Kaarina

Question: Mitä polttokenttäkalmisto tarkoittaa?


Kaarina () on Suomen kaupunki. Kaupungissa asuu  ihmistä[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2.
Kaarinan rajanaapurit ovat Lieto, Parainen, Paimio, Sauvo ja Turku.
Historia



Esi- ja varhaishistoria
Kaarinan Ravattulassa Muikunvuorella on esihistoriallinen kivi- ja rautakautinen asuinpaikka, jossa on polttokenttäkalmisto, kaksi uhrikiveä sekä rautakautinen röykkiöhauta. Keetterinmäellä on kaksi pronssikautista hautaröykkiötä, josta toisesta on löydetty kolmen vainajan poltetut luut.[3] Kaarinasta tunnetaan kaksi muinaislinnaa, Huttalan linnavuori sekä Pussilan linnavuori. Huttalan linnavuori on ollut käytössä mahdollisesti jo pronssikaudella.[4]
Kaarina-niminen alue Turun vieressä mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1309.[5] Tuolloin Kaarina oli vielä pitäjä. Sen nimi johtuu pitäjän entisellä alueella sijaitsevasta Pyhän Katariinan kirkosta. Kirkko kuuluu nykyisin Turkuun, mutta Kaarinan vanha vaakuna esitti edelleen Pyhää Katariina Aleksandrialaista ja teilipyörää (eli katariinanpyörää).
Pitäjää kutsuttiin aluksi myös Nummeksi sen silloisen keskuskylän mukaisesti. Vaikka kirkon nimeen perustuva Kaarina vakiintui pitäjän nimeksi, Nummi säilyi vielä pitkään sen rinnalla. Vielä vuodelta 1916 on tieto, jonka mukaan kunnan kansanomainen nimi olisi Nummi.[6]
Keskiaikainen kirkko
Kaarinan Ravattulasta on löydetty noin 1100-luvulta peräisin olevan keskiaikaisen kirkon jäännökset. Löytö julkistettiin syyskuussa 2013.[7] Ravattulan kirkko oli kapeakuorinen rakennus, jonka pituus oli noin kymmenen ja leveys kuusi metriä. Se sijaitsee aiemmin löydetyn laajan hautausmaan keskellä. Osa hautausmaasta on lähes tuhat vuotta vanha. Kyseessä on vanhin Suomesta löytynyt kirkko.[8]
Kuusiston linna ja kartano
Kuusiston saarella sijaitsee 1300-luvulta peräisin olevan piispanlinnan rauniot, joista on vielä mahdollista tunnistaa, minkälaisessa linnoituksessa Suomen katolisen kirkon piispat olivat turvassa uskonpuhdistukseen asti. 1528 linna purettiin Kustaa Vaasan käskystä.[9]
Kuusiston linnanraunioiden lähistöllä sijaitsee vuonna 1738 rakennettu Kuusiston kartano, joka toimi Turun jalkaväkirykmentin everstin virkatalona. Ennen kartanoa keskiajalla siinä oli Kuusiston latokartano, joka huolehti piispanlinnan maanviljelystä ja karjanhoidosta.[10] Kartanossa on kesästä 2013 lähtien toiminut sydänkesäisin Taidekartanon nimellä esiintyvä taiteen moniaistillinen näyttelypaikka, kahvila ja taiteilijaresidenssi.[11]
Historiallisia tapahtumia
Suomen sota alkoi 21. helmikuuta 1808, kun Venäjä ylitti Suomen rajan saadakseen pakotettua Ruotsin liittymään yhteiseen kauppasaartoon Britanniaa kohtaan Ranskan aseman vahvistamiseksi. Sodan keskivaiheilla ruotsalaisjoukot nousivat 19. kesäkuuta 1808 Kaarinan Lemunniemeen, venäläisten selustaan. 200 vuotta sitten käydyn Lemun taistelun kunniaksi julkistettiin kesäkuussa 2008 taiteilija Heidi Limnellin tekemä muistomerkki.[12]
6. helmikuuta 1869 Kaarina julistettiin itsenäiseksi kunnaksi. Tätä vuotta pidetään Kaarinan virallisena perustamisvuotena.[5][13]  Alkujaan Kaarina käsitti nykyisten alueidensa lisäksi pääosan nykyisin Turkuun kuuluvista, kantakaupungin ulkopuolisista Aurajoen etelä- tai itäpuolisista alueista.
Kaarinan puolella Littoisten kylässä sijaitsevassa vanhan rautatieasemarakennuksen seinässä on pitkään pidetty muistolaattaa sen kunniaksi, että V.I. Lenin pakeni Venäjältä ja jäi junasta pois Littoisissa vuonna 1907. Nykyisin muistolaatta on kiinnitetty suureen muistokiveen asemarakennuksen viereen.
Nyky-Kaarina
Vuonna 1939 Pyhän Katariinan kirkkoa ympäröinyt Nummi liitettiin Turkuun. Tämä tapahtui Kaarinan omasta aloitteesta, koska Turun rajalla sijainneen työläiskaupunginosan ylläpito tuli kunnalle kalliiksi. Kaarina sai kuitenkin tälle käytännössä hyvitystä, kun Kaarinaan liitettiin vuonna 1946 Kuusiston kunta.[14][15]
Littoinen oli vielä vuoden 1960 tienoilla Kaarinan suurin taajama, mutta sijaintinsa vuoksi se ei soveltunut uudeksi keskustaajamaksi. Niinpä Ylikylään rakennettiin kaupunkimainen keskusta. Tämän myötä kunnan painopiste siirtyi enemmän Paraisille vievän tien risteyksen seudulle.[15]
Vuonna 1993 Kaarina katsoi täyttävänsä kaupungilta vaadittavat edellytykset ja  julisti itsensä kaupungiksi.[5]
17. joulukuuta 2007 Kaarinan ja Piikkiön kunnanvaltuustot pääsivät sopimukseen, jonka mukaan Piikkiö liitetään Kaarinaan. Liitos astui voimaan 1. tammikuuta 2009. Laajenevan kaupungin nimi pysyi Kaarinana, mutta vaakunaksi otettiin Piikkiön vaakuna.[16]
Kaupunginosat

Kantakaupungin suuralue
I Auranlaakso
II Littoinen
III Piispanristi
IV Kesämäki
V Keskusta
VI Voivala
Kuusiston suuralue
VII Kuusisto

Piikkiön suuralue
VIII Nunna
IX Hepojoki
X Piikkiön kirkonkylä
XI Makarla
XII Piikkiönlahti
XIII Heernummi
XIV Harvaluoto

Talous














Elinkeinorakenne 2002*%-osuus alueella asuvasta työllisestä työvoimasta* ennakkotietoAlkutuotantoTeollisuusRakentaminenKaupallinen alaKuljetusalaLiike-elämänpalvelutMuut palvelutElinkeino tuntem.Kaarina0,8 %20,9 %6,1 %15,7 %7,4 %15,2 %33,0 %0,9 %Turun seutuk.1,6 %20,3 %6,4 %15,3 %8,1 %14,6 %32,5 %1,2 %Lähde: Tilastokeskus[17]
Väestö










































Kaarinan väestönkehitysVuosiAsukasluku1950605419608895197010064198013860199018213200020179200521943200822526200930403201030903201131080201231361201331800201432152201532575201632725201733015 (ennakkotieto 31.12.)Lähteinä Kaarinan Strategia 2004-2008,[18] Kaarinan väestö[19], Kaarinan Talousarvio 2008[20], Väestörekisterikeskus [21][1] ja Tilastokeskus [22]

Vuonna 2007 Kaarinan kotimainen ja ulkomainen nettomuutto oli 187 henkeä, mikä oli Varsinais-Suomen toiseksi suurin luku.[23]
1. tammikuuta 2009 yhdistyi Piikkiön kunta Kaarinaan kasvattaen asukkaiden määrän noin 22 000:sta 30 000:een asukkaaseen.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kaarinassa oli 33 099 asukasta, joista 31 193 asui taajamissa, 1 514 haja-asutusalueilla ja 392 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kaarinan taajama-aste on 95,4 %.[24] Kaarinan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:[25]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kaarinan keskusta, Littoinen, Piispanristi ja Piikkiön kirkonkylä eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Turun keskustaajamaa, joka ulottuu Kaarinan lisäksi usean Turun lähikunnan alueelle.[25] Yhteensä Turun keskustaajamassa on 272 230 asukasta ja sen pinta-ala on 280,82 neliökilometriä.[26] Tammisillan taajama ulottuu puoliksi Kaarinan ja puoliksi Paimion kaupungin alueelle.[25]
Uskonnolliset yhteisöt

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaarinassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[27]
Kaarinan seurakunta
Piikkiön seurakunta
Åbo svenska församling
Nämä seurakunnat kuuluvat Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään ()[28]. Åbo svenska församling toimii myös Turun kaupungin alueella. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.[29]
Muita kirkkokuntia edustavat Suomen Adventtikirkon Piikkiön adventtiseurakunta[30] ja Toivonlinnan adventtiseurakunta[31] sekä helluntaiherätykseen kuuluva Kaarinan Kotikirkko[32]. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kaarinan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.[33]
Urheilu

Kaarinassa on monia urheiluseuroja, muun muassa Kaarinan Pojat (Kaapo), Piikkiön Palloseura (Pips), Kaarinan Ura, Piikkiön Karhu ja Piikkiön Kehitys.
Palloilulajit
Kaarinassa on kaksi vuonna 1958 perustettua jalkapalloseuraa, Kaarinan keskustasta lähtöisin oleva Kaarinan Pojat ja kauselalainen Kaarinan Reipas. Kaarinan Pojat on pelannut pitkään jalkapallon toisessa divisioonassa. Seuran naisten edustusjoukkue pelaa ykkösdivisioonassa. Lisäksi Kaarinassa toimii vuonna 1976 perustettu juniorijalkapalloseura Kaarinan Nappulat.
Yleisseura Kaarinan URAssa (perustettiin 1932) pelattiin koripalloa vuodesta 1957 asti. Seuran koripallon edustusjoukkue yhdistyi Turun NMKY:n kanssa vuonna 2004 muodostaen nyttemmin toimintansa jo lopettaneen Aura Basketin.
Vuonna 2005 Kaarinan Uran koripallojaosto erosi omaksi erikoisseurakseen Ura Basket ry:ksi. Ura Basket ry on koripalloilun erikoisseura ja sen edustusjoukkue pelaa miesten I-divisioonassa. Ura Basket on suurin kaarinalaisista urheiluseuroista, harrastajamäärän ollessa yli 800 henkilöä.
Kaarinan salibandyseurana toimii West Coast Sheriffs, jolla on pelaajia aina ala-asteikäisistä naisten salibandyliigassa pelaavaan joukkueeseen asti. Miehet pelaavat II-divisioonassa.
Littoisissa, Kaarinan ja Liedon kuntien rajalla toimii puolestaan jo vuonna 1932 perustettu Littoisten Työväen Urheilijat. Vahvan jalkapallotoiminnan lisäksi seuralla on lentopallojoukkue ja hiihtojaosto.
Jääkiekkoa Kaarinassa pelaa KaKiPo eli Kaarinan Kiekko-Pojat, jonka edustusjoukkue HCIK (HC Indians Kaarina) pelaa miesten Suomi-sarjassa.
Yleisurheilu
Kaarinan Urheilijoissa harrastetaan ammuntaa, hiihtoa, erilaisia itämaisia taistelulajeja, kuntoilua, lentopalloa, salibandyä sekä soutamista.
Kulttuuri
Oma nimikkokasvi ja -eläin

26. toukokuuta 1997 Kaarinan kaupunginvaltuusto nimesi Kaarina-seuran esityksestä nimikkokasviksi Kuusiston kartanon pihalla ja Kappelinmäen rinteessä esiintyvän keltavuokon (Anemone ranunculoides) ja nimikkoeläimeksi Kuusiston linnanraunioilla  viihtyvän tiklin (Carduelis carduelis).
Kaarinan laulu
Urho Sipponen on säveltänyt ja Emil Vihanto sanoittanut oman laulun Kaarinan kunnalle, jonka Turun Kaupunginorkesteri ja Varsinais-Suomen musiikkioppilaitoksen nuorisokuoro ovat molemmat erikseen äänittäneet vuonna 1980.[34]
Valtakunnallinen Runo-Kaarina -kilpailu
Vuodesta 1994 asti on Kaarinassa järjestetty vuosittain valtakunnallinen Runo-Kaarina runokilpailu,  joka on avoin kaikille esikoisrunoilijoille. Voittaja julkistetaan Turun Kansainvälisillä Kirjamessuilla ja Kaarinan kaupunki palkitsee voittajan kustantamalla hänen teoksensa ja suorittaa siitä tekijälle normaalin tekijänpalkkion.[35]
Nähtävyydet
Kaarinan kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Kuusiston kirkko, kartanomuseo ja Kuusiston linnan rauniot, Pukkilan kartanomuseo sekä Tuorlan planetaario. Lisäksi Kaarinan alueelta löytyy monta majoitus- ja ravitsemuspalveluita tarjoavaa kartano- tai maaseutumatkailukohdetta. Historiallisista teistä Kaarinan kautta kulkevat sekä Uudellemaalle  Suomenlahden rannikon läheisyydessä johtava Kuninkaantie että Aurajokea alkuosaltaan seuraileva, Hämeeseen vievä Hämeen Härkätie.
Kaarinan historiallisista kohteista Museoviraston määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat varsinaisen Kaarinan alueella Suuri rantatie[36], Littoisten verkatehdas ja Kotimäen asuinalue[37]; Kuusistossa Bryggmanin huvilat[38], Kuusiston kirkkomaisema[39], Kuusiston piispanlinnan rauniot ja Kuusiston kartano[40]; sekä Piikkiössä Piikkiön kirkko ja pappila[41], Tuorlan maatalousoppilaitos[42] ja Pukkilan kartano[43].
Ruokakulttuuri
Kaarinan pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla perunasoseesta ja ohrajauhosta keitetty pastanttipuuro sekä kirnupiimä.[44]
Ystävyyskunnat
Enköpingin kunta, Ruotsi 
Szentes, Unkari 
Sovetski, Venäjä 
Jõgeva, Viro 
Ansião, Portugali 
[45]
Katso myös
Luettelo Kaarinan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Lions Club Littoinen: Littoinen sanoin ja kuvin (1993)
Kaarinassa sijaitsevien palveluiden ja urheiluseurojen sivut

Viitteet

Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit