khalidalt/tydiqa-goldp huggingface dataset:
Bulgarian presidentti

Question: Miten kauan Zhelyu Zhelev hallitsi Bulgariaa?

Bulgarian presidentti on Bulgarian valtionpäämies.  Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiselle toimikaudelle, sama henkilö voi toimia presidenttinä korkeintaan kaksi kautta. Presidenttiä ja varapresidenttiä äänestetään samassa vaalissa, ellei kukaan edokkaista saa ehdotonta enemmistöä järjestetään toinen kierros.[1]
Presidentillä ei ole paljoakaan valtaa, paitsi veto-oikeus parlamentin päätöksiin.  Presidentti toimii kuitenkin mielipidevaikuttajana.[2]
Luettelo Bulgarian presidenteistä

Lähteet

*
Luokka:Luettelot valtionpäämiehistä
Märkähöyryveturi

Question: Onko märkähöyryveturi vanhin höyryveturityyppi?



Märkähöyryveturi on vanhin höyryveturityyppi, jonka kattilasta höyry menee suoraan sylintereihin käymättä välillä taloudellisuutta lisäävässä tulistimessa. 
Märkähöyryveturin rakenne on yksinkertainen ja nopea tehdä, mutta veturi on tulistinhöyryveturia epätaloudellisempi ja heikkotehoisempi.  Tyyppiä on Suomessa ajokuntoisina tätä kirjoitettaessa (marraskuu 2009) viisi kappaletta, joista neljä kapearaiteista ja yksi leveäraiteinen.
Kapearaiteiset ovat kolme Kovjoen museorautatiellä liikennöivää,  ja Jokioisten Museorautatiellä liikennöivä entinen ÄSR1 'Porter', joka on Suomen vanhin ajokuntoinen höyryveturi.
Muista säilyneistä kapearaiteisista märkähöyryvetureista Kovjoen museorautatiellä olevat Paraisten Kalkki Oy:n Henschel 22670/1935, 0-4-0wt,  ja entinen Nokia Oy:n Hanomag 8423/1920, 0-4-0wt ovat kunnostuksen eri vaiheissa: Henschel on puolivalmis ja Hanomag on vasta kunnostustyön aloitusvaiheessa eli suojamaalatuiksi osiksi purettuna. VR:n radanrakennusosastolle kuulunut Rro2 -veturi on Hyvinkäällä esillä Suomen Rautatiemuseossa. Minkiön kapearaidemuseossa on kolme ulkoisesti kunnostettua, Harvialan metsäradan ja Åminneforsin teollisuusradan kakkosveturit sekä Honkataipaleen tukkiradan vanhempi veturi. 
Leveäraidepuolella Suomen Rautatiemuseossa ja Haapamäen höyryveturipuistossa on useitakin ajokunnottomia yksilöitä.  Tunnetuin tällainen veturi lienee kauan Lastenlinnan pihassa seissyt Tk2 -veturi 419, joka siirrettiin Haapamäen museoveturiyhdistykselle ulkoisesti kunnostettavaksi. Tämä kyseinen veturi on myös compound- eli yhdyskoneistolla varustettu, kun useimmat höyryveturit ovat kaksoiskoneistollisia. Veturi maalattiin ulkoisesti vuonna 2006. Samoin veturiin käyntisilloille ja kattilan päälle ennen Lastenlinnan pihaan vientiä asennetut, veturiin kuulumattomat suojakaiteet on poistettu.[1]

Syyskesällä 2009 saatiin pitkän uurastuksen jälkeen ajokuntoon ensimmäinen leveäraiteinen märkähöyryveturi, Vk4 68 Leena(Borsig 7858/1910, 0-4-0wt).  Veturi kunnostettiin Minkiön konepajalla ja siirrettiin valmistuttuaan Suomen Rautatiemuseoon Hyvinkäälle.
Veturin erikoisuus on se että siinä on vain veturiin itseensä vaikuttava höyryjarru eikä normaalia paineilmatoimista suoratoimintajarrua koska veturi on tarkoitettu vaihtotyöhön.  Veturissa on alun perin ollut myös etupäässä seisontajarruna käytetty ruuvijarru joka kuitenkin oli poistettu jossain vaiheessa ja rakennettiin uudelleen korjauksen yhteydessä.[2]
Veturi osoittautui voimakkaaksi ja hyvin toimivaksi.  Se luovutettiin Rautatiemuseon hallintaan kesällä 2010 ja museopäivänä tehdyt koeajot näyttivät korjauksen onnistuneeksi.[3]
Lähteet
Mikko Ivalo: Höyryveturit ja niiden hoito
Viitteet

Luokka:Rautatiekalusto
Sisä-Suomen poliisilaitos

Question: Milloin Jämsän poliisilaitos on perustettu?

Sisä-Suomen poliisilaitos toimii Pirkanmaan ja Keski-Suomen kuntien alueella. Se perustettiin vuoden 2014 alussa yhdistettäessä Keski-Suomen ja Pirkanmaan poliisilaitokset.[1]
Poliisilaitoksen pääpoliisiasema sijaitsee Tampereella. Muut poliisiasemat sijaitsevat Ikaalisten, Joutsan, Jyväskylän, Jämsän, Kangasalan, Keuruun, Lempäälän, Mänttä-Vilppulan, Nokian, Oriveden, Saarijärven, Sastamalan, Valkeakosken, Viitasaaren, Virtain, Ylöjärven ja Äänekosken kunnissa.[1]
Poliisipalvelulinja
Poliisipalvelulinja vastaa operatiivisesta poliisitoiminnasta Pirkanmaan poliisilaitoksessa. Toimialueena on Pirkanmaan maakunnassa olevat kunnat. Linja on jaettu valvonta- ja hälytystoiminnasta sekä rikostorjunnasta vastaaviin sektoreihin. Linjaa johtaa apulaispoliisipäällikkö Heikki Eronen.
Ylikomisario Harri Nojonen johtaa valvonta- ja hälytystoiminnan sektoria, ja rikosylikomisario Ilkka Laasanen rikostorjunnan sektoria. Komisario Matti Vuorinen johtaa suunnittelusta ja toimintaedellytyksistä sekä tilannekeskuksesta vastaavaa yksikköä.
Hallinto- ja esikuntapalvelut
Hallinto- ja esikuntapalvelulinja vastaa poliisilaitoksen sisäisistä palveluista operatiivisten toimintojen tukiorganisaationa.  Hallinto- ja esikuntapalvelulinja avustaa poliisipäällikköä poliisilaitoksen johtamiseen, suunnitteluun ja kehittämiseen liittyvissä tehtävissä. Se tuottaa poliisilaitoksen toimintaa tukevia ja kehittäviä palveluja sekä toimii näiden tehtäväalueiden asiantuntijana.  Hallinto- ja esikuntapalvelulinjalla hoidetaan keskitetysti poliisilaitoksen talous- ja henkilöstöasiat sekä toimitilojen hallinnointiin liittyvät tehtävät ja tukipalvelut. Hallinto- ja esikuntapalvelulinjaa johtaa apulaispoliisipäällikkö Mikael Rekola.
Lupapalvelut
Lupapalvelulinja vastaa poliisilaitoksessa kaikista poliisin myöntämistä luvista. Lupapalvelut liittyvät pääasiassa poliisin varsinaisiin ydintoimintoihin: yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseen sekä rikosten ennalta estämiseen ja liikenneturvallisuuden edistämiseen. Lupapalvelulinjan erityisenä tehtävänä on mm. vastata lupakäytännön yhdenmukaisuudesta. Lupapalvelulinjaa johtaa apulaispoliisipäällikkö Antero Rytkölä.
Lähteet

Luokka:Suomen poliisitoimi
Luokka:Pirkanmaa
Luokka:Keski-Suomi
Nekrotisoiva faskiitti

Question: Mikä aiheuttaa nekrotisoivaa faskiittia?


Nekrotisoiva faskiitti on A-streptokokkibakteerin (Streptococcus pyogenes)[1] aiheuttama hengenvaarallinen  pehmytkudoksissa etenevä tulehdus. Se johtaa ihon, ihonalaisen rasvan, lihaskalvon ja joskus lihasten kuolioon [2] Sitä kutsutaan myös "lihansyöjäbakteeriksi". Taudinkuvan kuvasi Ben Wilson (USA) vuonna 1952.[3] Tulehdus voi alkaa pienestäkin ihorikosta, leikkaushaavasta, hyönteisen pistoksesta tai jopa tylpästä vammasta.[2] Kuolleisuus on  hyvälläkin hoidolla 10-15 prosenttia.[4]
Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Bakteeritaudit
Kroaatit

Question: Miten eteläslaavit määritellään?


Kroaatit ovat 8–9 miljoonan hengen laajuinen eteläslaavilainen kansa. Kroaatin määrittely ei ole yksiselitteinen. Kroaatit ovat etupäässä katolilaisia ja puhuvat kroatian kieltä. Uskonto onkin pääasiallinen tekijä, joka erottaa kroaatit muista entisen Jugoslavian alueen kansoista.
Kroaattien alueellinen sijoittuminen

Pääasiassa kroaatit asuvat kansallisvaltiossaan Kroatiassa, ja heillä on myös perustuslaissa tunnustettu asema yhtenä Bosnia ja Hertsegovinan kansoista. Merkittäviä kroaattivähemmistöjä elää myös Vojvodinassa, Boka Kotorskassa itä-Montenegrossa, Itävallan itäosan Burgenlandissa, sekä Burgenlandiin rajoittuvilla Unkarin ja Slovenian alueilla.
Perinteisen asuinalueensa lisäksi kroaatteja asuu nykyisin ympäri maapalloa. Kroaattidiasporan yhdistävänä järjestönä toimii Pittsburghissa majaansa pitävä veljesliitto Hrvatska bratska zajednica.
Kroatialaisten diaspora
Kroatia: n. 4 028 000 (2005)
Bosnia ja Hertsegovina: n. 575 000 (2005)
Chile: n. 380 000 (2008)[1]
Saksa: n. 340 000
Yhdysvallat: n. 300 000 (2005)
Argentiina: n. 250 000 (2008)[2]
Australia: n. 140 000
Itävalta: n. 130 000
Italia: n. 100 000
Etelä-Afrikka: n. 80 000
Serbia: n. 70 000
Kanada: n. 70 000
Ruotsi: n. 50 000
Britannia: n. 40 000
Uusi-Seelanti: n. 30 000
Unkari: n. 20 000
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Slaavit
Luokka:Kroatian etniset ryhmät
Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan etniset ryhmät
Luokka:Vojvodinan etniset ryhmät
Luokka:Montenegron etniset ryhmät
Kokemäenjoen vesistö

Question: Mikä on Kokemäen vesistön pinta-ala?


Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99%.[1][2]
Vesistöalueet ja reitit
Joen vesistöalueella ovat suurimmaksi osaksi Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakunnat, osia Etelä-Pohjanmaasta, Keski-Suomesta, Päijät-Hämeestä ja Varsinais-Suomesta sekä Kokemäenjoen laakso Satakunnasta.
Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi on Pyhäjärvi, johon laskevat pohjoisesta Näsijärvi Tammerkosken kautta ja etelästä Vanajavesi Herralanvuolteen sekä tulvatilanteissa myös Lempäälän kanavan kautta. Näsijärveen laskevat pohjoisesta Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reitit. Vanajaveteen laskevat laskevat Längelmäveden, Hauhon ja Vanajaveden reitit. Pyhäjärvestä johtaa Nokianvirta Kuloveteen, josta varsinainen Kokemäenjoki alkaa ja johon laskee pohjoisesta Ikaalisten reitti. Etelästä Kokemäenjokeen laskee Loimijoki. Vesistössä on 26 vesivoimalaa[3].
Kokemäenjoen vesistöalueet
Kokemäenjoen alue (35.1) 3679km2, järvisyys 5,2%
Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) 3759km2, järvisyys 14,8%
Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) 2451km2, järvisyys 19,5%
Ähtärin reitti ja Pihlajaveden reitti (35.4) 3193km2, järvisyys 11,5%
Ikaalisten reitti (35.5) 3155km2, järvisyys 8,7%
Keuruun reitti (35.6) 2027km2, järvisyys 11,5%
Längelmäveden reitti ja Hauhon reitti (35.7) 4449km2, järvisyys 17,8%
Vanajaveden reitti (35.8) 2191km2, järvisyys 5,8%
Loimijoen valuma-alue (35.9) 3138km2, järvisyys 2,8%.

Kanavat
Apian kanava, Valkeakoski
Herraskosken kanava, Virrat
Kaivannon kanava, Kangasala
Kaivannonsalmen kanava, Pirkkala
Kautun kanava, Ruovesi
Lempäälän kanava, Lempäälä
Muroleen kanava, Ruovesi
Valkeakosken kanava, Valkeakoski
Visuveden kanava, Ruovesi
Katso myös
Kokemäenjoen alueen lasketut järvet
Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla



*
Amazon Echo

Question: Kuka on kehittänyt kaiuttimet?


Amazon Echo on Amazon.comin kehittämä puheohjauksella toimiva kaiutin, joka käyttää Amazon.comin omaa Alexa-teköälyä.[1] Echon avulla voi soittaa musiikkia, ohjata älykodin laitteita ja tilata Amazon.comista tuotteita.[1] Laitevalmistajat voivat tehdä sovellusrajapinnan avulla sovelluksia, jotka toimivat yhdessä Echon kanssa.[1] Echo tuli laajalti myyntiin Yhdysvalloissa 2015 ja Saksassa sekä Isossa-Britanniassa 2016.[2] Echo kehitettiin aluksi vain Amazon Prime -palvelun asiakkaiden musiikin kuuntelua varten, mutta se nousi nopeasti suosituksi.[3] Menestyksen myötä Amazon Echosta julkaistiin monia muita versioita, kuten kuten kosketusnäytöllä varustettu Amazon Echo Show ja alkuperäistä Echoa pienempi Amazon Echo Dot.
Yksityisyys
Amazon Echon käyttämälle Alexa-tekoälylle lähetetyt käskyt lähetetään prosessoitavaksi Amazonin palvelimille, josta oikea vastaus lähetetään takaisin.[4] Kun puheentunnistus on käynnistetty sanomalla ”Alexa”,[1] Echon käyttäjän ja Alexan väliset keskustelut tallennetaan Amazonin palvelimille.[4] Amazonin mukaan puheentunnistusta käyttävässä Echossa näkyy merkkivalo.[1]
Amazon Echossa on automaattisesti päällä Amazon.comista tilauksia tekevä ominaisuus, vaikka Echo ei kykene tunnistamaan oikeaa omistajaansa.[5] Vuoden 2017 alussa 6-vuotias tyttö osti vahingossa puheohjauksella itselleen 170 euron arvoisen nukkekodin.[5] Myöhemmin uutisankkuri kertoi tapauksesta ja aiheutti lisää vahinkotilauksia.[5]
Lähteet

Aiheesta muualla

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 - Näin on pystynyt jo 2017 -vuoden lopusta alkaen tilaamaan Amazon Echo 2nd Generation EU-version Suomeen. Suomenkielinen Amazon Echo artikkeli / arvostelu / esittely .
Ylemmän  verkkosivuston puolen vuoden Amazon Echo käytön jälkeinen kirjoitus: .

Luokka:Amazon.com
Catania

Question: Mikä oli Sisilian asukasluku vuonna 2017?


Catania on samannimisen metropolikaupungin pääkaupunki Italian Sisiliassa, Etnasta noin 35 kilometriä etelään. Asukkaita Cataniassa on 315500 (2013),[1] mikä tekee siitä Sisilian väkiluvultaan toiseksi suurimman kaupungin.[2]
Maantiede
Catania sijaitsee Sisilian itärannikolla Joonianmeren rannalla. Kaupunki on rakennettu Catanian ylängölle etelään tulivuori Etnasta.[3] Kaupungin etäisyys Syrakusaan on maantietä noin 65 kilometriä, Messinaan noin 105 kilometriä ja Palermoon noin 213 kilometriä.
Historia

Antiikki

Antiikin ajan Katane oli yksi Sisilian varhaisimpia kreikkalaisia siirtokuntia, ja perustettiin vuonna 730/729 eaa. Katane tuli Rooman valtapiiriin ensimmäisen puunilaissodan myötä vuonna 263 eaa. Ajan kuluessa se kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi. Octavianus teki siitä roomalaisen colonian.[3][4][5]
Katane kärsi antiikin aikana usein Etnan purkauksista sekä maanjäristyksistä. Antiikin ajan pahin purkaus sattui vuonna 121 eaa. Kaupungin säilyneet muinaisjäänteet ovat pääosin peräisin roomalaiselta kaudelta. Niihin kuuluvat muun muassa roomalaisen teatterin, odeionin, amfiteatterin ja akveduktin jäänteet.[4]
Myöhempi historia
Kaupunki säilyi merkittävänä läpi roomalaisen kauden aina varhaisbysanttilaiselle ajalle saakka. Belisarius valtasi Katanen takaisin goottisotien alussa vuonna 535. Itä-Rooman eli Bysantin keisari Maurikios perusti kaupunkiin rahapajan, joka toimi noin 50 vuotta 500- ja 600-lukujen taitteessa.[4][5]
Catanian Pyhän Agathan katedraali rakennettiin 1000-luvulla. Catanian yliopisto perustettiin vuonna 1444.[6]
Catania on kärsinyt usein tulivuorenpurkauksista ja maanjäristyksistä myös uudella ajalla. Etnan purkaus vuonna 1669 peitti kaupungin laavaan, ja vuoden 1693 maanjäristys surmasi  ihmistä.[2] Maanjäristyksen jälkeen kaupunki rakennettiin uudestaan pitkälti barokkiarkkitehtuurilla. Barokkikaupunki on osa Unescon maailmanperintökohdetta ”Val di Noton myöhäisbarokin ajan kaupungit”.[7]
Talous ja liikenne
Cataniassa on vilkas satama,[8] josta viedään muun muassa hedelmiä. Catania on myös teollisuuskaupunki. 
Kaupungissa toimii Catanian metro, jonka pituus on 3,8 kilometriä.[9] Laajennusta on suunniteltu molemmista päistä. Catania–Fontanarossan lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungista lounaaseen.[10]
Urheilu
Jalkapalloseura Calcio Catania pelasi Italian pääsarjassa kahdeksan kautta ennen putoamistaan kauden 2013–2014 päätteeksi. Seuraavalla kaudella joukkueen taustahenkilöitä jäi kiinni otteluiden lopputulosten järjestämisestä ja joukkue pudotettiin kolmannelle sarjatasolle eli Lega Prohon.[11]
Kuvia

Collegiata di Santa Maria dell'Elemosina
Basilica di San Nicola l'Arena 
San Placido 
Badìa di Sant'Agata
San Francesco d'Assisi all'Immacolata 
Sant'Agata alla Fornace - San Biagio 
Santa Maria dell'Aiuto 
San Benedetto da Norcia 
San Francesco Borgia 
Fontana dell'Elefante
Monumento a Vincenzo Bellini

Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Sisilian kaupungit
Luokka:Catanian metropolikaupungin kunnat
Fannie Mae

Question: Mikä on Fannie Mae?


The Federal National Mortgage Association (FNMA) (NYSE:), yleisesti tunnettu nimellä Fannie Mae, on yhdysvaltalainen puolivaltiollinen asuntolainoja rahoittava yhtiö. Fannie Mae hallitsee yhdessä Freddie Macin kanssa noin puolta Yhdysvaltain asuntolainamarkkinoista.[1]
Fannie Mae perustettiin valtion laitokseksi vuonna 1938 osana Franklin D. Rooseveltin New Deal -ohjelmaa myöntämään rahoitusta asuntomarkkinoilla. Seuraavat 30 vuotta se oli lähes monopoliasemassa lainaamassa varoja asuntolainoja myöntäville pankeille ja muille rahoituslaitoksille. Fannie Mae yksityistettiin ja vietiin pörssiin vuonna 1968.[2]
Yhtiö oli vuoden 2013 Fortune 500 -listalla 12. sijalla.[3]
Yhdysvaltain luottokriisi
Yhdysvaltain luottokriisi ajoi Fannie Maen vaikeuksiin. Yhdysvaltain liittovaltio päätti 7. syyskuuta 2008 ottaa Freddie Macin ja Fannie Maen hallintaansa, koska niiden kaatuminen olisi pahentanut luottokriisiä ja nostanut merkittävästi korkotasoa. Pelastusoperaation arvioitiin maksavan amerikkalaisille veronmaksajille mahdollisesti jopa 100 miljardia dollaria.[4]
Yhtiöt hallitsivat yhdessä lähes puolta Yhdysvaltain 12 biljoonan dollarin asuntolainamarkkinoista. Neljän viimeisen vuosineljänneksen aikana ne tekivät 14 miljardin dollarin tappiot.[5]
Lähteet

Aiheesta muualla

 (sisältää katsauksen Fannie Maeen)
Luokka:Yhdysvaltain talous
Luokka:Yhdysvaltalaiset finanssipalveluyhtiöt
Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt
Jyllannin niemimaa

Question: Missä Jyllannin niemimaa sijaitsee?



Jyllannin niemimaa (,  tai , ) on niemimaa Pohjois-Euroopassa, Tanskan ja Saksan alueella. Se erkanee Pohjois-Saksasta kohti Skandinavian niemimaata ja rajoittuu pohjoisessa Pohjanmereen (Skagerrak), lännessä Pohjanmereen, etelässä Elbejokeen ja Schaalejokeen sekä idässä Vähän-Beltin erottamiin Itämereen (Belttienmeri) ja Pohjanmereen (Kattegat).
Niemimaa on saanut paikalliset nimensä juuttien ja kimbrien heimojen mukaan.
Maasto
Niemimaan maasto on kauttaaltaan varsin alavaa. Paikoin esiintyy pieniä syvänköjä ja korkein kohta, Møllehøj, on vain 171 metriä merenpinnan yläpuolella. Laajoja hiekkadyynejä on erityisesti länsi- ja pohjoisrannikolla. Niemimaan vedet virtaavat Elben lisäksi suhteellisen pieniä jokia pitkin meriin; suurimpia ovat Eider Saksassa sekä Kongeå, Skjern Å, Storå, Karup Å, Varde Å ja Vidå Tanskassa.
Pohjoisessa pitkä ja kapea Limvuono erottaa mantereesta Vendsyssel-Thyn saaren, joka on aiemmin ollut osa niemimaata.
Talous
Kolme neljäsosaa Tanskan viljelypinta-alasta sijaitsee Jyllannissa, ja niemimaan pohjoisosassa sijaitsee suurin osa Tanskan tuulivoimaloista.

Asutus
Niemimaan suurimmat kaupungit ovat Tanskan toiseksi suurin kaupunki Aarhus sekä Kiel, Lyypekki, Flensburg ja Hampuri (pohjoisosa) Saksassa. 
Lähteet
Explicit use of et al. in: |author= (help); Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Luokka: Tanskan maantiede
Luokka: Saksan maantiede
Luokka: Euroopan niemimaat
Hvannadalshnúkur

Question: Mikä on Islannin korkein vuori?


Hvannadalshnúkur on Öræfajökull-tulivuoren luoteisosassa sijaitseva Islannin korkein vuori. Se sijaitsee Vatnajökull-jäätikön eteläosassa. Elokuussa 2005 suoritettujen virallisten mittausten mukaan vuoren korkeus on 2109,6 metriä, aikaisemmin vuoren korkeudeksi ilmoitettiin 2119 metriä. 
Katso myös
Luettelo maiden korkeimmista kohdista


Luokka:Islannin maantiede
Luokka:Euroopan vuoret
Rooman keisarikunta

Question: Kuka oli Rooman keisarikunnan viimeinen keisari?



Rooman keisarikunta () oli muinainen laajoja alueita Välimeren ympäristössä hallinnut valtio. Keisariaika on yksi antiikin Rooman aikakausista: se alkoi vuonna 27 eaa. Rooman tasavallan kaatuessa ja jatkui vuoteen 395, kun valtakunta jakautui Länsi-Roomaksi ja Itä-Roomaksi; Länsi-Rooman viimeinen keisari syrjäytettiin vuonna 476, mutta Itä-Rooma jatkoi kukoistustaan Bysantin valtakuntana pitkälle keskiajalle.[1]
Historia
Rooman tasavallan viimeisiä vuosikymmeniä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. häiritsivät sisällissodat. Tasavallan kaatumiseen johtivat useat tapahtumat: Julius Caesar nousi Rooman diktaattoriksi, vuonna 44 eaa. hänet salamurhattiin ja valtion johtoon nousi toinen triumviraatti, johon kuuluivat Marcus Antonius, Gaius Octavianus ja Marcus Aemilius Lepidus, ja lopulta Aktionin taistelun jälkeen Octavianus kruunattiin Rooman ensimmäiseksi keisariksi nimellä Augustus. Augustus loi hallintomuodon, jossa yhdistyivät perinteinen monarkia ja jotkin tasavallan ajan käytännöt. Hänen valtakautensa oli rauhanomainen, ja Rooman valtio alkoi kukoistaa jälleen.[1]
Augustuksesta lähtien keisaria alettiin palvoa jumalana. Vaikka senaatti oli edelleen toiminnassa, keisari oli princeps, ”merkittävin kansalainen”, ja hänellä oli todellinen valta. Huomattavia ajanlaskun kahden ensimmäisen vuosisadan keisareita olivat Trajanus, Hadrianus, Antoninus Pius ja Marcus Aurelius; historia on yleensä antanut vähemmän mairittelevan kuvan Nerosta ja Caligulasta.[1]
Konstantinus I:n valtakaudelle saakka valtakunnan kristittyä vähemmistöä oli syrjitty, mutta vuonna 320 uskonto otettiin valtion suojelukseen. 300-luvulla kuitenkin Rooman jatkuvista hyökkäyksistä kärsivät länsiosat heikkenivät suhteessa vakaaseen ja vauraaseen Itä-Roomaan: viimeinen yhtenäistä imperiumia hallinnut keisari oli Theodosius I (379–395). Hänen kuoltuaan valtakunta hajosi kahtia. Länsi-Rooman viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen syrjäytti germaanipäällikko Odovakar vuonna 476.[1]
Lähteet

Aiheesta muualla

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Valve Corporation

Question: Missä Valve perustettiin?


Valve Corporation (ent. Valve Software) on Bellevuessa, Washingtonissa sijaitseva videopelien kehittämiseen ja digitaaliseen jakeluun erikoistunut yritys. Gabe Newell ja Mike Harrington perustivat Valve Corporationin (silloinen Valve Software) Kirklandissa, Washingtonissa vuonna 1996. Valven teki kuuluisaksi sen ensimmäinen julkaisu, Half-Life, vuonna 1998.
Half-Lifen menestyksen jälkeen Valve ryhtyi kehittämään Team Fortress Classic -modia Half-Lifeen. Valve auttoi myös itsenäisiä modien kehittäjiä ja on hankkinut joidenkin modien oikeudet itselleen. Valven nykyään omistamia, aiemmin itsenäisiä modeja ovat muun muassa Counter-Strike ja Day of Defeat.
Vuoden 2003 E3-messuilla Valve herätti huomiota esittelemällä materiaalia Half-Life 2:sta, joka näytti olevan jo valmis. Half-Life 2:n piti ilmestyä vuoden 2003 syksyllä. Pelin julkaisu kuitenkin viivästyi lähdekoodivarkauden myötä. Peli julkaistiin lopulta 16. marraskuuta 2004, ja se osoittautui menestykseksi aiemman osan tavoin.[1]
Maaliskuussa 2011 julkisuuteen vuoti huhuja Valven aikeista oman pelikonsolin kehittämiseksi. Steam Box -nimellä huhutun laitteen ideana olisi toimia pelikonsolina, jolla voisi pelata Steam-palvelusta saatavia pelejä. [2] Steam Box on myöhemmin tullut tunnetuksi Steam Machine -nimellä.
Valve julkisti oman käyttöjärjestelmän SteamOS:n 23. syyskuuta 2013. SteamOS on Linuxiin perustuva käyttöjärjestelmä, jota on paranneltu erityisesti pelaamiseen. Se myös keskittyy pelaamiseen olohuoneesta käsin.
27. syyskuuta 2013 Valve julkisti viimeisen julkistuksen kolmiosaisesta julkaisustaan. Julkistus oli jo odotettavissa oleva Steam-ohjain, jonka päätarkoitus on tuoda helppokäyttöisyys olohuoneeseen.
Pelit

Katso myös
Steam
Source
The Orange Box
Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Luokka:Yhdysvaltalaiset videopeliyritykset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Valve Corporation
Ecce homo (kirja)

Question: Kuka filosofi kirjoitti teoksen Ecce Homo?

Ecce homo on saksalaisen filosofin Friedrich Nietzschen omaelämäkerta. Kirjassa Nietzsche erittelee sitä, miten hänestä oli tullut ”traaginen filosofi”. Nietzsche kirjoitti teoksen vuonna 1888, mutta se ilmestyi vasta 1908. Suomeksi kirjan on kääntänyt Tuikku Ljungberg.
Nimi ”Ecce homo” on latinaa ja tarkoittaa ’katso, ihminen’. Lause on peräisin Raamatusta ().
Aiheesta muualla
Janne Tompuri: . Kiiltomato.net 10.7.2003.
Tarmo Kunnas: . Helsingin sanomat 12.10.2002.

Luokka:Friedrich Nietzschen teokset
Luokka:Omaelämäkerrat
Luokka:Kirjat kristinuskon kritiikistä
Luokka:Vuoden 1908 kirjat
Luettelo Suomen suurimmista aurinkovoimaloista

Question: Kuinka monta jätevedenpuhdistamoa Suomessa on?

Tämä on luettelo Suomen suurimmista aurinkovoimalaitoksista. Oheiseen taulukkoon on listattu maaliskuussa 2016 vähintään aiesopimusvaiheen ohittaneita, asennetulta teholtaan yli 0,2 MWp:n (MW=megawattia, p= peak eli huippuarvo) suuruisia suomalaisia aurinkoenergiaa kerääviä voimalaitoksia tai niiden meneillään olevia rakennushankkeita. Näin muodostettua pohjalistaa on sittemmin täydennetty. Keskeneräisten hankkeiden asennettu tehomäärä on ilmaistu suluissa. Suomen suurimmatkin aurinkovoimalat ovat kansainväliseen mittakaavaan verrattuna pienehköjä, lähinnä kiinteistö- tai yrityskohtaisiin lisäenergia- ja imagotarpeisiin rakennettuja alle 5 MWp:n hankkeita.
Muutamista energiayhtiöiden pienistä aurinkovoimapuistoista on vuokrattu tyypillisesti kiinteää kuukausivuokraa vastaan aurinkopaneelien tuotantokapasiteettia suoraan kuluttaja-asiakkaille (mm. Helsingistä, Keravalta ja Loimaalta). Paneelin tuottama sähkön hinta hyvitetään asiakkaalle sähkön hinnassa.[1][2][3][4][5] Esimerkiksi Keravalla yhden aurinkopaneelin arvioitu sähkön vuosituotannon (304 kWh/ vuosi) hyvitys (luokkaa 10 EUR/ paneeli/ vuosi) asiakkaalle vastasi aurinkopaneelin noin 2,5 kuukauden vuokraa huhtikuun 2016 sähkön hinnalla.[6]
Kansainvälisesti suurempia, yli 10 MWp (laajimmat jo yli 1000 MWp) aurinkovoimaloita perustetaan myös yleiseen sähköenergian tuotantoon.[7][8][9]


Lähteet

Aiheesta muualla
 (rakennuslehti.fi)
Luokka:Sähkö
Luokka:Aurinkoenergia
Luokka:Energia Suomessa
Luokka:Luettelot Suomen rakennuksista ja rakennelmista
Luokka:Luettelot energiasta
Erkki Huttunen

Question: Missä Erkki Huttunen kuoli?




Erkki Juhani Huttunen (18. toukokuuta 1901 Alavus – 17. marraskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Huttunen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta vuonna 1921 ja aloitti saman vuoden syksyllä opinnot arkkitehtiosastolla Teknillisessä korkeakoulussa. Arkkitehdiksi Huttunen valmistui 17. joulukuuta 1927.
Valmistumisensa jälkeen tammikuussa 1928 Huttunen palkattiin SOK:n rakennusosastolle tuntipiirtäjäksi. Osaston johtajan toimi tuolloin arkkitehti Valde Aulanko. Huttusen ensimmäisiä töitä rakennusosastolla leimaa vielä klassistinen tyyli, josta esimerkkinä mainittakoon Oulun Toppilan mylly vuodelta 1928. Vuonna 1930 suunnitellut Rauman konttorirakennus ja Viipurin mylly ovat jo selvästi funktionalistista tyylisuuntausta edustavia. Huttunen nimitettiin rakennusosaston johtajaksi 1939 ja hän toimi tuossa virassa vuoteen 1941 asti.
Vuonna 1943 Huttunen nimitettiin Rakennushallituksen pääjohtajaksi. Pääjohtajan hallinnolliset tehtävät veivät suuren osan Huttusen työajasta ja suunnittelutehtävät jäivät vähemmälle, vaikka hänen oma arkkitehtitoimistonsa, jonka hän oli perustanut jo työskennellessään vielä SOK:n palveluksessa, jatkoi vielä toimintaansa. Hallinnollisten tehtävien lisäksi Huttunen osallistui valtion edustajana arkkitehtikilpailujen tuomaristoon. Pääjohtajakausi päättyi vuonna 1953, jolloin pääjohtajaksi valittiin arkkitehti Jussi Lappi-Seppälä.
Huttunen kuoli Helsingissä 1956.
Töitä
Haapajärven OK:n myymälä, 1928.
SOK:n Oulun mylly, Toppila, 1929.
SOK:n Rauman konttori, 1931.
Viipurin mylly, 1932.
Raumanlinna, Rauma, 1933.
Kotkan kaupungintalo, 1934.
Alkoholiliike Oy:n Rajamäen tehtaat, Nurmijärvi, 1939.
Lauritsalan kauppalantalo, Lauritsala, 1936.
Nakkilan kirkko, Nakkila, 1937.
SOK:n Oulun konttori, Kansankatu 47, 1938.
Maatalouden tutkimuskeskuksen laitosrakennus, Vantaa, Jokiniemi, 1938.
Liiviläisten kansallistalo, Mazirbe, Latvia (Visvaldis Paeglen kanssa), 1939.
Rajamäen kirkko, Nurmijärvi, 1938.
Oma huvila, Nuuksio, Espoo, 1938.
As.Oy Nuottala, Puistokatu 9, Oulu, 1946.
Ousaari Oy:n asuintalot, Nuottasaarenkatu, Oulu, 1949.
Torttilan koulu, Harjavalta, 1949.
Helsingin keskustan Sokos, Mannerheimintie 9, Helsinki, 1952.
Ainanlinna, Kauppakatu 12, Tampere, 1952.
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Jokinen, Teppo| title = Erkki Huttunen 1901–1956 – Arkkitehti| publisher = Suomen rakennustaiteen museo| year = 1993| id = ISBN 951-9229-82-5}}
Aiheesta muualla



Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1901 syntyneet
Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Oikeusperiaate

Question: Mitä oikeusperiaate tarkoittaa?

Oikeusperiaate on oikeuteen sisältyvä keskeinen arvo tai tavoite. Oikeusperiaatteet ovat oikeuskirjallisuudessa tai muussa oikeuslähteessä yleisesti tunnustettuja periaatteita, joista ei välttämättä ole varsinaista lainsäädäntöä, mutta joiden rikkominen voi aiheuttaa oikeudellisia seuraamuksia.[1]
Oikeusperiaatteet eroavat olennaisesti oikeussäännöksistä, joihin liittyy tunnusmerkistö ja oikeusvaikutus, joita sääntöä sovellettaessa verrataan tosiasioihin. Oikeusperiaatteeseenkin sisältyy tunnusmerkistö, mutta periaate on usein hyvin väljä ja yleinen. Toisaalta oikeusperiaatteen soveltaminen ei vaadi ehdottomasti sisältönsä mukaista ratkaisua. Oikeusperiaate paremminkin antaa ratkaisulle suunnan, eikä niinkään määrää yksityiskohtaisesti ratkaisun sisällöstä.[2]
Erilaisia oikeusperiaatteita
Länsimaiseen oikeuteen yleisesti liittyy yhdenvertaisuuden oikeusperiaate, jonka mukaan samankaltaiset oikeustapaukset on ratkaistava samalla tavoin. Toisaalta joillakin oikeudenaloilla, esimerkiksi varallisuusoikeudessa, kohtuusperiaate ilmentää yleistä suhteellisuusperiaatetta; yhden oikeuden toteuttaminen ei saa liiaksi loukata tai rajoittaa toista oikeutta. Ympäristöoikeuteen liittyy varovaisuus- ja aiheuttamisperiaate, varallisuusoikeuteen sopimusvapaus ja heikomman suojeleminen, rikosoikeuteen laillisuusperiaate sekä prosessioikeuteen tasavertaisen kuulemisen periaate.[3]
Lähteet

Luokka:Yleinen oikeustiede
en:Principle of law
El Alameinin taistelut

Question: Milloin El Alameinin taistelu käytiin?

El Alameinin taistelu tarkoittaa seuraavia toisen maailmansodan taisteluita, jotka käytiin El Alameinin kaupungin läheisyydessä:
El Alameinin ensimmäinen taistelu (1. heinäkuuta – 27. heinäkuuta 1942)
Alam Halfan taistelu (30. elokuuta – 6. syyskuuta 1942)
El Alameinin toinen taistelu (23. lokakuuta – 3. marraskuuta 1942).
Luettelo Suomen maavoimien kalustosta

Question: Kuinka monta taistelupanssarivaunua Suomen armeijalla on?

Tämä on luettelo Suomen maavoimien nykyisestä kalustosta.
Jalkaväki
Käsiaseet

[1]
Tukiaseet

[4]
Panssarintorjunta-aseet

[5]
Kranaatinheittimet

[8]
Panssaroidut ajoneuvot
Taistelupanssarivaunut

[8]
Rynnäkköpanssarivaunut

[8]
Muut panssarivaunut

[8]
Panssariajoneuvot

[8]
Ilmatorjunta

[8]
23 ilmatorjuntakanuuna 61 +900
23 ilmatorjuntakanuuna 95
35 ilmatorjuntakanuuna 88, Oerlikon Contraves 16
Ilmatorjunnan johtokeskus -87
Maalinosoitustutka 87
Maalinosoitustutka 95

Kenttätykistö
Haupitsit

[8]
Kanuunat

[8]
Raketinheittimistö

[8]
Moottoriajoneuvot
Kuorma-autot
ZIL 131 -keskiraskas maastokuorma-auto (2642)
Sisu SA-150 -keskiraskas maastokuorma-auto (?)
Sisu A-45 -keskiraskas maastokuorma-auto (?)
Sisu E11T 6x6 -raskas maastokuorma-auto (?)
Sisu E11/E14T 8x8 -raskas maastokuorma-auto (?)
Sisu E13TP 8x8 -suojattu maastokuorma-auto (?)
Scania 4 -sarjan kuorma-autot (?)
Sisu SA-240 -raskas maastokuorma-auto (?)
Sisu SK-181 4x4-keskiraskas maastokuorma-auto
Sisu SK-250 -ammusauto (?)
Sisu SM-270 -säiliöauto (?)
Sisu A2045-Keskiraskas maastokuorma
KrAZ-255B-ponttonikalustokuorma-auto (?)
Mercedes-Benz Unimog-Keskiraskas maastokuorma-auto
KrAZ-255B-telamattokuorma-auto (?)
KrAZ-255B-kalturikuorma-auto (?)
KrAZ-255B-siltakalustokuorma-auto (?)
Tatra T815 -raketinheitinkuorma-auto (?)
Sisu Raivaamisajoneuvo 92 -raivaamiskuorma-auto (?)
PUJO puhdistusajoneuvo
Telakuorma-autot

Sisu NA-110 -telakuorma-auto (?)
Sisu NA-140 BT -telakuorma-auto (?)
Hägglunds Carrier BV 206 -telakuorma-auto (?)
Muut ajoneuvot
RG-32 panssaroitu maastoauto (74)[20]
Land Rover 5D Defender -maastoauto
UAZ 5D STW -maastoauto (?)
Mercedes-Benz Geländewagen -sairasauto (?)
Mercedes-Benz Geländewagen -viestiauto (?)
Volkswagen Ambulance -sotilasambulanssi (?)
Volkswagen Transporter -Sotilaspoliisiauto (?)
Mercedes-Benz Vito -henkilökuljetusauto (?)
Toyota Hilux -henkilökuljetusauto (?)[21]
KTM 400 -moottoripyörä
Lynx GLX 5900 syncro -moottorikelkka
Raisu 92 -raivaamisajoneuvo
KMT 5 M -miinanraivausjyrä (Panssarivaunu T55 M:n eteen asennettava mekaaninen laite) (?)
PEKKA -pioneerierikoiskalustoajoneuvo
Maavoimien ilma-alukset
Hughes McDonnell Douglas MD500 (koulutushelikopteri) 7 kpl
NH90 (kuljetushelikopteri) 20 kpl
RUAG Ranger (miehittämätön tiedustelulennokki) 12 kpl[22]
Pioneeritoiminta
Kylkipanos 87
Viuhkapanos 84
Viuhkapanos 2010
Maamiinat
Telamiina 65 77
Pohjamiina 87 94
Katso myös

Luettelo Suomen merivoimien entisistä aluksista
Luettelo Suomen merivoimien nykyisitä aluksista
Luettelo Suomen maavoimien entisestä kalustosta
Lähteet

Viitteet


Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto
Evan Hunter

Question: Milloin Hitchcockin elokuva Linnut on julkaistu?


Evan Hunter (alk. Salvatore Lombino, 15. lokakuuta 1926 – 6. heinäkuuta 2005) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hunter tunnetaan erityisesti nimellä Ed McBain kirjoittamastaan yli 50-osaisesta poliisiromaanisarjasta 87. poliisipiiri, joka on yksi poliisiromaanin perusteoksista. Käsikirjoittajana Hunterin tunnetuin elokuva on Alfred Hitchcockin Linnut (1963), joka perustuu Daphne du Maurierin novelliin.[1]
Hunterin alkuperäinen nimi oli Salvatore Lombino, mutta hän muutti nimensä Evan Hunteriksi vuonna 1952, koska epäili vierasmaalaisen nimen karkottavan ennakkoluuloisia kustantajia.[1] Ed McBainin lisäksi hän käytti ainakin salanimiä John Abbott, Richard Marsten, Hunt Collins, Curt Cannon ja Ezra Hannon.
Hunter syntyi italialaistaustaisille vanhemmille New Yorkissa vuonna 1926 ja aloitti kirjoittamisen toisen maailmansodan aikana palvellessaan merivoimissa. Opiskeltuaan Hunter Collegessa hän työskenteli opettajana, mikä toimi pohjana hänen osittain omaelämäkerralliselle romaanilleen The Blackboard Jungle (1954). Se sovitettiin elokuvaksi Älä käännä heille selkääsi jo seuraavana vuonna. Ensimmäinen 87. poliisipiiri -sarjan romaani oli vuonna 1956 julkaistu Cop Hater (suomennettu nimillä Askeleet kadulla ja Kuolema kytälle).[1]
Lähteet

Aiheesta muualla



Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat
Luokka:Amerikanitalialaiset
Luokka:Vuonna 1926 syntyneet
Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Ilmanvastus

Question: Mitä ilmanvastuskerroin tarkoittaa?

Ilmanvastuksella tarkoitetaan kappaleen liikettä vastustavaa voimaa, joka aiheutuu kappaleen pinnan ja ilman välisestä vuorovaikutuksesta.
Ilmanvastuksella on paljon merkitystä varsinkin suurissa nopeuksissa, koska ilmanvastus kasvaa nopeuden neliössä. Se otetaankin aina huomioon, kun suunnitellaan esimerkiksi lentokoneita, autoja tai ohjuksia. Sellaista kohdetta, jonka suunnittelussa on pyritty ilmanvastuksen minimoimiseen, sanotaan virtaviivaiseksi (muoto, jolla on mahdollisimman vähän ilmanvastusta).
Esimerkiksi kun meteori syöksyy Maan ilmakehään, ilmanvastuksen aiheuttama kuumuus sulattaa tai jopa höyrystää kappaleen. Saman seikan vuoksi avaruussukkulan keulassa, siipien etuosissa ja pohjassa käytetään vahvistettuja hiilipohjaisia lämpötiiliä suojaamaan sukkulan rakenteita kuumuudelta.
Newtonin vastuslaki:






F


v


=


1
2


ρ

v

2


A

C

v




{\displaystyle \mathbf {F} _{v}={1 \over 2}\rho v^{2}AC_{v}}


missä Fv on vastusvoima, ρ ilman senhetkinen tiheys, v kappaleen senhetkinen nopeus, A kappaleen poikkipinta-ala liikettä kohtisuorassa suunnassa ja Cv ilmanvastuskerroin (niin sanottu muotokerroin), jonka arvo riippuu kappaleen muodosta, eli geometriasta. Kaava pätee, kun kappaleen nopeus on äänen nopeutta pienempi. Erilaisten kappaleiden aiheuttama ilmanvastus määritellään kokeellisesti tuulitunnelissa. 
Vastuksen komponentit (erityisesti lentokoneessa):
ilmanvastus johtuu ilman viskooseista ominaisuuksista
kappaleen pinnan läheisyydessä on rajakerros (lentokoneella 0,01 mm – muutama millimetri pinnasta ulospäin, maapallon ilmakehässä rajakerrosta on satoja metrejä), jossa virtaus hidastuu s.e. pinnan ja ilman välinen suhteellinen liike loppuu pinnassa
niin kauan kuin rajakerros on laminaarinen, kitkavastus on pieni; kun rajakerros irtoaa pinnasta ja muuttuu pyörteiseksi (turbulentti virtaus), se kasvaa
transitionopeus riippuu kappaleen koosta, muodosta ja pinnankarheudesta
painevastus riippuu kappaleen painejakaumasta kappaleen liikkuessa ilmassa. Kappaleen virtaviivaisuus vähentää painevastusta. Tämän takia muun muassa autojen ja ammusten perää muotoillaan juohevammaksi, jotta peräpainevastus pienenee
indusoitunut vastus riippuu siiven nostovoimasta, ja se on ominainen lentokoneille
interferenssivastus syntyy eri pintojen yli virtaavien virtausten jälleen yhdistyessä
loisvastus syntyy kaikista pienosista, muun muassa radioantenneista, elektroniikan jäähdytysilmanottoaukoista yms.
Katso myös
Ballistiikka
Väliaineen vastus
Luokka:Virtausmekaniikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bartholomew Kuma

Question: Kuka loi One Piece mangan?



Bartholomew Kuma () on kaapparilordi One Piece -nimisessä manga- ja anime-sarjassa.

Kuma
Kuma näyttäytyi ensimmäisen kerran kaapparilordien kokouksessa, jossa päätettiin tehdä Marshall D. Teachista uusi kaapparilordi Sir Crocodilen tilalle. Kuten muistakin kaapparilordeista, Kuman historiasta ei ole kerrottu muuta kuin, että hän oli merirosvona todella pelätty "Tyranni".
Ulkonäkö
Kuma on todella kookas, suuri mies (kuten Gecko Moria) joka muistuttaa karhua. Hän aina kantaa raamattua ja pitää hanskoja (paitsi taistellessa). Kuma pukeutuu yleensä takkiin jonka alun perin piti olla oranssin värinen mangassa, mutta animessa musta.
Nykyään Oda piirtänyt Kuman mustassa takissa. Takissa on tassu-kuvioita ja valkoisia raitoja, jotka muodostavat tähtäimen.
Kuman housut ovat täynnä tassu-kuvioita ja hän pitää hattua jossa on pilkkuja ja karhun korvat.
Hänen silmäpupilleja ei ole näkynyt kertaakaan ja hänellä myös ruskeat pitkät kihara-hiukset.
Luonne ja suhteet
Sarjassa ei voi oikein päätellä kenen puolella Kuma on. Esim. hän päästi Olkihattupiraatit menemään Thriller Barkissa ja "pelasti"
heidät kontra-amiraali Kizarun kynsistä. Vaikka on kaapparilordi niin hänen ei olisi pitänyt tehdä näin. Morian mukaan Kuma on "ainoa kaapparilordi joka tottelee Maailmanhallitusta". Kumalla ei näytä olevan erityisiä suhteita muihin kaapparilordeihin tai Merivoimiin, mutta hän tuntee Luffyn isän Monkey D. Dragonin. Kuma on yksi mystinen hahmo sarjassa. Joskin sarjan edetessä huomataan että Kuma kuuluu Ivanovin kanssa Dragonin kapinallisiin, mutta hän on silti muuttunut koneeksi, samanlaiseksi kuin pacifistat. Syytä miksi hän on suostunut muokkaamaan itsestään tunteettoman ihmisaseen, ei tiedetä vielä.
Nykypäivä
Bartholomew Kuma lähetettiin Thriller Barkiin Morian avuksi tuhoamaan Olkihattupiraatit. Moria ei suostunut tähän joten Kuma jää raportoimaan Thriller Barkista.
Voimat
Kuma on syönyt pirunmarjan, joka antaa kyvyn torjua kaikkea. Marja on todella vahva esim. kun Kuma saapui Thriller Barkiin Perona yritti taistella tätä vastaan. Kumalle tämä oli pikku juttu ja kadotti Pelonan yhdellä käden huitasulla. Kuma on myös nopea ja eikä tiedetä johtuuko tämä marjan voimista vai siitä että on "pacifista". Kuma on pacifista eli tavallaan kyborgi kuten Franky mutta voimakkaampi. Tämän "Pacifista-hankkeen" loi Merivoimien Dr. Vegapunk, joka keksi esim. myös sen että merikivi on yksi pirunmarjavoimien heikkous.
Luokka:One Piecen hahmot
en:List of One Piece characters#Bartholomew Kuma
Humppilan vaakuna

Question: Kuka on suunnitellut Humppilan vaakunan?


Humppilan vaakuna on Humppilan kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa vanhojen aikojen kartanoihin ja niiden torppareihin.
Vaakunan selitys kuuluu ”kultakentässä tyvestä nousevasta katoksesta riippuva ruokakello; kaikki mustaa.” Vaakunan alkuperäinen aihe on Risto Sulosen käsialaa, jota mukaellen Olof Eriksson on suunnitellut lopullisen vaakunan. Humppilan kunnanvaltuusto hyväksyi vaakunan kokouksessaan 1. kesäkuuta 1957, ja Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 25. syyskuuta samana vuonna.
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| title = Suomen kunnallisvaakunat| publisher = Suomen Kunnallisliitto| year = 1982| id = ISBN 951-773-085-3| page = 132}}


Humppila
Vaakuna
Lämmön siirtyminen

Question: Tapahtuuko ihmisessä funktiota?

Lämmön siirtyminen tapahtuu spontaanisti aina korkeammasta lämpötilasta matalampaan eli lämpimästä kylmään. Tämän ilmaisee termodynamiikan toinen pääsääntö, jonka mukaan lämpötilaerot pyrkivät tasoittumaan.
Lämpö voi siirtyä kolmella eri mekanismilla, jotka ovat johtuminen, säteily ja kuljetus eli konvektio.

Johtuminen eli konduktio on lämmön siirtymistä aineen sisällä. Lämpö voi siirtyä johtumalla myös aineesta toiseen, mikäli aineet ovat kosketuksissa toisiinsa. Teknisesti johtuminen kuvataan yleensä lineaarisena ilmiönä, jossa lämpövuo q [W/m²] kahden tason välillä on lämmönjohtavuuden k [W/(m*K)] ja tasojen välisen etäisyyden l [m] osamäärä. On tosin otettava huomioon, että lämmönjohtavuus on materiaalin lämpötilan funktio, ja oletus lineaarisuudesta on jossain määrin näennäinen.
Säteilyllä tarkoitetaan fysiikassa hiukkasten tai energian siirtymistä säteilylähteestä ympäristöön tai kohteeseen. Lämpösäteily on kappaleen pinnalta lähtevää sähkö­magneettista säteilyä, jonka  teho on suoraan verrannollinen pinnan absoluuttisen lämpö­tilan neljänteen potenssiin ja riippuu myös pinnan säteilyominaisuuksista. Huoneenlämpöisen kappaleen säteily on infrapunasäteilyä, mutta hehkuvan kuuma kappale lähettää myös näkyvää valoa. Osuessaan toiseen kappaleeseen säteily absorboituu kokonaan tai osittain ja lämmittää vuorostaan sitä.

Konvektio eli kuljetus on lämmön siirtymistä virtaavan aineen eli fluidin mukana. Niin sanottu vapaa konvektio aiheutuu lämpötilaerosta, joka aiheuttaa tiheyseroja. Kuuma, harva aine kohoaa painovoimakentässä ylöspäin. Liikkeellepaneva voima on siis noste. Jäähtyessä aineen tiheys kasvaa, ja se alkaa laskeutua alaspäin. Konvektiosta on kysymys myös, kun lämmitettyyn rakennukseen tulee oven tai ikkunan raosta kylmää ilmaa eli vetoa. Niin kutsutussa pakotetussa konvektiossa kaasu tai neste saatetaan liikkeeseen esimerkiksi puhaltimen tai pumpun avulla, jolloin konvektiokerroin (lämmönsiirron tehokkuus pinnan ja kaasun/nesteen välillä) on huomattavasti korkeampi kuin vapaassa konvektiossa. Keino­tekoisesti aikaan­saatua lämmön kuljetusta käytetään hyväksi kauko­lämmityksessä.
Yhtenä erikoistapauksena on nesteen tai kaasun olomuodon muutos kosketuksissa kiinteän aineen pintaan. Tällöin lämmönsiirto pinnan ja kaasun/nesteen välillä on erikoisen tehokas.
Katso myös
lämpösäteily
Aiheesta muualla
Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Termodynamiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kabaree

Question: Mitä kabaree on?


Kabaree on viihteen muoto, joka yhdistää laulua, tanssia, komediaa ja teatteria. Tyypillisesti kabareeta esitetään ravintoloissa ja yökerhoissa, joissa yleisö istuu pöytien ääressä nauttien samalla drinkkejä. Tunnetuimpia kabareeravintoloita lienevät Moulin Rouge sekä Lido de Paris.
Kabaree sai alkunsa Pariisissa Belle Époque -aikakaudella 1800-luvun loppupuolella. Ihmiset viihtyivät kabareissa, sillä siellä saattoi syödä, tupakoida ja jutella ottamatta hattua pois päästä, eikä tarvinnut noudattaa kaikkia yhteiskunnan sääntöjä. Hinnat olivat halpoja, ja kabareissa kävivät niin rikkaat kuin työväenluokkakin. 1900-luvulla ensimmäisen maailmansodan lähestyessä hinnat nousivat, ja kabaree muuttui vain rikkaiden huviksi.
Ranskalainen kabaree
Ensimmäinen kabareeravintola, Rodolphe Salis’n ”cabaret artistique”, avattiin Montmartreen vuonna 1881. Sille annettiin pian uusi nimi Le Chat Noir (Musta kissa). Siitä tuli paikka, jossa aloittelevat kabaree-esiintyjät kokeilivat uusia esityksiään.
Moulin Rouge rakennettiin vuonna 1889 Pigallen punaisten lyhtyjen alueelle lähelle Montmartrea. Se on kuuluisa katollaan olevasta suuresta punaisesta tuulimyllystä.
Folies Bergère houkutteli suuria väkijoukkoja, vaikka se oli kalliimpi kuin muut kabareeravintolat. Se oli suosionsa huipulla 1890-luvulta 1920-luvulle. Siellä esiintyi muun muassa Joséphine Baker.
Champs-Élysées-kadulla sijaitseva Le Lido perustettiin vuonna 1946. Siellä on esiintynyt useita kuuluisia henkilöitä kuten Édith Piaf, Laurel & Hardy, Shirley MacLaine, Elton John, Marlene Dietrich, Maurice Chevalier ja Noël Coward.
Katso myös
Burleski
Revyy
Varietee
Vaudeville

Luokka:Teatteri
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pronssi

Question: Mistä pronssi tehdään?


Pronssi eli vaski (vanha suomalainen nimi) on metalliseos eli lejeerinki, jonka pääkomponenttina on kupari. Tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta, mutta nimitystä käytetään myös muista kuparin metalliseoksista, paitsi kuparin ja sinkin seoksesta, jota nimitetään messingiksi.
Kuparipohjaisilla metalliseoksilla on matalampi sulamispiste kuin raudalla, ja kuparin työstö ja metallurgia ovat helpompia hallita kuin rautametalleilla. Kuparin tiheys on noin 10 % suurempi kuin raudan. Korroosio ei vahingoita pronssia samalla tavoin kuin rautaa, varsinkaan meriolosuhteissa. Pronssi myös kestää väsymistä jonkin verran rautaa paremmin.
Historia
Pronssikaudella seos sisälsi kuparin ohella muita saatavissa olevia metalleja, yleensä tinaa ja sinkkiä, joskus myös lyijyä. Pronssia valmistettiin sulattamalla kuparia sinkkimalmin kanssa. Metallissa oli usein epäpuhtautena arseenia eli arsenikkia, joka paransi sen mekaanisia ominaisuuksia. [1]
Pronssi oli myös lujempaa kuin alkeellisimmat rautalaadut. Euroopassa siirryttiin kuitenkin rautakauteen merenkulun ja kaupan vaikeuduttua Välimerellä 1200–1100 eaa.
Kirkonkelloihin käytettävä pronssi sisältää 20 % tinaa. Suurin pronssista valettu kirkonkello, Tsar-Kolokol, joka painaa noin 200 tonnia ja on 6,14 m korkea, valettiin 1733–1735. Se on edelleen Moskovan Kremlissä, tosin hajonneena.
Pronssin käyttö nykyään
Nykyisin valmistetaan hyvin monenlaisia erikoispronssilaatuja seostamalla mukaan pieniä määriä mm. piitä, mangaania, alumiinia tai telluuria. Seoskomponentit ja seossuhde vaikuttavat pronssin lujuuteen, korroosionkestävyyteen ja ulkonäköön. Esimerkiksi piipronssia käytetään hitsattaviin metalliliitoksiin, heloihin, pultteihin, nupeihin, sinkilöihin, pieniin renkaisiin, sekä enenevästi taidevaluun. Piipronssi on hyvin korroosionkestävää.
Pronssia käytetään myös symbaalien, eli peltien tai lautasten valmistamiseen, jotka ovat osana rumpuja. Ne tehdään joko b8-pronssista (seoksesta 8 prosenttia on tinaa) tai b20-pronssista (20 % tinaa). Seokseen voidaan lisätä myös muita metalleja, kuten alumiinia tai hopeaa. Kilpailuissa kolmanneksi tulleelle kilpailijalle annetaan pronssimitali.
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Metalliseokset
Luokka:Kuvanveiston materiaalit
Luokka:Kupari
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Immissio

Question: Mitä immissio tarkoittaa?

Immissio ( < in 'sisään' + mittere 'päästää') tarkoittaa oikeustieteessä kahta eri asiaa, joista toinen liittyy sijoitukseen ja toinen aiheutettuun haittaan. Immission vaikutusta havainnoitaessa tai mitattaessa tarkastellaan haittaa kärsivän kohteen mukaan.[1]
Sijoitus
Immissio on viranomaisen toimenpide, jolla henkilö asetetaan jonkun esineen tai omaisuuden, kuten kiinteistön, haltijaksi. Aiemmin nimitystä käytettiin erityisesti henkilön ottamisesta kruununtilan asukkaaksi tai asukkaan sijoittamista kruununtilalle.[2] Kuvernööri antoi tällöin asukkaaksi otetulle imissionikirjan eli sijoituskirjan.
Haitta
Immissio naapuruusoikeudellisena käsitteenä tarkoittaa kiinteistön tai laitoksen toisille kiinteistöille aiheuttamaa haittaa. Immissio johtuu päästöistä eli emissioista: kaasuista ja hienojakoisista partikkeleista, jotka leviävät ilman mukana, ja energiasiirtymistä.[3] Tällainen haitta saattaa muodostua ympäristölle haitallisista aineista, noesta, liasta, pölystä, hajusta, kosteudesta, melusta, tärinästä, säteilystä, valosta, lämmöstä tai muusta vastaavasta.[4]
Nykyisinkin voimassa oleva vuonna 1920 säädetty laki eräistä naapuruussuhteista (26/1920) määrää, ettei kiinteistöä, rakennusta tai huoneistoa saa käyttää niin, että naapuri tai muu kärsii siitä kohtuutonta rasitusta (17 §). Voidaan siis sanoa, että sietokynnyksen ylityttyä immissio on lopetettava tai saatava loppumaan. Tämä ei kuitenkaan koske tilannetta, jossa naapuri on hankkinut kohtuutonta rasitusta aiheuttavalle toiminnalleen ympäristöluvan. Kohtuuttomuuden arvioinnissa merkitystä on paikallisilla olosuhteilla, rasituksen tavanomaisuudella, voimakkuudella ja kestolla.[5]
Immissiokiellon pitkä historia alkaa jo roomalaisesta oikeudesta.[3] Vuoden 1734 lain rakennuskaaren 2 luvun 2 pykälä määräsi asiasta lyhyesti:
"Joka rakentaa toiselle haitaksi, purkakoon sen pois, käskyn siitä saatuansa. Jos sitä ei tee, sakoitettakoon kolme talaria ja palkitkoon vahingon, jos siitä käräjissä valitetaan."
Immissio-käsite on siirtynyt yksityisoikeudesta myös ympäristönsuojeluoikeuteen, jossa se ei kuitenkaan liity kiinteistöihin, vaan haitat kohdistuvat ympäristöön yleensä. Immissio merkitsee päästön mitattavaa vaikutusta tietyllä etäisyydellä päästölähteestä.[6] Nimitystä immissio käytetään myös tekniikassa, jossa se kuvaa kohteessa mitattua epäpuhtauksien pitoisuutta tai melutasoa. Tällöin immission vastinparina on emissio, joka tarkoittaa esimerkiksi massavirran voimakkuutta tai äänilähteestä säteilevää energiaa.[3]
Lähteet

Luokka:Esineoikeus
Luokka:Ympäristöoikeus