologia korostaa elämistä harmoniassa luonnon kanssa ja vastustaa tarpeetonta kulutusta.[1]
Norjalainen filosofi Arne Næss muotoili syväekologian käsitteen ja periaatteet. Næssin mukaan syväekologia perustuu kaiken elämän moraaliseen kunnioittamiseen. Katsomus sisältää humanismin, mutta laajentaa sen periaatteita myös ihmisen ja luonnon väliseen suhteeseen. Næssin ajatteluun vaikuttivat filosofi Baruch Spinoza ja väkivallan vastustaja Mahatma Gandhi. Næss katsoi, että väkivalta ja muiden elollisten, niin ihmisten kuin muidenkin eliöiden, vahingoittaminen on aina väärin.[1]
Syväekologian periaatteet ja ekosofi N
Arne Næssin kehittämät syväekologian periaatteet:[2][Huom 1]
Inhimillisen ja ei-inhimillisen elämän hyvinvointi ja kukoistaminen maapallolla on itseisarvo. Ei-inhimillisen elämän arvo ei riipu sen hyödyllisyydestä ihmisen tarkoituksiin.
Myös elämänmuotojen rikkaus ja monimuotoisuus ovat arvoja itsessään, ja ne myötävaikuttavat inhimillisen ja ei-inhimillisen elämän kukoistamiseen maapallolla.
Ihmisillä ei ole oikeutta vähentää tätä rikkautta ja monimuotoisuutta muuten kuin tyydyttääkseen välttämättömät tarpeensa.
Pyrkimys ihmiselämän ja kulttuurien kukoistamiseen sekä pyrkimys ihmisten väkiluvun laskemiseen ovat sopusoinnussa keskenään.
Nykyinen ihmisen aiheuttama häiriö ei-inhimilliselle elämälle on kohtuuton, ja tilanne on huononemassa nopeasti.
Siksi ihmisten toiminnan ja sen perusteiden on muututtava. Muutos vaikuttaa talouselämän, teknologian ja ideologian perusrakenteisiin.
Ideologinen muutos on pääasiassa muutosta kohti elämän laadun ja itseisarvon kunnioittamista, ei pitämistä kiinni elintason kohoamisesta. Laadun ja määrän ero tiedostetaan syvällisesti.
Kaikilla, jotka hyväksyvät edellä luetellut kohdat, on velvollisuus osallistua suoraan tai välillisesti tämän välttämättömän muutoksen aikaansaamiseen.
Näiden periaatteiden pohjalta Næss kehitti ajattelumallin, jota hän kutsui nimeltä ”ekosofi N”. Ekosofialla hän tarkoitti viisautta elämisessä ja asumisessa. Ekosofi N on Næssin henkilökohtainen ekosofia.[2] Hänen mukaansa jokainen yksilö, yhteisö ja kulttuuri kehittää omat periaatteensa omista lähtökohdistaan käsin.[1]
Syväekologia Suomessa
Suomessa syväekologiaa edustavat Elonkehä-lehti ja Vihreä Elämänsuojelun Liitto.[1][2] Vihreä Elämänsuojelun Liitto perustettiin vuonna 1987 ja sitä olivat perustamassa muun muassa Pentti Linkola, Eero Paloheimo ja Matti Sarmela.[2]
Huomautukset

Lähteet
Check date values in: |accessdate= (help)
Check date values in: |accessdate=, |date= (help)
Viitteet

Luokka:Ekologia
Luokka:Ympäristöfilosofia
Paradoksi

Question: Mistä tulee sana paradoksi?

Paradoksi (kreikan sanoista παρά 'vastaan' ja δοξα 'oppi' tai 'näkemys') on väite, joka on vain näennäisesti looginen tai epälooginen. Näennäisesti looginen väite voi johtaa loogiseen ristiriitaan tai järjenvastaiseen tilanteeseen. Näennäisesti epälooginen väite puolestaan voi olla loogisesti selitettävissä.
Paradoksien selittäminen ja käyttö
Usein paradoksit liittyvät intuitiivisesti todeksi koettuihin asioihin. Niihin usein liittyy myös sisäänrakennettu, joskus vaikeasti havaittava oletus, systeemin rajaus tai sanojen käyttäminen eri moodeissa.
Monet paradoksit ovat olleet merkittäviä matematiikan, logiikan ja filosofian sekä erityisesti uskontojen historiassa.
Katso myös
Luettelo paradokseista
Zenonin paradoksit
Aiheesta muualla
 entry  in the Stanford Encyclopedia of Philosophy



Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Struuma

Question: Mitä struuma tarkoittaa?


Struuma () tarkoittaa kilpirauhasen suurentumaa.[1] Struumaan voi liittyä joko kilpirauhasen liika- tai vajaatoimintaa. Struumapotilaalla voi olla koholla tyrotropiini tai tyrotropiinireseptorin vasta-aine;[2] kummassakin tapauksessa kilpirauhanen stimuloituu voimakkaasti kasvamaan (hyperplasia).[3]
Struuman merkittävin syy on ollut jodin puutos (jodinpuutosstruuma eli endeeminen struuma[3]), minkä vuoksi ruokasuolaan alettiin lisätä jodia. Sairauteen on lääkitys, ja toisinaan turvaudutaan leikkaukseen.
Kaalikasveissa olevien glukosinolaattien hajoamistuotteiden on eläinkokeissa todettu aiheuttavan suurina pitoisuuksina esimerkiksi struumaa.[4]
Lähteet

Aiheesta muualta


Luokka:Kilpirauhasen sairaudet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Boúrtzi

Question: Onko Boúrtzin saarella linna?


Boúrtzi () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Argoliinlahdessa Náfplion kaupungin edustalla aivan sen sataman suulla, sekä saaressa oleva linna. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.[1]

Boúrtzin nimi tulee osmaniturkin ”tornia” merkitsevästä sanasta burç. Se on tunnettu kreikaksi myös ”linnaa” tarkoittavalla nimellä Kastéli (Καστέλι). Saaren täyttää sen nimen mukaisesti pieni venetsialais- ja osmanivallan aikainen linna. Venetsialaiset rakensivat linnan vuonna 1471. Turkkilaiset osmanit valtasivat sen vuonna 1715. Kreikan joukot valloittivat linnan turkkilaisilta vuonna 1822.[2][3][4]
Saari toimi linnoituksena aina vuoteen 1865 saakka. Vuosina 1865–1935 linnaa käytettiin Palamídin linnan kuolemaantuomittujen vankien pyövelien asuntona, koska kukaan ei halunnut asua tässä ammatissa toimivien naapurina. Tämän jälkeen linna muutettiin hotelliksi, missä käytössä se toimi vuoteen 1970 saakka.[2][3][4]
Nykyisin linna on suosittu turistikohde ja siellä järjestetään kesäisin musiikkijuhlat. Saarelle pääsee taksiveneellä kaupungin satamasta. Saaren pieni satama on sen itäpäässä. Linnassa on kolme kerrosta ja sisäänkäynti sekä pohjois- että eteläpuolelta.[2][3]
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Argo-Saroniset saaret
Luokka:Kreikan linnat
Luokka:Náfplio
Nekrotisoiva faskiitti

Question: Mikä on nekrotisoivan faskiitin aiheuttama kuolleisuus?


Nekrotisoiva faskiitti on A-streptokokkibakteerin (Streptococcus pyogenes)[1] aiheuttama hengenvaarallinen  pehmytkudoksissa etenevä tulehdus. Se johtaa ihon, ihonalaisen rasvan, lihaskalvon ja joskus lihasten kuolioon [2] Sitä kutsutaan myös "lihansyöjäbakteeriksi". Taudinkuvan kuvasi Ben Wilson (USA) vuonna 1952.[3] Tulehdus voi alkaa pienestäkin ihorikosta, leikkaushaavasta, hyönteisen pistoksesta tai jopa tylpästä vammasta.[2] Kuolleisuus on  hyvälläkin hoidolla 10-15 prosenttia.[4]
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Bakteeritaudit
Louis Antoine Léon de Saint-Just

Question: Milloin Louis Saint-Just kuoli?


Louis Antoine Léon de Saint-Just (25. elokuuta 1767 Decize – 28. heinäkuuta 1794 Pariisi) oli ranskalainen vallankumousmies, kansalliskaartin everstiluutnantti ja runoilija. Ranskan suuren vallankumouksen sytyttyä hänet valittiin konventtiin, jossa hän liittyi vuoripuolueeseen ja siirtyi sieltä jakobiineihin.[1]
Saint-Just oli terrorin kannattaja ja toimeenpanija. Saint-Justilla oli merkittävä rooli niin kuninkaan kuin kuningattaren teloittamisessa. Hän oli ajamassa myös girondistien, hébertistien ja dantonistien kukistamista ja mestaamista. Maximilien Robespierren ja Georges Couthonin ohella hän oli niin sanotun triumviraatin jäsen Yhteishyvän valiokunnassa. Myöhemmin hän toimi konventin komissaarina Reinin armeijassa ja pohjoisessa armeijassa.[1]
Saint-Just unelmoi niin sanotusta hyveellisestä tasavallasta, jossa Jean-Jacques Rousseaun oppien mukaisesti yhteistahto ratkaisisi, eikä yksityisellä edulla olisi mitään merkitystä. Saint-Just kukistettiin ja mestattiin vuonna 1794 yhdessä kumppaniensa kanssa[1] Place de la Révolutionilla (nykyisin Place de la Concordella), Pariisissa.
Lähteet
Aubry: Ranskan suuri vallankumous, osa 2
Viitteet




Luokka:Ranskan suuren vallankumouksen henkilöt
Luokka:Ranskalaiset teloitetut
Luokka:Vuonna 1767 syntyneet
Luokka:Vuonna 1794 kuolleet
Ihmisen lihaksisto

Question: Montako lihasta ihmisessä on?



Ihmisen lihaksisto koostuu yli 600 lihaksesta. Lihasten osuus koko kehon painosta on miehillä keskimäärin 40 % ja naisilla 35 %. Ihminen käyttää luurankolihaksistoaan ennen kaikkea liikkumiseen, mutta myös sileät lihakset sekä sydänlihas ovat tärkeä osa joidenkin elinjärjestelmien toimintaa. Lihaksen käyttötarkoitus vaikuttaa siihen, koostuuko se nopeista vai hitaista lihassoluista.[1]
Luettelo luurankolihaksista
Pää ja kasvot
ohimolihas
ohimo-päälakilihas
iso poskipäälihas
pieni poskipäälihas
takaraivo-otsalihas
kulmakarvojen rypistäjälihas
nirsolihas
silmän kehälihas
ylähuulen kohottajalihas
nenän supistajalihas
nenän laajentajalihas
hymylihas
ulompi puremalihas
suun kehälihas
leuankärkilihas
alahuulen alasvetäjälihas
suupielen alasvetäjälihas
[2]
Kaula ja niska
pieni takimmainen suora niskalihas
ylävino silmälihas
iso takimmainen suora niskalihas
alavino silmälihas
lavankohottajalihas
rintalasta-kieliluulihas
päännyökkääjälihas
pään okahaarakelihas
pään ohjaslihas
kaulan ohjaslihas
kylkiluun kannattajalihas
[3][2]
Keskivartalon vatsapuoli
pieni rintalihas
iso rintalihas
ulompi kylkivälilihas
sisempi kylkivälilihas
suora vatsalihas
ulompi vino vatsalihas
sisempi vino vatsalihas
[4]
Keskivartalon selkäpuoli
epäkäsilihas
pieni suunnikaslihas
iso suunnikaslihas
ylempi lapalihas
alempi lapalihas
pieni liereälihas
iso liereälihas
etummainen sahalihas
leveä selkälihas
selän ojentajalihakset
pieni pakaralihas
iso pakaralihas
[5]
Käsivarret ja kädet
hartialihas
kolmipäinen olkalihas
hauislihas
olka-värttinäluulihas
ranteen ojentajalihas
ranteen koukistajalihas
sormien ojentajalihas
[3]
Jalat
lanne-suoliluulihas
harjannelihas
leveän peitinkalvon jännittäjälihas
lyhyt lähentäjälihas
pitkä lähentäjälihas
räätälinlihas
suora reisilihas
ulompi reisilihas
kaksipäinen reisilihas
nelipäinen reisilihas
puolijänteinen lihas
puolikalvoinen lihas
iso lähentäjälihas
hoikkalihas
keskimmäinen reisilihas
hoikka kantalihas
polvitaivelihas
etummainen säärilihas
takimmainen säärilihas
kaksoiskantalihas
leveä kantalihas
lyhyt pohjeluulihas
pitkä pohjeluulihas
varpaiden pitkä ojentajalihas
isovarpaan pitkä ojentajalihas
isovarpaan lyhyt ojentajalihas
varpaiden lyhyt ojentajalihas
varpaiden pitkä koukistajalihas
isovarpaan pitkä koukistajalihas
pitkä pohjeluulihas
pikkuvarpaan loitontajalihas
isovarpaan loitontajalihas
[3]
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Parker, Steve| title = Ihmiskeho: ensyklopedia| publisher = readme.fi| year = 2014 (alkuteos 2009)| id = ISBN 978-952-220-806-4}}
Viitteet

Lihaksisto
Luokka:Lihakset
Posliini

Question: Onko posliini keramiikkaa?



Posliini eli porsliini on kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen. Raaka-aineiden suhteita vaihtelemalla saadaan koostumukseltaan ja ominaisuuksiltaan erilaisia posliinilaatuja. Jos edellä mainittuun seokseen sekoitetaan luutuhkaa, se sulaa helpommin.
Kiinalainen ja japanilainen posliini on poltettu luonnosta saaduista, helposti sulavista saviseoksista. Posliini poltetaan jopa kolmeen kertaan. Ensimmäisessä poltossa (raakapoltto) 950–1000 °C:ssa esineestä tulee luja mutta huokoinen. Toisessa poltossa (lasituspoltto) lämpötila on 1280–1300 °C. Koristekuviointien värit poltetaan kolmannessa poltossa 700–800 °C:ssa.
Posliinia käytetään koriste-esineissä, sähköteollisuudessa sen hyvän sähköeristyksen vuoksi sekä kemianteollisuudessa, koska se kestää liuosten syövyttävää vaikutusta paremmin kuin lasi. Posliini on myös mekaanisesti lasia vahvempi ja sen lämpölaajenemiskerroin on alhainen. Poltettu posliini on lujaa ja kestävää.
Historia
Posliini keksittiin Kiinassa 600-luvulla. Sitä tuotiin 1300-luvulta alkaen Eurooppaan Silkkitietä pitkin. Eurooppaan ei tullut tietoa posliinin valmistusmenetelmästä, joten eurooppalaiset kehittivät omat valmistustapansa. Vuonna 1707 saksalainen alkemisti Johann Böttger kehitti toimivan posliinireseptin. Hän perusti Meißenin posliinitehtaat. Ranskassa ja Britanniassa tehtiin omia kokeiluja, joiden seurauksena kehitettiin Sèvres-, Wedgwood- ja Spode-posliinit.[1]
Herttoniemen kartanossa Helsingissä toimi Suomen ensimmäinen, vuonna 1762 perustettu posliinitehdas. Nykyisin Suomen tunnetuin posliinimerkki on Arabia.
Katso myös
Riisiposliini
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Keraamit
Luokka:Keramiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Norsunluu

Question: Onko norsunluusta tehty biljardipalloja?


Norsunluu on valkoinen, kova mutta joustava aine, jota saadaan norsujen syöksyhampaista. Ennen muovin yleistymistä siitä tehtiin muun muassa biljardipalloja, pianon koskettimia, nappeja ja taide-esineitä.
Norsunluu kellastuu lämpimässä vedessä ja toisaalta pimeässä säilytettäessä; siksi norsunluuesineet kannattaa pestä kylmällä ja pitää esillä tai muuten auringonvalolle alttiina. Kellastunutta norsunluuta voi valkaista liottamalla sitä pari tuntia 10-prosenttisessa kylmässä rikkihappoliuoksessa tai pyyhkimällä tärpätillä ja sitten kuivaamalla auringonvalossa.[1]
Vuonna 1989 norsunluun myynti kiellettiin maailmanlaajuisesti, mutta vuonna 2002 YK salli norsunluun pienimuotoisen kaupan joillekin Afrikan maille.


Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Raaka-aineet
Luokka:Norsut
Kuulakärkikynä

Question: Kuka keksi kuulakärki kynän?


Kuulakärkikynä eli kuivamustekynä on kynätyyppi, jonka toiminta perustuu mustepatruunan kärjessä olevaan pieneen kuulaan. Painettaessa kuulaa alustaa vasten vapautuu säiliöstä puolikiinteää mustetta. László Bíró keksi kynän vuonna 1938.
Kuulakärkikynän jälkeä ei saa pyyhittyä tavallisella pyyhekumilla, mutta erikoispyyhekumeilla jäljen saa pois. Kuulakärkikynissä on erivärisiä musteita. Yleisin musteen väri on tummansininen. Joihinkin uusiin kuulakärkikyniin on lisätty hajustetta, ja ne ovat niin sanottuja ”tuoksukyniä”. On olemassa myös kuulakärkikyniä, jonka jälki ei muutu paperilla suttuiseksi esimerkiksi käden huitaistessa kirjoitusjäljen yli.
Aiheesta muualla

 Tiedetuubi.fi.

Luokka:Kirjoitusvälineet
Luokka:Opiskeluvälineet
Luokka:Toimistovälineet
Luokka:Piirustustarvikkeet
Hudson (joki)

Question: Missä sijaitsee Hudsonjoki?


Hudsonjoki (mohikaanien kielellä Muh-he-kun-ne-tuk) on New Yorkin osavaltiossa virtaava joki. Osavaltion pääkaupunki Albany sijaitsee sen länsirannalla. Se on nimetty englantilaisen tutkimusmatkailijan ja merenkulkijan Henry Hudsonin mukaan, joka Alankomaiden lipun alla löysi joen vuonna 1609.
Historia
Varhainen eurooppalaisasutus keskittyi pääasiassa juuri Hudsonjoen ympärille. Hudsonjoen ympäristössä on kuitenkin perinteisesti asunut myös intiaaniheimoja, erityisesti mohikaaneja. Mohikaanien kielellä joen nimi tarkoittaa "jokea, joka virtaa molempiin suuntiin". 
Erien kanava, joka avattiin 1825, loi Hudsonjoelta kulkuyhteyden Suurille järville. Kanava teki New Yorkista tärkeimmän sataman Euroopan viennille ja tuonnille sekä siirtolaisuudelle.[1]
"Hudsonjoen ihmeeksi" kutsutaan 15. tammikuuta 2009 tapahtunutta hätälaskua jolloin US Airwaysin lento 1549 joutui tekemään hätälaskun Hudsonjokeen. Kaikki koneen 155 ihmistä selvisivät hengissä. [2]
Lähteet



Luokka:New Yorkin joet
Luokka:Hudsonjoen vesistö
Etelä-Afrikan presidentti

Question: Kuka oli Etelä-Afrikan ensimmäinen presidentti?


Etelä-Afrikan presidentti on Etelä-Afrikan valtionpäämies ja hallituksen puheenjohtaja. Valtionpäämiehenä johdossa on ollut presidentti maan itsenäistymisestä, 1961, alkaen - sitä ennen valtionpäämiehenä oli emämaan Ison-Britannian monarkki.
Vuosina 1961–1994 presidentin titteli oli State President of South Africa/Staatspresident van Suid-Afrika, jonka voi suomentaa vapaasti Etelä-Afrikan valtiollinen presidentti.
Etelä-Afrikka on parlamentaarinen tasavalta, jossa on melko harvinaislaatuinen presidentti-instituutio: samoin kuin useimmissa presidentillistä järjestelmää noudattavissa maissa, presidentti on myös hallituksen johdossa eikä pääministerin virkaa ole ja näin ollen presidentillä on laajat valtaoikeudet, mutta toisin kuin presidentillisessä järjestelmässä, presidentin valitsee parlamentti keskuudestaan ja hänen ministereineen on nautittava parlamentin luottamusta. Näin on ollut vuodesta 1984, jolloin pääministerin virka lakkautettiin ja toimeenpanovalta siirrettiin presidentille mutta presidentin asemaa muutettiin myös siten, että hän tarvitsee parlamentin luottamuksen. Vuosina 1961 – 1984 ylin valta oli pääministerillä ja presidentin asema oli ensisijaisesti edustuksellinen.
Presidentti valitaan parlamentin alahuoneen edustajien äänestyksellä, ja tehtävän saa yleensä suurimman puolueen puheenjohtaja. Tämä on ollut Afrikan kansalliskongressi ANC vuoden 1994 ensimmäisistä vapaista vaaleista alkaen.
Luettelo presidenteistä

Elossa olevat entiset presidentit

Thabo Mbeki (ANC),
virka-aika 1999–2008
Kgalema Motlanthe (ANC),
virka-aika 2008–2009
Jacob Zuma (ANC),
virka-aika 2009–2018

Lähteet


*
The Legend of Zelda

Question: Mikä oli ensimmäinen The Legend of Zelda peli?


The Legend of Zelda on Nintendon The Legend of Zelda -pelisarjan ensimmäinen osa, ja se julkaistiin vuonna 1986 NES:lle. Pelin kehittäjä on Nintendon tunnetuin pelisuunnittelija Shigeru Miyamoto ja musiikin peliin sävelsi Koji Kondo. Peli oli aikanaan mullistava kokemus avoimen pelimaailmansa ansiosta. The Legend of Zelda oli ensimmäinen uuden sukupolven pelikonsolipeli, jota myytiin yli miljoona kappaletta.[1] Peliä myytiin maailmanlaajuisesti 6,51 miljoonaa kappaletta.[2]
Peli sijoittuu kuvitteelliseen Hyrulen maailmaan (suom. Heraldia), ja pelin sankarin Linkin pitää pelastaa prinsessa Zelda pahan Ganonin kynsistä. Tämä onnistuu keräämällä kahdeksan viisauden Triforcen (suom. Kolmivoima) palaa. Pelin avoin maailma ja löyhä juoni oli siihen aikaan uutta ja epätyypillistä, mutta se oli eräs avain pelin suosioon. Suurimman osan aikaa pelaajan hahmo (suippokorvainen Link) taistelee monenlaisia Heraldian valtakunnan olentoja vastaan ratkoen pulmia, etsien varusteita ja jalokiviä ja tarpeeksi varustautuneena kerää luolastoista Triforcen palasia, tähdäten prinsessa Zeldan kaapanneen Ganondorfin voittamiseen.
Kehitys

Alun pitäen peli julkaistiin Famicom-konsolin levykepohjaiselle Famicom Disk System -laajennukselle, mutta FDS:ää ei koskaan julkaistu Japanin ulkopuolella, joten Nintendolla ei ollut muun maailman julkaisuja varten mahdollista käyttää uudelleenkirjoitettavaa muistitilaa. Metroid-pelin maailmanlaajuista julkaisua varten Nintendo keksi salasanoihin pohjautuvan tallennuksen, mutta The Legend of Zelda oli liian monimutkainen salasanoja varten, joten peliä varten kehitettiin paristovarmennettu tallennus pelimoduuleihin. 
Alun perin pelin tunnusmusiikkina piti olla Maurice Ravelin Boléro. Nintendo joutui kuitenkin vaihtamaan musiikin koska he saivat selville, että kappale oli edelleen tekijänoikeuden alainen, ja Ravelin perikunta kielsi kappaleen käytön. Varsinaisen pelin taustamusiikin rumpukuvio muistuttaa hieman Boléroa, ja The Legend of Zelda: Ocarina of Timessä on myös kappale Bolero of Fire, joka muistuttaa hieman Ravelin Boléroa.
Peli on julkaistu myöhemmin vuonna 2003 Nintendo GameCubelle Collector's Edition -pelikokoelman mukana. Vuonna 2004 peli julkaistiin myös Game Boy Advancelle osana Classic NES -pelisarjaa.  Pelin pohjalta on kehitetty myös TRS-80 Color Computerille videopeli The Quest for Thelda. Peli oli yksi marraskuussa 2016 julkaistun Nintendo Classic Mini -pelikonsolin peleistä.[3]
Lähteet

Aiheesta muualla
 Zelda.com-sivustolla Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 at MobyGames


Luokka:The Legend of Zelda -pelit
Luokka:Nintendo Entertainment System -pelit
Luokka:Virtual Console -pelit
Luokka:Game Boy Advance -pelit
Luokka:Vuoden 1986 videopelit
Luokka:Nintendon julkaisemat videopelit
Luokka:Tietokoneroolipelit
Luokka:Toimintaroolipelit
Luokka:Avoin pelimaailma -pelit
Haram (islam)

Question: Onko valehtelu sallittua Islamissa?







Part of a series onIslam
Beliefs
Oneness of God
Prophets
Revealed books
Angels
Predestination
Day of Resurrection
Practices
Profession of faith
Prayer
Fasting
Alms-giving
Pilgrimage
Texts and sciences
Quran
Tafsir
Sunnah (Hadith, Sirah)
Qisas Al-Anbiya
Sharia (law)
Fiqh (jurisprudence)
Theology
History
Timeline
Muhammad
Ahl al-Bayt
Sahabah
Rashidun
Imamate
Caliphate
Spread of Islam
Succession to Muhammad
Culture and society
Academics
Animals
Art
Calendar
Children
Demographics
Denominations
Economics
Education
Exorcism
Feminism
Festivals
Finance
LGBT
Madrasa
Moral teachings
Mosque
Mysticism
Philosophy
Poetry
Politics
Proselytizing
Science
Slavery
Social welfare
Women
Related topics
Abrogation in Islam
Criticism of Islam
Muhammad
Quran
Islam and other religions
Islamism
Islam and violence
Islamophobia
Glossary
 Islamportalvt
Haram () (usein haraam tai harām) on arabiankielinen sana, jonka merkitys on "kielletty".[1] Islamissa sillä tarkoitetaan kaikkea, minkä uskonto kieltää. Sen vastakohta on halal.
Termiä haram voidaan käyttää seuraavissa yhteyksissä:
käyttäytyminen, kuten aviorikos, pahoinpitely tai karkea kielenkäyttö
esineet ja pyhäinhäväistys, termi tarkoittaa myös epäpyhää.
ruokatabut: elintarvikkeet ja ruoan raaka-aineet, kuten sianliha ja alkoholi
myös sellaiset ruoat, esineet ja ihmiset, jotka normaalisti ovat halal,  mutta jotka ovat jollakin tavoin saastuneet, esimerkiksi liha on teurastettu tavalla, joka ei ole hyväksytty.
Haramiin on aikojen kuluessa kertynyt perinteestä poikkeavia merkityksiä. Arabiaa puhuvissa maissa sanan  "haram" käyttö voi tarkoittaa "mikä vahinko" tai "harmillista".
Aiheesta muualla

Lähteet



Luokka:Islamilaiset käsitteet
Yhdistyneiden kansakuntien päämaja

Question: Missä on YK:n päämaja?


Yhdistyneiden kansakuntien päämaja on Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa sijaitseva rakennuskompleksi. Se rakennettiin vuosina 1949–1950 ja se on toiminut päämajana vuodesta 1950 alkaen. Vaikka se on Yhdysvaltain maaperällä, päämajaa pidetään kansainvälisenä alueena. Vuosina 1946 -1952 YK:n päämaja sijaitsi Lake Success'ssa Long Islandilla ennen muuttoa Manhattanille[1]. 
Vuonna 2008 aloitettiin jo 13 vuotta suunnitteilla ollut päämajan 1,2 miljardia euroa maksava kunnostus, jonka myötä sen on tarkoitus muuttua modernimmaksi, turvallisemmaksi ja ympäristöystävällisemmäksi rakennukseksi.[2]
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Midtown (Manhattan)
Päämaja
Luokka:New Yorkin pilvenpiirtäjät
Luokka:Manhattanin rakennukset ja rakennelmat
Eduard Bloch

Question: Kuka Eduard Bloch oli?


Eduard Bloch (30. tammikuuta 1872 Frombork, Itä-Preussi, Saksa – 1. kesäkuuta 1945 New York City, Yhdysvallat) oli juutalainen lääkäri, joka toimi Adolf Hitlerin perheen lääkärinä Itävallassa 1903–1907.
Bloch opiskeli lääketiedettä Prahassa, minkä jälkeen hän suoritti asepalveluksensa Itävallan armeijassa. Vuonna 1899 hänet komennettiin Linziin, jonne hän armeijasta päästyään päätti jäädä. Hän perusti yksityisen vastaanoton vuonna 1901. 
Hitlereiden lääkäri
Hitlerin perheestä hänen ensimmäinen potilaansa oli isä Alois Hitler, joka kuoli verensyöksyyn vuonna 1903. Seuraavaksi sairastui rintasyöpään äiti Klara Hitler. Tammikuussa 1907 pahasti heikenneen Klaran täytyi mennä Linzin laupeudensisarten sairaalaan, jossa hänelle tehtiin yli tunnin kestävä suuri leikkaus. Tämän jälkeen perheen huonosta taloudellisesta tilasta huolimatta Bloch lääkitsi Klaraa lähes päivittäin ottaen vain minimaalisen palkkion ja joskus jopa täysin ilmaiseksi. 
Wienissä oleskellut Adolf Hitler matkusti Linziin hoitamaan äitiään, pikkusiskoaan ja taloutta marraskuussa 1907. Kolmekymmentä vuotta myöhemmin Eduard Bloch muisteli, että "Hän [Adolf Hitler] oli mitä hellimmin kiintynyt äitiinsä ja tarkkaili tämän jokaista liikettä voidakseen auttaa häntä pienimmissäkin asioissa". Hoidoista huolimatta Klara Hitler kuoli 21. joulukuuta 1907, muutamaa päivää ennen jouluaattoa. Adolf Hitler kiitti Blochia, joka ei ottanut kuin pienen palkkion hoidosta, ja sanoi olevansa tohtorille ikuisesti kiitollinen ("Ich werde Ihnen ewig dankbar sein"). Bloch kertoi eläkkeelle jäätyään, ettei 40-vuotisen uransa aikana nähnyt toista niin surun murtamaa nuorta miestä. Hän sai Hitleriltä postikortin 1908 ja muistinsa mukaan myös yhden maalauksen lahjaksi.
Juutalaisvainojen aikaan
Vielä vuonna 1937 Hitler tiedusteli Blochin vointia ja kutsui tätä jaloksi juutalaiseksi (Edeljude). Anschlussin jälkeen natsit laajensivat juutalaisvainonsa myös Itävaltaan. Bloch kirjoitti Hitlerille pyytäen tältä suojelusta. Hitler teki kumppaneilleen selväksi, että Bloch tuli jättää rauhaan erityistapauksena. Bloch oli Linzin ainoa juutalainen, jolla oli tämä asema. Hitler kertoi päätöksensä syyksi, että "jos kaikki juutalaiset olisivat kuin Bloch, mitään ongelmaa ei olisi". 
Bloch sai muuttaa esteettä Yhdysvaltoihin vuonna 1940. Siellä hän asettui Bronxiin, New Yorkiin. OSS (Office of Strategic Services, CIA:n edeltäjä) haastatteli häntä Hitlerin lapsuudesta. Bloch kirjoitti myös muistelmansa, jotka julkaistiin Collier's Weekly-lehdessä. Muistelmissaan hän kirjoitti Klaran olleen hyvin uskovainen ja kiltti nainen, joka kääntyisi haudassaan, jos tietäisi mikä hänen pojastaan oli tullut.
Aiheesta muualla


Luokka:Adolf Hitler
Luokka:Itävaltalaiset lääkärit
Luokka:Holokausti
Luokka:Vuonna 1872 syntyneet
Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Läpilyöntijännite

Question: Mikä on läpilyöntijännite?


Läpilyöntijännite kuvaa jännitettä, jolla eristemateriaali tai kaasu ei enää pysty estämään sähkön kulkemista elektrodista toiseen. Läpilyöntijännitteen yksikkö on voltti.
Esimerkiksi akunkenkiä akkuun kytkettäessä ilmenevä kipinöinti on läpilyöntiä vaikka jännite onkin kovin pieni. Kappaleen läpilyöntijännite riippuu mm. materiaalin dielektrisestä lujuudesta (läpilyöntilujuudesta) ja kappaleen paksuudesta. Ilman dielektrinen lujuus on n. 3kV/mm[1].
Eristeen läpilyöntilujuuteen vaikuttaa myös rasitusaika, siten että eristeet kestävät lyhytkestoista rasitusta huomattavasti paremmin kuin pitkäkestoista rasitusta, esimerkiksi aikavälillä 1 nanosekunti - 1 vuosi.[2]
Katso myös
Valokaari
Korona
Paschenin laki
Townsendin purkaus
Lähteet

Aiheesta muualla
 (pdf)

Luokka:Sähkötekniikka
Luokka:Suureet
Sveanmaa

Question: Missä Sveanmaa sijaitsee?


Sveanmaa (myös Sveeanmaa, ruots. Svealand) on keskimmäinen Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Götanmaa ja Norlanti. Sveanmaan maapinta-ala on 81012,4 neliökilometriä.[1] Vuoden 2011 lopussa alueella oli 3785534 asukasta,[2] joten alueen väentiheys oli 46,7 asukasta neliökilometriä kohti.
Sveanmaan nimi esiintyy ensimmäistä kertaa vasta 1400-luvulla. Se perustuu muinaisskandinaavisen svealaisten heimon nimeen, joka esiintyy erilaisissa kirjoitusmuodoissa kuitenkin jo antiikin kirjallisuudessa.
Sveanmaa koostuu kuudesta maakunnasta, jotka ovat
 Södermanland
 Uplanti
 Västmanland
 Närke
 Värmlanti
 Taalainmaa
Väestönkehitys

Lähteet



Luokka:Ruotsin historialliset pääalueet
Inhibiittori

Question: Mitä inhibiittori tarkoittaa?

Inhibiittoreiksi kutsutaan ainetta, joka hidastaa kemiallista reaktiota. 
Biokemiassa inhibiittorit ovat aineita, jotka estävät entsyymin toiminnan joko kokonaan tai osittain. Ne voivat pysäyttää reaktion kulun kolmella eri tavalla.
Inhibiittori voi kiinnittyä entsyymin aktiiviseen kohtaan, jolloin substraatti ei pääse kiinnittymään. Esimerkiksi antibiootit kiinnittyvät bakteerien aineenvaihdunnassa toimivien entsyymien aktiiviseen kohtaan, jolloin bakteerit kuolevat.
Jotkin inhibiittorit muuttavat entsyymimolekyylin muotoa, jolloin substraatti ei pysty kiinnittymään sen aktiiviseen kohtaan. Syanidi, tietyt hermokaasut (esimerkiksi organofosfaatit) ja arsenikki estävät tällä tavalla joidenkin elämän kannalta välttämättömien reaktioiden tapahtumisen soluissa ja ovat sen takia tappavan myrkyllisiä.
Soluissa on luonnollisia inhibiittoreita. Kun entsyymireaktion lopputuotetta on riittävästi, voi lopputuote estää entsyymin tuotannon solussa toimimalla luonnollisena inhibiittorina. Näin solussa tapahtuvien kemiallisten reaktioiden tasapaino säilyy.[1]

Inhibitio voi olla joko reversiibeliä tai irreversiibeliä
Irreversiibeli inhibiittori sitoutuu entsyymin tiukasti joko kovalenttisesti tai ei-kovalenttisesti hyvin pitkäksi aikaa.
Reversiibeli inhibiittori puolestaan sitoutuu entsyymin vain lyhyeksi aikaa. Reversiibeli inhibitio voidaan jakaa nonkompetitiiviseen inhibitioon tai kompetitiiviseen inhibitioon. Nonkompetitiivisessa inhibitiossa substraatin ja inhibiittorin sitoutumiskohdat eivät peitä toisiaan eli ne voivat olla sitoutuneena entsyymiin samanaikaisesti. Nonkompetitiivinen inhibitio siis vaikuttaa itse katalyysireaktioon, eikä sen vaikutusta voida pienentää substraatin konsentraatiota lisäämällä toisin kuin kompetitiivisessa inhibitiossa. Kompetitiivisessa inhibitiossa substraatti ja inhibiittori kilpailevat kiinnittymisestä entsyymin aktiiviseen kohtaan, eli kompetitiivinen inhibitio hidastaa katalyysireaktiota pienentämällä katalyysiin osallistuvien entsyymien määrää. Muun muassa katalyysireaktion lopputuote voi toimia kompetitiivisena inhibiittorina.
Katso myös
Katalyytti
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Biokemia
Taittuminen

Question: Mistä Valpon nimitys tulee?

Taittuminen eli refraktio tarkoittaa fysiikassa aaltoliikkeen suunnan muuttumista kahden eri faasin rajapinnassa. Tulo- ja taitekulma ovat erisuuret sen mukaan, mitkä ovat faasien taitekertoimet. Nämä kulmat määritellään aaltorintaman etenemissuunnan ja faasien rajapinnan normaalin väliseksi. Rajapinnassa aallonnopeus muuttuu taitekertoimien mukaisesti. Taittumisessa aina osa aalloista heijastuu rajapinnasta.

Taittumista voidaan kuvata matemaattisesti Willebrord Snelliuksen keksimällä Snellin lailla, joka seuraa Fermat'n periaatteesta.
Taittuminen
Kun valo tulee optisesti harvemmasta aineesta (taitekerroin pienempi) optisesti tiheämpään, se taittuu kohti pinnan normaalia. Samalla valon nopeus pienenee. Päinvastaisessa tilanteessa kun valo tulee optisesti tiheämmästä harvempaan, taitekulma ja valon nopeus suurenevat. Tässä tilanteessa tulokulman suuretessa tarpeeksi voi valo heijastua kokonaan eli kokonaisheijastua. Tällöin taittumista ei tapahdu lainkaan. Taittumisessa valon aallonpituus ja nopeus voivat muuttua, mutta taajuus ei muutu.
Valon taittumista käytetään hyväksi kaikissa optisissa laitteissa, joissa on linssejä tai prismoja.
Mekaaninen aaltoliike käyttäytyy samalla tavalla. Mekaanisen aaltoliikkeen tapauksessa puhutaan aalto-opillisesta tiheydestä eikä optisesta tiheydestä.

Yhdensuuntaissiirtymä
Yhdensuuntaissiirtymä on nimitys ilmiölle, jossa aalto taittuu kahdessa rajapinnassa. Esimerkiksi valo taittuu kohti pinnan normaalia ilma–lasi-rajapinnassa. Valo kulkee lasin läpi ja jossakin vaiheessa valo kohtaa lasi–ilma-rajapinnan. Valo taittuu rajapinnassa, mutta tällä kertaa poispäin normaalista. Valon sädettä tutkimalla huomataan, että tuleva säde ja kokonaan läpi mennyt säde ovat toisiinsa nähden yhdensuuntaisia, mutteivät samalla linjalla.
Ilmakehän aiheuttama valon taittuminen

Ilmakehä toimii linssin tavoin ja taittaa valoa, aiheuttaen erilaisia ilmiöitä kuten kangastuksia, tähtien tuikkimista ja laskevan Auringon vääristymistä. Horisontissa refraktion vaikutus on noin 35', minkä johdosta katsojan näkökulmasta horisonttia alareunallaan koskettava Aurinko onkin todellisuudessa jo laskenut kokonaan horisontin alapuolelle. Ilmakehän taittumisen johdosta almanakoissa ilmoitetaan taivaankappaleiden nousu- ja laskuajat vain likimääräisesti.[1]
Katso myös
Snellin laki
Heijastuminen
Kokonaisheijastuminen
Interferenssi
Kahtaistaittuminen
Diffraktio
Dispersio
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Heikki Lehto, Tapani Luoma, Raimo Havukainen, Janna Leskinen| title = Fysiikka 2-3 – Lämpö – Aallot| publisher = Tammi| year = 2006| id = ISBN 951-26-5223-4}}
Viitteet

Aiheesta muualla


Luokka:Aaltoliike
Luokka:Optiikka
Dark Horse Comics

Question: Minä vuonna DC Comics perustettiin?


Dark Horse Comics on yksi suurimmista yhdysvaltalaisista sarjakuvakustantamoista Marvelin ja DC:n jälkeen. Sen perusti oregonilainen sarjakuvakauppias Mike Richardson, ensimmäinen julkaisu  (Dark Horse Presents) ilmestyi vuonna 1986. Yhtiön tunnetuimpia sarjakuvia ovat Mike Mignolan Hellboy ja Frank Millerin Sin City -sarja. Dark Horse julkaisee myös useita lisenssiin pohjautuvia sarjakuvia, kuten Star Wars, Buffy the Vampire Slayer ja Aliens. 
Dark Horsen sarjakuvia
Mahdollinen suomalainen nimi on suluissa.









300
The American
Age of Reptiles
ArchEnemies
Barb Wire
Battle Gods: Warriors of the Chaak
Big Guy and Rusty the Boy Robot (Iso heppu ja Rusty Robottipoika)
Billy the Kid’s Old-Timey Oddities
The Blackburne Covenant
Boris the Bear
BPRD
Concrete
The Dark Horse Book Of
Dark Horse Presents
Dr. Giggles
Freaks of the Heartland
Gary Gianni’s The MonsterMen
Ghost
Girl Crazy
Give Me Liberty (Antakaa minulle vapaus)
The Goon
Grendel
The Hammer'
Hard Boiled
Haunted Man
Heartbreakers
Hellboy
Hero Zero
HyperSonic
Kingdom of the Wicked
Lords of Misrule
Marshal Law (Marsalkka Laki)
The Mask
Milkman Murders
The Perhapanauts
Red Rocket 7
Rex Mundi
Samurai: Heaven and Earth
Scarlet Traces
Sin City
SpyBoy
The Thirteenth Son
The Umbrella Academy
Usagi Yojimbo
H.G. Wells’ The War of the Worlds
Lisenssisarjakuvat









Æon Flux
Alien
Aliens vs. Predator
Conan Barbaari
Dirty Pair
Disney’s Gremlins
Doctor Solar
Emily the Strange
The Fog
Godzilla
Hard Looks
Harlan Ellison’s Dream Corridor
Hellgate
The Hire
The Incredibles
King Kong
Little Lulu
Magnus, Robot Fighter
Man with the Screaming Brain
Megatokyo
Pathfinder
Penny Arcade
Planet of the Apes
Predator
Red String
Scarface
Serenity: Those Left Behind
Shrek
Star Wars: Crimson Empire
Star Wars: Crimson Empire II
Star Wars: Empire
Star Wars: Rebellion 
Star Wars Tales
Star Wars: Knights of the Old Republic 
Superman vs. The Terminator
Tarzan
Terminator
Vampire Hunter D
Xena: Warrior Princess
Manga
3x3 Eyes
Akira
Appleseed
Astro Boy
Berserk
Blade of the Immortal
Bubblegum Crisis
Ghost in the Shell
Gunsmith Cats
Hellsing
Intron Depot
Megatokyo
Oh My Goddess!
Shadow Star
The Ring
Trigun
You’re Under Arrest
Aiheesta muualla


*
Kreikan saaret

Question: Mikä on Kreikan saariston suurin saari?






VÄLIMERI
Joonianmeri
JOONIAN-
SAARET
Korfu
Lefkas
Kefaloniá
Zákynthos
Kythera
Egean-
meri
EGEANMEREN SAARET
Euboia
Skýros
Pohjoisen Egean
saaret
Thásos
Límnos
Lesbos
Chíos
Sámos
Ikaría
Sporadit
Argo-
Saroniset
saaret
Kykladit
Ándros
Páros
Náxos
Dodekanesia
Kos
Ródos
Kárpathos
Kreeta
Libyanmeri




Kreikan saaria on eri arvioiden mukaan yhteensä noin 1400–6000, riippuen saaren koolle asetetusta kriteeristä.[1][2] Saaret voidaan jakaa kahteen pääryhmään: Egeanmeren saariin, jotka sijaitsevat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sen ja Vähän-Aasian rannikon välissä, sekä Jooniansaariin, jotka sijaitsevat Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla.[2]
Egeanmeren saaret jaetaan edelleen seitsemään alisaariryhmään, jotka ovat Pohjoisen Egean saaret, (Pohjoiset) Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia, sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret.[2] Kreikan suurin saari Kreeta sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja osa Kreetan alueen saarista tarkemmin ottaen Egeanmeren sijasta Libyanmeressä saaren eteläpuolella. Lisäksi osa Dodekanesian itäisimmistä saarista Ródoksen itäpuolella sijaitsee Egeanmeren ulkopuolisella itäisellä Välimerellä.
Kreikan saarista noin 230 on asuttuja, ja saariston väkiluku on yhteensä noin 1655000 (vuonna 2011). Saariston rantaviivan pituus on noin 7500 kilometriä.[2][3]
Suurimmat saaret
Kreikan 20 pinta-alaltaan suurinta saarta ovat:

Katso myös
Luettelo Argo-Saronisten saarten saariryhmän saarista
Luettelo Dodekanesian saariryhmän saarista
Luettelo Jooniansaarten saariryhmän saarista
Luettelo Kreetan saarista
Luettelo Kykladien saariryhmän saarista
Luettelo Pohjoisen Egean saarten saariryhmän saarista
Luettelo Pohjoisten Sporadien saariryhmän saarista
Lähteet

*
Klotilde

Question: Mihin Klodvig kuoli?


Klotilde tai Klotilda (n.478–544) oli frankkien kuningatar ja frankkien valtakunnan perustajan Klodvigin puoliso. Hän vaikutti miehensä kääntymiseen kristityksi.
Klotilde oli Burgundin kuninkaan Kilperik II:n tytär, ja vaikka useat burgundit olivat areiolaisia, kasvatettiin Klotilde katoliseksi. Vuonna 493 Klotilde meni naimisiin Klodvigin kanssa, joka oli juuri valloittanut Gallian pohjoisosan. Naimisiin mennessään Klodvigilla oli jo Teoderik-niminen poika, ja Klotilden kanssa hän sai viisi lasta lisää. Ensimmäinen poika, Ingomer, kuoli pian syntymänsä jälkeen. Pojat Klodomir, Kildebert ja Klotar sekä tytär Klodekild saivat kuitenkin elää pidempään. Klotilde pyrki sitkeästi käännyttämään miehensä katoliseen uskoon, ja Tolbiacin taistelun jälkeen vuonna 496 Klodvig antoi vihdoin kastaa itsensä. Kun Klodvig kuoli vuonna 511, Klotildesta tuli frankkien kuningatar.[1]
Vuonna 523 hän yllytti poikansa serkkuaan, Burgundin hallitsijaa Sigismundia vastaan. Klodomir kuoli seuranneessa burgundilaissodassa, ja Klotilde otti tältä jääneet pojat suojelukseensa. Kildebert ja Klotar pitivät tätä kuitenkin osoituksena Klotilden aikeista esitellä pikkupojat myöhemmin kansalle kuningas Klodomirin perillisinä. He halusivat jakaa Klodomirin omaisuuden keskenään ja surmasivat pienet veljenpoikansa vuonna 531. Murhien jälkeen Klotilde siirtyi syrjään valtapolitiikasta ja muutti perustamaansa Pyhän Pietarin nunnaluostariin, jossa hän kuoli vuonna 544. Hänet haudattiin miehensä viereen Pariisiin.[1]
Pyhimykseksi korotetun Klotilden ympärille alkoi pian syntyä legendoja, joissa kerrotiin hänen armeliaisuudestaan. Erään tarinan mukaan hän muutti janoisia työläisiä auttaakseen samean lähteen veden raikkaaksi viiniksi. Myöhemmin lähteessä kylpeneiden rampojen väitettiin saaneen liikkumiskykynsä takaisin. Klotilde nimettiin naisten, rampojen ja notaarien suojeluspyhimykseksi.[1]
Lähteet

Luokka:Frankkien kuningattaret
Luokka:Pyhimykset
Luokka:470-luvulla syntyneet
Luokka:Vuonna 544 kuolleet