kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
z velikim veseljem sem podprl skupne določbe o kohezijskih skladih kajti kohezijska politika je tista politika ki uresničuje princip solidarnosti v evropi.
s to politiko gradimo avtoceste železnice ceste vodovode kanalizacijo.
približamo se malemu človeku in preko te politike ki je vezivo evropske unije tudi vsak posameznik spozna dobrobiti evropske unije.
veseli me da smo uspeli v parlamentu povečati sredstva za to kohezijsko politiko nazaj na raven ki je bila že v prejšnji kohezijski politiki kajti predlog evropske komisije ki je za štirinajst zmanjšal to politiko je zame povsem nesprejemljiv.
ključno v nadaljevanju je da vse naredimo za to da se bo v trialogu delalo na tem da bo ta politika postala čim bolj poenostavljena kajti komplicirana evropska politika je velik problem tudi za države članice.
države članice pa morajo poskrbeti da bodo usposobljene tako na državni ravni da bodo usposobljene na regijski ravni na občinski ravni da ne bo prišlo do zaostajanja in pa počasnega izplačevanja teh sredstev.
to je velik problem za evropsko unijo če se ta sredstva ne koristijo dovolj hitro.
z veseljem sem podprl resolucijo o cipru kajti v tem tednu smo govorili na.
ta predlog resolucije oziroma problematika na cipru je tudi dosti zaposlovala to srečanje tega odbora in moj glas za to resolucijo je bil glas za miroljubno politiko evrope glas za umiritev razmer v odnosih med turčijo in ciprom glas je bil tudi za umiritev razmer med sevenim in južnim delom cipra in končno glas za integracijo cipra kar mislim da bo na dolgi rok tudi rešilo veliko problemov v tem delu evrope.
prav tako pa je tudi to glas za umiritev odnosov med turčijo in evropsko skupnostjo kajti poleg cipra nas zaposlujejo tudi pereči problemi v iraku siriji in prav je da se na tej relaciji evropa turčija posvetimo predvsem tem odnosom.
prihajam iz slovenije in podobno kot ostali kolegi se spomnjam tistih časov ko smo se sami približevali evropski uniji.
z veseljem bom podprl tudi prostotrgovinsko področje za sadje kjer imamo na odboru za kmetijstvo to temo.
kot poročevalec v senci bom vse naredil da bo tudi to dobilo podporo.
sam sem tudi kmet sadjar in kljub temu bom to podprl kajti vem kaj pomeni človeku ljudem če lahko prosto trgujejo in če lahko s svojim delom doživijo svoj ekonomski uspeh in tudi dosežejo svoje dostojanstvo.
in danes pri tej točki o moldaviji nismo govorilo o tem ali želi evropa kolonizirati moldavijo ali bo rusija kolonizirala moldavijo ampak smo govorili o tem da ljudem v moldaviji omogočimo boljše življenje.
ne pozabimo devetdeset odstotkov palestinskih beguncev v gazi in v siriji ne more preživeti brez pomoči unwre.
ko se odzivamo na klic po podpori in zagotavljanju sredstev za redni proračun in nujne operacije v gazi in siriji se moramo zavedati da niti ta humanitarna organizacija niti njeni oskrbovanci niso odgovorni za položaj v katerem se vedno znova znajdejo.
kriva je nesposobnost mednarodne skupnosti tudi nas v evropski uniji ki ne storimo dovolj za mir in rešitev osnovnega izraelsko palestinskega spora.
problem bo ostal in se večal z vsakim novim dnevom in z vsakim novim spopadom v regiji ki je pred našimi vrati.
desetletje nazaj smo govorili samo o bližnjevzhodni krizi v gazi sedaj govorimo še o krizi v siriji govorimo o krizi na severu afrike.
in sam strogo podpiram to da evropska unija zagotovi vsa potrebna sredstva za te nesrečne ljudi. hkrati se pa pridružujem k apelom tistih ki govorijo o nuji po kvalitetni dolgoročni stabilni politični rešitvi ki bo prinesla mir v tem delu sveta.
kajti tako kakor se razvijajo dogodki smo lahko trdno prepričani da bo iz dneva v dan iz leta v leto več beguncev nenazadnje vedno več beguncev ki želijo priti v evropo in to so naši skupni problemi.
prizadevanja naj gredo tudi v to smer da tudi vsi ostali ki so soodgovorni in na nek način tudi čutijo odgovornost za ta problem donirajo sredstva ki so jih obljubili na konferenci v kairu.
gospod predsednik sramota v osrčju evrope. seveda ne morete vedeti na kaj konkretno mislim ker jih imamo teh sramot namreč precej na žalost.
no v tem primeru govorim o vučjaku.
tako so to begunsko migrantsko taborišče v bosni in hercegovini poimenovali v javnosti in prav zares je bilo sramota.
zato smo lahko zadovoljni da so ljudi od tam pred nekaj dnevi premestili in da so to taborišče zaprli.
to je bilo nujno da se razumemo.
ampak ali je to končalo migrantsko begunsko krizo kot tako?
potrebujemo dogovor skupen dogovor skupno enotno migracijsko in azilno politiko vzporedno z reševanjem ampak resničnim reševanjem te problematike v državah izvora.
ker če se ta mandat spet zaključi brez tega potem bomo mi tista največja sramota v osrčju evrope.
z njim želimo določiti številna področja strateškega sodelovanja med drugim tudi na področju znanosti okolja klimatskih sprememb in upravljanja ribjega staleža.
zdi se mi prav da postavimo po jasni sodbi mednarodnega sodišča in odzivu japonske nanjo vprašanje kitolova tudi v okvir prizadevanj za sklenitev omenjenega sporazuma v katerem je eno od temeljnih izhodišč spoštovanje in uveljavljanje načel mednarodnega prava.
pričakujem da japonska tako kot druge države katerih ribiči še lovijo kite ne bo sledila samo odločitvi mednarodnega sodišča ampak bo svoj znanstveni interes v zvezi s kiti uredila v skladu z mednarodnimi pravili naraščajočo zavestjo o ogroženosti kitov in s pozornostjo do resolucije evropskega parlamenta iz leta dva tisoč dvanajst v kateri smo se zavzeli za konec kitolova v znanstvene namene.
rusija je destabilizirala regijo ker ima takšne geostrateške cilje in interese.
upam da bo poslej drugače in pritrjujem kolegu plenkoviu ko pravi da je ukrajinska kriza pravi test za jutrišnjo varnostno in zunanjo politiko evropske unije.
ukrajinskemu narodu moramo takoj vsestransko pomagati da bo trajneje postal integralni del civilizacije kjer so človekove pravice svoboda in demokracija najvišje vrednote ruska politika pa mora dobiti jasno sporočilo z bolj učinkovitimi sankcijami.
danes smo slišali obljubo predsednika bodočega predsednika komisije junckerja o tem da evropa potrebuje aktivnejšo vlogo v zunanji politiki.
imeli smo je precej tudi sedaj in gospod fhle je pokazal veliko iniciativnosti v svojem mandatu.
vendarle pa mislim da se bi v tem trenutku morali z vsemi sredstvi lotiti problema kako ustaviti nasilje.
kako ustaviti nasilje kot sredstvo reševanja sporov na kateri koli strani.
druga stvar ki jo moramo je nadalje podpirati demokratično samostojno pot ukrajine evropsko pot ukrajine.
in nazadnje ker me čas prehiteva napačno je videti v rusiji samo potencialnega sovražnika v rusiji moramo videti sosednjo državo in s sosednjimi državami je treba vzpostavljati dialog tudi takrat kadar je to težko.
seveda razumem stališče evropske komisije v konkretnem primeru in pozdravljam zavezanost k multilaterizmu in svobodni trgovini. a ne delajmo si iluzij o tem o kakšni politiki carin pravzaprav govorimo.
gre za politiko katere cilj je zmanjševati konkurenčnost evropskega gospodarstva in doseči pravzaprav preselitev delovnih mest iz evrope v druge dele sveta ne glede na pravno upravičenost tega početja.
zato pozivam da evropska komisija v okviru zavezanosti k multilaterizmu in svobodni trgovini sprejme ukrepe ki bodo zaščitili evropsko industrijo.
še posebej si to zaščito zaslužijo razvejane dobavne verige katere tvorijo mala in srednja podjetja ki so najinovativnejši in najštevilčnejši del te evropske industrije predvsem pa so del industrije ki ima pomembne socialne in družbene učinke v primeru težav.
sicer se ta datum zdaj spet zamika morda tudi to kaj pove ampak ne bom špekulirala seveda ne morem vnaprej napovedati odločitve za razliko od nekaterih ki že razlagajo kako jim je juncker obljubil zeleno luč svoje odhajajoče komisije in kako jim bo slovenija potem blokirala pot in kako je to narobe.
o tem pa se sploh še ni odločalo na tej ravni.
zdaj je na mestu predvsem zelo upravičeno vprašanje ali je hrvaška res tehnično usposobljena in brezhibna za zavarovanje zunanje meje unije.
ob tem da nima urejenih meja z večino sosed naj vas spomnim meja s slovenijo je določena in urejena z arbitražo.
še enkrat slovenija podpira širitev schengna ob pogojih da so izpolnjene vse varnostno tehnične zahteve da to ne predstavlja varnostne grožnje za unijo da se spoštujejo demokratični in pravni standardi.
gospod predsednik želim opozoriti na nevarnost določene normalizacije ideje o zaščiti evropskega načina življenja. ta domneva da ga ogroža nekdo od zunaj in da ga je potrebno braniti pred tujci.
posledice so že vidne poteka varovanje mej z grobimi kršitvami azilnega prava in človekovih pravic.
onemogočeno je vlaganje prošenj prihaja do verižnega vračanja in policijskega nasilja.
švica je celo ustavila vračanje beguncev in migrantov v kandidatko za pridružitev schengenskemu območju zaradi sodno potrjenih kršitev človekovih pravic.
evropski voditelji pa so ob tem tiho.
toda kršenje mednarodnega prava in človekovih pravic ni in ne sme postati evropski način življenja.
tega določajo vrednote iz drugega člena pogodbe o evropski uniji.
tudi te vrednote pa bi morali izpostaviti kot pomembne pri poimenovanju področij dela evropskih institucij vključno s komisijo ter kot ključni politični kriterij za članstvo v schengnu.
sklenili smo ga v dobro državljanov evropske zveze in japonske ker delimo ista načela in iste vrednote.
določili smo več kot štirideset področij strateškega sodelovanja med njimi prvič tudi sodelovanje na področju zdravja.
in mislim da gre za velik dosežek naših pogajalcev in poročevalcev in za veliko priliko povezano s prihodnostjo obeh partnerjev.
gospod predsednik otroci največkrat trpijo zaradi napak zablod in nasilja odraslih. konvencija ščiti otroka in otrokove pravice in tako je prav za vse otroke ne glede na to od kod prihajajo. kajti nihče na tem svetu nima ekskluzivne pravice do tega sveta in blagostanja.
najprej imajo to pravico otroci ki niso krivi za probleme tega sveta.
leto sprejema konvencije sovpada z letom padca berlinskega zidu.
in največ kar lahko naredimo za naše otroke je to da ohranjamo v evropi mir sodelovanje da s tem tudi omogočamo blagostanje.
in ko omogočamo blagostanje našim otrokom lahko pomagamo tudi otrokom sveta ki so se znašli v revščini ali v nevarnosti.
zato kolege ki rušijo evropo sprašujem ali se zavedate kaj lahko storite tudi svojim otrokom.
spoštovana predsedujoča zahodni balkan se sooča z mnogimi izzivi med katerimi poleg geopolitičnega tekmovanja velikih sil izstopa problem ilegalnih migracij. ilegalne migracije katere pogosto organizirajo kriminalne združbe vodijo žal tudi v tragične smrtne primere kakršnim smo bili nedavno priča na schengenski meji med slovenijo in hrvaško. a za usodo regije
je enako pomembna kot navedena tudi nujnost ohranitve evropske perspektive za srbijo ki se s prihodnjimi volitvami bliža pomembni politični in družbeni prelomnici.
te volitve bodo odločale ne le o prihodnosti same srbije ampak tudi prihodnosti celotne regije.
zato pričakujem in pozivam komisijo da tem vprašanjem posveti več pozornosti kot je posvečala do sedaj in da okrepi aktivnosti s katerimi se bo ohranila in predvsem okrepila začrtana evropska perspektiva tako srbije kot tudi regije.
na madžarskem so se varnostniki javne televizije fizično lotili opozicijskih poslancev laszlo varju je zaradi poškodb končal v bolnišnici.
nova štiriindvajset tv in demokracija slovenska medija ki ju financira stranka sds z denarjem iz madžarske me redno označujeta za zloglasno skrajno levičarko fašistko sorosevo plačanko morilko krvavih rok izdajalko domovine in podobno.
ko sem jih opozorila na neresničnost izjav in kazensko odgovornost so dejali da sem užaljena. dragi kolegi nisem užaljena imamo pa resen problem.
take izjave in dejanja v demokratični evropi ne bi smela biti brez posledic.
prihajati iz ust izpod peres in rok politikov in medijev.
in tudi ne običajnih državljanov.
pred tremi meseci sem v ljubljani organizirala konferenco o sovražnem govoru.
na njej smo opozorili na nekaj pojavov o katerih bi morali zelo resno razpravljati če želimo nasloviti in zajeziti ta problem kakšna je vloga medijev ki v zagotavljanju objektivnosti soočajo zagovornike človekovih pravic in rasiste?
ali je ali ni naloga medijev da v javno razpravo ne spuščajo glasov sovraštva in nestrpnosti?
na levem polu smo bili v duhu zagovarjanja vrednot samo strpni do nestrpnih v smislu da smo jim z racionalnimi argumenti skušali pojasniti zakaj so homofobni izpadi neprimerni.
sedaj pa desnica ko gre seveda zanjo zagovarja svobodo izražanja ki si jo je prikrojila v duhu da lahko kdorkoli govori karkoli a za to ni kaznovan.
po drugi strani pa nasprotnike fizično kaznuje kar smo videli na madžarskem.
sovražni govor je danes organiziran in financiran.
je voden in ima namen zasejati strah spreti ljudi in si odpreti pot na oblast.
slovenska stranka opozicijska sds je med zadnjo kampanjo za financiranje svojih oglasov dobila sredstva iz tujine konkretno iz madžarske.
tako kot nacionalistične ideologije se tudi izlivanje sovražnih čustev in primitivnih besed v času krize ponuja kot pobeg.
predvsem ga izrabljajo ljudje ki se počutijo socialno prikrajšane.
skrbeti pa nas mora da politiki kot so salvini orban janša te ljudi izkoriščajo za svojo agendo. avtorji sovražnega govora so se nekoč skrivali v anonimnosti danes pa se razkrivajo in to predvsem zaradi politikov ki jim dajejo podporo in podobo.
zato se zdi kot da postaja sovražni govor nekaj zelo normalnega in zato njegova moč raste.
pa vendar spoštovani kolegi sovražni govor nasilje psihično ali fizično ni in ne sme biti nekaj normalnega.
spodbujanje kakršne koli sovražnosti tako proti politikom funkcionarjem ali drugim državljanom je destruktivno in kontraproduktivno.
evropejci si tega ne zaslužimo evropa si tega ne zasluži.
predčasne volitve smo imeli tudi dva tisoč enajst takrat je zmagovalna stranka nastala triinštirideset dni pred volitvami.
oba volilna rezultata sta neposredna posledica sodne farse patrija ki že šest let sovpada z volitvami v sloveniji.
dobil naj bi obljubo nagrade a se ne ve kje kdaj na kak način od koga niti kakšno ničesar.
poleg tega so ga pet dni pred temi volitvami na dveh novih sodnih procesih obdolžili žalitve.
vse to je vplivalo na izid parlamentarnih volitev v sloveniji za katere ne moremo reči da so poštene svobodne in legitimne.
pravičen in delujoč pravni sistem je ključen za zaščito ljudi in uresničitev njihovega potenciala a je slovenija žal ena od članic eu kjer imamo s tem težave.
pravak opozicije janez janša je bil tik pred letošnjimi državno zborskimi volitvami obsojen in zaprt na podlagi indicov brez dokazov.
žal takšnih kršitev temeljnih pravic ali sodnih zmot v sloveniji ni malo.
lovra šturma nekdanjega ustavnega sodnika in profesorja na pravni fakulteti univerze v ljubljani je pokazala da je v obdobju od leta dva tisoč štiri do lani človekove pravice in temeljne svoboščine kršilo najmanj tisoč dvesto sodnikov v štiristo dvainštirideset postopkih na slovenskih sodiščih.
zato sem zelo vesela da je evropska komisija marca letos sprejela nov okvir za zaščito pravne države v evropski uniji in jo hkrati pozivam da ga tudi čimprej uporabi da bi se razmere v sloveniji pri zaščiti človekovih pravic v sodnih postopkih izboljšale.
pravna država deluje če njene najpomembnejše inštitucije uživajo najvišjo stopnjo zaupanja v sloveniji temu žal ni tako.
zelo zaskrbljujoče je da državljani ne čutimo zaupanja v sodni sistem in temu pritrjuje tudi evropska komisija saj ugotavlja da slovensko pravosodje uživa eno najnižjih stopenj zaupanja ko gre za neodvisnost.
v takšnih razmerah je bil vodja največje opozicijske stranke odstranjen s političnega prostora v sodnem postopku ki zbuja ogorčenje številnih pravnih strokovnjakov.
slovenci želimo živeti v državi ki ji bomo zaupali v državi kjer so sodišča strokovna in neodvisna v državi kjer ne bo niti najmanjšega dvoma da se institucije pravne države zlorabljajo z namenom odstranitve političnih nasprotnikov.
slovenija je del evropske unije kjer veljajo visoki demokratični standardi in zato pričakujemo da se bodo spoštovali tudi v sloveniji.
padli so zaradi politike ki je vojno razumela kot nadaljevanje politike.
ta omemba naj bo le v opomin v časih ko mnogi spet stavijo na nacionalistične in protekcionistične rešitve.
danes imamo evropsko unijo ki je projekt miru in varnosti.
v ta kontekst sodijo tudi skupni odgovori na skupne izzive.
med njimi je tudi ustanovitev skupne mejne in obalne straže ki nas bo učinkovito varovala pred pretresi od zunaj da bi navznotraj unije živeli svobodno in v miru.
kolega esteban gonzles pons je pred meseci v zvezi s tem dejal da želimo hišo z vrati ne brez njih. evropska mejna in obalna straža bodo ta vrata ki pa bodo odprta za vse ki želijo uniji dobro in zaprta za vse ki jo hočejo destabilizirati.
naj se dogovor med evropskim parlamentom in svetom čim prej v polni meri udejanji.
torej obalna straža ni in seveda ne more biti čudežno sredstvo za rešitev vseh problemov s katerimi se sooča evropska unija pri reševanju begunske krize in upam da je seveda komisija preučila vse ocene učinkov glede te rešitve.
da se torej zaveda kako pomembno je ustvariti povezovanje in sodelovanje držav članic pri implementaciji tega inštrumenta ker vemo da evropa oziroma države članice včasih imajo težave pri implementaciji tega kar sprejema komisija.
in mislim da tu seveda se odpira kar nekaj vprašanj od razmejitev odgovornosti med obalno stražo in organi držav članic do seveda tudi vprašanja seveda odgovornosti ker pojem skupne odgovornosti je absolutno problematičen.
ali je pojem odgovornosti jasno definiran ali pa ga seveda ni.
tisto kar želim povedati je predvsem to da seveda vsaka poraba evropskih sredstev seveda tudi tistih ki jih uporablja parlament in evropski poslanci seveda mora biti transparentna in mora biti podvržena ustreznemu nadzoru.
in v zvezi s tem bi samo poudaril da tudi tisti del financ ki jih dobimo poslanci za svoje pisarne tisti posebni budget štiri tisoč dvesto mislim da bi moral biti bolj transparenten.
in seveda tudi pravila glede tega za kaj se ta sredstva lahko uporabljajo bi morala biti bolj natančna bolj specificirana hkrati pa seveda tudi podvržena ustreznemu nadzoru v izogib različnim špekulacijam in pa seveda tudi možnim zlorabam.
ker to na koncu meče tudi lahko slabo luč na celoten parlament in pa zaupanje javnost v delo poslancev.
za mlade in tukaj bi seveda izpostavil predvsem dvoje.
pomemben instrument predvsem zato da se omogoči lažji prehod mladih ki niso niti zaposleni niti se ne izobražujejo v eno od pomembnih oblik za nadaljnje življenje takojšnja zaposlitev vajeništvo praktično usposabljanje ali pa izobraževanje.
želim pa seveda reči da to samo po sebi ne bo rešilo problema.
da države članice morajo tudi seveda slovenija se boriti tudi proti različnim oblikam izkoriščanja in zagotavljanju trajnostnih del se pravi del ki bodo omogočala na nek način kvalitetno službo. v nasprotnem primeru bomo seveda imeli zelo hitro povečanje
nezaposlenosti. in mislim da tukaj je pomembno sodelovanje po eni strani tako stroke po drugi strani politike gospodarstva in tukaj je priložnost s temi sredstvi zagotoviti racionalnost.
voditelji so se sicer dogovorili glede novih ukrepov v boju proti utaji davkov združene države amerike in kitajska sta se sporazumeli o ratifikaciji pariškega sporazuma o podnebnih spremembah voditelji so pokazali rumeni karton kitajskemu dampingu v jeklarski industriji ponovno so
pokazali zavezanost svetovni trgovini in prostotrgovinskim sporazumom.
zagotovo pa vrh ni bil posebno uspešen za novo premierko združenega kraljestva.
na njem je namreč ameriški predsednik obama novi britanski premierki mayevi ponovno sporočil da velika britanija ne bo imela privilegijev pri pogajanjih za nov trgovinski sporazum z zda niti zda ne nameravajo spreminjati svojih tradicionalnih zunanjepolitičnih prioritet.
kmalu potem je celo japonska vlada predala mayevi študijo v kateri ugotavljajo da bodo številna japonska podjetja prisiljena seliti svoje sedeže iz združenega kraljestva v druge članice evropske unije v kolikor britanci ne ostanejo člani enotnega trga.
no kljub temu pa je g dvajset prinesel nekaj morda manj vidnih sporočil.
to je močnejšo zavezanost dvajseterice k prosti trgovini in s tem v zvezi boj proti različnim oblikam protekcionizma.
to se zagotovo nanaša na kitajsko in zveni tudi kot svarilo morebitni spremembi kursa po volitvah v zda.
nov gospodarski zagon mora temeljiti na inovativnosti in pravičnosti gospodarska rast pa naj bo inkluzivna.
upam da bodo rezultati tega vrha spodbudili evropsko unijo da pospeši sprejemanje prostotrgovinskih sporazumov s kanado in zda.
jasno pa je da bi preveč ohlapna definicija lahko določila take izjeme in zlorabe kar bi pa na koncu seveda lahko zelo škodovalo tudi tjuljnom.
nanašala se je na ustanovitev evropskega dneva za boj proti spolnim zlorabam otrok.
spolno nasilje je nedopustno in je tudi predmet konvencije.
moja pisna izjava je kljub intenzivni kampanji in veliki želji da pokažemo svoj odnos do resnično težkih problemov s katerimi se soočajo otroci od sedemsto petdeset poslancev prejela sto trideset glasov podpore.
sočasno je podpora kolegu ki je vložil pisno izjavo za evropski dan doma narejenega sladoleda prejela skoraj štiristo glasov.
še raje pa bi videla da bi ga imeli priložnost poskusiti otroci ki bi bili srečni svobodni in bi jim bilo spoštovanje izkazovano vsak dan ne le ob obletnici konvencije.
petindvajset obletnica konvencije o otrokovih pravicah je plod naše odgovornosti in obveza za prizadevanje da države članice sprejmejo vse zakonske okvire za spodbujanje in zaščito otrokovih pravic.
poleg vsega kar je bilo danes povedano bi želela poudariti da moramo spodbujati tudi to da otroci vedo kakšne so njihove pravice ter da vedo da je nasilje nezakonito tudi v primerih ko ga izvajajo ljudje ki jim zaupajo.
obvezani smo da tudi v prihodnje skrbimo za otrokove pravice in da si prizadevamo da države članice sprejmejo vse zakonske okvire in druge ukrepe za odpravo nasilja nad otroki.
torej novo letno poročilo evropske agencije za varnost hrane opozarja na visoko raven različnih vrst pesticidov v hrani.
in rezultati kontrolnih dejavnosti v državah članicah evropske unije islandije in norveške so pokazali da so v malo manj kot.
enainosemdeset tisoč analiziranih vzorcih predelanih in nepredelanih živil našli kar šeststo petinosemdeset različnih vrst pesticidov.
vsak osmi zabojček jagod vsebuje ostanke celo več kot šestih različnih pesticidov.
potrebno je poudariti da so trenutni prehranski standardi po mnenju agencije takšni da ne ščitijo potrošnikov dovolj pred toksičnimi mešanicami ki niso varne in zato ima lahko ta izpostavljenost številne tudi negativne vplive na zdravje potrošnikov zato je temu narediti treba konec.
dvajset obletnico enotnega trga v evropski uniji ki temelji na prostem pretoku ljudi blaga kapitala in uslug.
evropska komisija je že leta dva tisoč deset najavila odpravo davčnih ovir za državljane evropske unije v čezmejnem okolju.
dnevni migranti ki delajo v avstriji morajo v sloveniji doplačati na leto okoli dve neto mesečni plači dohodnine.
zaradi neusklajenosti na eu ravni se srečujejo tudi z drugimi težavami na primer na področju otroških dodatkov.
ti delavci so v diskriminatornem položaju.
ker je delovna mobilnost ovirana se posledično zavira tudi gospodarska rast evropske unije zato evropsko komisijo še enkrat sprašujem kdaj bo ukrepala oziroma ali lahko v času do ureditve problematike na ravni eu priporoči državam članicam naj zadržijo izterjavo nesorazmerno visokih doplačil.
prehod držav članic evropske unije na krožno gospodarstvo je zelo pomembno pri doseganju večje učinkovitosti virov ter surovin in če želimo doseči večjo neodvisnost evropske unije na področju surovin je potrebno spodbujati krožno ekonomijo ki temelji na ponovni uporabi in visokokakovostnem recikliranju odpadkov ne pa ta program krožne ekonomije umikati
s programa za naslednje obdobje kot je to storila ta komisija.
upam da izjava komisije da pravzaprav to ne pomeni umik tega projekta ampak da je pripravljena na holističen pristop ni samo izgovor zato da se ta projekt dokončno umakne in da se ne vključi v program tudi investicijskega ciklusa ker ciklično in krožno gospodarstvo pomeni tudi možnost ustvarjanja