Sairaala

Question: Missä oli Suomen ensimmäinen sairaala?



Sairaala on laitos, jossa potilaat saavat lääketieteellistä hoitoa. Sairaalassa työskentelee terveydenhuollon ammattihenkilöitä kuten lääkäreitä, sairaanhoitajia, lähihoitajia, fysioterapeutteja ja psykologeja. Sairaalatyö on moniammatillista yhteistyötä, joten edellä mainittujen lisäksi laitoksessa toimii lukuisia muita ammattihenkilöitä, kuten  sosiaalityöntekijöitä,  sihteerejä, laborantteja, laitoshuoltajia, välinehuoltajia ja teknikoita.
Historia
Varhaisimmat laitokset, joiden tarkoitus oli antaa hoitoa sairaille, olivat muinaiset egyptiläiset temppelit. Myös kreikkalaisen – ja myöhemmin roomalaisen – lääkinnän jumalan Asklepioksen temppelit ottivat vastaan sairaita henkilöitä. Sri Lankaan perustettiin mahdollisesti maailman ensimmäiset varsinaiset sairaalat noin vuonna 430 eaa., ja 200 vuotta myöhemmin kuningas Ašoka perusti 18 sairaalan ketjun Hindustaniin, Intiaan. Roomalaiset perustivat noin vuonna 100 eaa. sairaanhoitolaitoksia (valetudinaria) sairaille ja haavoittuneille sotilaille. Modernin käsityksen mukaisten sairaaloiden voidaan sanoa saaneen alkunsa keisari Konstantinuksen aikakaudelta vuodelta 331 jaa. 
Keskiajalla sairaaloilla oli myös muita tehtäviä, kuten toimia pyhiinvaeltajien hostellina tai köyhien asujaimistona. Monissa kielissä sairaalaa tarkoittava sana (esimerkiksi , ) johtuu latinan sanasta hospes ’isäntä’, josta juontuvat myös sanat hotelli ja englannin kielen hospitality ’vieraanvaraisuus’.[1]
1900-luvun alussa modernin ajan piirteen erikoistumisen myötä perustettiin myös erityisesti naisille ja lapsille suunnattuja sairaaloita.[2]
Toiminta
Sairaaloissa on muun muassa seuraavia toimintayksiköitä.
PäivystysaluePäivystyspoliklinikka on paikka, jonne lääketieteellisesti arvioiden kiireellistä hoitoa tarvitsevat henkilöt saapuvat. Yleensä sairaalan päivystysvastaanotolle tullaan terveyskeskuslääkärin lähetteellä, mutta esimerkiksi ensihoitopalvelu toimittaa suoraan sairaalan päivystysalueelle äkillisesti sairastuneet tai vammautuneet henkilöt, joiden arvioidaan tarvitsevan erikoissairaanhoidon palveluja. Päivystyspoliklinikka voi olla jaettu useaan yksikköön, kuten operatiiviseen (kirurginen) ja konservatiiviseen (sisätaudit) päivystykseen. Nykysuuntaus on, että myös perusterveydenhuollon päivystyspalveluja keskitetään erikoissairaanhoidon eli sairaalan päivystysalueiden yhteyteen. Perusterveydenhuollon päivystyksellä voi olla omat toimitilat päivystysalueella, mutta kokonaan jakamattomia päivystyspoliklinikoitakin on jo Suomessa aloittanut tai aloittamassa (tilanne 2012) toiminnan. Tällöin päivystysalueella potilaan tutkii ja pääsääntöisesti hoitaakin sama lääkäri potilaan vaivan erikoisalasta riippumatta.
Isoimmissa sairaaloissa päivystysalue sisältää myös varsinaista vuodeosastoa lyhytaikaisempaa tarkkailua tarjoavan päivystys- tai tarkkailuosaston.
VuodeosastoVuodeosastoilla hoidetaan potilaita, jotka jäävät sairaalaan yhdeksi tai useammaksi yöksi hoidettaviksi tai tarkkailtaviksi. Vuodeosastoille voidaan ottaa potilaita esimerkiksi päivystysvastaanoton kautta, leikkausten jälkeen tai toisista sairaaloista lähetettyinä. Varsinkin suurissa sairaaloissa vuodeosastot on jaettu erikoisalojen mukaan esimerkiksi sisätautien, keuhkotautien ja lastentautien osastoon sekä kirurgiseen vuodeosastoon ja tarvittaessa vielä suppeamman erikoistumisen mukaan, esimerkiksi sisätautien erikoisalalla sydänvalvontaosasto, jossa on mahdollisuus tehostettuun sydänpotilaiden seurantaan ja esimerkiksi jatkuvaan EKG:n rekisteröintiin.
LeikkausosastoLeikkausosasto sisältää yleensä leikkaussaleja ja heräämön. Mikäli potilaalle tehdään suurehko leikkaus, hän siirtyy heräämöstä kirurgiselle vuodeosastolle. Leikkaussaleissa tehdään myös päiväkirurgisia toimenpiteitä, jolloin henkilö pääsee kotiin jo samana päivänä. Leikkausosastolla työskentelee muiden muassa kirurgeja ja leikkaushoitajia.
PoliklinikkaPoliklinikka on sairaalan yhteydessä toimiva lääkärin tai sairaanhoitajan vastaanotto, jonne henkilö voi varata ajan. Poliklinikat on yleensä jaoteltu erikoisalan mukaan esimerkiksi ortopedian, hematologian ja silmätautien poliklinikkoihin. Sairaaloissa voi myös olla tiettyihin sairauksiin – esimerkiksi diabetekseen – erikoistuneita poliklinikoita.
Teho-osastoTeho-osastolla hoidetaan tehohoitoa ja vaativaa valvontaa tarvitsevat potilaat. Osastosta vastaa anestesialääkäri.

SynnytysosastoSynnytysosasto hoitaa synnytykset ja niihin liittyvät tilat. Synnytysosastolla työskentelee lääkäreitä ja kätilöitä. Osaston yhteydessä saattaa olla leikkaussali, jossa suoritetaan keisarileikkaukset.
Röntgen- tai kuvantamisyksikköSairaalan yhteydessä toimii kuvantamisyksikkö, joka ottaa sairaalan tarvitsemat röntgen- ja muut kuvantamistutkimukset. Yksikössä työskentelee radiologi ja röntgenhoitajia. Yksikössä tehtäviä tutkimuksia ovat muun muassa natiiviröntgenkuvat, tietokonetomografiat, magneettikuvaukset, ultraäänitutkimukset, mammografiat ja toimenpideradiologia.
LaboratorioLaboratorio huolehtii sairaalan tarvitsemista laboratoriotutkimuksista. Tutkimukset jakaantuvat useampaan alaan, kuten kliininen kemia, patologia, mikrobiologia, kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede. Kliinisen kemian laboratorio muun muassa ottaa verikokeita ja huolehtii verikeskustoiminnasta. Patologian laboratorio tutkii kudos- ja solunäytteitä sekä saattaa huolehtia ruumiinavauksista. Mikrobiologian yksikkö tekee bakteeri- ja virustutkimuksia ja -viljelyitä. Kliinisen fysiologian yksikössä tehdään muun muassa keuhkojen ja sydämen toimintaa kuvaavia tutkimuksia, kuten rasitus-EKG:itä ja spirometrioita, sekä neurofysiologisia tutkimuksia, kuten aivosähkökäyriä eli EEG:itä. Isotooppilääketiede tuottaa isotooppitutkimuksia ja -hoitoja, kuten PET- ja gammakuvauksia.
Sairaaloissa on, laitoksen koon ja erikoistumisen mukaan, usein myös muita yksiköitä. Sairaalassa voi toimia kuntoutusyksikkö, jossa kuntoutetaan henkilöitä ja parannetaan heidän toimintakykyään. Dialyysiosastolla voidaan antaa dialyysihoitoa munuaistauteja sairastaville. Lisäksi sairaaloissa toimii lääkintälaite-, apuväline- ja kiinteistöhuollon yksiköitä sekä hallinnollisia yksiköitä, kuten ensihoitokeskus, jonka tehtäviin kuuluu vastata sairaanhoitopiirin alueen ensihoitopalvelusta.
Erityyppiset sairaalat

Suurimmat ja erikoistuneimmat sairaalat ovat yliopistollisia sairaaloita, joita on Suomessa viisi: Helsingissä, Tampereella, Turussa, Kuopiossa sekä Oulussa. Niiden yhteydessä toimii kunkin kaupungin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta, ja sairaalassa annetaan opetusta eri lääketieteen alojen ja hoitotyön opiskelijoille. Yliopistollisissa sairaaloissa ovat edustettuina kaikki tai lähes kaikki lääketieteen erikoisalat.
Keskussairaala on sairaanhoitopiirin keskeisin sairaala, jossa useimmat lääketieteen alat ovat edustettuina. Keskussairaaloita on yksi jokaisessa maakunnassa, poikkeuksena Etelä-Savo ja Lappi, joissa niitä on kaksi. Sairaanhoitopiirejä on Suomessa 20,[3] ja niiden rajat noudattelevat likimain maakuntarajoja eräin poikkeuksin. Kukin keskussairaala kuuluu jonkin yliopistosairaalan alaisuuteen, jonne potilaat voidaan tarvittaessa siirtää, mikäli keskussairaala ei voi tarjota sopivaa hoitoa. Keskussairaaloissa toimii erikoissairaanhoidon ympärivuorokautinen päivystys. 
Aluesairaala on sairaanhoitopiirin pienempi sairaala, jossa yleensä toimivat vain keskeiset erikoisalat. Sairaalat voivat olla erikoistuneita johonkin alaan tai potilasryhmään. Joskus suuret sairaalat on jaettu yksiköihin, jotka sijaitsevat fyysisesti eri rakennuksissa; esimerkeiksi sopivat lastensairaalat ja psykiatriset sairaalat. Sairaalat voivat olla myös yksityisiä; Suomessa ei kuitenkaan ole yhtään yksityistä yliopistosairaalaa.
Katso myös
Luettelo Suomen sairaaloista
Yksilövastuinen hoitotyö
Lähteet

*
Luokka:Terveydenhoito
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit