kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
zato je potrebno na tem mestu zagotoviti s to uredbo večjo transparentnost realnost in utemeljenost vhodnih podatkov in pa sankcioniranje ter ustrezne mehanizme nadzora.
evropski parlament prvič s tako enotnim glasom priznava velik napredek srbije in kosova. dogovor o normalizaciji odnosov je dokaz da je unija za obe državi pomembnejši cilj kot populistična in nacionalistična retorika.
začetek pogajanj s srbijo bo odprl novo poglavje ki bo zahtevalo velike napore vladavina prava boj proti korupciji varovanje človekovih pravic svoboda medijev tu bo delo najtežje.
varovanje meja državljani srbije ne smejo kršiti pravil brezvizumskega potovanja.
to bo preveč resno ogrozilo vse ki danes uživajo ugodnosti brezvizumskega režima.
storiti pa moramo tudi vse da v brezvizumski režim čim prej vstopi še kosovo.
v evropskem parlamentu stalno spodbujamo evropsko perspektivo zahodnega balkana.
želim da bi tudi grško predsedstvo širitvi deset let po vrhu v solunu dalo nov zagon.
to bi bil uspeh za vse za evropo ki bo le združena uspela.
poenoteni mednarodni računovodski standardi igrajo pomembno vlogo pri zagotavljanju po eni strani finančne discipline po drugi strani seveda tudi preglednosti in pa tudi odgovornosti tako zasebnega kot posredno tudi javnega sektorja.
in tisti ki trdijo da so mednarodni računovodski standardi seveda tudi delni krivec za finančno krizo in ekonomsko lahko povem da seveda niso računovodski standardi tisti ampak je predvsem je kriv tisti ki jih je uporabljal na neustrezen način
ko seveda postanejo lahko tudi računovodski standardi predmet zlorab ko postanejo predmet špekulacij in pa seveda tudi prilagajanje bilanc podjetjem.
pozdravljam odločitev komisarke marianne thyssen naše bivše kolegice da se v okviru evropske pobude za mlade že letos sprosti milijarda evrov.
ta sredstva bodo zelo pomagala koristila več kot pol milijona mladim v dvajsetih državah članicah evropske unije. tudi moja slovenija je med državami ki bo prejela ta sredstva za spodbujanje zaposlovanja mladih za odpiranje novih delovnih mest za hitrejši prehod iz šolanja na trg dela za izobraževanje in usposabljanje.
toda evropska komisija mora dosledno nadzirati porabo denarja da bosta oba mehanizma jamstvo za mlade ali pa evropska pobuda za mlade dosegla svoj namen.
če se bo povečalo denimo število zaposlenih uradnikov na zavodu za zaposlovanje seveda to ne bo namenska poraba bomo naredili s tem dvojno škodo.
zato želim da se sredstva morajo porabiti in namensko in učinkovito.
direktna finančna pomoč bo izjemno dobrodošel kratkoročni ukrep.
dolgoročno pa lahko problem rešimo le s posodabljanjem izobraževalnega sistema in pa z ustvarjanjem zdravega gospodarskega okolja.
resolucijo pa podpiram iz dveh razlogov najprej zaradi varnosti. dejstvo je da so standardi poklicnega izobraževanja za šoferski poklic v evropi različni in to se odraža tudi v obnašanju na cestah.
kot drugo pa gre za prihodnost prometnega sektorja.
prometni sektor potrebuje tudi generacijsko prenovo saj je povprečna starost voznikov zelo visoka.
pogoji dela so že tako ali težko zahtevni s socialnim dampingom pa jih še znižujemo.
zato se moramo vsi skupaj vprašati kako v takih razmerah v prometnem sektorju pridobiti mlade kadre s čimer bi se zmanjšale tudi nesrečev prometu.
najprej iskrene čestitke gospe sommer in gospe moi za pripravljeno poročilo ki ga bom tudi z veseljem podprl pri samem glasovanju.
vemo podatke da pri teh metodah je umrljivost zelo velika da je uspeh te metode zgolj pet do petnajst procentov in zaradi tega ker tudi ni pravega napredka je prav da se omejimo in ogradimo od te metode.
drug zelo pomemben je etični vidik vprašanje v kakšni evropi želimo živeti.
ali smemo to početi naprej na živalih?
ali je na vrsti za uspešno metodo na živalih potem tudi kloniranje na ljudeh?
to je zelo veliko vprašanje in če si kdo že želi uspešno kloniranje pri živalih ne vem kdo si želi uspešno kloniranje pri ljudeh in to kot neka javna metoda.
naslednje vprašanje ki je zelo jasno bilo na katerega smo dobili zelo jasen odgovor je pri potrošnikih pri evropejcih ki zavračajo po eni strani metodo kloniranja po drugi strani uporabo izdelkov produktov se pravi mesa iz kloniranja in zahtevajo jasno označevanje teh proizvodov.
tu mislim da kar bomo danes sprejeli je tudi zelo jasen signal pogajalcem pri sprejemanju čezatlantskega trgovinsko investicijskega sporazuma.
in če smo pri gensko spremenjenih organizmih dali odgovornost na države in se države lahko opredelijo je prav da damo pri kloniranju enoten signal iz evrope.
danes smo že ugotaljali da je ukrajinska kriza obudila stare ruske geostrateške cilje kitajska že dolgo uvljeavlja svojo vojaško politično in gospodarsko premoč mnogokje po svetu.
tudi druga območja so vse močnejša v gospodarskem in demografksem smislu.
zda in evropska unija ki sta kulturno najbolj sorodni pa v globalnem merilu izgubljata.
če bomo sprejeli prostotrgovinski sporazum z zda bo ogromno dobrobiti za vse.
odpravili bomo sistemske ovire in ustvarili nov prostor svobodnega gospodarstva in demokracije ki bo obrnil trende in napravil tako eu kot zda bolj konkurenčni.
pomembno pa je da evropa vnese v sporazum tudi specifične interese na primer visoke standarde varovanja osebnih podatkov družbene solidarnosti zdrave hrane in okolja.
zato naj eu zda zavezništvo postane tudi trdno zavezništvo vrednot.
le tako bomo namreč ohranili kulturo in naš slog življenja za generacije ki prihajajo.
možnostih ki odpirajo moldaviji večjo pot k izmenjavi dobrin blaga tudi na nek način delovne sile med evropsko unijo in moldavijo.
proevropske sile ki pa so očitno izgubile zaupanje državljanov.
zdaj velika večina ne podpira več vstopa oziroma poti v evropsko unijo in vse to je pravzaprav plod teh ki so na nek način izdali zaupanje.
že takrat smo govorili o problemih pravosodja medijske svobode in bančnega sistema in to se je seveda pokazalo kot usodno in danes namesto da bi govorili o napredku govorimo o ljudeh na ulicah in o slabši perspektivi kot je bila pred enim letom.
tudi kot župan ki je v komunalnem podjetju ki je bilo delniška družba uvedel lastništvo zaposlenih v tem podjetju.
zaupanje v podjetje in dolgoročno razmišljanje tako zaposlenih kakor tudi vodstva.
v naši družbi je vse preveč navideznega konflikta med lastniki kapitala in zaposlenimi.
eni in drugi si želijo odgovornega ravnanja dolgoročne usmerjenosti in ta participacija zaposlenih omogoča ravno to.
zelo pomembno je tudi to da države uvedejo primerne davčne olajšave ki bodo podpirale to participacijo in odgovarjale na probleme današnjega časa.
zelo pomembno je tudi to da so to pravi odgovori predvsem za srednja in mala podjetja ki bodo gonila razvoj v evropi.
je pa seveda to povezano tudi s sistemom soupravljanja in vodenja podjetij.
tukaj pa seveda trčimo na mnoga vprašanja tako pravic in obveznosti in mislim da kakorkoli se bo ta pobuda potem odvila v nadaljevanju je potrebno glede teh vprašanj biti popolnoma jasen. v nekaterih državah so ti poskusi bili bolj uspešni v nekaterih manj mislim pa da glavni problem ki se je pojavil pri vsem tem je zlasti pomanjkanje jasnih definicij po eni strani obveznosti na strani delodajalcev
in pa delojemalcev in pa pravic tako pri samem upravljanju kot pri sprejemanju dobička.
je pa jasno da je to tudi vprašanje družbenoekonomskega sistema ki v tem trenutku po mojem mnenju ni preveč naklonjen tej obliki je pa to vprašanje seveda za prihodnje diskusije.
finančna participacija je eden izmed načinov kako lahko podjetja stimulirajo svoje zaposlene k večji vključenosti.
hkrati pa je to tudi eden izmed načinov oziroma instrumentov zagotavljanja trajnostnega razvoja nekega podjetja.
kljub temu da je to dobra priložnost tako za delodajalce kot tudi zaposlene se glede uvajanja različnih shem seveda v posameznih državah še vedno postavljajo zelo velika vprašanja in ta postopek poteka zelo počasi.
s projektom finančne participacije sem se tudi sama v svoji državi kot predstavnica združenja delodajalcev zelo podrobno ukvarjala.
in ključno vprašanje je bilo ali naj bo finančna participacija obvezna ali neobvezna.
hkrati pa so bila odprta tudi nekatera druga pomembna vprašanja.
ni bilo dovolj zavedanja da lastnina ne prinaša samo pozitivne strani in dobičke ampak da je lastnina tudi odgovornost.
in na drugi strani ni bilo dovolj razumevanja da seveda udeležba pri dobičku ne more biti nadomestilo za plačo.
in na tretji strani ni bilo dovolj razumevanja da mora ta način sodelovanja imeti tudi ustrezno davčno obravnavo sicer ni zanimiv za nikogar. torej ker postopek poteka zelo počasi podpiram ta vprašanja ki so naslovljena na komisijo in upam da ne bomo več izgubljali časa
in bomo ta način finančne participacije uvedli čim prej v vse države.
torej gre za uredbe katerih cilj naj bi bil predvsem ekonomski okoljski in socialni vidik ki pa pravzaprav v tem konkretnem primeru ni tako jasno razviden kot to trdi
včasih se zdi da so ta pravila kar rahlo odmaknjena od prakse in vprašanje koliko realno se lahko tudi izvajajo.
obstaja tveganje da ta pravila lahko povzročijo več škode kot same koristi na tiste bistvene elemente zaradi katerih so tudi vzpostavljene.
in gospod komisar govorili ste o sodelovanju z industrijo in inšpekcijo govorili ste o nadzoru.
vendar treba se je pogovarjat tudi z ribiči treba je torej opravljati analize zbirati informacije načrtovati na način da bo omogočalo tudi trajnostni ribolov in zato je potreben po moje ponoven premislek o vsebini teh uredb.
dejstvo je da se pri črpanju in porabi evropskih sredstev soočamo tudi z goljufijami in komisija ne prejema vsako leto manj prijav goljufij ampak celo več in ne razvija se samo program evropske unije razvija se tudi vedenje in znanje kako goljufati sredstva evropske unije. in dejstvo je da samo s statistiko se ne bomo mogli bojevati proti goljufijam.
treba je seveda graditi na večji transparentnosti na preventivnih ukrepih na simplifikaciji predpisov in pa seveda tudi na smiselni uporabi in pripravi zakonov ki naj bojo v pomoč ne pa v oviro pri porabi sredstev.
bi pa samo še na kratko glede urada javnega tožilca.
mislim da ne gojiti iluzij da bo to nekakšen superman ki bo rešil evropo pred goljufijami in korupcijo.
in zaradi tega preden se odločimo za ta korak je treba stvari temeljito pretehtat ker najslabše je spet postaviti nek organ nek urad ki pa seveda ne bo imel jasnih pooblastil predvsem pa zelo malo in nejasnih pomoči zato apeliram tukaj na previdnost.
presenetljiv napredek v odnosih med srbijo in kosovim je prinesel napredek obema državama srbija je začela pristopna pogajanja kosovo je na poti k stabilizacijsko pridružitvenemu sporazumu albanija se bliža statusu kandidatke.
med poročili ki jih obravnavamo danes sem vesel samo poročila o napredku črne gore obžalujem pa politično negibnost v bosni in hercegovini in nemoč za bistven napredek makedonije.
predlagam da se po letih frustracij evropska zveza s podobno odločnostjo angažira za evropsko perspektivo bosne in hercegovine in makedonije kar je v interesu evropske zveze in razvoja v regiji.
v ospredje je treba postaviti interese ljudi iz regije ki niso krivi ne za notranja politična nesoglasja niti za kakovost medsosedskih odnosov.
zelo pričakovana razprava ko govorimo o gensko spremenjenih organizmih kajti kot vidimo tudi stroka ni enotna in ima različna mnenja o vplivih gensko spremenjenih organizmov.
sam sem eden izmed tistih ki prisegajo na previdnostni princip pri gso jih zato se mi zdi povsem nepotrebno da se s takšno ihto spravi skozi ta postopek kajti mislim da smo v nekem občutljivem trenutku ko bi morale imeti tudi inštitucije med sabo določeno spoštovanje predvsem pa moramo spoštovati ljudi ki so
če se mi postavlja vprašanje da zelo težko pridelamo dovolj soje ker vemo da se večina soje pridela širom po svetu iz gso jev sem pa trdno prepričan da lahko pridelamo dovolj koruze brez tega gso semena.
resolucija je odraz pomembnosti vizumske politike unije za tretje države politike ki je odgovor na pričakovanja ljudi na najbolj otipljivo vrednoto evropskega povezovanja svobodo gibanja.
postopke moramo poenostaviti ljudem moramo olajšati potovanja. ne smemo dovoliti da pri ocenjevanju pripravljenosti držav za vstop v brezvizumski režim veljajo različni kriteriji.
danes je zelo pomemben dan zgodovinski dan za državljane republike moldavije.
ti bodo namreč lahko kmalu še pred poletjem brez vizumov potovali v schengensko območje.
republika moldavija je po treh in pol letnih pogajanjih izpolnila vse stroge in zahtevane kriterije za vstop v brezvizumski režim in tako opravila veliko delo.
težek in dolgotrajen proces je vendarle prinesel rezultat.
rezultat ki je najbolj pomemben za navadne ljudi za mlade in za vse tiste manj premožne šibke in socialno izpostavljene.
politiki imamo še posebej odgovornost do ljudi in vesela sem da imamo ponovno to priložnost biti sama osebno poročevalka za moldavijo.
izkušnja z odpravo vizumov v preteklosti za zahodni balkan kjer so še pred leti divjale krvave vojne je za ljudi neprecenljiva.
želim da končno vizumske zidove odpravimo tudi za ljudi s kosova.
kolegi politiki in poslovneži potujejo kriminalci ne čakajo na vizume.
ko odločamo o brezvizumskih režimih odločamo o svobodi navadnih ljudi.
svoboda potovanja je temeljna pravica vsakega evropejca.
moldavcem ne bo potrebno več v vrstah čakati pred konzulati potovanja v evropo bodo bistveno cenejša odprava vizumov bo okrepila politično gospodarsko kulturno sodelovanje posebej stike med ljudmi.
še več pravica do svobode potovanja je eden izmed ključnih elementov miru in sožitja med narodi in je bistvenega pomena za blaginjo ljudi.
še posebej me veseli da to odločitev sprejemamo v tem težkem času v katerem se je znašla evropa ko pred evropskimi volitvami narašča nevaren evroskepticizem.
ko sem potovala pred kratkim v moldavijo na obisk sem se srečala s predstavniki nevladnih organizacij s civilno družbo kateri so zadržani a z velikim optimizmom pričakujejo tudi danes dobre novice iz evropskega parlamenta.
letos je resnično zgodovinsko leto za republiko moldavijo ki v jeseni pričakuje prav tako podpis pridružitvenega sporazuma.
danes kolegi govorimo o prihodnost skupne vizumske politike unije.
naš namen z resolucijo je predvsem evropsko komisijo pozvati in članice unije in opozoriti na številne razprtije različna merila in procedure na pomanjkljivost izvajanja prava evropske unije ter na prihodnost vizumske politike ki ne bo podlegla vplivom in interesom kapitala močnejših držav in na škodo človekovih pravic in temeljnih svoboščin. vizumska politika je eden temeljnih orodij evropske zunanje politike
v našem odnosu do tretjih držav.
vse od oblikovanja skupne vizumske politike kateri manjka zelo kritična harmonizacija vključno s skupnimi pravili o izdajanju vizumov je lizbonska pogodba prinesla pomembno spremembo ko je evropskemu parlamentu podelila pristojnost soglasja glede mednarodnih sporazumov tudi ko gre za vprašanje sporazuma o odpravi vizumske obveznosti.
lani smo po skoraj treh letih pogajanj sprejeli zelo problematičen mehanizem za začasno odpravo brezvizumskega režima v primeru nenadnega porasta prosilcev azila.
problematičen ker bodo lahko države same odločale brez demokratičnega nadzora evropskega parlamenta.
opozarjam vas da je na nas odgovornost da ustavimo poskuse tistih vlad in politikov ki bi želeli mehanizem izkoristiti v domače politične namene. komisija kljub obljubam še vedno ni predstavila predloga za prenovljen vizumski zakonik ta obstoječi je žal močno zastarel.
kolegi priča smo tudi nemirom nasilju v naši soseščini zaradi katerega nedolžni ljudje izgubljajo svoja življenja na poti v evropo.
kljub obstoječi zakonodaji mnoge članice unije še vedno ne izdajajo humanitarnih vizumov ki bi lahko rešili marsikatero življenje saj bi zanj lahko ljudje zaprosili zunaj.
ob razpravi o vizumski politiki ne moremo mimo dogodkov v ukrajini samo še to predsedujoči.
ljudje so za evropo umirali tam pod evropsko zastavo in komisijo zato danes pozivamo da naj resno preuči možnost in predlaga tudi za ukrajino odpravo vizumov ko bo država izpolnila pogoje.
res smo v zadnjem času sprejeli nekaj pomembnih odločitev odpravo vizumov za šestnajst pacifiških in karibskih otokov peru kolumbijo združene arabske emirate z varovalkami moldavijo danes in vsem iskreno čestitam.
mnogi čutijo da se jim dogaja krivica kot recimo na kosovu podobno v poenostavljenih vizumskih režimih kot v primeru ukrajine in to moramo izboljšati.
še posebej je pomembno za mlade raziskovalce znanstvenike.
kolegi izboljšati moramo in poenostaviti skupno vizumsko politiko.
to je tisto najbolj otipljivo kar lahko ponudimo ljudem.
in to je tisto na kar smo lahko v evropi najbolj ponosni.
vsekakor podpiram tehnološki razvoj na področju kmetijstva kajti v nasprotnem primeru kmetijstvo ne bo moglo izpolniti osnovnih pričakovanj se pravi prehraniti ljudi dati kmetom dostojanstven in dostojen prihodek prav tako pa tudi zagotoviti varno hrano in ohraniti zaupanje potrošnikov.
zato sem trdno prepričan da je nujno potrebno posvetiti pozornost in se usmeriti predvsem v raziskave ki so usmerjene k prenosu znanja v prakso.
vsekakor pa podpiram raziskave ki bodo šle v smeri novih novosti na področju varovanja rastlin raziskave ki bodo zagotovile varnost živil in hkrati raziskave ki bodo tudi odgovorile na veliko vprašanje klimatskih sprememb ki se nam dogajajo.
vsekakor pa te vse raziskave rabijo veliko transparentnost kajti ključno pri vsem tem je tudi da ohranimo zvestobo potrošnika ki bo verjel v varno evropsko hrano.
več ne more sprejemati beguncev in da jih bo začela vračati.
ko so ga vprašali kam bo vračala begunce je dejal da ne v države kjer je raven varovanja človekovih pravic in svoboščin prenizka tu je mislil madžarsko in pa grčijo ampak v tiste države kjer lepo ravnajo z begunci in eksplicitno omenjal slovenijo in hrvaško.
in seveda če nemčija misli vračati večino od prispelih beguncev večino od milijon in pol ti državi seveda ne bosta morali sprejeti vsaka po nekaj sto tisoč beguncev.
zato prosim za ponovni premislek.
verjamem da tudi nemčija mora spremeniti migracijsko politiko vendar na ustrezen način.
šešelj je na prostorih bivše jugoslavije metafora za zločin.
metafora za najhujše stvari ki so se dogajale in on je svojo podobo za vedno vtisnil pod strahote vukovarja.
šešelj je človek o katerem bo zgodovina pisala z enakimi črkami kot o največjih zločincih fašizma nacizma in drugih izmov.
šešelj ne bi smel dobiti javne tribune da v današnjem času v drugačnih okoliščinah razglaša svoje stare svoje zavržene ideje.
ne bi rad kritiziral haaškega sodišča vendar pa zaradi njegovih odločitev vendar pa ta gotovo ni bila najbolj briljantna bila je zgrešena.
seveda ne zato ker bi želel soditi o njegovi odgovornosti za vojne zločine o tem lahko presodi le haaško sodišče in upam da bo to storilo čim prej ker če bi se o teh zadevah danes ne bi pogovarjali.
drugič pod resolucijo se nisem podpisal ker bi želel deliti lekcije srbiji in njenemu vodstvu.
ta je šešlju že odgovorila s spremembami ki so srbijo v osmih letih od njegovega odhoda v haag spremenile v popolnoma drugačno državo in družbo kot si jo je predstavljal šešelj in njegovi podporniki.
vendar pa dejstvo da sodba še ni izrečena ne daje pravico šešlju da širi laži ki blatijo žrtve zločinov ki so se zgodili in širi sovraštvo ki lahko povzroči novo nasilje nove napetosti.
toda v rokah neodgovornih oziroma neusposobljenih so grožnja stvarem živalim varnosti in zasebnosti ljudi zato je treba to področje dobro in hitro urediti tudi sprejeti najvišje standarde na področju proizvodnje.
pri tem sta varnost in zasebnost izjemnega pomena na kar poročilo tudi opozarja.
nedavni avtomobilski škandal volkswagen pa je pokazal kako pomemben je nadzor nad uresničevanjem zakonodaje. poziv komisiji in državam članicam da zagotovijo zadostna sredstva za izvrševanje je zato na mestu.
trg dronov je že zelo velik področje njihove uporabe kot vsi ugotavljamo pa je še zelo neurejeno. potrebujemo torej enotno evropsko strategijo predvsem na področju varnosti zasebnosti odgovornosti kvalifikacij in varovanja okolja.
ob tej priložnosti bi se zahvalil komisarju andorju za njegovo zelo vzpodbudno delo v prejšnjem mandatu in za vrsto pozitivnih iniciativ v korist mladih.
upam tudi da bodo današnji poslušalci med katerimi absolutno prevladujejo mladi razumeli da je naše zanimanje za njihove probleme iskreno in da želimo prispevati k rešitvi problemov in jim odpreti pot v življenje s solidnimi delovnimi mesti in možnostmi za zaposlovanje.
v preteklem mandatu smo med drugim sprejeli jamstveno shemo.
mislim da je prav da jo nadgradimo z dovolj sredstvi ravno tako vse druge instrumente kajti če bomo imeli samo veliko količino instrumentov in zelo malo sredstev potem ne bomo naredili prav veliko za mlade.
mislim da bi bilo dobro tudi če bi ob takšnih priložnostih dobili poročilo o transparentnosti uporabe sredstev mogoče bi to prispevalo k večji učinkovitosti.
zahvaljujem se predsedniku evropskega sveta gospodu donaldu tusku za odlično in izčrpno predstavitev sklepov ki so jih decembra v bruslju sprejeli voditelji držav evropske unije.
prav je da je svet največ pozornosti namenil novemu junckerjevemu investicijskemu načrtu za rast in delovna mesta saj je to ključno za dolgoročni razvoj in pa stabilnost evropske unije.
temelj za nov zagon gospodarstva smo postavili že pod barrosom ko smo se osredotočili na uravnoteženje javnih financ in strukturne reforme.
sedaj prihaja čas za spin in to so naložbe le tako lahko prinesejo vitalnejšo evropsko unijo o kateri ste govorili gospod predsednik.
investicijski načrt ki so ga voditelji podprli decembra bo s pomočjo novega evropskega sklada v naslednjih treh letih mobiliziral več kot tristo milijonov evrov in s tem spodbudil gospodarsko rast ustvarjanje novih delovnih mest in pa večjo konkurenčnost.
pri tem je pomembno da ne gre samo za davkoplačevalski denar.
junckerjev projekt bo uspešen le če bo deležen podpore in če bo vsak napravil to kar mora zlasti komisija in pa države članice.
ustvariti moramo pravno podlago sprejeti vse ukrepe toda dragi prijatelji ta projekt bo padel če ga bodo državljani in gospodarstva razumela kot birokratski projekt.
pridružujem se čestitki in zahvali gospe lunacek za dobro poročilo ki res podrobno prikaže situacijo v.
prej smo govorili o srbiji kjer je bilo sporočilo in poročilo bolj spodbudno kot je to iz kosova kajti tudi realnost je na kosovem težja.
problem brezposelnosti problem ki mnogim ljudem na kosovem ne daje upanja in jih pripelje tako daleč da se prepustijo v roke nezakonitim in kriminalnim združbam ki trgujejo s temi ljudmi.
kajti razlagajo kako težko je doma ko ni dela in ko so tudi delovna mesta plačana z zelo nizkimi sredstvi.
podpiram prizadevanja za res pravno državo in pa nadaljevanje dobrega sodelovanja s srbijo kajti skupno dobro sodelovanje je porok za napredek obeh držav.
umor nemcova je hud udarec ruski opoziciji in hud udarec evropski demokraciji našim pričakovanjem da bo tudi rusija po avtoritarnem obdobju putina stopila na že uhojeno pot demokracije.
mi smo v rusiji poznali demokrate bili so naši partnerji že pred dvajsetimi leti.
mogoče smo se jim premalo posvečali mogoče je bila karizma avtoritarnega voditelja močnejša od prepričljivosti novih politikov demokratičnih politikov demokratične alternative v rusiji.
mihail kasjanov nam je včeraj sporočil da ima dovolj poguma in da imajo njegovi prijatelji dovolj poguma.
umor pomembnega opozicijskega politika ki je pravzaprav zadal kar hud udarec nekemu upanju da se dialog z rusijo kljub temu lahko začne na višji ravni.
in tu se večkrat postavlja vprašanje ne samo eno več vprašanj kot imamo seveda odgovorov kaj se v resnici dogaja z demokracijo v rusiji.
in mislim da se moramo tudi vprašati ali se demokracijo lahko vsili ali jo je potrebno torej na nek način vsiliti drugi državi z ustreznimi metodami.
sile vzeti v zakup zato da z dialogom dosežemo višjo stopnjo tudi spoštovanja človekovih pravic v rusiji.
globalna kriza nam je poleg vsega ostalega pokazala tudi pomanjkljivost in ranljivost naših finančnih sistemov.
predvsem je pokazala vrzeli zaradi katerih lahko pride do velikih goljufij in s tem posledično tudi do velikih stroškov.
vsi se zavedamo da špekulacije pri finančnih inštitucijah lahko prinesejo ogromne dobičke.
to je področje za katero je značilno da omogoča hitre zaslužke.
a tako kot hitri zaslužki pridejo tudi hitre in boleče izgube.