Unilever

Question: Minkä maalainen yhtiö Unilever on?


Unilever on hollantilais-englantilainen päivittäistavaroita valmistava yrityskonserni. Se on yksi maailman suurimmista päivittäistavarayrityksistä ja esimerkiksi maailman suurin teen ja jäätelön valmistaja.[1]
Yrityksen liikevaihto vuonna 2014 oli 48,4 miljardia euroa, jolla se teki 5,5 miljardin nettovoiton.[2] Yhtiön yli 400 tuotemerkin alla myydään elintarvikkeiden lisäksi kodinhoito- ja hygieniatuotteita yli 190 maassa. Konserni työllistää maailmanlaajuisesti 171000 työntekijää.[3] Suomessa Unileverillä on myynti- ja markkinointiorganisaatio Unilever Finland Oy.    
Unilever syntyi vuonna 1930 hollantilaisen margariiniyrityksen Margarine Unien ja englantilaisen saippuayrityksen Lever Brothersin yhdistyessä. 1900-luvun alussa molemmat yritykset kasvoivat kovaa tahtia, mikä johti kilpailuun raaka-aineiden saannista. Margariinin ja saippuan raaka-aineena käytettyjen öljyn ja rasvojen heikko saatavuus sekä ensimmäisen maailmansodan mukanaan tuomat haasteet kaupankäynnille johtivat yritysten päätökseen yhdistyä Unileveriksi.[4] Unileverille jäi fuusiosta kaksi emoyhtiötä: Unilever NV, listautuneena Rotterdamin pörssiin, ja Unilever PLC, listautuneena Lontoon pörssiin. Emoyhtiöt toimivat yhtenä yrityksenä, yhden johdon alla.[5]
Unilever Finland Oy
Unileverin toiminnasta Suomessa vastaa Unilever Finland Oy, joka on osa Unileverin pohjoismaista myynti- ja markkinointiorganisaatiota. Yritys työllistää Suomessa noin 140 työntekijää. Unilever Finland Oy:n liikevaihto vuonna 2011 oli 213,6 milj. euroa ja nettotulos 51,8 milj. euroa.[6] Maajohtajana toimii Erja Hyrsky.[7]
Historia Suomessa
1925 Lever Brothers Suomen markkinoille
Unileverin toiminta Suomessa alkoi vuonna 1925, jolloin Edvard Åströmin Turun saippuatehdas siirtyi Lever Brothersille.[8]
Vuonna 1881 Edvard Åström perusti harja- ja sivellintehtaan Turkuun ja vuonna 1886 terveyssuolan valmistamiseen keskittyneen Åströms Tekniska Fabriker yhtiön. 1900-luvun alussa yhtiö kasvoi ja laajensi tuotevalikoimaansa muun muassa mehuihin ja erilaisiin hygienia- ja kosmetiikkatuotteisiin. Ensimmäistä maailmansotaa seurasi kuitenkin haastava markkinatilanne, mikä johti Åströmin omistamien yhtiöiden fuusioitumiseen ja lopulta myyntiin. Vuonna 1925 teknokemiallinen tehdas siirtyi Lever Brothers Ltd:n omistukseen. Teknokemiallisen tehtaan laajaa tuotevalikoimaa karsittiin ja yritys keskittyi saippuoiden ja puhdistusaineiden valmistukseen. Tehdas toimi Leverin tytäryhtiönä Åströms Tvålfabrik Ab:n nimellä.[8]
1928 Margarine Unie seuraa perässä
1928–1930 Margarine Unie tuli Suomen markkinoille ostamalla S.W. Paasivaaran Margariinitehdas Oy:n, kauppahintana oli noin 22 miljoonaa vanhaa Suomen markkaa.[9]
Valtion meijerikonsulenttina toiminut S.W. Paasivaara aloitti kasvivoin valmistuksen ensimmäisenä Suomessa vuonna 1908.[10] Margariinin kulutus oli Suomessa vielä 1900-luvun alussa verrattain vähäistä ja Margarine Unie näki markkinoilla kasvupotentiaalia. Korkeiden tullien ja alkeellisten jäähdytysjärjestelmien takia margariinin valmistus oli kannattavampaa maan sisällä kuin sen tuonti markkinoille, minkä takia yritys osti Paasivaaran tuotannon.[9]
Paasivaaran tehtaan lisäksi Margarine Unie oli kiinnostunut myös tanskalaisten Borupien veljesten omistamasta Oy Lahden Margariini- ja Vientikerma Tehtaat Ab:sta, joka valmisti vienti- ja säilykekermaa, voita, juustoja sekä margariinia. Hollantilaisia kiinnosti erityisesti yrityksen myyntimenestys Kultanauha-niminen margariini, jonka nimi oli hyvin lähellä Margarine Unien omaa Blue Band merkkiä. Yritykset tekivätkin kaupat vuoden 1928 lopulla. Seuraavana vuonna Margarine Unie laajensi entisestään omistustaan Suomen margariinimarkkinoilla ostamalla B. Héllsten ja S.L. Friisin 1912 perustaman Oy Elo Ab:n.[11]
1930–1950
Vuonna 1930 Margarine Unie ja Lever Brothers yhdistyivät Unileveriksi.[4] Samoihin aikoihin Unileverin margariinitehtaiden markkinaosuudet Suomessa laskivat alkaneen laman, lisääntyneen kilpailun ja trustihuhujen seurauksena.[12] Trustihuhut vaikuttivat myös Åströmin saippuatehtaiden toimintaan ja vuonna 1937 yrityksen nimi muutettiin Turun Saippua Oy – Åbo Tvål Ab:ksi.[13] Margariinitehtaiden tilanne parani vuosikymmenen loppua kohden ja tuotemerkkivalikoimaa alettiin monipuolistaa.[12]
1939 alkanut toinen maailmansota toi mukanaan haasteita raaka-aineiden hankintaa. Unileverin omistamien margariinitehtaiden toiminta onnistuttiin kuitenkin pitämään talvisodan aikana ajoittain käynnissä. Myös jatkosodan aikana Paasivaaran ja Elon tehtaat pysyivät toiminnassa, mutta margariinin sijaan tuotettiin korviketuotteita, muun muassa keinokanelia ja liemitiivistekorviketta. Lahden Vientikerman tehdasta laajennettiin sota-aikana ja siellä jatkettiin kerman ja tiivistetyn maidon tuottamista, sekä aloitettiin muutamien korviketuotteiden valmistus.[14]

1950–1970
Vuonna 1950 Helsingin Herttoniemeen valmistui Paasivaaran ravintoöljyjen puhdistamo, Suomen ensimmäinen ratifiointilaitos. Unileverin Suomen margariinituotanto alkoi tämän jälkeen painottua vähitellen Herttoniemeen, Paasivaaran margariinitehdas muutti sinne Lahdesta vuosina 1953–1954 ja Elon tehdas Vallilasta vuonna 1959. Toiminta kasvoi nopeasti pöytämargariinien vapauduttua sääntelystä vuonna 1954. Samoihin aikoihin Lahden Vientikerma laajensi tuotevalikoimaansa niin kutsuttuihin ”heti valmis” -jälkiruokiin ja myöhemmin kaakaoon. 1950-luvun lopulla Lahden Vientikerma myi ensimmäisenä Suomessa lasipulloihin pakattua maitoa.[15]
1950-luvulla myös Turun Saippuatehtaan toiminnassa tapahtui muutoksia. 1952 vähittäiskauppapuoli eriytettiin suurkuluttajapuolesta, jota palvelemaan perustettiin Lumivalko.[13]
Unilever-yhtiöiden yhteistyö tiivistyi vuosien varrella. Yhteinen pääkonttori ja Eläkesäätiö Polaris perustettiin Helsingin Keskuskadulle vuonna 1955. Myös mainonnan saralla hyödynnettiin yhteisiä resursseja. 1950-luvulla mainonta lähti Suomessa pitkän tauon jälkeen uudelleen käyntiin. Lintas (Lever’s International Advertising Service) aloitti toimintansa Suomessa ja muutti vuonna 1953 Helsinkiin, jolloin Turun Saippuan lisäksi myös Paasivaara alkoi käyttää mainostoimistoa. Molemmille yrityksille perustettiin omat markkinointiosastot, jotka olivat ensimmäisiä laatuaan Suomessa. Unileverin suomalaiset yhtiöt aloittivat myös ensimmäisten joukossa markkinointitutkimuksen hyödyntämisen ja Unilever perusti Suomeen oman markkinointitutkimuslaitoksen, Kotitaloustuotteiden Kokeilukeskus Oy:n.[16]
1960-luvun alkua varjosti margariinisota, joka näkyi margariinin kysynnässä vielä pitkään. 1960-luvulla Unilever aloitti Dronningholm-hillojen ja -marmeladien valmistamisen korvaamaan margariinin myynnin laskua.[17] Vuonna 1963 Oy Elo Ab ja S.W. Paasivaaran margariinitehdas sulautuivat S.W. Paasivaara -yhtymäksi. Vuonna 1968 myös Lahden Vientikerma fuusioitiin tähän yhtymään.[18] Samoihin aikoihin yritys laajensi tuotevalikoimaansa moneen suuntaan ja aloitti Blå Band -keittojen maahantuonnin. Margariinin valmistus kuitenkin jatkui ja margariinin 100-vuotis juhlavuotena 1969 Paasivaara lanseerasi Flora-tuotemerkin, joka kuuluu edelleen Unileverin tuotevalikoimaan.[17]
1970–
Vuonna 1972 Unilever-yhtiöiden pääkonttori muutti Helsingin Lönnrotinkadulle.[19]
1976 Turun Saippuatehtaan nimi muuttui kansainvälisen mallin mukaan Leverlindukseksi ja myöhemmin DiverseyLeveriksi, kun Unilever osti Diverseyn liiketoiminnan vuonna 1996 ja yhdisti sen Leverlindukseen.[13]
Vuonna 1989 Unileverin Suomen liiketoiminta yhdistettiin yhdeksi osakeyhtiöksi, Suomen Unilever Oy:ksi.[19]
1990-luvulla Suomen Unilever laajensi toimintaansa ja otti vuonna 1992 käyttöön Van den Bergh Foods -kattonimen silloiselle elintarvikeryhmälle. Samana vuonna Unilever osti muun muassa säilykkeitä ja sinappia (myös Turun sinappia) valmistavan Jalostajan liiketoiminnan, jonka se myi osittain kilpailijalleen Nestlélle vuonna 1998.[20] Ruotsalaisen GB Glacen jäätelöt lanseerattiin Suomessa vuonna 1994 ja 1999 Unilever osti Pauligin teeliiketoiminnan. Vuonna 1997 Herttoniemen margariinitehtaan tuotanto siirrettiin Helsingborgiin.[19]
Vuonna 2005 Suomen Unilever muutti nimensä Unilever Finland Oy:ksi ja kahta vuotta myöhemmin yritys muutti uusiin toimitiloihin Helsingin Vallilaan.[21]
Vuoden 2011 lopulla Unilever osti Ingmanin jäätelöliiketoiminnan (nykyinen Unilever Ingman Production).[22]
Pääkonttori
Unilever Finlandin pääkonttori sijaitsee Helsingin Vallilassa, Roineentiellä. Sturenkadun varressa oleva 1940-luvun alussa rakennettu talo toimi aikoinaan Volvon autokauppana ja korjaushallina. Unilever Finland muutti pääkonttorinsa Lönnrotinkadulta Vallilaan vuonna 2007. Kaarihallissa sijaitseva konttori on moderni avokonttori, jossa yrityksen henkilöstö työskentelee yhden katon alla. Konttorin lisäksi rakennuksessa sijaitsee yrityksen kaksi suurkeittiötä ja kuluttajakeittiö, sekä henkilökunnan käytössä oleva kuntosali.[23]
Toimialueet ja tuotemerkit
Yhtymä jakaa tuotantonsa neljään päätoimialueeseen. Toimialueista suurin liittyy hygienian (Personal Care), joka toimialue teki 17,7 miljardin euron liikevaihdon (2014), ja jonka operatiivinen tulosmarginaali oli keskimäärin 18,7 prosenttia. Toiseksi suurin toimialue muodostuu elintarvikkeista (Foods), joilla konserni keräsi 12,4 miljardin euron liikevaihdon (operatiivinen marginaali 18,6%). Selvästi näitä pienemmän tulosmarginaalin toimialoja olivat virvokkeet ja jäätelö (Refreshment), josta kertyi 9,2 mrd. EUR (8,8 % marginaalilla) sekä kodinhoito (Home Care), joka kerrytti konserniliikevaihtoon 9,2 mrd. EUR (6,8 % marginaali). [2]
Unileverin 400 tuotemerkeistä monet ovat hyvin tunnettuja. Yrityksen suurin kansainvälinen tuotemerkki on Knorr, jolla myydään erilaisia ruokatarvikkeita muun muassa keittoja, liemikuutioita ja valmisaterioita. Muita Suomessa tunnettuja elintarvikemerkkejä ovat esimerkiksi Flora, Becel ja Bertolli. Unilever tuottaa myös ihonpuhdistustuotteita, deodorantteja ja antiperspirantteja. Tunnettuja hygieniatuotemerkkejä ovat muun muassa Axe, Dove ja Rexona. Virvoke-toimialaan yritys luokittelee teet ja niistä tehdyt virvoitusjuomat (muun muassa Lipton) ja jäätelönsä (kuten Ingman, GB Glace ja Magnum). Unilever on maailman suurin teetalo ja jäätelövalmistaja. Kodinhoitoon liittyvät esimerkiksi Omo- ja Bio Luvil -pesuaineet. [1][2]
Suomessa myynnissä olevia tuotemerkkejä:

Hygienia
Axe
Dove
Pepsodent
Rexona
Sunsilk
TRESemmé

Ruoka
Becel
Bertolli
Colman’s
Crème Bonjour
Flora
Hellmann's
Knorr
Lätta
Maille
Maizena
Turun sinappi

Virvokkeet ja jäätelöt
Ben & Jerry's
Carte d'Or
Cornetto
Daim
GB Glace
GB Kermajäätelö
Ingman
Lipton
Magnum
O'Hoj -jälkiruokakastikkeet
Solero
Twister
Viennetta

Kodinhoito
Bio Luvil
Cif
Comfort
Domestos
Omo
Sun
Sunlight

Vastuullisuus
Unilever julkaisi vuonna 2010 kestävään kehitykseen liittyvän Unilever Sustainable Living Plan ohjelman, joka pohjautuu 60 terveyden ja hyvinvoinnin parantamiseen, ympäristökuormituksen vähentämiseen ja toimeentulon edistämiseen liittyvään tavoitteeseen. Ohjelma kattaa koko arvoketjun ja yritys on siten sitoutunut vaikuttamaan myös toimittajiensa ja jakelijoidensa toimintaan, sekä siihen miten kuluttajat käyttävät tuotteita. Vuoteen 2020 mennessä yritys aikoo kasvattaa liiketoimintaansa ja samalla muun muassa puolittaa tuotteidensa valmistuksesta ja käytöstä aiheutuvan ympäristöjalanjäljen.[24]
Unileverin sitoutuminen kestävään kehitykseen on saanut tunnustusta eri tahoilta. GlobeScanin ja SustainAbilityn toteuttamassa ”The 2012 Sustainability Leaders” -kyselyssä kestävän kehityksen asiantuntijat nimesivät toisena peräkkäisenä vuotena Unileverin johtavaksi yritykseksi kestävän kehityksen integroimisessa yrityksen strategiaan.[25] Vuonna 2012 Unilever voitti ensimmäisen FTSE4Good Sir Mervyn Pedelty Award -palkinnon[26] ja World Environment Center myönsi Unileverille “2013 Gold Medal for International Corporate Achievement in Sustainable Development” -tunnustuksen.[27] Yritys on myös valittu 14 peräkkäisenä vuotena maailmanlaajuisen Dow Jonesin kestävän kehityksen indeksin listaukseen[28] ja vuoden 2012 indeksissä Unilever nimettiin ruoka- ja juoma-alan johtavaksi yritykseksi.[29]
Palmuöljy
Unilever ostaa vuosittain 1,5 miljoonaa tonnia palmuöljyä, mikä on 3 % maailmanlaajuisesta tuotannosta, ja on siten yksi maailman suurimmista palmuöljyn ostajista.[30] Puolet sen käyttämästä palmuöljystä on peräisin Indonesiasta. Greenpeacen helmi-huhtikuussa 2008 tekemästä satelliittikartoituksesta ja kenttätutkimuksista saadun havaintoaineiston mukaan Unilever ei ollut kyennyt edistämään palmuöljyn kestävää tuotantoa, vaikka sen alihankkijat vastaavat yli kolmanneksesta Indonesian viime vuosina nopeasti laajenneesta palmuöljyn tuotannosta.[31] Roundtable on Sustainable Palm Oil:iin kuuluva Unilever vastasi kritiikkiin ilmoittamalla sitoutuvansa ostamaan kaiken palmuöljynsä sertifioiduista kestävistä lähteistä vuoteen 2015 mennessä.[32] Sustainable Living Plan -ohjelmansa väliraportissa yritys ilmoitti hankkineensa 64 % palmuöljystä sertifioiduista lähteistä vuoden 2011 loppuun mennessä ja pääsevänsä 100 % tavoitteeseensa vuoden 2012 loppuun mennessä. Yritys ilmoitti samalla uudeksi tavoitteekseen hankkia kaikki palmuöljy sertifioiduista ja plantaasille asti jäljitettävistä lähteistä vuoteen 2020 mennessä.[33]
Rainforest Alliance
Yhtymä pyrkii vuoteen 2020 mennessä siirtymään hankkimaan kaiken teen ja kaakaon Rainforest Alliance sertifioiduilta tiloilta. Vuoden 2011 loppuun mennessä 28 % teestä ja 21 % kaakaosta tuli sertifioiduilta tiloilta.[34]
Reilu kauppa
Unileverin erään Suomessa myytävän jäätelömerkin (Ben & Jerry's) jäätelöiden enemmistöllä on ollut Reilun kaupan merkki jo muutaman vuoden.[35] Konserni on sitoutunut hankkimaan kaikki Ben & Jerry's jäätelöidensä raaka-aineet, jotka on mahdollista hankkia Reilun kaupan edellytyksin vuoden 2013 loppuun mennessä. Euroopassa jäätelöpohjasekoituksen pääraaka-aineet muutettiin Reilun kaupan tuotteiksi jo vuoden 2011 loppuun mennessä, jolloin vaihto oli Yhdysvalloissa vielä kesken.[34]
Lasten Päivän Säätiö
Unilever Finland tukee suomalaista lastensuojelutyötä toimimalla Lasten Päivän Säätiön pääyhteistyökumppanina neljän muun yrityksen kanssa.[36]
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Avellan, Mirka| title = Paasivaara & margariini: historian helmiä: margariinin, Paasivaaran ja siihen liitettyjen yritysten historiaa| publisher = Suomen Unilever| year = 1999| accessdate = 6.1.2013}}
Viitteet

Aiheesta muualla







Luokka:AEX-indeksi
Luokka:Euronext 100 -indeksi
Luokka:Monialayritykset
Luokka:Brittiläiset pörssiyhtiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Alankomaalaiset pörssiyhtiöt