kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
in izraz italijanska istra italijanska dalmacija nas je nehote vrnil ne samo v čase po drugi svetovni vojne in za dogodke ki jih slovenci hrvati italijani vsi obžalujemo ampak tudi v čase po prvi svetovni vojni ko je italijanski fašizem zadal veliko gorja temu delu
goljufije korupcija ter ostale nezakonite dejavnosti spodkopavajo tako finančne interese evropske unije kakor tudi zaupanje državljanov v pravno državo.
evropske države vsako leto zaradi korupcije izgubijo okrog sto osemdeset milijard evrov od tega v sloveniji po nekaterih ocenah tri in pol milijarde evrov.
goljufije na področju davka na dodano vrednost korupcija v zdravstvu pri javnih naročilih ter v bančnem sektorju so le vrh ledene gore.
do korupcije kot družba ne smemo biti otopeli kot da je to nekaj samoumevnega.
vsako leto v evropski uniji pri črpanju iz evropskih skladov izgubljamo velikanske količine sredstev zato zgolj pozivanje k transparentnosti ne bo dovolj če ne bodo temu sledili tudi konkretni ukrepi.
evropske institucije morajo zavzeti proaktivno držo da evropske varovalke ne bodo tako pomanjkljive ter da odkrivanje korupcije ne bo več le prepuščeno dobri volji posameznih držav članic.
gospa predsedujoča! homofobija na poljskem se širi kot bolezen in pozdravljam aktiviste iz poljske ki so danes z nami in s katerimi se borimo da je slišan njihov klic na pomoč.
predstavniki lgbti skupnosti so vse pogosteje deležni sovražnih besed in dejanj ker so ta v javnem kulturnem in političnem diskurzu enostavno vedno bolj dopuščana in tolerirana.
sramota je da je na poljskem že skoraj devetdeset lokalnih skupnosti razglasilo območja osvobojena lgbti ideologije.
trpijo mladi naraščajo samomori take nedopustne odločitve so odraz vsesplošne klime v državi katere del si močno prizadeva zatreti pravico do svobodne izbire partnerja in pravico do splava.
in tu kažem s prstom tudi na poljsko organizacijo ordo iuris.
a se pri poljski ne konča neustrezne so bile reakcije oblasti na madžarskem ob homofobnem nasilju o vse več verbalnih in fizičnih napadih na pripadnike lgbti skupnosti poročajo iz nemčije iz združenega kraljestva iz finske iz litve in tudi medni žal ni treba predaleč od doma nedavno smo bili spet priča novemu napadu na klub lgbti v ljubljani.
in kako si kdorkoli drzne posegati v življenje ljudi samo zato ker ljubijo drugače.
kdaj bomo kot družba doumeli da je sprejemanje drugačnosti in raznolikosti tisto kar nas dela močnejše.
homofobija diskriminacija in sovražni govor nimajo prostora v moji evropi zato pozivam nas vse evropski parlament evropsko komisijo in svet da enkrat za vselej obsodimo nasilje nad lgbti skupnostjo v celotni evropi in se zavežemo k prizadevanjem za povečanje njihove pravne zaščite.
danes razpravljamo o učinkih ameriških carin na podlagi odločitve svetovne trgovinske organizacije v primeru airbus boeing na evropsko kmetijstvo.
ko govorimo o tem ne smemo mimo širšega konteksta ki ga pooseblja premišljena politika carinskih vojn protekcionizma in gospodarskega izsiljevanja.
njen namen je uničevanje multilaterizma v svetovni trgovini omejevanje konkurence in še posebej selitev delovnih mest mimo pravil in predvsem na škodo drugih deležnikov še posebej na škodo evropske unije.
ker je ta politika dejstvo pričakujem od sedanje in pa tudi nove komisije da bo tako v zelenem svežnju in tudi sicer v trgovinskih politikah ne samo skrbela za ohranitev multilaterizma ampak bo zagotavljala spodbujala in krepila konkurenčnost evropskega gospodarstva ter tudi ohranjala evropska delovna mesta tako v industriji kot tudi v kmetijstvu še posebej pa tista ki bodo ogrožena
glasoval sem za resolucijo ker zame ta pomeni merilo civiliziranosti.
namreč tako ratifikacija konvencije o otrokovih pravicah kot spoštovanje otrokovih pravic nas definirajo kot ljudi.
s tem je evropski parlament potrdil zaveze in še okrepil pravzaprav te zaveze tako evropske unije kot članic in seveda tudi odprl možnost pristopa h konvenciji s strani same evropske unije in zaveze do vseh otrok ne zgolj do nekaterih.
gre za močno resolucijo ki je odbila napad dveh skupin torej identitete in demokracije ter evropskih konservativcev in reformistov v kateri so ključna načela lastništvo pravic otrok in otrokove koristi tisto kar je v ospredju za socialnega demokrata je pa seveda nedopustna tako revščina otrok kot socialna izključenost.
vem pa in potrebno je dodati k temu tudi sodelovanje tako z državami znotraj evropske unije kot s svetom evrope in združenimi narodi.
spoštovani gospod predsedujoči jaz sem eden tistih ki nasprotuje marakeški deklaraciji predvsem zaradi tega ker ne predstavlja globalnega dogovora ni niti globalen niti dogovor.
od njega so že odstopile velike države veliki svetovni akterji kot so zda avstralija izrael več kot deset evropskih držav članic in to zagotovo ni splošen dogovor.
v sloveniji je sedemdeset odstotkov javnosti proti njej. še niti politične elite se niso mogle oglasiti okoli njega kaj šele evropska in svetovna javnost.
predvsem sem proti temu ker je besedilo slabo zato ker temelji na napačnih predpostavkah in tudi ni res da ni zavezujoče še kako je zavezujoče če ga temeljito preberete to delo.
skratka nasprotujem temu dogovoru zato ker bo v prihodnje še poslabšal situacijo pri upravljanju z migracijami.
gospod predsednik današnjo razpravo smo zahtevali ker se je vse več evropskih vlad umaknilo od globalnega dogovora za varne urejene in nadzorovane migracije in ker ne smemo ostati tiho.
evropski parlament je aprila globalni dogovor podprl z veliko večino saj ta poudarja pomen človekovih pravic ki so univerzalne. vsem ki pravijo da gre z globalnim dogovorom za uvoz migrantov za nacionalno izdajo ali izdajo suverenosti in uničevanje zahodne civilizacije kar so obtožbe desnice tudi v slovenski javnosti naj povem da je takšno ustrahovanje ljudi napačno in zavajajoče.
gre za politično deklaracijo ki temelji na sodelovanju suverenosti držav delitvi odgovornosti ki temelji na svetovnem evropskem in nacionalnem pravnem redu ki ne izenačuje migrantov z begunci in ne prinaša novih pravnih obveznosti.
globalne izzive lahko rešujemo le skupaj.
ravno sem se vrnila iz države niger.
tam je boj za dostojno življenje del vsakdana saj bogate zahodne države zlorabljajo naravne vire in ljudi.
dokler bo tako bo evropa privlačna celina.
spoštovani gospod predsedujoči tak globalni dogovor seveda bi potrebovali že mnogo prej in mnogo lažje bi ob sodelovanju vseh držav reševali mnoge probleme s katerimi se danes soočamo. in dejstvo je da ta globalni dogovor tudi pomeni učinkovito upravljanje migracij kar je tudi obramba suverenosti in varnosti držav kar skušajo oporekati nasprotniki tega dogovora.
pa tudi varnost za tiste najšibkejše v karavanah bežečih.
ta deklaracija ta dogovor ima seveda velike ambicije in če preberemo vse cilje ki so povzetek same vsebine vidimo da ponuja rešitve za katere do danes nismo našli ustreznega dogovora.
ruski embargo in ukinitev mlečnih kvot imata za posledico padec cen zato je v mlečnem sektorju veliko težav kar je tudi jasno zapisano v poročilu gospoda nicholsona ki sem ga tudi z veseljem podprl. prihajam iz slovenije kjer je mlečna proizvodnja ključna kmetijska panoga.
v deželi je približno šestdeset kmetijskih površin pokritih s travnatim svetom večina našega območja je območje s težkimi pridelovalnimi pogoji spadamo v alpsko območje.
in na takšnih območjih kjer so majhne kmetije težki pogoji kmetje še posebej čutijo pritiske ko enkrat cena na področju mleka tako pada in ko se tako spreminja kot se v zadnjih letih.
zato podpiram da evropska komisija spremlja stanje na tem področju da izdela jasno varnostno mrežo v kateri se lahko pridelovalci mleka rešijo pred težkim položajem na trgu zagotovo pa je rešitev tudi v večjem izvozu in v visokokakovostnih pridelkih iz mleka.
sem podprl poročilo kolega mela kajti organizacije proizvajalcev so v zelenjadarskem sektorju pravi odgovor na skupno načrtovanje proizvodnje skupno znižanje stroškov in seveda trženje v vse ostrejših pogojih na področju kmetijske trgovine.
osemnajst se pravi da govorimo o intenzivnem kmetijskem sektorju znotraj katerega je tudi petsto petdeset tisoč delovnih mest.
prihajam iz slovenije kjer žal nimamo nobene organizacije proizvajalcev.
sam sem se potrudil da sem organiziral konferenco v evropskem parlamentu ogled belgijskih dobrih praks in tudi posvet v sloveniji in upam da bo to poročilo in tudi siceršnje razmere na tem področju spodbudile slovenskega kmetijskega ministra da tudi v sloveniji izdelamo strategijo in ustanovimo prve organizacije proizvajalcev.
erasmus predstavlja simbol evropskega povezovanja simbol evrope ki skrbi za mlade evrope ki ji je mar za državljane in je prava evropska zgodba o uspehu.
od leta tisoč devetsto sedeminosemdeset je v programu sodelovalo več kot devet milijonov študentov učencev vajencev učiteljev mladinskih delavcev odraslih in športnikov.
program iz leta v leto podira rekorde vsako leto financira več projektov udeležba je vse večja. vse kaže da se bo v tem obdobju udeležilo raznih oblik sodelovanja v erasmusu okrog štiri milijone evropejcev.
v erasmusu je povpraševanje torej ogromno denarja pa je vedno premalo. tako za mobilnost kot za mnoge druge projekte.
če bi študenti dobili višje štipendije bi se jih na izmenjave prijavilo veliko več.
če bi bilo več sredstev na voljo nam ne bi bilo treba zavrniti toliko dobrih kvalitetnih mladinskih projektov.
zato sem za obdobje dva tisoč enaindvajset dva tisoč sedemindvajset torej za naslednji finančni proračun perspektivo predlagal trikratno povečanje sredstev s petnajst na petinštirideset milijard evrov.
če želimo potrojiti število udeležencev če želimo dodati tri velike nove pobude in če želimo narediti program bolj dostopen potem podvojitev sredstev kar je predlagala evropska komisija ne bo dovolj.
pri pripravi poročila o novem erasmusu sem predvsem želel okrepiti in izboljšati tradicionalne aktivnosti oziroma podprograme med njimi mobilnost in različne projekte.
obenem pa sem želel zavarovati tri velike nove pobude tj.
pobuda odkrij evropsko unijo mreža evropskih univerz in centri poklicne odličnosti ki bodo del programa po letu. dva tisoč enaindvajset v primerjavi s predlogom komisije smo v parlamentu predlagali precejšnje povečanje sredstev za poklicno izobraževanje šole šport in odrasle.
naj naštejem še nekaj novosti ki smo jih v parlamentu podprli in nadgradili.
v novem erasmusu bo več možnosti za manjše projekte in manjše organizacije ki so do sedaj imele težave pri dostopanju do programa.
novi erasmus bo prinesel več možnosti za učenje tujih jezikov za mobilnost šolarjev in profesorjev v šolah pa za mobilnost predšolskih vzgojiteljev ter več možnosti za mobilnost in projekte za odrasle.
novost bo tudi mobilnost za športne trenerje in za posamezne športnike.
kot je razvidno iz poročila je bila ena od mojih glavnih prioritet da program v naslednjem ciklu postane bolj enostaven za uporabnike ter vključujoč dostopen in pravičen za vse skupine mladih in starejših ne glede na ekonomsko situacijo in druge okoliščine npr.
invalidnost.
za tiste ki imajo težave pri dostopanju do programa ljudi z manj priložnostmi smo predlagali vrsto specifičnih ukrepov.
na eni strani boljše informiranje na drugi strani pa finančno podporo če je to potrebno.
v poročilu smo bolj poudarili pomen evropske dodane vrednosti kar pa seveda ne pomeni da morajo biti vse aktivnosti nadnacionalne.
zahtevali smo tudi večjo vlogo parlamenta da ne bo le evropska komisija določala in odločala o vsakoletnih prioritetah. novi erasmus bo poleg finančne mobilnosti omogočil tudi virtualno in mešano sodelovanje kar seveda podpiramo.
obenem pa želimo transparentnost da se vodi ločene evidence za fizično torej realno mobilnost in virtualne mobilnostne aktivnosti.
ne želimo namreč da bi se napihovalo številke s tem koliko ljudi v evropi je mobilnih ko bi mnogi v resnici sedeli doma za računalnikom.
ob koncu naj se iskreno zahvalim poročevalcem v senci za konstruktivno sodelovanje. naša pogajanja niso bila lahka a je končni rezultat zato toliko boljši.
ampak vendarle bi rad poudaril da erasmus podpira tudi izoblikovanje osebne identitete regionalne tudi nacionalne in da se to z evropsko identiteto ne izključuje.
verjamem da je vlaganje v erasmus vlaganje tudi v prihodnost evrope zato ob koncu ponovno pozivam evropsko komisijo in države članice da v trialogu podprejo trikratno povečanje proračuna.
države članice pogosto oklevajo ko gre za višanje sredstev za evropske programe še posebej ko gre za tako imenovane mehke politike kot so izobraževanje ali mladinske politike.
a naj spomnim da je evropski svet lansko leto umestil program erasmus med štiri glavne prioritete za obdobje po letu dva tisoč dvajset poleg varnosti obrambe in migracij. torej pozivam države članice da ne pozabijo na to zavezo.
zavedam se da pogajanja s komisijo in svetom ne bodo lahka gre za daleč največje povečanje sredstev za katerikoli program.
hvaležen pa sem vsem političnim skupinam ki so podprle to naše skupno prizadevanje zato verjamem da bo pogajalec evropskega parlamenta imel močan mandat.
idealno bi bilo če bi trialog zaključili do konca leta dva tisoč devetnajst ali vsaj v prvi polovici leta dva tisoč dvajset s čimer bi omogočili nemoten prehod s sedanjega na prihodnji dolgoročni proračun.
tako bi v letu dva tisoč enaindvajset omogočili odhod v tujino za skoraj milijon ljudi in nemoteno izvajanje.
žensk je premalo na področjih odločanja.
tudi v evropskem parlamentu smo v manjšini vendar se razmere izboljšujejo.
če ne bi bilo raznih aktivnosti na ravni evropske unije kot je denimo evropska strategije za enakost spolov in zakonodajna pobuda o ženskih kvotah v upravnih odborih bi jih bilo manj kot.
štirinajst zmanjševanje razlik med spoloma je področje kjer je evropska unija lahko in mora odigrati vodilno vlogo in pomembno vlogo a premalo je ukrepati le na koncu verige.
ženske kvote v politiki gospodarstvu so dobrodošle a če želimo trajne spremembe moramo ukrepati v različnih fazah življenjskega cikla.
kot denimo seznaniti mlade z različnimi poklicnimi možnostmi izven stereotipov ženske v računalniškem programiranju moški kot negovalci v bolnišnicah.
cena neenakosti ki jo plačujemo v evropski uniji je visoka saj raziskave kažejo da zaradi neenakosti med spoloma na trgu dela bruto domači proizvod na prebivalca evropske unije za okrog deset manjši.
gospa predsedujoča kolegi neenotna evropska emigracijska politika vsak dan razčloveči več ljudi ki bežijo pred vojnami in iz kriznih žarišč.
zadnji v vrsti takšnih primerov je nesrečna zgodba ki ste jo omenili devetinštirideset ljudi ki so devetnajst dni ostali ujeti na sredozemskem morju in nobena država ladji na kateri so bili ujeti begunci ni dovolila niti vstopa v svoje teritorialne vode da bi se tako umaknili pred nevihtami v vodah.
navkljub poznemu odzivu pozdravljam odločitev držav članic unije ki so se odločile pomagati in sprejeti begunce nenazadnje tudi moja država slovenija.
in vsaka takšna tragedija je nov dokaz da je potreben skupen pristop in odziv držav članic na humanitarno krizo ampak kdaj kolegi kdaj sprašujem države članice.
reformo azilnega sistema ki bi presegla parcialne interese posameznih držav in ki bi prestala zob časa smo v parlamentu sprejeli že pred dvema letoma in strinjam se z vami spoštovani komisar da je zdaj odgovornost in krivda povsem na strani držav članic.
pogum v dejanjih zvestoba evropskim načelom in solidarnosti ter skupen odziv na izzive našega časa še vedno ostajajo edina prava pot k rešitvi.
gospod predsednik več kot deset let je že od ustanovitve sklada za prilagoditev globalizaciji. in seveda kot vsi ugotavljamo razmere so se v tem času spremenile zato je prav da se spremenijo tudi pravila delovanja tega sklada.
pozdravljam seveda poenostavitev pravil ter nove kriterije in merila za upravičence.
spremembe bodo na ta način se posebej koristile malim in srednjim podjetjem in tistim državam kjer je veliko malih in srednjih podjetij.
vendar bi bili lahko v teh svojih poizkusih za znižanje meje še bolj ambiciozni.
v moji državi recimo je glede na zadnje statistične podatke samo tristo petdeset podjetij ki bi zadostila tem novim merilom torej imajo več kot dvesto petdeset zaposlenih.
spremembe bodo omogočile da do sredstev pridejo tudi tisti zaposleni ki so prizadeti za izgubo delovnih mest zaradi digitalizacije in ostalih novih procesov.
vendar tako kot velja za vse skalde prav je da so pravila enostavna čim bolj enostavna vendar mora biti pa nadzor čim boljši.
gospod predsednik evropska unija lahko ostane konkurenčna v svetovnem gospodarstvu le če bo ohranjala visoko raven zaposlenosti izobrazbe zdravja in socialne vključenosti svojih ljudi.
vrzel v znanju in spretnostih zlasti na digitalnem področju ter pomanjkanje povezave med sistemi izobraževanja na eni strani in trgom dela na drugi strani škodljivo vplivajo na evropsko družbo kot celoto.
pozdravljam da je v programu ess posebna skrb namenjena področju mladih in da je določen celo minimalni odstotek ki ga morajo države v okviru tega programa nameniti za mlade.
gospod predsedujoči spoštovana premierka v začetku predsedovanja ste dvignili kar nekaj prahu tudi tu v dvorani ampak verjamem in zaupam da boste dokazali nasprotno kar ste že v pogovorih z nami.
podpiram prioritete vašega predsedovanja zlasti kar zadeva zahodni balkan.
nujne so pozitivne zgodbe v regiji in zato iskrene čestitke tudi našim prijateljem v makedoniji za parlamentarno glasovanje o ustavnih spremembah in upam na podoben razplet tudi v grčiji.
vas politike in državljane pa v obdobju evropskih volitev zaostrene populistične in nacionalistične retorike pozivam da odločno in jasno obsodite širjenje sovraštva in vse poskuse rušenja institucij.
ali bosta stabilnost ali mir ali pa bo nad demokracijo zmagala avtoritarnost.
in želim si da boste z odliko opravili to predsedovanje in spomniti moramo naše državljane na vse dosežke unije.
najlepša hvala gospa predsedujoča spoštovane in spoštovani.
posebej za socialistke in socialiste ter socialne demokratke in socialne demokrate.
zadeva namreč solidarnost kot našo temeljno vrednoto in tudi temeljno vrednoto evropske unije kot je navedena v.
dve členu pogodbe o evropski uniji ter seveda poslanstvu prostovoljne pomoči drugim.
ti dve skupaj res lahko tvorita evropski način življenja.
v sloveniji tako letos praznujemo že sto petdeset let prostovoljnih gasilcev in smo tudi država znotraj evropske unije ki ima največ prostovoljnih gasilcev glede na število prebivalcev sto petdeset nič vseh petdeset nič operativnih.
in je to kombiniranje prostovoljnih in poklicnih enot šele tisto ki omogoča odziv in pomoč v primeru požarov naravnih nesreč poplav primerih težkih prometnih nesreč ter drugih stisk ljudi.
hkrati se pa gasilci v evropi in širše uvrščajo v poklicno skupino ljudi ki jim ljudje najbolj zaupajo.
zato so ključen del civilne zaščite ker zagotavljajo osebno varnost prebivalcev ter prispevajo k javni varnosti.
seveda obstajajo razlike med nacionalnimi sistemi in načini organiziranja prostovoljnega gasilstva povsod pa to predstavlja plemenito poslanstvo.
nadomestila kot bistvenega elementa delovnega razmerja.
poslanstvo niso plačani še posebej zaslužijo naše priznanje pohvalo in zahvalo.
varstvo in zaščita pred požari ter drugimi nesrečami je v osnovi pristojnost držav članic.
s svojimi odločitvami in zakonodajnimi akti pa tudi poslanci evropskega parlamenta posredno ali nehote vplivamo na status prostovoljnih gasilcev v evropi.
direktiva evropskega parlamenta in sveta iz leta dva tisoč tri o določenih vidikih organizacije delovnega časa je bila sprejeta z namenom zaščite delavcev v evropski uniji.
določa minimalne varnostne in zdravstvene standarde pri organizaciji delovnega časa v vseh državah članicah kar je velik napredek glede zaščite pravic delavcev v evropski uniji. izvajanje direktive še posebej po odločitvi sodišča v primeru matzak iz maja dva tisoč osemnajst
v skladu s katero se čas dežurstva na domu tudi za prostovoljne gasilce ki so zaposleni pri zasebnikih šteje v delovni čas pomeni da bi lahko prostovoljke in prostovoljci zlahka presegli oseminštirideset urni delovni čas torej maksimalni oseminštirideset urni delovni čas na teden
ter zahtevanih enajst ur dnevnega počitka.
to je veliko tveganje za sisteme varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami v članicah saj bi lahko bilo prostovoljstvo onemogočeno.
vendar pa kot socialni demokrat sem prepričan da sta obstoječa zaščita in definicija delavcev ter prihodnja zaščita in spodbujanje prostovoljstva enako pomembni in se medsebojno ne izključujeta.
enega ne moremo žrtvovati v imenu drugega.
pravna pravila moramo kvečjemu izboljšati da se oboje krepi.
namreč naravne in druge nesreče ne poznajo delovnika.
nepredvidljive so po obsegu in času.
nikoli ne bo dovolj poklicnih enot še posebej izven urbanih središč.
zato moramo narediti vse da se prostovoljstvo obdrži.
omogočiti je treba usklajevanje poklicnih obveznosti in poslanstva prostovoljnega gasilca ali gasilke z ukrepi spodbujati njihovo zaposlovanje ter skrbeti za njihovo opremljenost.
mehanizem evropske unije na področju civilne zaščite projekt resceu ter še posebej koordinacijski center za krizno upravljanje so dobrodošli za odzivanje na velike nesreče zagotavljanje učinkovite solidarnosti med državami članicami in izmenjavo dobrih praks.
z njimi smo dobili rezervo na ravni evropske unije ki dopolnjuje nacionalne sisteme ter omogoča usklajevanje ali koordinacijo in delitev virov.
nujno pa je spoštovati načelo subsidiarnosti in preprečiti centralizacijo.
izogniti se je treba prekomerni regulaciji upoštevati nacionalne tradicije in ne posegati v sisteme ki dobro delujejo in jim ljudje zaupajo.
z optimizmom me navdaja da kandidat za komisarja za krizno upravljanje janez lenarčič zelo dobro pozna pomen in vlogo prostovoljnih gasilcev.
verjamem da bodo prostovoljne gasilke in gasilci pod njegovim vodstvom resorja ustrezno umeščeni v okvir mehanizmov eu ter da bo v sodelovanju z državami članicami in drugimi članicami in člani komisije prišlo do izboljšanja njihovega statusa.
moram pa poudariti da prostovoljstvo ni oblika dela.
zaradi dilem ki so nastale z direktivo iz leta dva tisoč tri ter odločitvijo sodišča eu ne smemo spreminjati direktive in definicije delavca ali sprejemati izjem za posamezne države ali skupine držav.
zlasti pa ne smemo daljšati maksimalnega delovnega časa temveč se kvečjemu zavzemati za njegovo skrajšanje na petintrideset urni tedenski delovnik.
zato predlagam da se pogovorimo o posebni direktivi ki bi pokrila civilno angažiranje za storitve javne varnosti.
znotraj nje pa poskrbimo da bodo primerno opredeljeni status varnostni ter zdravstveni standardi ter možnost spodbud ali nagrajevanja tudi za prostovoljne gasilce in gasilke.
prostovoljni gasilci namreč toliko prispevajo k naši družbi da jim je družba in smo jim tudi mi kot poslanci evropske unije dolžni nekaj dati nazaj.
največji poklon šestim milijonom žrtvam holokavsta iz druge svetovne vojne bi bilo razumevanje in miroljubno sobivanje.
porast ekstremističnih ideologij predstavlja največjo nevarnost za demokracijo je grožnja prebivalcem evropske unije našemu načinu življenja vrednotam in svoboščinam na katerih je nastala in tudi danes temelji evropska unija.
prizadevanje za več strpnosti in sodelovanja v družbi terja napor tako političnih akterjev kot tudi civilne družbe a to je edina prava in možna pot. verjamem da bomo uspeli.
danes pa nimamo zelo enotne evropske zveze.
gospod juncker vas je pozval k pozornosti do dialoga znotraj višegrajske četvorke.
mene zanima kaj vi vidite kot ključno specifiko srednje evrope in o čem bi moral predvsem teči pogovor z ostalo evropo?
predvsem bi se na začetku zahvalil reporterju za pomembno delo in sodelovanje.
in moram reči da seveda je ta akt izjemno pomemben tudi zato ker lajša dostopnost invalidom in tudi starejših do tako storitev kot tudi blaga in aparatov.
veliko stvari je ostalo odprtih zlasti glede grajenega okolja tudi glede nekaterih drugih stvari ki so pomembne. ampak je začetek. je začetek nečesa kar daje upanje za to da pokažemo da tudi evropski parlament razume potrebe ljudi in da razume potrebe da postanemo vključujoča družba za vse.