Tornion terästehdas

Question: Onko Tornion terästehdas maailman suurin ruostumattoman teräksen integroitu tuotantolaitos?




Tornion terästehdas on Outokumpu Oyj:n omistama terästehdas Torniossa Pohjanlahden rannikolla lähellä Kemin kaivosta. Tornion terästehdas on maailman suurin ruostumattoman teräksen integroitu tuotantolaitos, eli kaikki jalostusketjun vaiheet ovat samalla tehtaalla.[1] Se on myös yksi maailman suurimpia ruostumattoman teräksen tuotantoyksiköitä vuotuisella 1,6 miljoonan tonnin kapasiteetillaan.[2]
Tehdasalueella sijaitsee kaikki terästuotannon osastot: terässulatto, kuumavalssaamo ja kylmävalssaamo. Myös ferrokromitehdas ja Tornion satama sijaitevat samalla tehdasalueella. Pinta-alaltaan yli 600 hehtaarin tehdasalueella työskentelee tehtailla 2150 henkilöä ja urakoitsijoilla sekä yhteistyökumppaneilla noin 300 henkilöä. Rakennettuja kerrosneliömetrejä alueella on yli 560000 neliömetriä eli 56 hehtaaria.[1] Tornion terästehtaan merkittävin raaka-aine on kierrätysteräs, jonka osuus on yli 80 prosenttia valmiista tuotteesta.[1] Keminmaalla sijaitsevassa Kemin kaivoksessa louhittua ruostumattoman teräksen valmistuksessa keskeisenä raaka-aineena käytettävää ferrokromia kuljettaa Tornion terästehtaalle yli 30 kuorma-autoa päivässä. Lyhyen kuljetusmatkan takia kaivoksen merkitys terästehtaalle on suuri. Kilpailuetuna pidetään myös sitä, että ferrokromi siirretään sulana teräksen valmistukseen. Tehtaan valmiit tuotteet kuljetetaan meriteitse sekä osa raaka-aineista tuodaan myös laivoilla.[3] Vuonna 2016 kylmävalsaammon tuotantokapasiteetti oli 900000 tonnia vuodessa ja tehdas oli Euroopan suurin ruostumattoman teräksen tuottaja 3-4 prosentin osuudella. Tornion terästehtaan työllistävä vaikutus koko seutukunnalle on arviolta 7500–8000 henkilöä.[4] Terästehtaan kylmävalssaamo oli Suomen suurin rakennus vuonna 2003.[5] Kylmävalssaamo 2 on lähes 800 metriä pitkä ja pituudeltaan Suomen toiseksi pisin rakennus.[6]
Tornion terästehdas on Pohjoismaiden suurin yksittäinen sähkönkäyttäjä.[7][6] Outokummun Tornion tehdasalue on Suomen suurin sähkönkuluttaja, kokonaiskulutukseltaan 3,5 TWh eli noin 4 prosenttia koko Suomen kulutuksesta.[7] Tornion tehtaiden energiakulutus on kuitenkin pienempi kuin useimmilla kilpailijoilla.[8] Suurimmaksi sähkönkuluttajaksi tehdas nousi vuonna 2003, jolloin kulutus oli noin 2,1 TWh. Vielä vuonna 2000 se oli 1,5 TWh.[5]
Ruostumattoman teräksen tuotannossa Kemi-Tornio tuotantoketjun hiilijalanjälki on maailman pienin. 2000-luvulla Outokumpu on tehnyt 10 vuoden aikana noin 200 miljoonan euron suorat ympäristöinvestoinnit Tornion tehtaille, joka on vähentänyt hiilijalanjälkeä 25 prosenttia.[9]
Historia
Outokummulla oli teräksen valmistamiseen tarvittavaa kromia ja nikkeliä, mutta ei omaa tuotantolaitosta ruostumattoman teräksen valmistamiseen.[4] Keminmaalta löydettiin kromimalmio ja paikalle perustettiin Kemin kaivos vuonna 1968. Saman vuonna aloitti toimintansa myös Tornion ferrokromitehdas.[10] 1960-luvun alusta selvitettiin ruostumattoman teräksen valmistamista. Outokummun hallintoneuvosto suunnitteli uutta terästehdasta Poriin, mutta muun muassa valtiovalta, lappilaiset ja kehitysaluepolitiikka ajoivat sitä Tornioon, jossa oli jo ennestään tehdasalueella ferrokromitehdas sekä läheinen Kemin kaivos. Tornion kannalla olivat myös pääministeri Ahti Karjalainen, sekä tasavallan presidentti Urho Kekkonen.[4][10]
Suomen hallitus suositteli 31. joulukuuta 1970 sijoitupaikaksi Torniota, mutta Outokumpu suunnitteli toimitusjohtaja Petri Brykin johdolla tehdasta Poriin aina vuoteen 1973 saakka ja teki laskelmat ja suunnitelmat sitä varten. Lopulta valtioneuvoston päätös helmikuussa 1973 sinetöi tehtaan rakentamisen Tornioon. Outokummun hallintoneuvosto hyväksyi hankkeen 8. helmikuuta ja rakennustyöt alkoivat vielä samana vuonna. Terästehtaan peruskivi muurattiin syyskuussa 1974.[10]
Ensimmäinen teräserä Tornion tehtaalla sulatettiin 3. toukokuuta 1976[4] Tehdas oli maailman tehokkaimpia terästehtaita ja ainoa, jolla oli oma kromikaivos, ja ferrokromituotanto samalla tehdasalueella.[11] Tornion terästehtaan vihki käyttöön tasavallan presidentti Urho Kekkonen 30. toukokuuta 1977.[4] Terästehdas oli valmistuessaan myös maailman pohjoisin.[12] Tehdas tuotti aluksi vuodessa 50000 tonnia ruostumatonta terästä, joka oli myös koko Outokummun kapasiteetti.[11] Vuonna 1977 tehtalla oli työntekijöitä 1141.[4]
Outokumpu teki päätöksen tehtaan laajennuksesta vuonna 1999 ja seuraavana vuonna vielä kasvattivat sitä. Tornion terästehtaan laajennus 2000-vuosikymmen alussa oli Suomen taloushistorian suurin tehdasinvestointi. Rakentaminen kesti viisi vuotta ja maksoi 1,1 miljardia euroa. Laajennettu terästehdas oli valmistuessaan maailman suurin integroitu ruostumattoman teräksen tuotantolaitos.[12]
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Heikkinen, Veikko & Loukola-Ruuskeniemi, Kirsti| title = Metallien jalostus Suomessa: nykytila ja tulevaisuuden haasteet| location = Helsinki| publisher = Työ- ja elinkeinoministeriö| year = 2015| version = Sarja: konserni 22/2015| isbn = 978-952-227-974-3 (verkkojulkaisu)| id = ISSN 1797-3562 (verkkojulkaisu)| format = [ online version] (pdf)| accessdate = 16.1.2017}}
Viitteet

Aiheesta muualla
Citation error, replace with{{cite book| author = Särkikoski, Tuomo| title = Outo malmi – jalo teräs: Outokummun tie ruostumattomaan teräkseen| location = Espoo, Outokumpu, Helsinki| publisher = Tekniikan historian seura| year = 2005| version = sarja: STH julkaisuja, 1456-7415 ; nro 10| isbn = 952-9507-10-0}}

Check date values in: |date= (help)
Luokka:Tornion rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen metalliteollisuus
Luokka:Suomen teollisuusrakennukset
Luokka:Suomen teollisuushistoria