B12-vitamiini

Question: Paljonko b-vitamiiniä ihminen tarvitsee päivässä?

{{NÄKYVÄOTSIKKO:B12-vitamiini}}

B12-vitamiini (kobalamiini) on tärkeä nopeasti uusiutuvien solujen, kuten veren valko- ja punasolujen muodostuksessa sekä hermosolujen toiminnassa. Molekyylitasolla sitä tarvitaan homokysteiinin metylaatiossa metioniiniksi sekä haaraketjuisten aminohappojen kataboliassa. Puutos aiheuttaa muun muassa megaloblastisiin anemioihin kuuluvaa pernisiöösiä anemiaa. Puutoksen eräs alkuoire voi olla kihelmöinti ja tunnottomuus ääreishermostossa, kuten sormenpäissä. Hermoston oireet voivat ilmetä myös lihasheikkoutena tai muistin häiriöinä. Harvinaisempia oireita ovat kielitulehdus, hedelmättömyys, verisuonitukokset ja ihon pigmentin lisääntyminen.[1] Pidempiaikainen B12-vitamiinin puutos johtaa peruuttamattomiin vaurioihin elimistössä. Kaikki B-vitamiinit ovat entsyymien tarvitsemien koentsyymien esiasteita.
Kobalamiinin kemiallinen rakenne on vitamiineista monimutkaisin. Se on koboltin ja korriinijohdannaisen, kobolttia kelatoivan aineen kompleksi, jossa koboltti on katalyyttinen keskus.
B12-vitamiini esiintyy ravintolisissä yleensä syanokobalamiinin muodossa johtuen yhdisteen pysyvyydestä. Syanidi on peräisin ravintolisän valmistuksessa tehdystä aktiivihiilipuhdistuksesta. Yhdiste metabolisoituu kehossa jättäen jälkeensä pienen määrän syanidia. Syanokobalamiinin kemiallinen kaava on C63H88CoN14O14P, moolimassa 1355,37g/mol, sulamispiste yli 300°C ja CAS-numero 68-19-9. Syanokobalamiinille on myös kokonaissynteesi, mutta sen monimutkaisuuden vuoksi sille ei ole kaupallista käyttöä.
Syanokobalamiinia on joissakin valmisteissa myös korvattu metyylikobalamiinilla (metylokobalamiinilla, C63H91CoN13O14P) ja adenosyylikobalamiinilla (dibentsoidi, C72H100CoN18O17P)[2]. 
B12-vitamiini ihmisen ravinnossa
Ihminen tarvitsee B12-vitamiinia muun muassa foolihapon valmistamiseen.[3] Solut tarvitsevat B12-vitamiinia ja foolihappoa nukleiinihappojen (DNA:n) valmistamisessa.[1]
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan B12-vitamiinia tulisi saada 2µg/vrk, imettävien naisten 2,6µg/vrk. Lapsilla suositus vaihtelee iän mukaan 0,5–1,3µg/vrk[4] Suomalaiset saavat B12-vitamiinia keskimäärin riittävästi: naiset 4,5µg/vrk ja miehet 6,6µg/vrk. Suomalaisten tärkeimmät saantilähteet ovat liharuoat, kalaruoat ja maitovalmisteet.[5]
Sekaravinnon syöjä saa B12-vitamiinia eläinperäisestä ravinnosta, kuten lihasta, kananmunasta, maitotuotteista ja kalasta. Puoli litraa maitoa päivässä riittää tyydyttämään aikuisen henkilön B12-vitamiinin tarpeen[6]. 
Vastoin yleistä uskomusta idut, tempe ja merilevät eivät sisällä B12-vitamiinia. Poikkeuksena vain nori-merilevä (Porphyra tenera), mutta kuivaus tuhoaa senkin sisältämän B12-vitamiinin.[7][8]
Apteekeista ja luontaistuotekaupoista saa myös vegaaneille sopivaa bakteeriperäistä B12-vitamiinia tablettimuodossa, ja lisäksi elintarvikekaupoista saa kasviperäisiä ruoka-aineksia, kuten kasvimaitoja, joihin on lisätty B12-vitamiinia. 
B12-vitamiinin imeytyminen

B12-vitamiinin imeytyminen ravinnosta on jokseenkin monimutkainen prosessi. Mahalaukkuun B12-vitamiini saapuu sitoutuneena ruoan proteiineihin. Mahalaukun hapan ympäristö ja pepsiini-entsyymi vapauttavat B12-vitamiinin, jonka jälkeen se sitoutuu haptokorriini-molekyyliin. Pohjukaissuolessa haiman erittämät proteaasit hajottavat haptokorriinin, vapauttaen B12-vitamiinin uudestaan. Tämän jälkeen vitamiini sitoutuu sisäiseen tekijään, jota mahalaukun maharauhaset erittävät. Ohutsuolen ileumissa kompleksi sitoutuu suolenseinämän enterosyyttisolujen spesifisiin reseptoreihin, josta kompleksi otetaan sisään soluun. Enterosyyttisolun sisällä kompleksi jälleen dissosioituu, ja B12-vitamiini sitoutuu transkobalamiini-II-molekyyliin. Transkobalamiiniin sitoutunut vitamiini eritetään portaaliseen verenkiertoon josta se kulkee edelleen maksaan varastoitavaksi ja käytettäväksi.[9]
B12-vitamiinin puutostila
Jopa 10 prosentilla yli 65-vuotiaista suomalaisista on todettu B12-vitamiinin puute. Nuorilla se on harvinainen.[1] B12-vitamiinin puutoksen syy voi olla imeytymishäiriö, jossa ohutsuolen loppuosa ei kykene ottamaan talteen ravinnossa olevaa B12-vitamiinia.  Puutostilan voi korjata ruokavaliomuutoksin, lisäravintein tai imeytymishäiriön tapauksessa pistoksena lihakseen. B12-vitamiini varastoituu maksaan ja varastoitunut määrä riittää pariksi vuodeksi tyydyttämään elimistön tarpeen, vaikka vitamiinin saanti loppuisi.[1]
Ohutsuolen loppuosa ei kykene ottamaan talteen ravinnon B12-vitamiinia, jos mahalaukku ei tuota sisäistä tekijää. Ohutsuolen loppuosan limakalvovauriot, ohutsuolen loppuosan poisto esimerkiksi Crohnin taudissa haittaavat imeytymistä tai mahalaukun poisto haittaavat imeytymistä.[1]
Katso myös
Foolihappo eli B9-vitamiini
Hydroksikobalamiini
Imerslund-Gräsbeckin tauti, vitamiinin puutostauti
Pernisiöösi anemia
Lähteet

Aiheesta muualla
 Fineli

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Vitamiinit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit