Elisa (yritys)

Question: Milloin Elisa perustettiin?


Elisa Oyj (aiemmin Elisa Communications Oyj, sitä ennen Helsingin Puhelin Oyj) on suomalainen pörssiyhtiö. Tietietoliikenne-, ICT- ja online-palveluyrityksen päämarkkina-alueet ovat Suomi ja Viro. Elisalla on yli 6,2 miljoonaa kuluttajien, yritysten ja julkishallinnon organisaatioiden liittymää.
Elisa on johtava mobiiliverkko-operaattori ja kiinteän verkon operaattori Suomessa ja markkinakakkonen Virossa. Yhteistyö Vodafonen ja Telenorin kanssa mahdollistaa kansainväliset palvelut. Yhtiön palveluvalikoimaan kuuluvat kiinteät ja mobiilit puhelinliittymät ja laajakaistaliittymät, joita myydään sekä Elisa- että Elisa Saunalahti-brändeillä. Lisäksi palveluihin kuuluvat kaapelitelevisioliittymät ja liittymien oheispalvelut.
Elisa on julkisesti noteerattu Nasdaq Helsinki Suuret Yhtiöt -listalla, osakkeenomistajia on noin 190000. Liikevaihto vuonna 2017 oli 1,79 miljardia euroa ja henkilöstömäärä 4700. Yhtiön kotipaikka on Helsinki.
Historiaa
Helsingin Puhelinyhdistys (HPY)
Daniel Wadén perusti Helsingin puhelinyhdistyksen (HPY) 31. tammikuuta 1882, kun senaatti oli siihen antanut luvan. Ensimmäinen puhelinlinja oli Kaivopuiston ravintolasta Oopperakellariin.
Helsingin Puhelin pörssiin
Helsingin puhelinyhdistyksen liiketoiminta yhtiöitettiin Helsingin Puhelin Oy:ksi vuonna 1994. Osakeyhtiön omistajana pysyi Helsingin puhelinyhdistys. Julkiseksi osakeyhtiöksi muuttunut Helsingin Puhelin Oyj listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1997. Entinen puhelinyhdistys muuttui ensin osuuskunnaksi, sitten osakeyhtiöksi nimellä HPY Holding Oyj ja sulautui  viimein pörssinoteerattuun tytäryhtiöönsä vuonna 2000.[1][2][3]
Elisa

Nimi Elisa Communications otettiin käyttöön 14. tammikuuta 2000.
Elisa on kansainvälinen naisen etunimi. Lisäksi Elisa oli HPY:n vanhan, jo käytöstä poistetun sähköpostijärjestelmän nimi. HPY otti 1985 käyttöön yhtiön sisäisen X.400-sähköpostin, jonka nimi oli Elisa (El</b>ektroninen I</b>ntegroitu Sa</b>nomanvälitysjärjestelmä). Elisa-nimellä haettiin myös mielleyhtymiä internetin e-alkuisiin käsitteisiin kuten e-bisnes.[4][5]
Nimen ottaminen koko yhtiön nimeksi kohtasi yhtiön hallituksessa vastustusta, sillä erään jäsenen mukaan ”liiketoimintaa harjoittavalle yhtiölle ei sovi naisen nimi”.[4][5]
Emoyhtiön nimi muutettiin muotoon Elisa Oyj vuonna 2003.[6]
Vuoden 2001 alussa Elisa erosi Finnet-liitosta.
Entisiä tytäryhtiöitä ja tuotemerkkejä
Radiolinja


Radiolinja oli GSM-operaattori, joka perustettiin 1988. Radiolinja oli alun perin mukana suomalaisten paikallispuhelinyhtiöiden yhteenliittymässä, Finnetissä. Elisa hankki enemmistön Radiolinjasta 1998.[7] Radiolinjan nimeksi muutettiin Elisa 2004 ja yhtiö sulautui Elisaan vuoden 2005 lopussa.[8][9]
Radiolinjan fuusiossa tapahtunutta Elisan itselleen suuntaamaa osakeantia käsitellään yhä oikeudessa. Joidenkin pienomistajien mielestä Elisa alihinnoitteli osakkeensa.
Saunalahti Group
Saunalahden juuret ulottuvat vuoteen 1998, jolloin kolme keskikokoista Internet-operaattoria yhdistyi. Yrityksen nimi oli tuolloin Saunalahden Serveri Oy. Nimi vaihtui vuonna 2000 Jippii Groupiksi ja vuonna 2003 Saunalahti Group Oyj:ksi. Elisa osti Saunalahti Groupin vuonna 2005 ja veti yhtiön pois Helsingin pörssistä maaliskuussa 2006. Saunalahden tulos oli sitä ennen useana vuonna tappiollinen. Saunalahti sulautettiin emoyhtiöönsä Elisaan vuoden 2011 lopussa.[10] Nykyään se on Elisan brändi, jolla tarjotaan kuluttajille matkapuhelinliittymiä sekä mobiili- ja internetpalveluita. Lokakuussa 2014 Elisa ja Saunalahti saivat uuden yhteisen ilmeen.
EUnet Finland
Suomessa EUnet-verkon toiminnasta vastasi vuoden 1992 loppuun asti Suomen UNIX-käyttäjäin yhdistys (FUUG) ry. Vuoden 1993 alusta alkaen verkon toiminnasta vastasi EUnet Finland Oy, jonka yksi omistajista FUUG oli. Saunalahti Group Oyj osti vuonna 2002 KPNQwest Finlandin, jonka liiketoiminnoista muodostettiin EUnet Finland konsernin sisällä. EUnet-nimi on historiallisista syistä käytössä myös joissakin muissa maissa toimivilla saman alan yrityksillä. Uusmyynti loppui 1. kesäkuuta 2006.
Kolumbus

Kolumbus oli alkuaan Finnet-yhtiöiden Internet-liittymien tavaramerkki. Nimi valittiin ideana löytöretkeily ja uuden maailman löytäminen[4]. Merkin alla myytiin myös muita Internet-palveluita kuten hakemisto- ja sähköisen kaupankäynnin palveluita, sovellusvuokrausta ja webmediatoteutuksia. Kolumbuksen web-portaalissa aloitti myös sittemmin Habbo Hoteliksi (nykyisin Habbo) muuttunut Hotelli Kultakala -niminen verkkopeli. Vuonna 2001 Kolumbus-liiketoiminta yhtiöitettiin Elisa-konsernin tytäryhtiöksi nimellä Kolumbus Oy.[11][12]
Kuitenkin jo vuonna 2002 Kolumbuksen nimeksi tuli Elisa Internet.[13] Kolumbuksen slogan oli "Internet on pyöreä!" vuosina 1999–2003.
Vuonna 2004 Kolumbus-tuotemerkki tuotiin markkinoille uudelleen. Tällä kertaa kyseessä oli Elisan GSM-verkossa toimiva matkapuhelinliittymä, joka oli tarkoitettu halpaliittymämarkkinoille.[8] Kolumbus alkoi toisena Suomessa Cubion jälkeen tarjota kiinteähintaisia puheluita. Kolumbus-merkkisten matkapuhelinliittymien uusmyynti päättyi vuoden 2009 alussa.[14] Kolumbus-tuotemerkki on vielä 2013 kuitenkin edelleen käytössä vanhoilla matkapuhelinasiakkailla.[15]
Elisaan sulautuneita yhtiöitä

ElisaCom Oy
Elisa International Oy (entinen Oy Finnet International Ab)
Elisa Internet Oy (entinen Kolumbus Oy)
Elisa Networks Oy
Elisa Solutions Oy (entinen Datatie Oy)
Heltel Oy
HPY Holding Oyj, ent. Puhelinosuuskunta HPY, ent. Helsingin puhelinyhdistys
Kymen Puhelin Oy[16]
Lounet Oy (entinen Lounais-Suomen Puhelin Oy)

Oy Mäkitorpan Autoradio Ab
PPO-Yhtiöt Oy[17]
Oy Radiolinja Ab
Riihimäen Puhelin Oy
Soon Communications Oyj (entinen Tampereen Puhelinosuuskunta)
Saunalahti Group Oyj
Telekarelia Oy[18]
Tikka Communications Oy (entinen Joensuun Puhelin Oy)
Yomi Oyj (entinen Keski-Suomen Puhelin Osakeyhtiö)

Yksittäisiä tapahtumia
Teknisiä edistysaskeleita
Silloisen Radiolinjan verkossa soitettiin maailman ensimmäinen kaupallisessa verkossa soitettu GSM-puhelu vuonna 1991 ja 13. marraskuuta 2006 Elisan verkossa Vierumäellä soitettiin yhteistyössä Nokian kanssa maailman ensimmäinen UMTS 900MHz -teknologiaan perustuva 3G-/HSDPA-puhelu. Tähän asti 3G-puhelut ovat kulkeneet 2,1GHz taajuudella, mutta kokeilu osoitti GSM:n kanssa jaettavan taajuuden käytön olevan mahdollista.[19]
Vuoden 2006 keväällä Elisa avasi Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäisen HSDPA-verkon. HSDPA on päivitys UMTS:iin, tuoden mukanaan merkittävän nopeuden nousun datansiirtoon. Marraskuussa 2006 Elisan HSDPA-verkko, joka toimi nopeudella 1,8Mbit/s tukiasemasta mobiililaitteeseen, ja joka oli tarjolla 40 prosentille suomalaisista, oli vielä Suomen ainoa kaupallisesti tarjolla oleva HSDPA-verkko.
Kilpailurikkomukset
Vuonna 2001 kilpailuvirasto tuomitsi Elisan määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Yrityksen katsottiin käyttäneen muun muassa kaksoishinnoittelua, kohtuutonta hinnoittelua, syrjivää hinnoittelua sekä vaikeuttaneen markkinoille pääsyä. Elisa tuomittiin maksamaan noin 4,2 miljoonan euron suuruisen seuraamusmaksun.[20]
Puhelinmarkkinointikiellon rikkominen 2018
Maaliskuussa 2018 viestintävirasto puuttui Elisan harjoittamaan lainvastaiseen puhelinmarkkinointiin.[21] Elisan puhelinmyyjät olivat lähestyneet erityisesti Moi Mobiilin[22] asiakkaita näennäisesti muiden palveluiden tiimoilta, mutta puhelun aikana alkaneet myydä Elisan puhelinliittymiä jopa 90 prosentin alennuksella listahinnoista. Tietoyhteiskuntakaari kieltää matkaviestinverkon puhelinliittymien markkinoinnin kuluttajalle puhelimitse muuten kuin kuluttajan nimenomaisesta pyynnöstä.
Islantilaisomistajan vaatimukset syksyllä 2007
Elisan suurin yksittäinen osakkeenomistaja Novator Finland Oy vaati syksyllä 2007 ylimääräisen yhtiökokouksen koollekutsumista käsittelemään Elisan yhtiörakenteen muuttamista ja uuden hallituksen valitsemista.[23] Kokouksen alla Novator luopui vaatimasta yhtiöjärjestyksen muutosta ja ehdotti vain kahden oman ehdokkaansa valitsemista hallitukseen. Ylimääräinen yhtiökokous pidettiin 21.1.2008, mutta Novator ei saanut siinä riittävää kannatusta ehdotukselleen.[24]
Ostohuhut 2017
Joulukuussa 2017 hollantilaisen KPN:n huhuttiin suunnittelevan Elisan ostamista.[25]
Ensimmäinen kaupallinen 5G-verkko
27. Kesäkuuta 2018 Elisa ilmoitti avanneensa maailman ensimmäisen kaupallisen 5G verkon Tampereelle ja Tallinnaan, Viron pääkaupunkiin.[26]
Brändit Elisa ja Saunalahti

Uudet Elisan liittymät ja palvelut myydään kahden eri brändin alla, jotka nykyisin muodostuvat Elisasta ja Saunalahdesta.
Elisa Saunalahti
Elisa Saunalahti on liittymäbrändi, joka tarjoaa kuluttajille mobiili- ja internetpalveluita. Saunalahti syntyi vuonna 1998, kun pienet internetoperaattorit DLC Data Link Connection, SciFi ja Nettilinja yhdistyivät. Yhtiön nimeksi piti alun perin tulla Nettilinja. Yhtiö vaihtoi nimeään välillä Jippiiksi, mutta myöhemmin nimi vaihdettiin takaisin Saunalahdeksi. Saunalahti Group oli Elisan tytäryhtiö.
Elisa
Elisa on profiloitu "laatutietoisiksi asiakkaiksi" nimitetylle asiakaskunnalle, lisäksi Elisan yritystuotteet ja palvelut tuotetaan nykyisin Elisa-brändillä.
Muut palvelut
Elisa tuottaa kuluttaja-asiakkaille myös elämyksellisiä palveluita, kuten esimerkiksi Elisa Viihdettä, Elisa Kirjaa ja Elisa Vahti Liveä.
Elisa Viihde on digitaalinen tv-palvelu, joka tarjoaa käyttäjilleen videovuokraamon, maksuttomia kanavia, tallennustilaa, etäkäyttömahdollisuuden puhelimella, tabletilla ja tietokoneella ja laajakaistan.[27] Palvelussa on myös julkaistu alkuperäistuotantona sarjoja.[28]
Downshiftaajat-televisiosarjan konsepti ja käsikirjoitukset kehitettiin alun perin Yellow film & TV -tuotantoyhtiön ja Ylen kanssa, mutta myöhemmin Elisa Viihde tuli mukaan yhteistyöhön. Avauskauden ensiesitys tapahtui Elisa Viihteellä loppuvuodesta 2015, minkä jälkeen "vapaiden kanavien" esitysoikeus siirtyi Yleisradiolle, joka näytti sarjan kanavillaan syksyllä 2016.[29]
Brittiläisen Konttori-sarjan Suomen versio puolestaan toteutunee vuonna 2017 yhteistyössä tv-kanava Nelosen, Elisa Viihteen ja BBC Worldwiden kanssa.
Elisa Kirja on sähköisten kirjojen palvelu. Palvelusta voi ostaa e-kirjoja ja äänikirjoja, joita voi lukea ja kuunnella tietokoneella, e-kirjojen lukulaitteella tai ilmaisella Android- ja iOS-laitteille saatavalla Elisa Kirja -sovelluksella. Elisa Kirjasta on ostettavissa yli 9000 teosta, ja siellä on laajin valikoima suomenkielisiä e-kirjoja.[30]
Elisa Vahti Live -palvelulla voi katsella ja tallentaa livekuvaa. Palveluun sisältyy videokamera, jonka lähettämää kuvaa voi katsella puhelimella tai tietokoneella.[31]
Lisäksi Elisa ylläpitää mobiilimaksamispalvelua Elisa Lompakko.
Omistus ja hallinto
Osake ja osakkeenomistajat
Elisalla on erittäin paljon rekisteröityjä omistajia, noin 190000. Suurin osa Elisan omistajista omistaa alle 1000 osaketta. Osakkaiden suuri lukumäärä johtuu siitä, että Helsingin Puhelinyhdistyksen osuustodistuksella sai vuonna 1999 150 osaketta myöhemmin Elisaksi muuttuneessa HPY Holding Oyj:ssä. Osakkaiden määrää on lisännyt myös sulautuneiden yhtiöiden osakkeenomistajien saamat osakkeet.
Yhtiön suurin osakkeenomistaja on Solidium, joka omistaa 10 prosenttia osakkeista (3.2.2017).[32]
Kesäkuussa 2009 uutisoitiin, että Suomen valtio oli luovuttanut kaikki omistamansa 16006000 Elisa Oyj:n osaketta valtion kokonaan omistamalle Solidiumille apporttina. Suomen valtion omistus oli noin 9,62 prosenttia Elisan osakepääomasta ja äänimäärästä.[33]
Koko osakekannan markkina-arvo vuoden 2016 lopussa oli noin 5,2 miljardia euroa.[34]
Toimitusjohtaja ja hallitus
Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut 1. heinäkuuta 2003 lähtien Veli-Matti Mattila.
Elisan hallituksen jäsenet ovat:
Raimo Lind (puheenjohtaja),
Mika Vehviläinen (varapuheenjohtaja),
Clarisse Berggårdh
Petteri Koponen
Leena Niemistö
Seija Turunen
Jaakko Uotila
Antti Vasara
Lähteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Niku, Risto (toim.)| title = HPY:n muutoksen vuosikymmenet: vuorineuvokset Martti Harva ja Kurt Nordman kertovat, miten Helsingin puhelinyhdistys muuttui tietoliikennekonserniksi| location = Helsinki| publisher = Elisa Communications| year = 2002| isbn = 951-9425-58-6}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Häikiö, Martti| title = Alkuräjähdys. Radiolinja ja Suomen GSM-matkapuhelintoiminta 1988–1998| location = Helsinki| publisher = Edita| year = 1998| isbn = 951-37-2614-2}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Immonen, Kari| title = Sillat sielujen ja ihmismietteen. Suomalaisen puhelimen kulttuurihistoria keskusneideistä tekstiviesteihin| location = Helsinki| publisher = Edita| year = 2002| isbn = 951-37-3647-4}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Killinen, Ilmari| title = Helsingin puhelinlaitos 1882-1932| location = Helsinki| publisher = Helsingin Puhelinlaitos| year = 1932}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Repo, Eino S.| title = Helsingin puhelinlaitos 1882-1957| location = Helsinki| publisher = Helsingin Puhelinyhdistys| year = 1956}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Turpeinen, Oiva| title = Helsingin seudun puhelinlaitos 1882-1982| location = Helsinki| publisher = Helsingin puhelinyhdistys| year = 1981| isbn = 951-95638-0-6}}
Aiheesta muualla


*
Luokka:OMX Helsinki 25 -indeksi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit