kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
begunska kriza je tudi kriza današnje politike ne glede na to da je od takrat ko se je začel prvi begunski val preteklo že zelo veliko časa si še danes nismo odgovorili na nekaj osnovnih vprašanj.
in sicer koliko beguncem lahko evropa pomaga in za koliko migrantov ima evropa delovnih mest?
enostavnih odgovorov seveda ni vendar to da bežimo pred njimi pač ne bo prineslo boljših rešitev. seveda mi smo socialna evropa in mi želimo in hočemo pomagat vsem tistim ki bežijo pred vojno pa vendarle moramo biti realni in se na drugi strani tudi zavedati da za vključevanje beguncev na trg dela ni enotnega recepta.
zaradi tega ker seveda trgi dela v posameznih državah niso enaki nekje potrebujejo novo delovno silo drugje imajo s tem težave ker imajo sami preveč brezposelnih.
če seveda ne bomo sposobni ločiti različnih situacij posameznih držav jaz mislim da ne bomo mogli niti doseči tega cilja da bi tistim ki so zares potrebni pomoči dejansko tudi pomagali.
naloga mejnih držav članic schengenskega območja je da zagotovijo dobro varovanje zunanjih meja.
vendar zaradi poostrenega nadzora ki je posledica začetka izvajanja uredbe o nadzoru schengenske meje ponekod prihaja do podaljšanja čakalnih dob na mejah.
v sloveniji je zelo veliko prahu dvignil poostren nadzor na meji s hrvaško za katerega tudi sama tako menim sta krivi predvsem vladi obeh držav ki se na izvajanje uredbe nista ustrezno pripravili.
poostren nadzor na meji s slovenijo pa sta uvedli tudi avstrija in italija in to vse skupaj kaže na nezaupanje držav na nadzor in varnost v evropski uniji.
in odločiti se bomo morali skupaj ali bomo skrbno varovali schengensko mejo zunaj ali pa bodo notranje meje spet postale realnost. upam seveda da se bomo odločili za prvo možnost.
zavedam se občutljivosti kot tudi nujnosti modrih potez.
v moji državi sloveniji prav ta teden odločamo o nadaljnjih korakih k priznanju palestinske države.
socialni demokrati smo to odločitev že sprejeli. dejstvo je da želimo vzpostaviti dve državi.
dve varni državi ki bosta jamčili mir v regiji.
težko in boleče je desetletja spremljati nasilje oborožene spopade nezakonite gradnje nenehno kršenje mednarodnega prava in človekovih pravic.
vsako nedolžno življenje ne eni ali na drugi strani ovira in zaostruje iskanje rešitve.
strinjam se z vami da potrebujemo tu v evropskem parlamentu močno skupno evropsko sporočilo.
upanje imam da bomo z vami gospa mogherini z vašo ekipo dosegli rešitev dveh držav in njuno medsebojno priznanje.
edino to bo jamstvo za mir na bližnjem vzhodu.
spoštovani predsednik spoštovana visoka predstavnica najprej bi se rad vam zahvalil za iskren odprt in rekel bi tudi zelo luciden nastop tudi dovolj samozavesten.
jaz bi si želel da ostanete takšni ves čas svojega mandata.
tudi bi rad vas podprl ko ste omenili iniciativo arabskih držav mirovno iniciativo.
mislim da se bomo morali vrniti k temu dokumentu kot eni izmed osnov in okvirju za mirno rešitev problema.
mi smo včeraj tukaj v evropskem parlamentu odložili zavzemanje stališča do priznanja palestinske države.
rekel bi da je več kot očitno da politiki zaostajamo za svojo javnostjo in za volivci ki si na bližnjem vzhodu želijo hitrejšega miru hitrejše rešitve trajne rešitve varnosti tako za izrael kot za njegove arabske sosede tako tudi za nas.
priznanje palestinske države v tem trenutku mogoče ni edina morda tudi ne optimalna poteza toda pomagala bo ustvariti dinamiko procesa ki zdaj stoji. če bodo izrael in palestinci to želeli bo ta dinamika pripeljala do rešitve.
na koncu bi vas rad še obvestil da bo v petek tudi slovenski parlament razpravljal o priznanju palestine in jaz osebno lahko rečem da sem glede tega optimist da pričakujem da bo slovenija šla po tej poti.
danes pa imamo na mizi poročilo ki dokazuje ravno nasprotno je korak naprej k vzpostavljanju okolja ki bo podjetja prisililo k bolj pravičnemu in poštenemu plačevanju davkov.
dejstvo je da zaradi ohlapne zakonodaje in pomanjkanja izmenjave podatkov na leto izginejo milijarde eurov denarja ki bi bil lahko sicer porabljen za zdravstvo za šolstvo za izboljšanje socialnih razmer.
eden izmed pogojev za doseganje ekonomske in monetarne unije je tudi harmonizacija obdavčitve.
brez tega težko pričakujemo da bo dobro deloval enotni trg.
naj ob tem izrazim podporo prizadevanjem za uveljavitev skupne konsolidirane osnove za davek o dohodku pravnih oseb.
kljub temu da se vsi strinjamo da moramo biti zelo odločni pri preprečevanju davčnih utaj agresivnega davčnega planiranja in izogibanja davkom pa se moramo zavedati seveda tudi tega da prevelike zahteve in preveč obremenjujoča birokratska pravila lahko delujejo tudi negativno.
zgodi se upad gospodarske aktivnosti in posledično s tem manj davkov.
seveda moramo si prizadevati za to da bo takšno poročilo in takšen dokument uravnotežen.
javnost seveda upravičeno pričakuje da odločno ukrepamo proti praksi izogibanja davkov.
zaradi tega seveda je potrebna temeljita reforma na področju davkov ki se bo odločno lotila izvora problema.
nujne so tudi sankcije za banke in druge inštitucije ki dovoljujejo in pravzaprav svetujejo glede davčnih oaz ki spodbujajo takšne prakse in ki pomagajo pri utaji davkov.
potrebna so javna razkritja vseh osebnih davčnih odločb ki so bile dogovorjene med davčnimi organi in velikimi podjetji za kar že vsaj od škandala luxleaks vemo da je to zelo razširjena praksa.
in nenazadnje ključna je predvsem politična volja tako držav članic kot evropske unije da se resnično lotijo srži problema in stopijo na prste davčnim oazam in velikim korporacijam ki kujejo dobičke v času ko evropa zateguje pas in kršijo tudi socialne pravice.
kot poslanka ki prihajam iz sosednje države slovenije kjer imamo volitve prihodnjo nedeljo še bolj delim z vami skrb za gospodarsko rast. to je edina rešitev za delovna mesta.
potrebujemo odgovorno evropsko upravljanje ki bo odpravilo trojko.
ustaviti moramo odtekanje na milijarde evrov v davčne oaze razkrivati in kaznovati korupcijo.
zagotoviti moramo varne življenjske standarde posebej za brezposelne in okrepiti solidarnost.
kako naj bo evropa zgled svetu če na njenih obalah umirajo ljudje?
velik izziv bo vzpostavitev to kar ste omenili nove humanitarne politike priseljevanja.
slovenija je bila prva ki je ponudila italiji pomoč v akciji reševanja mare nostrum.
kje so bile ostale države?
moja država ima še vedno zelo svež spomin na čustva ob vstopanju v unijo.
širitev na države zahodnega balkana mora ostati med nalogami vašega predsedovanja.
nujne reforme morajo biti ključ do uspeha.
imamo izjemno odgovornost gospod premier.
ubraniti moramo naše ljudi naše demokracije.
ne želim si da nas bo v evropi strah čez nekaj let ali da ji bodo mladi ljudje obrnili hrbet.
želim si da bomo evropejci imeli spet vse razloge da začutimo dušo evrope.
podpiram tudi prizadevanja evropske centralne banke kajti vse skupaj vodi k več delovnim mestom zaposlenim ljudem in to je garant za zadovoljne evropejce garant za mir v evropi.
pri tej stvari želim da sledimo časovnici hkrati pa prosim tako komisijo kot svet da zelo intenzivno delata z državami članicami da se nam ne zgodi to na kar je opozoril že kolega van nistelrooij da bi ob zaključku tega investicijskega programa ugotovili da je šel denar samo v razvite države.
problem je v tem da so mnoge države v zaostanku v razvoju tudi zaradi tega ker že doslej niso imele teh inovativnih pristopov in pristopov k aktiviranju zasebnega kapitala v razvoj.
zato bodite pozorni enako kot moramo do poletja sprejeti vso regulativo v evropskem parlamentu in vseh evropskih institucijah morajo tudi države osvojiti to filozofijo.
v ukrajini poteka vojaško politični konflikt umirajo nedolžni ljudje v ukrajini umrli so ljudje ki so se peljali nedolžni v potniškem letalu naslednje žrtve pa so evropski kmetje ki izgubljajo trg.
ključna rešitev tega konflikta in te krize je da sede diplomacija za mizo in da se ta vojaški konflikt čim prej konča in da se najde politična rešitev.
kar se tiče ukrepov na področju kmetijstva pozdravljam ukrepe ki jih je pripravila komisijia komisarju ciolou in njegov ekipi čestitam za te ukrepe in naj še naprej tako budno tedensko spremljajo kaj se na teh trgih dogaja in tudi ukrepajo podobno kot so doslej.
sam zelo podpiram da gredo ukrepi v smer stimuliranja iskanja novih trgov in pa nikakor ne v uničenje izdelkov ampak rajši da te izdelke kot je v ukrepih predvideno podarimo tistim ki so te hrane potrebni.
zato pozdravljam ukrepe spremljajte naprej politika pa naj čim prej najde političo rešitev da se konča vojaški konflikt.
tudi z moje strani najprej iskrene čestitke poročevalcu poročevalcu v senci in pa seveda tudi evropski komisiji ki je skupaj z vami pripravila ta dokument to direktivo o kibernetski varnosti.
danes smo v tem parlamentu veliko govorili o varnosti na najrazličnejših področjih in ob vojaški energetski prehranski varnosti se moramo seveda še kako zavedati kako pomembna je danes kibernetska varnost.
svet se spreminja spreminjajo se tehnologije in tudi v bodoče je pričakovati zelo velik razvoj ravno na področju teh tehnologij okoli katerih govorimo da rabimo zaščito.
zagotovo je potrebno tu imeti v vidu na eni strani tako pristojnosti države vendar pa če kje je to področje tisto okoli katerega.
nedvomno so investicije v infrastrukturo zelo pomembne vendar ne smemo pozabiti na vlaganje v ljudi.
velikokrat je namreč čutiti da so naložbe v družbo in v socialno stran našega življenja veliko podcenjene.
menim da bi morali v okviru efsi glede na našo demografijo več pozornosti nameniti tudi projektom s socialnega področja.
ne nazadnje je socialno področje tisto področje za katerega se že dlje časa ve da v zadnjem času ustvarja največ delovnih mest.
žal se moramo v zadnjem času namesto s pozitivnimi vsebinami na primer kako zagotoviti več delovnih mest in kako ponuditi boljšo prihodnost za naše mlade vse večkrat ukvarjati s preprečevanjem terorizma in odpravo posledic ki jih ta prinaša.
seveda upamo da bodo ukrepi ki jih sprejemamo učinkoviti in da bomo napade lahko preprečili vendar realnost je drugačna.
in vsi ki preživijo teroristični napad in njihovi svojci so zaznamovani za celo življenje.
zelo pomembno je da se tega zavedamo in zato moramo narediti vse kar je mogoče najprej da do napadov ne bi prišlo če pa že pride potem je treba stopiti korak naprej in čim bolj zmanjšati posledice nuditi vso pomoč skupaj z vsemi organizacijami tako finančno kot pravno in psihično za žrtve in njihove svojce.
dvajseto stoletje je zaznamovala cela vrsta totalitarnih sistemov.
evropo kjer je bilo ogromno število žrtev in mnogim med njimi ni bilo enostavno priznanih pravic in statusa žrtev.
drugo polovico dvajsetega stoletja pa so zaznamovale politične skupine ki so na poseben način v španiji in na irskem italiji grčiji bile svoj politični boj in pustile za sabo celo množico žrtev.
sedaj pa se soočamo z množičnim terorizmom kjer praktično nihče ne ve kdaj na katerem mestu bo udaril terorizem ki nasprotuje družbeni ureditvi nasprotuje družbenim ureditvam in politikam posameznih držav zato pušča za sabo celo vrsto žrtev.
se pravi predlog da pripravimo direktivo in se na ta način posvetimo na eni strani žrtvam ki jih pušča za sabo terorizem po drugi strani pa tudi preprečimo razloge zakaj do terorizma sploh prihaja.
spoštovana kolegica vi ste opravičeno opozorili na to da imajo vse države v takozvani vzhodni evropi pravico same odločati o svoji bodočnosti in svojih povezavah.
vendar bi vas rad vprašal to ali mislite da je diplomacija in edina.
način diplomacije kako urejati naše odnose evropske zahodne odnose z rusijo uporaba sankcij ali je lahko diplomacija tudi nekaj bolj vsebinskega nekaj bolj dolgoročnega nekaj bolj v interesu miru in stabilnosti na našem kontinentu.
spoštovani komisar katainen najprej čestitke za prvo leto delovanja sklada. mislim da je v marsičem pozitivno presenetil. pokazal je tudi na nekatere pomanjkljivosti. danes so bile tu omenjene in mislim tudi osebno da je ena od ključnih pomanjkljivosti pomanjkanje investicij v državah ki so investicij najbolj potrebne.
tu ni krivda na vaši strani.
v veliki meri mislim da je tudi krivda na državah članicah ki so se premalo pripravile na to in nimajo zgrajene infrastrukture za takšen tip investiranja.
podobne usode so bili deležni tudi pri kohezijskih skladih v prejšnji perspektivi in tudi v sedanji ko je potrebno pripraviti kompleksnejše projekte.
zato priporočam da največ naredite na tem da se skupaj z nami ta promocija v državah članicah kjer ni teh projektov in so projekti nujno potrebni naredi in da se države na takšen način tudi spoprimejo s svojim razvojnim zaostankom kajti sicer bo evropa manj kohezivna kot je danes.
to se sicer dogaja v senci sirske vojne a ga nikakor ne smemo podcenjevati saj lahko doseže velike razsežnosti.
nasilje rodi nasilje obe strani nosita odgovornost ki pa ni enaka.
to da hamas podpira zadnje teroristične napade na izrael da spodbuja načrte terorističnih napadov na zahodne banke da noče priznati izraela vse to ne spodbuja miru in stabilnosti.
nujno se morata obe strani vrniti k mirovnim pogajanjem na podlagi koncepta dveh držav. izrael je že nešteto krat izrazil pripravljenost tudi za neposredna pogajanja brez postavljanja vnaprejšnjih pogojev a ga predsednik abas odklanja. vse bolj se kaže potreba da eu redefinira svoj donos do reševanja tega vprašanja in da pogojuje svojo pomoč palestinski strani z njeno vrnitvijo za pogajalsko mizo.
že odkar sem postal evropski poslanec me je to vprašanje zelo vznemirjalo.
najprej sem ugotovil da imamo res neznansko nedodelan sistem imenovanja komisarjev in že nekajkrat sem tudi v tej hiši predlagal da bi morali storiti vse da ima predsednik komisije ki je izvoljen tukaj v parlamentu vso možnost izbrati maksimalno kompetentno in pa spolno uravnoteženo ekipo.
strinjam se z vami gospod poročevalec da bi bilo prav da bi države članice predlagale najmanj dva kandidata moškega in žensko.
idealno pa bi bilo da bi tudi predlagale različne tipe strokovnih profilov kandidatov tako da bi lahko kasneje predsednik evropske komisije maksimalno imel na izbiro in oblikoval maksimalno kompetentno in uravnoteženo ekipo komisarjev.
toda tako močnih valov migrantov v evropi še ni bilo.
skupno migracijsko in azilno politiko bomo težko izvajali če ne bomo imeli ustreznih skupnih inštitucij.
zato podpiram močnejši in učinkovitejši frontex tudi evropski azilni urad in druge organe. pomembno je da se zavedamo vzrokov za migracijske pritiske.
nevzdržne okoliščine v nekaterih državah kar silijo ljudi da prepuščajo svojo usodo trgovcem z ljudmi samo da bi prišli v evropo.
s političnimi imigranti se ve kako se postopa to določa ženevska konvencija.
izziv za evropsko unijo je reševanje problema ilegalnih ekonomskih migrantov.
torej v evropski uniji potrebujemo novo imigracijsko politiko z jasnimi kriteriji ki upošteva tudi potrebe trga dela in socialne možnosti evropskih družb. potencialnim imigrantom ne smemo dajati lažnega upanja ne smemo jih spodbujati k migraciji v domnevni paradiž.
absorpcijski potencial evropske unije ni velik.
nelegalno imigracijo lahko zamejimo tudi tako da se na različne načine spodbuja razvoj držav od koder prihajajo begunci.
k temu naj dodam da moramo izboljšati tudi izvajanje skupne azilne politike in se zoperstaviti zlorabi azilnih postopkov.
spoštovani gospod predsednik zadnji neformalni svet je bil nadvse pomemben.
eden od njegovih posrednih rezultatov je tudi ta da je evroskupina včeraj odobrila novi grški vladi reformni program.
upam da bo cipras kmalu dal močnejše zaveze da bo nadaljeval z reformami s proračunsko konsolidacijo in da bo grčija vrnila dolgove evropskim državljanom.
grčija je sicer v zadnjih letih v zameno za reforme dobila že veliko popustov. za servisiranje svojega uradnega dolga plačuje manjši delež bruto domačega proizvoda kot slovenija italija ali irska.
plačujejo nižjo efektivno obrestno mero dolg so jim že večkrat ostrigli mislim da je bilo popustov dovolj.
strašenje z grexitom in razpadom evroskupine ni učinkovalo.
za razliko od grčije bi ga evropska unija preživela brez katastrofalnih pretresov.
ne pozabimo evroskupina je danes močna.
država se sooča s tako številnimi težavami da turškemu predsedniku erdoganu ne moremo zameriti če skuša na račun begunske problematike od evropske unije izsiliti določene koncesije.
kot tudi ne moremo zameriti voditeljem unije in držav članic da si skušajo z denarjem zagotoviti begunski mir.
vendar pa nam bodo naši državljani zelo zamerili če bomo v trenutni situaciji popolnoma pozabili na dejstvo da je turčija na tem razpotju izbrala cesto po kateri se vse bolj oddaljuje od demokracije in spoštovanja človekovih pravic.
in težko je razumeti zakaj predsednik erdogan ubira avtoritaren pristop z le malo dialoga s katerim njenim državljanom jemlje svobodo.
in medtem ko se mi ukvarjamo s turčijo se premiki dogajajo že v drugih soseščinah denimo egiptu.
če jih bomo spregledali se lahko kaj hitro zgodi da bo na kriznem razpotju zdrsnilo tudi uniji.
solidarnost je beseda ki se največkrat izgovori v zadnjih dneh v evropi in podpiram ukrepe ki jih je pripravila komisija za svet in bo dobil podporo jutri v parlamentu in pomoč madžarski italiji grčiji.
najbrž bodo v naslednjih dneh potrebni tudi takšni ukrepi za hrvaško in slovenijo kamor se vali val beguncev.
pogrešam pa iskreno pomoč tudi ostalima dvema evropskima državama ki sta že utrpeli veliko gorja z begunsko krizo to sta makedonija in srbija.
prepričan sem da mora biti solidarnost tudi s tema dvema državama kakor tudi z ostalimi ki jih bo v naslednjih tednih prizadela kriza.
z državami zahodnega balkana mora biti iskrena solidarnost tudi na področju predpristopnih pomoči kakor tudi pri bodoči kohezijski politiki kajti če v evropi ne bomo imeli približno enakih pogojev za življenje ne glede na to v katerem delu evrope smo bomo tudi v bodoče priča takšnim ali drugačnim begunskim krizam ki si jih ne želimo.
torej podnebne spremembe so eden izmed največjih izzivov sodobnega sveta ker imajo dokazane posledice na število in pogostost ekstremnih vremenskih pojavov na izgubo biotske raznovrstnosti na kmetijsko proizvodnjo in prehransko varnost ter ne nazadnje tudi na zdravje ljudi.
predvsem odgovornejše ravnanje z okoljem je tisti izziv s katerim se moramo soočiti in dejansko je pravzaprav tako imenovano krožno gospodarstvo in pa seveda tako imenovano zeleno gospodarstvo tisto ki lahko ponudi nove priložnosti.
pri tem pa seveda utemeljeno pričakujemo da bodo tudi nevladne organizacije ki skrbijo za ta sektor povabljene k sodelovanju in seveda tudi ustrezno podprte.
učinkovita raba energije najbolje odgovarja na ključne izzive ki so pred nami.
na eni strani na klimatske spremembe na drugi strani pa zmanjšuje energetsko odvisnost evrope.
na neki način sem prav vesel da je v teh dvajsetih letih ko se evropa intenzivno s tem ukvarja pravzaprav že zmanjkalo teh plusov pri a ju kajti to govori da gremo v pravo smer in na drugi strani kliče po spremembi da bo takšno označevanje bolj točno oziroma bolj jasno za potrošnike.
zato podpiram da se te oznake spremenijo da gredo v razredih od a do g da imamo zopet možnosti za napredovanje kot radi rečemo na eni strani na drugi strani pa da bo tudi kontrola nad izvajanem teh ukrepov učinkovita kajti v preteklosti se je že postavilo večkrat vprašanje ali so ti podatki ki so na oznakah na teh izdelkih točni.
pomembno posebej če seveda sledi tudi znanstvenim odkritjem dokazom in pa seveda tudi nasvetom.
mislim da je lahko dober primer kako je treba zagotavljati trajnostni ribolov kako pri tem varovati tudi okolje in kako preprečiti prekomeren izlov.
in ta primer tega večletnega načrta je lahko primer tudi dobre prakse za druga morja in če omenim samo jadransko morje kot je bilo rečeno tudi tam bodo potrebni določeni ukrepi.
predvsem pa to da se prepove oziroma omeji kakršno koli črpanje nafte v jadranskem morju kot zaprtemu morju ker to pa resno trajno lahko ogrozi ribištvo in če se tu zmotimo potem ne bo več kaj lovit in kaj načrtovat.
podpiram njegovo tezo da investicije ne sledijo vse boljšim gospodarskim kazalcem v eu in da je zato treba ukrepati.
z zakonodajno resolucijo o dolgoročnih investicijskih skladih bomo še dodatno okrepili prepotreben takoimenovani junckerjev načrt in tako povečali sredstva za dolgoročna vlaganja v evropsko gospodarstvo.
dobro je da bomo s temi skladi usmerjali finančna sredstva v dolgoročne projekte s poudarkom na sektorjih ki so dolgoročno pomembni kot je na primer infrastruktura.
razvoj infrastrukture je namreč izjemnega pomena za celotno unijo in še posebej za države kot je tudi slovenija ki niso infrastrukturno ustrezno razvite in imajo težave pri obnovi logističnih centrov železnic cest in podobno.
skratka z dolgoročnimi investicijskimi skladi dograjujemo evropsko kapitalsko unijo in krepimo evropsko gospodarstvo ki poslej ne bo odvisno le od sposobnosti bank.
žrtvam armenskega genocida in nasilja nad drugimi narodi ob koncu otomanskega imperija.
s to resolucijo ne spreminjamo zgodovine ampak zavzemamo do nje odnos v skladu z našimi vrednotami načeli ter pozitivnimi evropskimi izkušnjami s spravo.
posledic genocidnih dejanj ki težko prizadenejo dostojanstvo posameznika in celih narodov se lahko uspešno lotimo samo z resnicoljubnostjo pieteto pravičnostjo in delom za spravo.
resolucijo podpiram kot prispevek h krepitvi spravnega procesa med armenijo in turčijo ki je v interesu miru in dobrega sosedstva nujen za premostitev dobe bolečin in napetih odnosov.
zelo razveseljivimi stališči pozitivimi stališči do napredka makedonije na poti v evropsko unijo.
z resolucijo o kateri bomo razpravljali danes želimo potrditi nadaljevanje konstruktivne politike širitve evropske unije na področje zahodnega balkana.
z evropsko perspektivo preostalih držav bivše jugoslavije želimo prispevati k trajni stabilizaciji področja na katerem je pred sedanjo vojno v ukrajini divjal zadnji oboroženi spopad v evropi s tragičnimi posledicami.
rad bi se zahvalil vsem poročevalcem v senci in vsem kolegom ki so predlagali dopolnila in prispevali k politično uravnovešeni resoluciji.
po načelu da bomo vsako državo kandidatko ocenjevali po njenih dosežkih in kvalitetah podpira resolucija prevsem sledeče začetek pogajanj za članstvo v evropski uniji umik blokade v svetu in reševanje dvostranskih vprašanj kot je problem imena države ločeno od pogajanj vendar pa časovno gledano pred zaključkom pristopnih pogajanj.
dolgoletni obžalovanja vredni zastoj v približevanju uniji je eden izmed razlogov za sedanjo hudo krizo zaupanja med političnimi silami v makedoniji.
ta kriza pa povzroča tudi obstrukcijo nacionalnega parlamenta in hude obtožbe za zlorabe kršitve zakonov in ustave človekovih pravic in svobode medijev. makedonija se bo morala odgovorno soočiti s težo svoje politične krize vzpostaviti sistem parlamentarne demokracije ki bo deloval
in sistema v katerem bo evropska perspektiva vodilo in cilj.
spoštovane kolegice in kolegi pozivam vas da resolucijo podprete.
žal mi je da ne morem biti drugega kot kritična do trenutne politične situacije v makedoniji.
pred časom razkriti posnetki s strani vodje opozicije o vsesplošnem nezakonitem prisluškovanju različnih predstavnikov državnih institucij so milo rečeno zelo zaskrbljujoči.
pričajo o načeti demokraciji o morali vladajočih sil in odpirajo vprašanje legitimnosti vladanja trenutne oblasti.
obžalujem dejstvo da je makedonija že zelo dolgo v čakalnici za začetek pogajanj.
a sedanja razmerja v državi na katera opozarjamo v resoluciji kažejo na nujnost sprememb.
treba je izkoreniniti korupcijo omogočiti boljše pogoje za svobodo medijev in nasploh doseči višjo raven politične kulture in kulture dialoga.
skrajni čas je da se ukrepa in da se s skupno politično voljo dosežejo spremembe.
v nasprotnem primeru grozi nevarnost obračanja državljanov proti nacionalistični retoriki.
od finančnih oziroma referenčnih vrednosti so odvisne cele vrste finančnih instrumentov v vrednosti več milijonov eurov nanje pa se navezujejo tudi milijoni stanovanjskih hipotekarnih posojil prihrankov državljanov in manipulacije z njimi lahko povzročijo velike izgube za potrošnike in vlagatelje. zato je treba seveda zagotoviti njihovo točnost
trdnost in celovitost referenčnih vrednosti in postopkov njihovega določanja.
fiktivni finančni kapital ki trenutno tudi upravlja svet.