Drottninggatan

Question: Milloin Drottninggatan rakennettiin?

Coordinates: 

Drottninggatan on yksi Tukholman keskustan keskeisimmistä kaduista, jonka varrella on monia lähikauppoja, pubeja ja ravintoloita. Se alkaa Ruotsin valtiopäivätalon kohdalta, Strömmenin varresta, Norrmalmin kaupunginosasta, ja jatkuu Vasastadenissa sijaitsevalle Observatoriekullenille asti. Yhdessä Helgeandsholmenin poikki johtavan Riksgatanin kanssa se muodostaa jatkeen Tukholman vanhassakaupungissa olevalle Västerlånggatanille. Suuri osa kadusta on kävelykatua. Pohjoisessa Drottninggatanin jatkeena on Norrtullsgatan, joka johtaa Tukholman kantakaupungin rajalla sijaitsevalle Norrtull -nimiselle aukiolle saakka. 
Drottninggatan rakennettiin 1600-luvun puolivälissä, ja sillä on edelleen sen alkuperäinen linjaus ja leveys. Regeringsgatanin ja Götgatanin ohella se on yksi kolmesta Tukholman vanhaankaupunkiin johtaneesta historiallisesta tiestä.
Historia
1600-luku

Ennen 1600-luvulla toteutettua uudisrakentamista Drottninggatan oli päätie, joka kohti Mamltorget</i>ilta eli nykyiseltä Gustav Adolfs torgilta Klaaran kirkon ohi pohjoiseen. Anders Torsstenssonin vuonna 1636 laatimassa suorakulmaisessa asemakaavassa se sai ensin nimen Stoore Konnungzgatan ("Suuri kuninkaankatu") ja vuonna 1639 nimen Drotningegathon, johon sen nykyinen nimi ("Kuningattarenkatu") perustuu. Katu nimettiin todennäköisesti silloin vielä alaikäisen kuningatar Kristiinan mukaan.[1]  Katu muodosti pääakselin silloin vielä ylipääsemättömänä esteenä pidetyn Brunkebergsåsenin länsipuolella (Västra malmen), kun taas Regerinsgatan oli vastaavana akselina sen itäpuolella (Östra malmen). 
Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1637, ja vuonna 1641 Drottninggatan oli kivetty Hötorgetin pohjoispuolella sijainneelta tulliportilta Malmtorgetille saakka. Rakennuskanta sen varrella muodostui pääasiassa keskenään yhtäläisistä tiilirakennuksista. Ne olivat kolmikerroksisia ja niissä oli kadun puolella viisi ikkunaa kerrosta kohti, ja niiden ensimmäisessä kerroksessa oli usein pieniä kauppoja. Tätä rakennustyyppiä edustaa edelleen Kannunvalajamestarin talo osoitteessa Drottinggatan 8.[2]
1700-luku
Klaran suuri tulipalo vuonna 1751 tuhosi rakennukset kadun länsipuolelta ja johti rakennuskannan laajaan uusiutumiseen. Kadun alkupäähän lähelle Norrströmiä Rosenbadin kortteliin rakennettiin 1700-luvun lopulla komea Bondeska palatset ja Hildebrandska huset.[2] Siihen aikaan Norrströmin yli ei ollut siltaa, vaan Drottninggatan päättyi eteläpäässään Roddaretrappaniin, josta soutajanaiset kuljettivat matkustajia virran yli Vanhaankaupunkiin.[3]
1800-luku

1830-luvun puolivälistä lähtien kaupungin keskusta alkoi vähitellen siirtyä Vanhasta kaupungista Norrmalmille. Drottninggatanin varrelle tuli suuri joukko muodikkaita liikkeitä, ja kadusta tuli myös porvariston suosima kävelypaikka, jota kansan suussa nimitettiin "snobien kujaksi" (). Hildebrandin talossa Drottninggatan 3 avattiin vuonna 1832 Tukholman ensimmäinen yläluokkainen hotelli, Hôtel Garni.[2] Ylempänä kadun varressa, vastapäätä nykyistä Centralbadetia Svenska Trädgårdsföreningenin puistossa avasi kondiittori Wilhelm Davidson suositun huvittelupaikan, jota sanottiin Davidsonin paviljongeiksi. Sen kahdesta rakennuksista eteläisemmässä oi kahvila, pohjoisemmassa esitettiin näytelmiä ja järjestettiin juhlia. Vuonna 1857 alueelle rakennettiin hieno hotelli Fenix.[4]
1900-luku
Monien liikkeiden lisäksi kadun varrelle sijoittuvat 1800-luvun viimeisinä vuosina ja 1900-luvun alussa myös joukko pankkipalatseja, varsinkin kadun eteläosan varrelle lähelle Fredsgatania. Kulkuyhteydet paranivat, kun vuonna 1907 valmistui Riksbron, joka yhdisti Norrmalmin Helgeandsholmeniin ja muodosti Drottningsgatanille luontevan jatkeen Vanhan kaupungin Mynttorgetille saakka. Klaran kaupunginosan kadut Drottninggatanin varrella sekä sen ja läheisen Tukholman keskusrautatieaseman välisellä alueella muodostivat 1900-luvun alkupuolella Tukholman liike-elämän vilkkaimman keskuksen. 
Suuri osa kadun vanhasta rakennuskannasta kuitenkin purettiin 1950- ja 1960-luvuilla Norrmalmin uudelleenjärjestelyn yhteydessä, ja tilalle rakennettiin suuria liike- ja konttoritaloja. Lisäksi alueelle muodostettiin uusi keskusaukio, Sergelin tori, jonka länsireunaa pitkin myös Drottninggatan nykyisin kulkee.
Tukholman keskusta-alueelle laadittiin vuonna 1977 uusi yleiskaava, joka mukaisesti suurin osa Drottninggatania muutettiin kävelykaduksi.[5][6]
2000-luku

Katu on edelleen tärkeä liikekatu, jonka varrella on vähittäiskauppoja, tavaratloja kuten Åhlens ja PUB, nykyaikaisia kauppakeskuksia sekä monia ravintoloita ja kahviloita. Se on myös turistien suosiossa.
Vuonna 2017 kadun myös Drottninggatanin pohjoisin, Tegnérgatanin ja Kungstensgatanin välinen osuus muutettiin kävelykaduksi.[7]
Terrori-iskut
Joulukuussa 2010 itsemurhapommittaja räjäytti auton Drottninggatanilla haavoittaen kahta sivullista. Hetken päästä hän räjäytti itsensä muutaman sadan metrin päästä auton räjäytyspaikasta. Vuoden 2017 huhtikuussa kadulla tehtiin terroristi-isku ajamalla kuorma-autolla väkijoukkoon.
[8]
Taideteoksia kadun varrella

Talojen Drottninggatan 67 ja 85 välillä kadun keskellä on jono ruostumattomasta teräksestä taottuja laattoja, joissa on Strindgergin tunnettuja säkeitä. Niissä on muun muassa seuraava lainaus: "Vad är ekonomi? En vetenskap uppfunnen av överklassen för att kunna tillskansa sig frukterna av underklassens arbete". ("Mitä on talous? Tiede, jonka yläluokka on keksinyt voidakseen vallata itselleen alaluokan työn hedelmät.") Teoksen ovat luoneet Ingrid Falk ja Gustavo Aguerre, ja se sijoitettiin kadulle vuonna 1998.[9]
Schefflerin palatsin edessä on Carl Eldhin veistos Linnea vuodelta 1891.  Linneaa pidetään tekijänsä läpimurtotyönä, ja hän voitti sillä kultamitalin Pariisin salongissa vuonna 1902.[10]
Centralbadsparken Drottninggatan 88:ssa on suihkukaivo Triton på delfin. Sen tekijä Greta Klemming oli Centralbadetin perustajan, ilhelm Klemmigin tytär.[11]
Rosenbadin eteen Strömgatanin risteykseen pystytettiin vuonna 2009 brittiläisen kuvanveistäjä Laura Fordin veistos Koditon kettu ().[12]
Anders Årfelt on muotoillut betonista leijonan muotoisia veistoksia, jotka vuodesta 1995 lähtien ovat toimineet ajoesteinä kävelykadulla.[13]
Drottninggatan kirjallisuudessa
Åke Holmbergin kirjoissa kuvitteellisen yksityisetsivä Totte Svenssonin () toimisto sijaitsee Drottninggatanilla.  Drottninggatanin ja Jakobsgatanin risteykseen kiinnitettiin vuonna 2000 muistolaatta, jossa on teoksesta Yksityisetsivä Totte Svensson ()[14] lainaus, joka kirjan suomennoksessa kuuluu seuraavasti:

Rakennuksia ja paikkoja Drottninggatanin varrella
Osoitenumeroiden mukaisessa järjestyksessä:


Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Ulf Sörenson| title = Rosenbad: huset som spegel| publisher = Tukholman kaupunki| year = 2001| id = ISBN 91-7031-113-7| page = 89–122}}
Viitteet

Aiheesta muualla

Luokka:Tukholman kadut