1918

Question: Mikä oli Jussi Hagbergin puolison nimi?


Tapahtumia
Tammikuu – maaliskuu
8. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson piti ”Neljäntoista kohdan puheensa”, missä hän luonnosteli ensimmäisen maailmansodan jälkeistä uutta Eurooppaa. Puheen katsotaan johtaneen Kansainliiton syntyyn.
18.–19. tammikuuta – Venäjän perustuslakia säätävä kansalliskokous kokoontui ainoaan istuntoonsa.
22. tammikuuta – Ukraina julistautui itsenäiseksi.
6. helmikuuta – Britanniassa naiset saivat äänioikeuden. Äänioikeusikäraja oli 30 vuotta kun se miehillä oli 21 vuotta. Naisten äänioikeusikäraja laskettiin 21 vuoteen vuonna 1928.
10. helmikuuta – Venäjä keskeytti Saksan kanssa käymänsä rauhanneuvottelut Brest-Litovskissa.
14. helmikuuta – Venäjä siirtyi gregoriaaniseen ajanlaskuun, edellinen päivä oli juliaanisen kalenterin mukaan 1. helmikuuta.
16. helmikuuta – Liettua julistautui itsenäiseksi.
18. helmikuuta – Saksa aloitti uudelleen sotatoimet Venäjää vastaan.
21. helmikuuta – Viimeinen Carolinanaratti-papukaijalajin tunnettu edustaja kuoli Cincinnatin eläintarhassa.
24. helmikuuta – Viro julistautui itsenäiseksi.
25. helmikuuta – Saksa miehitti Viron pääkaupungin Tallinnan.
3. maaliskuuta – Ensimmäinen maailmansota: Itävalta-Unkari ja Saksa sekä Venäjä solmivat Brest-Litovskin rauhan, sota itärintamalla päättyy.
4. maaliskuuta – Ensimmäinen vahvistettu espanjantautitapaus havaittiin Yhdysvaltain armeijan Camp Funstonin koulutusleirillä Fort Rileyssä Kansasissa.
5. maaliskuuta – Venäjän pääkaupunki siirrettiin Pietarista Moskovaan.
21. maaliskuuta – Toinen Sommen taistelu alkoi länsirintamalla.
23. maaliskuuta – Saksalainen 210 mm Pariisi-rautatietykki alkoi tulittamaan Pariisia 114 kilometrin päästä. Tykki ampui maalis-elokuussa 1918 saksalaisten lähteiden mukaan 367 laukausta, ranskalaisten mukaan 320 laukausta, joista 183 putosi Pariisiin. 256 ihmistä kuoli ja 620 haavoittui tykin tulesta.
25. maaliskuuta – Valko-Venäjä julistautui itsenäiseksi.
Huhtikuu – kesäkuu
1. huhtikuuta – Britannian Kuninkaalliset ilmavoimat (RAF) perustettiin yhdistämällä Royal Flying Corps ja Royal Naval Air Service.
21. huhtikuuta – Saksalainen sotilaslentäjä Manfred von Richthofen (Punainen Paroni) kuoli ilmataistelussa saatuaan luodin osuman sydämeensä Sommen yläpuolella.
28. huhtikuuta – Arkkiherttua Frans Ferdinandin Sarajevossa murhannut Gavrilo Princip kuoli vankilassa.
14. toukokuuta – Venäjän sisällissota: vapaaehtoinen vallankumousarmeija, myöhempi tšekkoslovakialainen legioona aloitti taistelun bolsevikkeja vastaan.
26. toukokuuta – Georgia julistautui itsenäiseksi.
28. toukokuuta – Armenia ja Azerbaidžan julistautuivat itsenäisiksi.
1. kesäkuuta – Ensimmäinen maailmansota: Belleaun metsän taistelu alkoi.
Heinäkuu – syyskuu
6. heinäkuuta – Vasemmistoeseripuolueen kapina alkoi Moskovassa. He murhasivat Saksan suurlähettilään Wilhelm von Mirbach-Harffin provosoidakseen uuden sotatilan Saksan ja Venäjän välille.
11. heinäkuuta –  Liettuan kuningaskunta julistettiin.
15. heinäkuuta – 6. elokuuta – Toinen Marnen taistelu käytiin. Kyseessä oli viimeinen merkittävä saksalaisten hyökkäys länsirintamalla ja se päättyi saksalaisten tappioon kun ympärysvallat aloittivat panssarivaunujen tukeman vastahyökkäyksen saksalaisten sivustaan.
17. heinäkuuta – Venäjän keisari Nikolai II perheineen surmattiin Jekaterinburgissa.
1. elokuuta – Venäjän sisällissota: Britannian joukot miehittivät Arkangelin, komentajan käskettiin tukea Valkoista armeijaa.
8. elokuuta – Amiensin taistelu: Australian ja Kanadan joukot aloittivat hyökkäyksen Saksan linjoja vastaan, saksalainen kenraali Erich Ludendorff kutsui päivää myöhemmin mustaksi päiväksi Saksan armeijalle.
12. elokuuta – Urachin herttua Wilhelm Karl Florestan Gero Crescentiusille lähetettiin kutsu tulla Liettuan kuninkaaksi nimellä Mindaugas II.
30. elokuuta – Eseripuolueen Faina Kaplan ampui Venäjän johtajaa Vladimir Leniniä, samana päivänä murhattiin Venäjän poliittisen poliisin Pietarin-päällikkö Moisei Uritski.
29. syyskuuta – Ympärysvaltojen joukot murtautuivat länsirintamalla saksalaisten Hindenburg-linjan läpi.
29. syyskuuta – Bulgaria pyysi ensimmäisenä keskusvalloista aselepoa sen jälkeen kun serbialaisten, ranskalaisten ja kreikkalaisten joukkojen syyskuun puolivälissä aloittama hyökkäys oli murtanut bulgarialaisten puolustuslinjat Makedoniassa.
Lokakuu – joulukuu
3. lokakuuta – Saksan keisari Vilhelm II nimitti Max von Badenin Saksan kansleriksi.
28. lokakuuta – Tšekkoslovakia julistautui itsenäiseksi.
30. lokakuuta – Mudroksen aselepo: Turkki ja ympärysvallat solmivat aselevon.
2. marraskuuta – Urachin herttualle lähetetty kutsu tulla Liettuan kuninkaaksi peruttiin ja hyväksyttiin perustuslaki, jossa ei mainittu valtiomuotoa.
3. marraskuuta – Itävalta-Unkari solmi aselevon ympärysvaltojen kanssa.
8. marraskuuta – Saksan armeija poisti uskollisuutensa keisarilta.
9. marraskuuta – Saksan keisari Vilhelm II:n ilmoitettiin luopuneen kruunusta.
10. marraskuuta – Sosiaalidemokraatti Friedrich Ebert perusti Saksan uudeksi hallitukseksi kansanvaltuutettujen neuvoston.
11. marraskuuta – Saksa solmi aselevon ympärysvaltojen kanssa.
11. marraskuuta – Itävalta-Unkarin hallitsija, Itävallan keisari Kaarle I luopui kruunusta.
11. marraskuuta – Puola julistautui itsenäiseksi.
14. marraskuuta – Kenraali Józef Piłsudskista tuli Puolan valtiojohtaja.
14. marraskuuta – Tomáš Masaryk valittiin Tšekkoslovakian presidentiksi.
16. marraskuuta – Unkari julistettiin tasavallaksi.
18. marraskuuta – Latvia julistautui itsenäiseksi.
1. joulukuuta – Islannista tuli Tanskan alainen autonominen kuningaskunta.
1. joulukuuta – Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta, myöhempi Jugoslavia perustettiin.
1. joulukuuta – Ruotsin naiset saivat äänioikeuden.
27. joulukuuta – Ison-Puolan kapina alkoi.
Suomi
Tammikuu – maaliskuu
Suomen itsenäisyyden tunnustaminen:
4. tammikuuta – Ranska, Ruotsi, Saksa ja Venäjä
5. tammikuuta – Kreikka
10. tammikuuta – Norja ja Tanska
11. tammikuuta – Sveitsi
13. tammikuuta – Itävalta-Unkari
28. helmikuuta – Alankomaat
2. maaliskuuta – Vatikaani
25. tammikuuta – Suomen senaatti julisti suojeluskunnat maan viralliseksi armeijaksi nimellä Suomen tasavallan joukot.
26. tammikuuta – Suomen työväen toimeenpaneva komitea teki päätöksen vallankumouksen aloittamisesta. Työväen järjestyskaartit ja Helsingin punakaarti yhdistyivät Suomen punaiseksi kaartiksi.
Suomen sisällissota:

27. tammikuuta – Eero Haapalainen valittiin punaisen kaartin ylipäälliköksi.
28. tammikuuta – Suomen tasavallan joukot eli valkoiset aloittivat Pohjanmaalla venäläisten varuskuntien riisumisen aseista. Suomen Punainen Kaarti otti haltuunsa Helsingin ja useita muita Etelä-Suomen kaupunkeja. Suomen kansanvaltuuskunta perustettiin punaisten vallankumoushallitukseksi.
1. helmikuuta – Osa Svinhufvudin hallituksen ministereistä aloitti toimintansa Vaasassa, ns. Vaasan senaatti.
1. helmikuuta – Kansanvaltuuskunta hyväksyi lain vallankumoustuomioistuimien perustamisesta.
12. helmikuuta – Kansanvaltuuskunta lakkautti kirkolliset verot ja maksut.
13. helmikuuta – Ruotsi miehitti Ahvenanmaan.
21. helmikuuta – Punaisten ensimmäinen yleishyökkäys käynnistyi.
23. helmikuuta – Valkoisten ylipäällikkö kenraaliluutnantti C. G. E. Mannerheim antoi kuuluisan miekkavalansa.
25. helmikuuta – Jääkärien pääjoukko saapui höyrylaiva Arcturuksella Vaasaan. Ylipäällikkö Mannerheim antoi Ammutaan paikalla -julistuksensa.
1. maaliskuuta – Suomen kansanvaltuuskunta ja Neuvosto-Venäjän hallitus solmivat valtiosopimuksen..
6. maaliskuuta – Suomen ilmavoimat syntyi saatuaan ensimmäisen lahjoituskoneensa ruotsalaiselta Eric von Rosenilta.
7. maaliskuuta – Suomi teki liittosopimuksen Saksan kanssa.
7. maaliskuuta – Saksa miehitti Ahvenanmaan.
10. maaliskuuta – Punaisen toinen yleishyökkäys käynnistyi.
15. maaliskuuta – Valkoisten suurhyökkäys Hämeen rintamalla käynnistyi.
24. maaliskuuta – Valkoiset piirittivät Tampereen.
Huhtikuu – kesäkuu
3. huhtikuuta – Saksan interventio alkoi Itämeren-divisioonan noustessa maihin Hangossa.
6. huhtikuuta – Tampereen taistelu päättyi valkoisten voittoon.
8. huhtikuuta – Kansanvaltuuskunta pakeni Helsingistä Viipuriin.
13. huhtikuuta – Saksan Itämeren-divisioona valtasi Helsingin.
26. huhtikuuta – Kansanvaltuuskunta pakeni Neuvosto-Venäjälle.
29. huhtikuuta – Viipurin taistelu päättyi valkoisten voittoon.
4. toukokuuta – Senaatti palasi Helsinkiin.
5. toukokuuta – Viimeiset punaiset antautuivat Kymenlaaksossa Ahvenkoskella ja sisällissodan sotatoimet päättyivät.
5. toukokuuta – Kyösti Kallio piti Nivalan kirkossa sovinnonpuheen, jossa hän vaati valkoisten ja punaisten välisen vihanpidon lopettamista.
15. toukokuuta – Venäläiset vetäytyivät Inon linnakkeesta, jonka jälkeen ylipäällikkö Mannerheim julistaa sodan päättyneeksi.
15. toukokuuta – Eduskunta kokoontui ensimmäisen kerran sisällissodan päätyttyä, sosialidemokraattisista kansanedustajista oli paikalla ainoastaan Matti Paasivuori ja myös suuri osa porvaripuolueiden kansanedustajista oli poissa.
16. toukokuuta – Valkoiset järjestivät voitonparaatin Helsingissä.
27. toukokuuta – P. E. Svinhufvud valittiin Suomen valtionhoitajaksi ja Paasikiven I hallitus aloitti.
29. toukokuuta – Vahvistettiin laki, jolla nykyinen Suomen lippu otettiin käyttöön.
31. toukokuuta – Ylipäällikkö Mannerheim erosi ja hänen tilalleen tuli kenraalimajuri Karl Fredrik Wilkman. Valtiorikosoikeus perustettiin.
10. kesäkuuta – Ahvenanmaasta erotettiin Turun ja Porin läänistä omaksi läänikseen.
Heinäkuu – syyskuu
22. heinäkuuta – Eduskunta antoi lain korkeimmasta oikeudesta ja korkeimmasta hallinto-oikeudesta.
24. heinäkuuta – Komppania suomalaisia sotilaita kaatoi 1910 pystytetyn Pietari Suuren patsaan Viipurin Tervaniemessä.
2. elokuuta – Eduskunta antoi lain suojeluskunnista.
7. elokuuta – Suomen hallitusmuodosta (tasavalta vai kuningaskunta) päättäminen siirtyi vaalien yli kun asian kiireelliseksi julistaminen ei saanut eduskunnassa vaadittavaa 5/6 enemmistöä taakseen. Kansanedustajat K. J. Ståhlberg ja Santeri Alkio jättivät samana päivänä senaatin puheenjohtajalle esityksen kansanäänestyksen järjestämisestä hallitusmuodosta.
9. elokuuta – Eduskunta päätti äänin 58–44 pyytää hallitusta aloittamaan kuninkaan vaalin valmistelut vuoden 1772 hallitusmuodon 38. pykälän mukaisesti.
26. elokuuta – Saksan keisari Wilhelm II otti vastaan Saksassa vierailleen valtionhoitaja P. E. Svinhufvudin ja kieltäytyi sallimasta poikansa prinssi Oskarin valitsemista Suomen kuninkaaksi.
28. elokuuta – Suomen Kommunistinen Puolue perustettiin Moskovassa.
1. syyskuuta – Repolan kunta ilmoitti irtautuvansa Venäjästä ja liittyvänsä Suomeen.
6. syyskuuta – Saksan ulkoasiainhallinto suostui Hessenin prinssin Friedrich Karlin asettumiseen Suomen kuningasehdokkaaksi.
16. syyskuuta – Suomen Sosialidemokraatti-lehti aloitti säännöllisen ilmestymisen.
Lokakuu – joulukuu
1. lokakuuta – Oikeusministeriöön perustettiin rikosrekisteri.
9. lokakuuta – Saksan keisarin lanko maakreivi Friedrich Karl Ludwig Konstantin von Hessen valittiin Suomen kuninkaaksi.
15. lokakuuta – Vahvistettiin vuokra-alueiden lunastuslaki eli torpparivapautus.
30. lokakuuta – Kaikki alle neljän vuoden vapausrangaistukseen tuomitut punaiset pääsivät ehdonalaiseen vapauteen.
27. marraskuuta – Suomen senaatin virallinen nimi muutettiin valtioneuvostoksi ja senaattorin virkanimike vaihdettiin ministeriksi, lisäksi senaatin toimituskunnat muuttuivat ministeriöiksi ja senaatin prokuraattori valtioneuvoston oikeuskansleriksi.
27. marraskuuta – Ingmanin I hallitus aloitti.
8. joulukuuta – Nuorsuomalaisen Puolueen ja Kansanpuolueen enemmistöt perustivat Kansallisen Edistyspuolueen.
9. joulukuuta – Suomalaisen puolueen enemmistö ja Nuorsuomalaisen puolueen vähemmistö perustivat Kansallisen Kokoomuspuolueen.
12. joulukuuta – Gustaf Mannerheim valittiin Suomen valtionhoitajaksi.
14. joulukuuta – Friedrich Karl ilmoitti, ettei ryhdy Suomen kuninkaaksi.
16. joulukuuta – Saksan Itämeren divisioona piti lähtöparaatin Helsingissä ja poistui Suomesta.
Syntyneitä
Tammikuu – maaliskuu
1. tammikuuta – Willy den Ouden, alankomaalainen uimari (k. 1997)
2. tammikuuta – Kai Noramies, suomalainen kuvanveistäjä, taidemaalari, graafikko ja kemisti (k. 1976)
2. tammikuuta   – Onni Paronen, suomalainen lentomestari ja hävittäjälentäjä (k. 2010)
8. tammikuuta – Ilmari Koppinen, suomalainen veteraaniurheilija, apulaisprofessori ja sotaveteraani
11. tammikuuta – Edward A. Murphy, yhdysvaltalainen ilmailuinsinööri (Murphyn laki) (k. 1990)
15. tammikuuta – João Figueiredo, Brasilian presidentti (k. 1999)
15. tammikuuta – Gamal Abdel Nasser, Egyptin presidentti (k. 1970)
16. tammikuuta – Eliel Muoniovaara, suomalainen arkkitehti (k. 1993)
18. tammikuuta – Jaakko Suolahti, suomalainen historioitsija, antiikin tutkija (k. 1987)
23. tammikuuta – Gertrude B. Elion, vuoden 1988 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 1999)
24. tammikuuta – Gerhardt Boldt, saksalainen upseeri ja tietokirjailija (k. 1981)
24. tammikuuta   – Oral Roberts, yhdysvaltalainen helluntailainen evankelista (k. 2009)
26. tammikuuta – Nicolae Ceaușescu, Romanian kommunistidiktaattori (k. 1989)
27. tammikuuta – Elmore James, yhdysvaltalainen blues-kitaristi ja laulaja (k. 1963)
27. tammikuuta – Antonín Mrkos, tšekkiläinen tähtitieteilijä, monien asteroidien ja komeettojen löytäjä (k. 1996)
28. tammikuuta – Suzanne Flon, ranskalainen näyttelijä (k. 2005)
29. tammikuuta – John Forsythe, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2010)
1. helmikuuta – Muriel Spark, skotlantilainen kirjailija (k. 2006)
6. helmikuuta – Osmo Ikola, suomalainen kielitieteilijä (k. 2016)
12. helmikuuta – Julian Schwinger, vuoden 1965 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1994)
17. helmikuuta – Volodymyr Štšerbytskyi, ukrainalainen kommunistipoliitikko (k. 1990)
20. helmikuuta – Henri Légaré, kanadalainen katolinen arkkipiispa (k. 2014)
20. helmikuuta – Victor Procopé, suomalainen RKP:n kansanedustaja (k. 1998)
22. helmikuuta – Robert Wadlow, yhdysvaltalainen jättiläinen (maailman pisin ihminen: 272cm) (k. 1940)
23. helmikuuta – Maja Ekelöf, ruotsalainen kirjailija ja siivoustyöntekijä (k. 1989)
25. helmikuuta – Bobby Riggs, yhdysvaltalainen tennispelaaja (k. 1995)
26. helmikuuta – Theodore Sturgeon, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (Enemmän kuin ihminen) (k. 1985)
27. helmikuuta – Harold Brownlow Martin, australialainen lentäjä ja Kuninkaallisten ilmavoimien kenraali (k. 1988)
2. maaliskuuta – Michael Rye, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä (k. 2012)
2. maaliskuuta – Paavo Vesterinen, suomalainen keskustalainen kansanedustaja (k. 1993)
3. maaliskuuta – Arthur Kornberg, vuoden 1959 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2007)
5. maaliskuuta – James Tobin, vuoden 1981 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (”Tobinin veron” kehittäjä) (k. 2002)
13. maaliskuuta – Kaarina Koivisto, suomalainen aforismikirjailija
16. maaliskuuta – Frederick Reines, vuoden 1995 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1998)
18. maaliskuuta – Göran von Bonsdorff, suomalainen politiikan tutkija ja professori (k. 2009)
23. maaliskuuta – Tauno Pylkkänen, suomalainen säveltäjä (k. 1980)
23. maaliskuuta – Émile Zinsou, Dahomen (nyk. Beninin) presidentti 1968–1989 (k. 2016)
Huhtikuu – kesäkuu
6. huhtikuuta – Jussi Himanka, suomalainen toimittaja (k. 1987)
6. huhtikuuta – Alfredo Ovando, bolivialainen kenraali ja diktaattori (k. 1982)
8. huhtikuuta – Betty Ford, Yhdysvaltain presidentti Gerald Fordin puoliso (k. 2011)
10. huhtikuuta – Cornell Capa, unkarilais-yhdysvaltalainen valokuvaaja (k. 2008)
10. huhtikuuta – Nikolai Karakulov, neuvostoliittolainen pikajuoksija (k. 1988)
16. huhtikuuta – Spike Milligan, irlantilainen koomikko (k. 2002)
18. huhtikuuta – Veikko Asikainen, suomalainen jalkapalloilija ja maajoukkueen kapteeni (k. 2002)
18. huhtikuuta – Gabriel Axel, tanskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja (k. 2014)
18. huhtikuuta – Kaija Ikävalko, suomalainen taidemaalari (k. 2015)
20. huhtikuuta – Kai Siegbahn, vuoden 1981 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ruotsalainen fyysikko (k. 2007)
22. huhtikuuta – Gunnar Korhonen, suomalainen yritysjohtaja ja ministeri (k. 2001)
23. huhtikuuta – Maurice Druon, ranskalainen kirjailija (k. 2009)
23. huhtikuuta   – Aleksandr Ponomarjov, neuvostoliittolainen jalkapalloilija ja valmentaja (k. 1973)
3. toukokuuta – Saara Isojärvi, suomalainen kirjailija
4. toukokuuta – Kakuei Tanaka, Japanin pääministeri (k. 1993)
6. toukokuuta – Zayid ibn Sultan Al Nahyan, Yhdistyneiden Arabiemiraattien perustaja ja presidentti (k. 2004)
7. toukokuuta – Marjatta Kurenniemi, suomalainen kirjailija (Pukke Punamuurahaisen seikkailut) (k. 2004)
8. toukokuuta – Alli Vaittinen-Kuikka, suomalainen sairaanhoitojohtaja, sosiaalineuvos ja kansanedustaja (k. 2006)
11. toukokuuta – Richard Feynman, vuoden 1965 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (Feynmanin graafit) (k. 1988)
12. toukokuuta – Julius Rosenberg, yhdysvaltalainen kommunisti (k. 1953)
15. toukokuuta – Eddy Arnold, yhdysvaltalainen kantrilaulaja (k. 2008)
17. toukokuuta – Birgit Nilsson, ruotsalainen oopperalaulaja (k. 2005)
20. toukokuuta – Edward B. Lewis, vuoden 1995 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen geneetikko (k. 2004)
26. toukokuuta – Ahti Vuorensola, suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari (k. 1994)
27. toukokuuta – Yasuhiro Nakasone, Japanin pääministeri
31. toukokuuta – Vilho Ylönen, suomalainen ampuja (k. 2000)
3. kesäkuuta – Armas Puolimatka, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (k. 1989)
6. kesäkuuta – Edwin G. Krebs, vuoden 1992 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2009)
8. kesäkuuta – John D. Roberts, yhdysvaltalainen kemisti (k. 2016)
18. kesäkuuta – Jerome Karle, vuoden 1985 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen tiedemies (k. 2013)
18. kesäkuuta   – Franco Modigliani, vuoden 1985 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut italialais-yhdysvaltalainen taloustieteilijä (k. 2003)
28. kesäkuuta – Yrjö Kärkkäinen, suomalainen Rajavartiolaitoksen kenraaliluutnantti (k. 2017)
28. kesäkuuta   – Eira Käär, suomalainen keramiikkataiteilija (k. 2015)
29. kesäkuuta – Matti A. Mela, suomalainen kirjailija
Heinäkuu – syyskuu
3. heinäkuuta – Klaus Krogerus, suomalainen yritysjohtaja, toimittaja ja tietokirjailija (k. 1975)
4. heinäkuuta – Taufa’ahau Tupou IV, Tongan kuningas (k. 2006)
4. heinäkuuta – Johnnie Parsons, yhdysvaltalainen kilpa-autoilija (k. 1984)
9. heinäkuuta – Jarl Wahlström, suomalainen Pelastusarmeijan johtaja (k. 1999)
13. heinäkuuta – Alberto Ascari, italialainen kilpa-autoilija ja maailmanmestari (k. 1955)
14. heinäkuuta – Ingmar Bergman, ruotsalainen Oscar-palkittu elokuva- ja teatteriohjaaja (Fanny ja Alexander) (k. 2007)
15. heinäkuuta – Bertram Brockhouse, vuoden 1994 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut kanadalainen fyysikko (k. 2003)
18. heinäkuuta – Nelson Mandela (”Madiba”), vuoden 1993 Nobelin rauhanpalkinnon saanut eteläafrikkalainen vapaustaistelija ja Etelä-Afrikan presidentti (k. 2013)
27. heinäkuuta – Jopie Selbach, alankomaalainen uimari (k. 1998)
27. heinäkuuta – Eero Sipilä, suomalainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja urkuri (k. 1972)
27. heinäkuuta – Samuli Suomela, suomalainen maataloustieteen professori ja ministeri (k. 2012)
28. heinäkuuta – Penaia Ganilau, Fidžin ensimmäinen presidentti (k. 1993)
29. heinäkuuta – Veikko Leppänen, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1969)
31. heinäkuuta – Paul D. Boyer, vuoden 1997 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2018)
5. elokuuta – Eeva Lilja, suomalainen nuortenkirjailija
9. elokuuta – Robert Aldrich, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1983)
9. elokuuta   – Lauri Kokkonen, suomalainen näytelmäkirjailija, lääninkouluneuvos ja professori (k. 1985)
10. elokuuta – Bernd Alois Zimmermann, saksalainen säveltäjä (k. 1970)
12. elokuuta – Lars Pettersson, suomaainen taidehistorioitsija (k. 1993)
13. elokuuta – Frederick Sanger, vuosien 1958 ja 1980 Nobelin kemianpalkinnot saanut englantilainen kemisti (k. 2013)
19. elokuuta – Shankar Dayal Sharma, Intian presidentti (k. 1999)
22. elokuuta – Tauno Penttinen, suomalainen runoilija
25. elokuuta – Louis Bernstein (”Leonard Bernstein”), yhdysvaltalainen kapellimestari ja säveltäjä (West Side Story) (k. 1990)
26. elokuuta – Katherine Johnson, yhdysvaltalainen matemaatikko
28. elokuuta – Kaarlo Neuvonen, suomalainen geologi, paleomagnetismin tutkija (k. 2014)
28. elokuuta – Ole Wasz-Höckert, suomalainen lääkäri, kansanedustaja ja professori (k. 2015)
28. elokuuta – Ossian Wuorenheimo, suomalainen eversti (k. 2015)
3. syyskuuta – Helen Wagner, yhdysvaltalainen näyttelijä]] (k. 2010)
8. syyskuuta – Derek Barton, vuoden 1969 Nobelin kemianpalkinnon saanut brittiläinen kemisti (k. 1998)
9. syyskuuta – Oscar Luigi Scalfaro, italialainen poliitikko (k. 2012)
16. syyskuuta – Sanelma Kuusisto, suomalainen runoilija
22. syyskuuta – Magomed-Ali Dahadajev, dagestanilainen bolševikkijohtaja (s. 1882)
24. syyskuuta – Emilio Q. Daddario, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (k. 2010)
27. syyskuuta – Martin Ryle, vuoden 1974 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut brittiläinen radioastronomi ja Astronomer Royal (k. 1984)
Lokakuu – joulukuu
4. lokakuuta – Kenichi Fukui, vuoden 1981 Nobelin kemianpalkinnon saanut japanilainen kemisti (k. 1998)
5. lokakuuta – Heikki Siren, suomalainen arkkitehti (k. 2013)
6. lokakuuta – André Pilette, belgialainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1993)
8. lokakuuta – Curt Lincoln, suomalainen liikemies ja kilpa-autoilija (k. 2005)
8. lokakuuta   – Jens Christian Skou, vuoden 1997 Nobelin kemianpalkinnon saanut tanskalainen kemisti (k. 2018)
10. lokakuuta – Yigal Allon, israelilainen Työväenpuolueen poliitikko (k. 1980)
11. lokakuuta – Lauri Sutela, suomalainen kenraali (k. 2011)
16. lokakuuta – Tony Rolt, brittiläinen kilpa-autoilija (k. 2008)
17. lokakuuta – Margarita Carmen Cansino (”Rita Hayworth”), yhdysvaltalainen näyttelijätär (Gilda) (k. 1987)
18. lokakuuta – Bobby Troup, yhdysvaltalainen näyttelijä, jazzpianisti ja lauluntekijä (k. 1999)
24. lokakuuta – Olavi J. Mattila, suomalainen teollisuusjohtaja ja ministeri (k. 2013)
24. lokakuuta – Heikki Törmä, suomalainen kansanedustaja (SDP, TPSL) (k. 1993)
26. lokakuuta – Eric Ericson, ruotsalainen kuoronjohtaja ja professori (k. 2013)
30. lokakuuta – Tuire Orri, suomalainen laulaja ja näyttelijä (k. 2007)
2. marraskuuta – Tomira Savtschenko, suomalainen elokuvakriitikko (k. 2005)
7. marraskuuta – Billy Graham, yhdysvaltalainen pappi ja evankelista (k. 2018)
8. marraskuuta – Hardi Tiidus, virolainen televisiotoimittaja, tietokirjailija ja kääntäjä (k. 1999)
9. marraskuuta – Spiro Agnew, yhdysvaltalainen poliitikko (Yhdysvaltain varapresidentti) (k. 1996)
10. marraskuuta – Ernst Otto Fischer, vuoden 1973 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (k. 2007)
13. marraskuuta – Werner Aspenström, ruotsalainen runoilija ja kirjailija (k. 2017)
22. marraskuuta – Pauli Hirvonen, suomalainen ilmailukirjailija (k. 1971)
22. marraskuuta – Mikko Juva, suomalainen professori ja Suomen arkkipiispa (k. 2004)
24. marraskuuta – Pekka Oivio, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja (k. 2000)
30. marraskuuta – Efrem Zimbalist Jr., yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2014)
4. joulukuuta – Robert Ettinger, yhdysvaltalainen tieteilijä, kryoniikan perustaja (k. 2011)
5. joulukuuta – Eero Salovaara, suomalainen ekonomi, OTK:n pääjohtaja 1966–1981 (k. 1996)
10. joulukuuta – Erkki Aho, suomalainen muusikko ja kapellimestari (k. 2002)
10. joulukuuta – Helena Tynell, suomalainen lasimuotoilija (k. 2016)
11. joulukuuta – Aleksandr Solženitsyn, vuoden 1970 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut venäläinen kirjailija ja historioitsija (Vankileirien saaristo) (k. 2008)
12. joulukuuta – Seija Sora, suomalainen näyttelijä (k. 1983)
21. joulukuuta – Kurt Waldheim, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ja Itävallan presidentti (k. 2007)
23. joulukuuta – Helmut Schmidt, Saksan liittokansleri (1974–1982) (k. 2015)
25. joulukuuta – Ahmed Ben Bella, Algerian ensimmäinen presidentti (k. 2012)
25. joulukuuta   – Anwar Sadat, vuoden 1978 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Egyptin presidentti (k. 1981)
29. joulukuuta – Mado Robin, ranskalainen koloratuurisopraano (k. 1969)
Kuolleita
Tammikuu – maaliskuu
3. tammikuuta – Johan Wilhelm Runeberg, suomalainen lääketieten professori, valtioneuvos ja RKP:n kansanedustaja (s. 1843)
6. tammikuuta – Georg Cantor, saksalainen matemaatikko, joukko-opin perustaja (s. 1845)
21. tammikuuta – Emil Jellinek, itävaltalalainen diplomaatti, liikemies,  kilpa-ajaja ja autoteollisuuden kehittäjä (s. 1853)
26. tammikuuta – Antti Santaholma, suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja sahateollisuuden harjoittaja (s. 1840)
27. tammikuuta – Teodor Hjelt, suomalainen merenkuuntarkastaja, merikapteeni ja Helsingfors Segelsällskapin kommodori (s. 1853)
1. helmikuuta – Juho Halme, suomalainen yleisurheilija ja toimittaja (s. 1888)
1. helmikuuta – Ivar Thomé, suomalainen arkkitehti (s. 1882)
1. helmikuuta – William Thomé, suomalainen metsänhoitaja (s. 1880)
1. helmikuuta – Valter Thomé, suomalainen arkkitehti (s. 1874)
4. helmikuuta – Reino Vuolle, suomalainen jääkäri (s. 1895)
6. helmikuuta – Gustav Klimt, itävaltalainen taidemaalari (s. 1862)
8. helmikuuta – Louis Renault, vuoden 1907 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ranskalainen lakimies (s. 1843)
10. helmikuuta – Abd-ul-Hamid II, Turkin sulttaani 1876–1909 (s. 1842)
10. helmikuuta – Ernesto Teodoro Moneta, vuoden 1907 Nobelin rauhanpalkinnon saanut italialainen sanomalehtimies ja pasifisti (s. 1833)
12. helmikuuta – Vilho Penttilä, suomalainen arkkitehti (s. 1868)
26. helmikuuta – Arlex Blomqvist, suomenruotsalainen runoilija (s. [81898]])
2. maaliskuuta – Johannes Jääskeläinen, suomalainen insinööri, varatuomari ja lääninsihteeri (s. 1879)
3. maaliskuuta – Hjalmar Marttinen, suomalainen voimistelija, Jyryn komppanian päällikkö (s. 1884)
9. maaliskuuta – Frank Wedekind, saksalainen näytelmäkirjailija ja näyttelijä (s. 1964)
11. maaliskuuta – Oskar August Rosenqvist, suomalanen taloustieteilijä (s. 1881)
13. maaliskuuta – César Cui, venäläinen säveltäjä ja musiikkikriitikko (s. 1835)
15. maaliskuuta – Lili Boulanger, ranskalainen säveltäjä (s. 1893)
25. maaliskuuta – Claude Debussy, ranskalainen säveltäjä (Pelléas ja Mélisande) (s. 1862)
28. maaliskuuta – Hugo Salmela, suomalainen punakaartilaispäällikkö (s. 1884)
Huhtikuu – kesäkuu
8. huhtikuuta – Willy Hussmann (”Willy Heinz”), Suomen sisällissotaan osallistunut saksalainen sotilas (s. 1895)
9. huhtikuuta – Niko Pirosmani, georgialainen naivistinen taidemaalari (s. 1862)
13. huhtikuuta – Jüri Vilms, virolainen toimittaja, valtiomies ja juristi (s. 1889)
20. huhtikuuta – Karl Ferdinand Braun, vuoden 1909 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1850)
21. huhtikuuta – Manfred von Richthofen (”Punainen paroni”), saksalainen hävittäjälentäjä (s. 1892)
28. huhtikuuta – Gavrilo Princip, bosnianserbialainen anarkisti (Sarajevon laukausten ampuja) (s. 1894) (tuberkuloosi)
3. toukokuuta – Oskar Kaipio, suomalainen SDP:n kansanedustaja (s. 1874)
6. toukokuuta – Juhani Siljo, suomalainen kirjailija ja runoilija (Runoja) (s. 1888)
10. toukokuuta – Jussi Rainio, suomalainen toimittaja, osuustoimintamies ja kansanedustaja (s. 1878)
18. toukokuuta – Toivo Kuula, suomalainen säveltäjä (Häämarssi) (s. 1883)
20. toukokuuta – Albin Krabbe, suomalainen näyttelijä (s. 1879)
21. toukokuuta – Algot Untola (”Algoth Tietäväinen”, ”Maiju Lassila”, ”Irmari Rantamala”), suomalainen lehtimies ja kirjailija (Harhama) (s. 1868)
25. toukokuuta – Elli Kokko, suomalainen punakaartin naiskomppanian päällikkö (s. 1893)
30. toukokuuta – Georgi Plehanov, venäläinen sosialistipoliitikko (s. 1856)
1. kesäkuuta – Richard Faltin, suomalainen säveltäjä, urkuri ja musiikkipedagogi (s. 1835)
4. kesäkuuta – Charles W. Fairbanks, Yhdysvaltain varapresidentti (s. 1852)
6. kesäkuuta – Walter Johan Borg, suomalainen kauppias, idealisti ja sosialisti (s. 1870)
10. kesäkuuta – Arrigo Boito, italialainen säveltäjä, kirjailija ja oopperalibretisti (s. 1842)
12. kesäkuuta – Mikael Aleksandrovitš Romanov, vdenäläinen suuriruhtinas, keisari Aleksanteri III:n poika (s. 1878)
20. kesäkuuta – Helmi Selin, suomalainen kirjailija (s. 1874)
Heinäkuu – syyskuu
3. heinäkuuta – Mehmet V, Osmanien valtakunnan sulttaani (s. 1844)
5. heinäkuuta – Georg Edvard Ramsay, suomalainen jalkaväenkenraali (s. 1834)
6. heinäkuuta – Wilhelm von Mirbach-Harff, saksalainen kreivi ja diplomaatti (s. 1871)
11. heinäkuuta – Mihail Murjajov, venäläinen puna-armeijan komentaja ja sotilaskapinan johtaja (s. 1880)
17. heinäkuuta – bolševikkien teloittamat Venäjän keisariperheen jäsenet:
Nikolai II, Venäjän keisari (s. 1868) (teloitettiin)
Aleksandra Fjodorovna, Venäjän keisarinna, keisari Nikolai II:n puoliso
Olga, Nikolai II:n tytär (s. 1895)
Tatjana, Nikolai II:n tytär (s. 1897)
Marija, Nikolai II:n tytär (s. 1899)
Anastasia, Nikolai II:n tytär (s. 1901)
Aleksei, Nikolai II:n poika (s. 1904)
31. heinäkuuta – Peter Nansen, tanskalainen kirjailija (s. 1861)
4. elokuuta – Kurt Ekman, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1892)
5. elokuuta – Vilho Itkonen, suomalainen sosialistinen agitaattori, arkkiveisujen tekijä, kansanperinteen kerääjä ja filosofi (s. 1872)
8. elokuuta – Eusebi Güell, katalonialainen liikemies (s. 1846)
24. elokuuta – Ernst Sundvik, suomalainen fysiologisen kemian ja farmakologian professori (s. 1849)
30. elokuuta – Moisei Uritski, venäläinen vallankumouksellinen (s. 1873)
31. elokuuta – Francis Cromie, brittiläinen laivaston kapteeni ja laivastoattasea (s. 1882)
3. syyskuuta – Faina Kaplan, venäläinen sosialistivallankumouksellinen (s. 1890)
6. syyskuuta – Gunnar Mörn, suomenruotsalainen toimittaja (s. 1883)
17. syyskuuta – Emil Hällström, suomalainen kapellimestari ja säveltäjä (s. 1864)
20. syyskuuta – Məşədi Əzizbəyov, azerbaidžanilainen bolševikki ja vallankumousjohtaja (s. 1876)
20. syyskuuta – Stepan Šaumjan, armenialainen kommunisti, vallankumouksellinen ja bolševikki (s. 1878)
23. syyskuuta – Gustaf Adolf Ramsay (nuorempi), suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri (s. 1842)
28. syyskuuta – Georg Simmel, saksalainen sosiologi ja filosofi (s. 1858)
Lokakuu – joulukuu
5. lokakuuta – Roland Garros, ranskalainen hävittäjälentäjä (s. 1888)
8. lokakuuta – Tuomas Suokas, suomalainen talollinen, kauppias ja valtiopäiväedustaja (s. 1849)
13. lokakuuta – António Fragoso, portugalilainen säveltäjä ja pianisti (s. 1897)
21. lokakuuta – Konstantin Kovanko, venäläinen eversti ja diploaatti, Viaporin viimeinen venäläinen komendantti (s. 1873)
24. lokakuuta – César Ritz, sveitsiläinen liikemies ja hotellinomistaja (s. 1850)
31. lokakuuta – Egon Schiele, itävaltalainen taidemaalari (s. 1890)
31. lokakuuta – István Tisza, unkarilainen poliitikko (s. 1861), murhattiin
1. marraskuuta – Nikolai Podgurski, venäläinen kontra-amiraali (s. 1877)
4. marraskuuta – Wilfred Owen, englantilainen sotilas ja runoilija (s. 1893)
8. marraskuuta – Olga Rozanova, venäläinen avantgardetaiteilija (s. 1886)
9. marraskuuta – Guillaume Apollinaire, ranskalainen runoilija ja taidekriitikko (s. 1880)
11. marraskuuta – Victor Adler, itävalta-unkarilainen sosialistipoliitikko (s. 1852)
15. marraskuuta – Tahvo Kruus, suomalainen maakauppias, pankinjohtaja ja kansanedustaja (s. 1862)
20. marraskuuta – John Bauer, ruotsalainen taidemaalari ja kuvittaja (s. 1882)
2. joulukuuta – Edmond Rostand, ranskalainen näytelmäkirjailija ja runoilija (s. 1868)
3. joulukuuta – Albert Kukkonen, suomalainen kansanrunoilija (s. 1835)
13. joulukuuta – Osvald Sivén, suomalainen Kammion hermotautisairaalan ylilääkäri ja aktivistijohtaja (s. 1868)
14. joulukuuta – Sidónio Pais, Portugalin presidentti (s. 1872)
18. joulukuuta – Claes Charpentier, suomalainen kenraaliluutnantti (s. 1858)
26. joulukuuta – Eilert Adelsteen Normann, norjalainen taidemaalari (s. 1848)
27. joulukuuta – Rudolf Kobert, saksalainen farmakologi (s. 1854)
28. joulukuuta – Adolf Aarno, suomalainen kuvanveistäjä (Suomen ensimmäisen moottorilentoyrityksen tekijä 1911) (s. 1879)
Nobelin palkinnot
Nobelin fysiikanpalkinto: Max Planck
Nobelin kemianpalkinto: Fritz Haber
Muuta
Kirjallisuusvuosi 1918

*
Luokka:1910-luku