Tuhat ja yksi yötä

Question: Onko Tuhat ja yksi yötä satukokoelman kertomukset arabialaisia?


Tuhat ja yksi yötä (eri käännöksissä myös nimillä Tuhannen ja yhden yön tarinoita, Tuhatyksi yötä, Tuhannen ja yhden yön tarinat, Tuhannen ja yhden yön satuja, Tuhannenyhden yön satukirja, Arabia: أَلْف لَيْلَة وَلَيْلَة‎ ʾAlf layla wa-layla) Persiaksi (هزار و یک شب) on arabialainen satukokoelma, joka muodostuu kehyskertomuksesta ja sadoista tarinoista, joiden joukossa on historiallisia kertomuksia, eroottisia ja rakkaustarinoita, veijaritarinoita, runoja ja uskonnollisia legendoja. Kehyskertomuksessa prinsessa Šeherazade kertoo kuningas Šahryārille jännittäviä tarinoita joka yö tuhannen ja yhden yön ajan välttyäkseen teloitukselta. Arabiaksi kokoelmasta on olemassa eri aikakausilta useita versioita, jotka sisältävät eri kertomuksia. Niissäkin saduissa, jotka sisältyvät kaikkiin versioihin on merkittäviä juonellisia ja tyylillisiä eroavaisuuksia.
Historia
Kokoelman varhaisin tunnettu muoto on persiasta arabiaksi käännetty versio 900-luvulta nimellä Hezär afsäneh, Tuhat kertomusta. Nykyisen muotonsa kokoelma sai Egyptissä viimeisten mamelukkisulttaanien aikana (1300–1400-luvuilla), jolloin tuntematon toimittaja järjesti sadut kokoelmaksi Alf laila wa laila, Tuhat yötä ja yksi yö. Kokoelman persialaista alkutekstiä tai kokoonpanoltaan alkuperäistä arabilaista käsikirjoitusta ei ole löydetty. Euroopassa Tuhat ja yksi yötä tuli laajemmin tunnetuksi vasta 1700-luvun alussa, kun ranskalainen Antoine Galland käänsi sen ranskaksi 1500-luvulta peräisin olevasta käsikirjoituksesta. Myöhemmin Euroopassa lapsille toimitetuissa versioissa alkuperäisten tarinoiden avointa seksuaalisuutta ja raakaa väkivaltaa on karsittu.
Satujen kerrostumat
Tuhannen ja yhden yön saduista on löydettävissä useita kerrostumia eri aikakausilta ja maantieteellisiltä alueilta.
Intialais-persialainen kerrostuma
Tämän kerrostuman saduille on löydettävissä vanhempia persialaisia tai intialaisia rinnakkaissatuja. Tähän kerrostumaan kuuluvat esimerkiksi kehyskertomus, Kauppias ja henki, Kalastaja ja henki, Kantaja ja kaunottaret, Kolme kalenteriderviššia, Bagdadin naiset, Kyttyräselkä, Taikaratsu, Besralainen kultaseppä Hasan, Djanšah, Saif el-Muluk, Kamar-ez-Zeman sekä Prinssi Bedr Basim ja prinsessa Dźauhara.
Bagdadilainen kerrostuma
Merkittävä osa kokoelman novellisaduista ja kaskuista kuuluu bagdadilaiseen kerrostumaan. Näistä suurin osa on sepitetty viidennen abbasidien dynastian kalifin Harun al-Rašidin (786– 909) ympärille. Intialais-persialaisen kerrostuman saduista poiketen näissä saduissa ei ole mitään yliluonnollista vaan ne ovat useimmiten rakkausnovelleja.
Egyptiläinen kerrostuma
Kun mongolit valloittivat Bagdadin vuonna 1258, menetti arabialainen kalifikunta taloudellisen ja poliittisen merkityksensä ja Lähi-idän henkiseksi keskukseksi nousi Kairo. Tällöin kokoelmaan liitettiin jälleen uusia satuja. Alkuperäisegyptiläisen kerrostuman sadut ovat pääsääntöisesti veijarinovelleja kuten mm. Meren Abdallah ja maan Abdallah, Abu-Kir ja Abu-Sir, Kairolainen kauppias Ali, Delila, Džaudar, Ibrahim ja Dšamila, Kamar-Ez-Zeman ja jalokivikauppiaan vaimo, Maruf, Mesrur, visiiri Nureddin ja hänen veljensä Šemseddin, Nureddin Ali, Nureddin ja Mirjam vyöntekijä sekä Kalastaja Kalifa.
Egyptiläis-juutalaiseen kerrostumaan kuuluvat juutalaisista henkilöistä kertovat sadut tai vanhaan juutalaiseen kirjallisuuteen rinnasteiset kertomukset. Tähän kerrostumaan kuuluvat mm. Hyveellinen juutalainen aviopari eli Palkittu hyve, Jumalaan turvautujan palkinto eli Kielletty vala, Kertomus Jemenin sulttaanista ja hänen kolmesta pojastaan, Tekopyhä ja uskottu omaisuus, Hurskas israelilainen, Sokea ja rampa, Kiusaus, Seppä ja hyveellinen tyttö, Pilvimies ja kuningas, Ali Khodža, Aleksanteri Suuri sekä Kuoleman enkelit.
Intialais-persialaisen kerrostuman tavoin myös egyptiläisessä kerrostumassa yliluonnollisilla olennoilla on merkittävä rooli. Mutta vanhemmasta kerrostumasta poiketen henget eivät ole itsenäisiä olentoja vaan ihmisen tahdottomia orjia kuten Aladdinin lampun henki.
Luettelo Tuhannen ja yhden yön saduista J. A. Hollon käännöksessä





Kuningas Šahriar ja hänen veljensä Šahzeman
Aasi ja härkä
Kauppias ja henki
Kalastaja ja henki
Aladdin Abuś-Šamat
Kaksi vesiiriä ja kaunis persialainen nainen
Abdallah ibn Fadil ja hänen veljensä
Seitsemän vesiiriä
Sinbadin retket
Ensimmäinen retki
Toinen retki
Kolmas retki
Neljäs retki
Viides retki
Kuudes retki
Seitsemäs retki
Saif el-Muluk ja Badiat el-Dżemal
Kolme omenaa
Vesiiri Nureddin ja hänen veljensä Šemseddin
Ali Šar ja naisorja Smaragdi
Kalastaja Khalifa
Ibrahim ja Džamila
Kantaja ja kaunottaret
Prinssi Bedr Basim ja prinsessa Džauhara
Džaudar
Aladdin ja taikalamppu
Laiska Abu Muhammed ja kalifi Harun ar-Rašid
Lemmenorja Ghanem
Vaskikaupunki
Basralainen kultaseppä Hasan
Abu-Kir ja Abu-Sir
Kairolainen kauppias Ali
Prinssi Ahmed ja haltiatar Peribanu
Ali Baba ja neljäkymmentä ryöväriä
Ali Khodža ja Bagdadin kauppias
Taikaratsu
Kalifi Harun ar-Rašid, sokea mies, ratsastaja ja rikas köyden punoja
Sokeasta miehestä Baba Abdallahista
Sidi Numanista
Köydenpunoja Khodźa Hasanista
Tadź-El-Mulukista ja prinsessa Dunjasta
Viekas Delila
Väärä Kalifi
Kun nukkuva herätettiin
Meren Abdallah ja maan Abdallah
Viisas Haikara
Kamar-Ez-Zeman ja prinsessa Budur
Nugnista ja Nigmasta
Kyttyräselkä
Petetyt veijarit
Rajasuutari Maruf
Päätössanat
Suomenkieliset käännökset


Tuhannen ja yhden yön tarinoiden eri osista on tehty lukuisia käännöksiä suomeksi. Näistä varhaisin on F. Hoffmanin vihkonen Tuhat ja yksi yötä, kokous itämaan satuja (1874–1877). Ensimmäinen yritys suomentaa kaikki tarinat oli vuosina 1878–1880, jolloin ilmestyi kolmiosainen kirjasarja G. E. Eurénin suomentamana. Tällöin nimenä oli Tuhannen ja yksi yötä. Sarjan suomentaminen jäi kuitenkin kesken. Toistaiseksi kattavimman käännöksen muodostaa J. A. Hollon Tuhatyksi yötä -käännös vuodelta 1959, joka on käännetty tanskalaisen J. Østrupin laatimasta skandinaavisesta käännöksestä, joka taas pohjautuu Kairossa 1890 toimitettuun neliosaiseen standardipainokseen. Vuonna 1975 julkaistiin Veijo Meren valikoimana ja Heidi Järvenpään suomentamana osa kokoelman eroottisista kertomuksista ja veijaritarinoista Richard Burtonin vuosina 1885–1888 ilmestyneen englanninkielisen laitoksen The Book of the Thousand Nights and a Night pohjalta.
Vuonna 2010 tarinoista ilmestyi uusi, Jaakko Hämeen-Anttilan suomennos Tuhat ja yksi yötä (Otava, 2010), jonka on kuvittanut Heli Hieta. Se on ainoa suoraan alkutekstistä ilman välikieliä tehty suomennos lukuun ottamatta Hämeen-Anttilan aiemmin suomentamaa kokoelmaa Kuka murhasi Kyttyräselän?.[1] Se pohjautuu pääosin Kairossa vuonna 1835 ilmestyneeseen Bulaq I-laitokseen ja 1800- ja 1900-lukujen vaihteen editioihin.[2][3]
Suomennokset
Citation error, replace with{{cite book| title = Tuhannen ja yhden yön tarinoita Suomen lapsille 1–3| publisher = Otava| year = | version = toim. Helmi Setälä (Krohn)}}
1. painos 1904–1907
4. p. yhtenä niteenä, kuv. Julien Moe
Tuhannen ja yhden yön satuja 1–2, mukaillen nuorisolle kertonut K. Merikoski, kuv. Rudolf Koivu, somistanut Heikki Paaer. Valistus
1–2; 1. painos 1945
3. painos yhtenä niteenä 1947.
Tuhat ja yksi yötä, suomeksi toim. Valfrid Hedman, kuv. René Bull. Karisto, 1922.
Tuhannenyhden yön satukirja, suom. Eeva-Liisa Manner, kuv. Janusz Grabianski. WSOY, 1965.
2.p. 1973
Tuhannen ja yhden yön tarinoita. Kirjalito, 1967
Tuhannen ja yhden yön tarinat 1-6 osaa. Waldemar Bröggerin norjankielisestä suurteoksesta [Boken om tusen og en natt] suomennos. Kustantaja Dovre D. Magnus Andersen Copyright Nasjonalforlaget A.S. Oslo 1968.
1. osa: suom. Kaija Rainerla
2. osa: suom. Laila Järvinen
3. osa: suom. Seppo Heikinheimo ; runot suom. Kaija Rainerla
4. osa: suom. Kaija Rainerla
5. osa: suom. Laila Järvinen
6. osa: suom. L. ja R. Orispää
Tuhat ja yksi yötä, Richard Burtonin v. 1885-1888 ilmestyneestä engl. laitoksesta valinnut Veijo Meri, suom. Heidi Järvenpää, kuv. Unto Koistinen. Otava, 1975 ISBN 951-1-01259-2
Citation error, replace with{{cite book| title = Tuhatyksi yötä| others = Translated by J. A. Hollo, runot suomentanut Elina Vaara| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1994| version = Kuvittanut Unto Kaipainen}}
Osat 1–2, ISBN 951-0-19353-4
Osat 3–4, ISBN 951-0-19354-2
Osat 5–6, ISBN 951-0-19355-0
Tuhannen ja yhden yön tarinoita, kuv. Riikka Juvonen, suom. J. A. Hollo, runot suom. Elina Vaara]. WSOY, 1977 ISBN 951-0-08196-5
Citation error, replace with{{cite book| title = Kuka murhasi Kyttyräselän? Tarinoita Tuhannesta ja yhdestä yöstä| location = Helsinki| publisher = Basam Books| year = 2001| version = (Alf layla wa-layla.) Suomentanut Jaakko Hämeen-Anttila. Basam Books klassikko| id = ISBN 952-9842-50-3}}
Tuhannen ja yhden yön tarinoita, kuvittanut ja uudelleen kertonut Riikka Juvonen, runot suomentanut Elina Vaara, WSOY, 2010 ISBN 978-951-0-35047-8
Citation error, replace with{{cite book| title = Tuhat ja yksi yötä| others = Translated by Jaakko Hämeen-Anttila.| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2010| version = Kuvittanut Heli Hieta| id = ISBN 978-951-1-23507-1}}
Lähteet
Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

Viitteet

Aiheesta muualla
Tuhannen ja yhden yön tarinoita -kirjasarjan osat  ja Helmi Krohnin suomentamina Guttenberg-projektissa.
Luokka:Novellikokoelmat
Luokka:Tuhat ja yksi yötä
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit