S-ryhmä

Question: Olivatko Elanto ja HOK kilpailijoita?


S-ryhmä on Suomen ainoa osuuskaupparyhmä, joka käsittää 20 itsenäistä alueellista osuuskauppaa ja näiden omistaman Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) tytäryhtiöineen. Lisäksi S-ryhmään kuuluu seitsemän paikallista osuuskauppaa. Osuuskauppojen jäsenet eli asiakasomistajat omistavat osuuskaupat. S-ryhmän toiminta-ajatuksena on tuottaa palveluja ja etuja asiakasomistajilleen. SOK ja sen tytäryhtiöt muodostavat konsernin nimeltään SOK-yhtymä.[1]
S-ryhmän vähittäismyynti Suomessa vuonna 2015 oli arvoltaan 10,3 miljardia euroa ja asiakasomistajien lukumäärä noin 2,2 miljoonaa.[2] S-ryhmän osuus Suomen päivittäistavarakaupasta oli samana vuonna 45,9 prosenttia, kun sen suurimman kilpailijan K-ryhmän osuus oli 32,7 prosenttia.[3] Vuonna 2012 S-ryhmä oli maailman 78. suurin vähittäiskauppaketju ja suomalainen kilpailija Kesko 112. suurin.[4]
S-ryhmä omistaa oman sähköyhtiön, jonka tarkoituksena on sijoittaa sähköntuotantoon ja sitä kautta saada halvempaa sähköä toimipaikkojen käyttöön: S-voima on mukana muun muassa tuulivoimaa tuottavassa TuuliWatti Oy:ssä. S-ryhmän tavoitteena on, että vuoteen 2020 mennessä puolet toimipaikkojen käyttämästä energiasta saadaan S-voiman kautta.
Historia


 
SOK perustettiin hoitamaan osuuskauppojen yhteisostoja, neuvontaa ja ohjausta 1904. Sivukonttorien, oman tuontitoiminnan ja teollisen tuotannon myötä SOK:n toiminta laajeni nopeasti välitysliikkeestä täysimittaiseksi tukkukaupaksi. Osuuskauppa-aatetta on levittänyt vuodesta 1905 lähtien Yhteishyvä-lehti.
Suomen osuuskauppatoiminta oli jakautuneena kahteen ryhmään lähes kahdeksan vuosikymmenen ajan, kun jäsenkunnaltaan lähinnä kaupunkien työväestöstä koostuneet osuuskaupat erosivat YOL:stä julistautuen edistysmieliseksi osuustoiminnaksi perustamalla Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) 1916 ja seuraavana vuonna keskuskaupakseen Suomen Osuustukkukaupan (OTK). Tästä erotuksena YOL:ssä ja SOK:ssa pysyneitä osuuskauppoja alettiin kutsua pellervolaisiksi. Ensimmäinen Sokos-tavaratalo avattiin Helsingissä 1952. 
Rakennemuutoksen seurauksena SOK luopui omasta teollisuudesta ja syntyi nykyinen, pääosin alueellisiin osuuskauppoihin perustuva verkosto, josta SOK-yhtymän kanssa muodostui S-ryhmä 1984.
SOKL ja SOK sekä KK:n viimeiset jäsenet (Eka-yhtymä ja Elanto) perustivat Co-op Suomen Kuluttajaosuustoiminnan Liiton (KOL) 1992. Samassa yhteydessä SOK erosi Pellervo-Seurasta ja osuuskauppatoiminnassa käytetty nimitys pellervolainen siirtyi historiaan. KOL:n tehtävät siirtyivät 2001 toimintansa aloittaneelle Osuustoiminnan neuvottelukunnalle ja liitto lopetti toimintansa 2003.[5][6] SOK liittyi uudelleen Pellervo-Seuraan 2016.[7]
S-ryhmän asema on vahvistunut 2000-luvulla ja sillä on nykyään selvästi johtava markkinaosuus Suomen päivittäistavarakaupassa. Myös polttoainekaupassa sekä hotelli- ja ravintola-alalla sillä on nykyään merkittävä asema.[8] S-ryhmä on kerännyt arvostelua kaavoitusasioissa ja elintarvikkeiden hinnanmuodostukseen liittyen. Esimerkiksi tammikuussa 2010 Suomen Elintarviketyöläisten Liiton puheenjohtaja Veli-Matti Kuntonen arvosteli sitä voimakkaasti.[8]
S-ryhmän alue- ja paikallisosuuskauppojen, jäsenten ja toimipaikkojen lukumäärä on kehittynyt seuraavan taulukon mukaisesti.























S-ryhmän kehitys[9]VuosiOsuuskauppoja
(alue+paikallisosuusk.)JäseniäToimipaikkoja1930423225 3672 5701940368295 2243 3311950376484 0114 5121960364488 2685 9631970274572 6104 8471980202682 6513 343199067542 4551 389200043 (23 + 20)854 0431 1772010[10]31 (22 + 9)1 933 5871 6362016[11]27 (20 + 7)2 292 0391 633
Hallinto
S-ryhmän ylintä päätösvaltaa käyttää SOK:n osuuskunnan kokous, jossa edustettuina ovat kaikki osuuskaupat.
SOK:n päätöksistä vastaavat hallintoneuvosto ja hallitus. Hallintoneuvoston tehtävänä on vastata S-ryhmän toimintaa koskevista yhteistoimintaperiaatteista ja pitkän tähtäyksen suunnitelmista. Hallitus edustaa osuuskuntaa ja huolehtii muun muassa sen hallinnosta. Hallituksen puheenjohtajana toimii osuuskunnan pääjohtaja Taavi Heikkilä (vuodesta 2014).[12] Hallintoneuvoston puheenjohtajana on Matti Pikkarainen.
Yleinen Osuuskauppojen Liitto (YOL) perustettiin 1904 ja Suomen Osuuskauppojen Keskusliitto (SOKL) tuli uudeksi nimeksi 1984. Se keskittyi S-ryhmän toiminta-ajatuksen, arvojen ja vision kehittämiseen ja tarkasteluun sekä analysoi, nosti esille ja esitti osuustoiminnallisten periaatteiden ja arvojen toteuttamiseen liittyviä linjauksia ja näkemyksiä S-ryhmän eri päättäville elimille ja valvoi niiden käytännön toteuttamista. Liiketoiminnan johtamiseen ja päätöksentekoon liitto ei osallistunut. SOKL purettiin 2012.[13]
Ryhmän toimialat

Toimialat ovat päivittäistavarakauppa, käyttötavarakauppa, polttonestekauppa, matkailu- ja ravitsemiskauppa (Sokotel Oy), autokauppa sekä maatalouskauppa. Lisäksi S-ryhmään kuuluvat hankinnan ja logistiikan organisaatiot Inex Partners Oy, Meira Nova Oy ja North European Oil Trade Oy. S-ryhmän omistukseen vuonna 2005 siirtynyt Suomen Spar on lopettanut toimintansa. Asiakkailleen myöntämänsä S-Bonusjärjestelmän osalta ryhmä toimii yhteistyössä useiden siihen kuulumattomien yritysten kanssa. Kehittääkseen rahoituspalvelujaan SOK perusti säästökassojen toiminnan jatkajaksi S-Pankin.
S-ryhmällä on myös yhteiskunnallisia jäsenyyksiä, mm. vapaaehtoisessa pelastuspalvelussa.
Osuuskauppa S-ryhmässä

S-ryhmän osuuskaupat ovat yhtiömuodoltaan osuuskuntia. Osuuskunnan omistavat sen jäsenet (asiakasomistajat). Jäsenet voivat äänestää ja asettua ehdolle vaaleissa joka neljäs vuosi valittavaan edustajistoon. Edustajisto valitsee hallintoneuvoston, joka päättää osuuskaupan toiminnan peruslinjoista ja valitsee sille hallituksen.
S-ryhmään kuuluu 20 alueellista ja seitsemän paikallista osuuskauppaa.[1] Kukin alue- ja paikallisosuuskauppa on itsenäinen yritys, jolla on oma hallinto. Paikallisosuuskaupat ovat alueosuuskauppoja pienempiä osuuskauppoja.

Alueosuuskaupat
Etelä-Karjalan Osuuskauppa
Etelä-Pohjanmaan Osuuskauppa
Helsingin Osuuskauppa Elanto
Jukolan Osuuskauppa
Koillismaan Osuuskauppa
Kymen Seudun Osuuskauppa
Osuuskauppa Arina
Osuuskauppa Hämeenmaa
Osuuskauppa Keskimaa
Osuuskauppa Keula
Osuuskauppa KPO
Osuuskauppa Maakunta
Osuuskauppa PeeÄssä
Osuuskauppa Suur-Savo
Osuuskauppa Varuboden-Osla Handelslag
Pirkanmaan Osuuskauppa
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa
Satakunnan Osuuskauppa
Suur-Seudun Osuuskauppa SSO
Turun Osuuskauppa

S-Bonusjärjestelmään kuulumattomat paikallisosuuskaupat
Bergö Andelshandel
Brändö Andelshandel
Kumlinge Andelshandel
Petsmo Handelslag
Småbönders Handelslag
Sottunga Andelshandel

S-ryhmän ketjut ja yksittäiset toimipisteet

ABC
Alepa (HOK-Elannon alueella)
Amarillo
Automaa
Bravuria
Chico’s
Coffee House
Coffee Bar
Company’s
Emotion
Fiesta!
Frans et les Femmes
Grill it!
Kodin Terra
Mick’s Company’s
Memphis
Night
Pickwick Pub
Presso
Prisma

Pizza Buffa
Public Corner
Pukumies
Radisson Blu
Rico Bar Café
Rico Deli
Rosso
Rosso Express
S-market
S-Rauta
S-ryhmän autokaupat
S-ryhmän muut ravintolat
Sale (muiden alueosuuskauppojen kuin HOK-Elannon alueella)
Sevilla
S-Matkat.fi
S-Pankki
Sokos
Sokos Hotels
Torero
Wok Up

Bonusjärjestelmä
Bonus on S-kauppojen jäsenilleen myöntämä ostohyvitys. Hyvitys kertyy jäsenen S-Etukortilla tekemistä ostoksista ja maksetaan jälkikäteen. Bonusta kertyy kaikista S-ryhmän toimipaikoista ja lisäksi eräiden yhteistyökumppaneiden toimipaikoista. Bonuksen määrä on 1–5 % kuukauden ostosummasta.[14]
Bonusjärjestelmä otettiin käyttöön 1990-luvulla. Valtakunnalliseksi järjestelmä laajeni 1994 ja tuli tuolloin kaikkien alueosuuskauppojen käyttöön. Samana vuonna S-ryhmä ilmoitti jäsenten ostouskollisuuden parantuneen merkittävästi.[15]
Bonuskorttijärjestelmästä asiakkaille aiheutuvia kuluja on kritisoitu julkisuudessa. Järjestelmän hintoja kohottava vaikutus on myös myönnetty S-ryhmästä.[16] Toukokuussa 2014 Yle vertaili Suomessa toimivien kolmen suuren kauppaketjun omien merkkien edullisuuden, kokoamalla 31 tuotteen ruokakorin ja laskemalla niiden vuosikulutuksen eri talouksissa. Lidl oli selvästi edullisin. Nelihenkiselle perheelle Lidl oli 21 prosenttia edullisempi kuin Kesko ja 14 prosenttia edullisempi kuin S-ryhmä. Vertailu oli kuitenkin kyseenalainen, koska Lidlillä ei ole etukorttijärjestelmää, toisin kun S-ryhmällä ja Keskolla.[17]
S-ryhmän bonuspartnereita olivat vuonna 2017 seuraavat yritykset ja liikeketjut:[18]

LähiTapiola
Elisa Saunalahti
Hertz
Eckerö Line

Viking Line
EasyFit- ja LadyLine-liikuntakeskukset
Oral Hammaslääkärit
Silmäasema

Mediahuomio
Finnwatch julkaisi tammikuussa 2013 raportin suomalaisten vähittäiskaupan ketjujen omien merkkien tuotteiden vastuullisuudesta. Finnwatchin tutkimuksen mukaan S-ryhmän Rainbow-ananasmehuun käytettyä ananasmehukonsentraattia valmistanut thaimaalainen tehdas oli syyllistynyt vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin.[19] S-ryhmä ilmoitti ryhtyneensä toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi.[20]
18. tammikuuta 2015 S-ryhmän uutisoitiin laskevan tuotteiden hintoja erityisesti Prisma-myymälöissä. Prismoissa alennetaan 400 tuotteen ja S-marketeissa yli 100 tuotteen hintoja. Enimmillään alennettujen tuotteiden uudet hinnat ovat 30 prosenttia halvempia, mikä voi SOK:n pääjohtaja Taavi Heikkilän mukaan laskea nelihenkisen perheen ostoskorin hintaa jopa 2000 eurolla vuodessa. Hintojen alennukset astuvat voimaan 19. tammikuuta 2015. Hintojen alennus tarkoittaa myös pienempiä investointeja uusiin liikeyksiköihin.[21]
Kampanja voitti Grand Effie Finland -palkinnon vuonna 2015. Tuomaristo luonnehti sitä vuoden merkittävimmäksi ja monipuolisimmaksi markkinointiteoksi. Kampanjan aikana Prisma teki koko historiansa suurimman myyntivolyymin kasvuloikan. Kampanjan takana olivat mainostoimistot Make it Simple Oy Helsinki, Insano, Carat Finland sekä Mr. Wolf.[22]
Myös kampanjassa käytetystä uudissanasta 'halpuuttaa' tuli Kotimaisten kielten keskuksen valitsema kuukauden sana tammikuussa 2015.[23]
Kilpailutilanne
Vuonna 2013 S-ryhmän osuus Suomen päivittäistavarakaupasta oli 45,7 prosenttia. Stubbin hallitus on hyväksynyt lakiuudistuksen, jossa Suomen päivittäistavarakaupan määräävän markkina-aseman rajaksi on määritelty 30 prosenttia. Työ- ja elinkeinoministeriö on halunnut puuttua Euroopan keskittyneimpään päivittäistavarakaupan markkinaan.[24][25][26] Vuonna 2014 kilpailu- ja kuluttajavirasto on tutkinut, rajoittaako S-ryhmän kanta-asiakasjärjestelmä kilpailua.[27]
Lähteet

Aiheesta muualla



*