kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
in nedopustno bi bilo program za evropo brez odpadkov umakniti s programa komisije ker smeti odpadki postajajo vedno večji problem zaradi svojega odlaganja namesto da bi postali vir in tudi sredstvo za recikliranje in obnovljive vire.
gospod predsednik hvala za besedo. prvo seveda čestitke poročevalcu za odlično poročilo. res je javna naročila so lahko odlično orodje za dosego številnih politik in to je bil tudi namen javnih naročil ne samo na gospodarskem pač pa tudi na socialnem delovno pravnem tudi okoljskem tudi na področju zdravja na področju gerontologije
na področju demografskih sprememb.
in seveda so javna naročila pokazala veliko dobrih stvari hkrati pa tudi nekaj negativnih.
tisto kar je slabo je to da tudi evropska komisija ocenjuje kar dve milijardi evrov korupcije na področju javnih naročil kar je odločno preveč in tukaj morajo državni organi odločno ukrepati.
in tudi na nekaterih področjih so se javna naročila prej pokazala kot breme ali pa ovira kot pa velika prednost in ena takih stvari je hrana zlasti hrana za naše najranljivejše skupine prebivalstva kot so otroci starostniki in pa bolniki.
in v tem delu mislim da bi morali narediti korak naprej biti bolj drzni ker če zagotovimo zdravo lokalno pridelano hrano za te najranljivejše skupine prebivalstva dosežemo velike učinke.
prvič izjemno poboljšamo zdravstveno sliko našega prebivalstva manj zavržene hrane omejimo nepoštene prakse skrajšamo pot od vil do vilic ohranjamo in razvijamo podeželje in ustvarjamo višjo samooskrbo in pa seveda tudi nova delovna mesta.
gre za učinke ki so lahko merljivi in ki pravzaprav govorijo o tem da če pri javnem naročanju upoštevamo samo najnižjo ceno ali pa predvsem po tem postavimo na tehtnico zdravje in ceno potem je jasno da moramo dati prvo mesto ali pa prednost seveda zdravju.
seveda pa se ob zavedanju da je plastika tudi ubijalec naše prihodnosti moramo zavedati da bo do leta dva tisoč petdeset če ne bomo spremenili nič v morju več plastike kot pa je rib da ta plastika pravzaprav prodira povsod je v hrani uničuje in ubija živali našli so jo tudi v človeku.
torej ta mikroplastika ki je tudi posledica toliko odvržene plastike resno ogroža naš planet.
in ob tem seveda se moramo zavedati da obstajajo alternative in da pravzaprav je ta boj proti plastiki za enkratno uporabo tudi priložnost za gospodarstvo za nova delovna mesta samo zganiti se moramo pravočasno in sredstva vložiti tudi v raziskave kako čim prej in učinkovito do tega cilja torej da naredimo stop plastiki.
nobenega napredka o nobenem od vprašanj ki so bila na mizi. če govorimo o migracijah to ni migrantska kriza nikoli ni bila.
to je kriza institucij je kriza vlad ki se ne uspejo dogovoriti prav nič drugega kot zgolj kako ljudi zaustaviti pred vse bolj zatesnjenimi mejami evrope.
avstrijsko predsedstvo želi odpirati že sklenjene dogovore.
v evropskem parlamentu smo sprejeli celotno prenovo azilnega sistema in ta ostaja blokirana s strani članic.
kolikokrat ste si že zadali skrajne roke in obljubili preboj pa ste vseeno prišli pred parlament praznih rok?
zaključki govorijo o okrepljenem sodelovanju z afriko boju proti tihotapcem z ljudi povečanju mejne straže hitrejšem vračanju ljudi sprejetju varnostnega paketa a niti besede ni o legalnih in pravnih poteh v evropo.
prenova modre karte edinega instrumenta za legalne migracije ostaja blokirana.
vaših praznih besed ne moremo niti ne želimo predajati evropskim državljanom ti namreč od nas pričakujejo zgolj učinkovito delovanje.
in razprave kot so danes ko nekateri v tej dvorani širijo zelo nevarno sovražno retoriko so močno neodgovorne so politična podlost.
žal jih ni več v dvorani.
in volitve se nezadržno bližajo mi pa bomo zaradi nesposobnosti dogovorov med vladami pred volivce pristopili tako kot vi danes praznih rok.
in kako je mogoče da se še vedno ne zavedate da bodo vsi problemi še veliko večji če bo prihodnja sestava evropskega parlamenta še manj proevropska?
zato ukrepajte še preden bo prepozno za neko bolj razumno politiko in za razumno evropo.
z velikim veseljem sem podprl poročilo ki govori o smeri prepovedi zmanjševanja plastike ki jo uporabljamo za enkratno uporabo.
vesel sem da evropska unija ostane tisti kontinent ki naredi na tem področju največ.
nismo največji onesnaževalci morja oceanov s plastiko smo pa zagotovo tisti ki imamo najbolj jasno vizijo kako to preprečiti.
po drugi strani imamo zelo jasne ukrepe na področju ravnanja z odpadki in smer v katero moramo iti se pravi najprej čim manj uporabe plastike po drugi strani pa tisto kar jo imamo proizvest na takšen način da bo možna večkratna uporaba predvsem pa da je na koncu življenjskega cikla možna reciklaža.
zelo pomembno pri tem je dvoje najprej da ozavestimo ljudi da se bomo spremenili v svojem obnašanju.
tu igrajo pomembno vlogo predvsem naši najmlajši ki spreminjajo navade.
po drugi strani pa je pomembno da vlagamo v razvoj novih tehnologij s katerimi bomo izvedli materiale ki bodo bistveno bolj trajnostni in bodo nadomestili te velike sovražnike našega kontinenta.
ponosna sem da moja politična skupina vodi borbo proti diskriminaciji romov in se trudi za njihovo enakopravno vključevanje v evropsko družbo.
in žalostna sem ker celo v naši instituciji v našem hramu demokracije in spoštovanja človekovih pravic hodijo poslanci ki širijo sovražni govor ki izražajo protiromska rasistična stališča.
moja in naša dolžnost je da te kolege vsak dan ustavljamo in danes je ponovno javna priložnost da vsi te kolege in ostale ki o romih razmišljajo kot o manjvrednih ljudeh pa tudi sebe vprašamo kako bi se počutili če bi se rodili kot romi.
če bi nam otroka zaprli v psihiatrično ustanovo zato ker je rom.
če bi nas same avtomatično poslali v razrede za manj inteligentne v posebne šole ker bi bili romi.
če bi nas pretepli zaradi pripadnosti svoji manjšini ali če bi nam odrekli dostojen pogreb.
romi so naša največja narodnostna manjšina in njihove razmere so se v ekonomski krizi bistveno poslabšale.
vprašati se moramo kaj in predvsem kako lahko naredimo skupaj z njimi.
s sistematičnim sodelovanjem z vzpostavljanjem možnosti da zasedejo vplivnejše položaje ter z nenehnim spopadanjem s sovražnim govorom bomo lahko izpeljali ukrepe ki bodo romom tej stoletja diskriminani celo sistematično pobijani manjšini zagotovili dostojno ponosno in pravično življenje.
to in ne etnična pripadnost je namreč tisto kar rome najbolj boleče razlikuje od sodržavljanov.
dovolite da se tudi sam vključim v to razpravo o genocidu nad romi in sinti med drugo svetovno vojno.
bolj ko spoznavamo nova dejstva o tej temni strani evropske zgodovine bolj drži teza da gre res za pozabljen holokavst.
rad bi podčrtal da nasilja nad romi s terminološke plati še ne moremo vključiti v koncept genocida.
zato moramo na ravni organizacije združenih narodov ali evropskih institucij pomen tega pojma v prihodnosti ustrezno razširiti.
toda dejstvo je da je šlo za množičen zločin za etnično čiščenje ki je med drugo svetovno vojno zajelo okrog.
tudi fašisti so imeli v italiji koncentracijska taborišča za rome.
današnje generacije moramo ostati zavezane spominu na te žrtve in zagotovilu da se ta in druga grozodejstva naše polpretekle zgodovine ne bodo nikoli več ponovila.
zato seveda se je treba boriti proti vsem oblikam diskriminacije in pa izključenosti.
kot je bilo danes že večkrat rečeno romi so največja etnična skupnost v evropi ki ima seveda svojo kulturo svoje običaje in tudi mogoče včasih svoje dojemanje svobode.
vendar pa imajo popolnoma enake pravice in dolžnosti kot vsi ostali evropejci.
zato seveda je potrebno zagotoviti tudi ustrezne finančne spodbude in pa sredstva za politiko vključevanja za politiko sodelovanja in pravzaprav za tako politiko ki bo tudi romom omogočila življenje kot ga želimo tudi zase.
žal pa seveda živimo v času vse večje nestrpnosti zato je treba okrepiti tudi preventivno delovanje in tu seveda tudi poziv komisiji ne samo na dan romov ampak tudi druge dni v letu.
spoštovani predsedujoči spoštovani gospod komisar tudi jaz bi se vam rad zahvalil za izvrstne besede in zelo natančen uvod ki ste ga nam dali v to razpravo pred kratkim smo v tem parlamentu z veliko večino podprli makedonijo kot državo ki si jo želimo v članstvu evropske unije in poudarili pri tem da že vrsto let izpolnjuje večino pogojev za začetek pogajanj o članstvu
da se to ni zgodilo že doslej in v času ko smo odprli vrata kandidatkam ki v mnogočem zaostajajo za makedonijo je edini razlog absurdni spor o imenu države povod za današnjo razpravo na žalost ni samo želja ponoviti pozitivno stališče do napredka makedonije kot kandidatke ampak resna politična kriza s tragičnimi dogodki v kumanovu ki so nas opozorili da v tem delu jugovzhodne evrope obstajajo še znani meddržavni in medetnični problemi k tem pa je treba prišteti še nove grožnje agresivnega islamskega šovinizma in že tako prozorni
poskusi zaplesti makedonijo v geostrateške načrte rusije stanje v makedoniji zahteva več razumevanja evropske unije za to potencialno članico čas je da se za ime najde kompromis oziroma da se pogajanja z makedonijo začnejo in ta problem odstrani
v tem smislu pozdravljam in podpiram začetek političnega dialoga med pozicijo in opozicijo vključno s strankami makedonskih albancev ki naj bi vodila v normalno delovanje makedonskega parlamenta in prenesla vanj politično debato o ključnih vprašanjih države. hvaležen sem komisarju hahnu in kolegom kukanu howittu in vajglu za vsa prizadevanja v podporo omenjenemu dialogu. pozdravljam tudi politično kulturo na političnih shodih pred nekaj dnevi.
pozivam pa k taki dinamiki dogovarjanja da bo po dolgem času mogoče polno delovanje skupnega parlamentarnega odbora ki je nujen element v pristopnem procesu kandidatke. prepričan sem da je treba in da je mogoče v interesu politične stabilnosti boljšega sosedstva in verodostojne evropske perspektive
mislim da je to vprašanje zelo na mestu in nekaj odgovorov smo slišali tudi v današnji razpravah.
res je dolgo dolgo se vleče ta pot makedonije v evropsko unijo in jasno je da to ima svoje posledice.
in opozoril bi tudi na to makedonija je ena od držav tega področja kjer je mir krhek poleg tega bi pa seveda opozoril še na bosno in hercegovino ki je tudi v tem procesu nekaj časa ne toliko ampak kljub temu tudi tam opozarjajo na to da neke aktivnosti se morajo pravočasno začeti da
ne pride tudi do težav ki smo jim priča v makedoniji.
država ki se je zadnje desetletje tako uspešno razvijala je v težkih preizkušnjah. razloga za destabilizacijo makedonije sta vsaj dva.
opozicijski socialisti po hudem porazu na volitvah po trditvah vlade bojkotirajo demonstrirajo celo prisluškujejo vladi in istočasno obtožujejo vlado da prisluškuje.
glede na ostrino potez socialistov lahko ugotovimo da smo podobno zgodbo že videli v primeru bolgarije in slovenije pa tudi madžarske.
teroristični napad v kumanovem je drugi razlog za destabilizacijo.
lahko bi celo zanetil medetnične spopade. v zadnjem desetletju so v makedoniji uspešno reševali medetnične odnose na podlagi vsestranske inkluzije.
toda makedonski albanci so za ceno konstruktivne drže zahtevali hitrejše evropske integracije.
mislim da če bi evropske integracije potekale hitreje bi bile razmere v makedoniji in regiji stabilnejše.
bojim se da bo ranljiva makedonija postala žrtev različnih interesov če ji ne bomo pravočasno pomagali.
gospa predsednica! haiti. ena najrevnejših držav ki jo že tako pesti ekonomska nerazvitost in neenakost. grozna stiska prebivalcev nasilje diskriminacija stigmatizacija.
celo sistemi modernih oblik suženjstva otrok povrh pa še zaporedne naravne katastrofe.
haiti se v zadnjem letu pogreza v vedno večji kaos in vse hujšo humanitarno katastrofo.
barikade protestnikov izpadi elektrike pomanjkanje operativne vlade onemogočen dostop pomoči stopnjevanje nasilja.
vse to ljudem tam onemogoča temeljne človekove pravice dostop do hrane do pitne vode do nujne medicinske pomoči dostop mladim do šolanja.
odločno ne prosim in ne pozivam ampak zahtevam od vseh strani v haitiju naj prenehajo z nasiljem in s povzročanjem dodatnega trpljenja ljudi. obsojam nasilno obračunavanje s protestniki omejevanje poročanja grožnje umore treh novinarjev.
eu mora odreagirati mora priskočiti na pomoč konkretno.
hvala gospodu junckerju za proevropsko držo gospodu barnierju pa za odločno delo na področju brexita.
sam želim spregovoriti o temi ki nas je prihajam iz slovenije po svoje zelo prizadela.
to je to da je svet zavrnil pristopna pogajanja za severno makedonijo in pa za albanijo.
prihajamo iz območja kjer vemo da mir ni samo tako sam po sebi umeven prihajamo iz območja in te države imajo še veliko za postoriti na področju vladavine prava na reformah znotraj držav in takšni signali takšna neresnost kot jo je pokazal svet je prav zastrašujoča in zato tisti ki hodimo v ta
politična in finančna podpora morata biti usklajeni da bi dosegli zadane cilje in odgovorno ravnali z javnim denarjem.
zato je prav da finančno podpre nevladne organizacije ki si zanj prizadevajo ukine pa podporo tistim ki ga ogrožajo.
ne moremo dopustiti da se mirovni proces ruši s finančno podporo nevladnim organizacijam ki ga ogrožajo.
v združenem kraljestvu so namreč antisemistične izjave vodje ene od nevladnih organizacij privedle do poročila ki so ga pripravile vse politične stranke z zelo jasnim sporočilom dejavnost nevladnih organizacij naj jasno sledi njihovim zastavljenim ciljem za katerega tudi dobijo evropska sredstva. glede na dogodke ki smo jim priča zadnja dva tedna v izraelu menim da je skrajni čas za komisijo da ukrepa!
spoštovana gospa komisarka kolegice in kolegi vesel sem da danes razpravljamo in glasujemo o limski boreliozi ki postaja vse večji zdravstveni izziv.
borelioza je bakterijska bolezen ki jo je težko pravočasno odkriti diagnosticirati in zdraviti.
imamo zelo različne prakse po državah članicah bolniki pa zaradi tega tudi višje stroške.
potrebujemo enotne podatkovne zbirke več skupnih raziskav in enotne smernice za zdravljenje.
tudi sam delim veselje da smo po treh letih pogajanj tudi po zahtevnem trialogu uspeli zaključiti ta proces.
proces v katerem v pravilih ki so doslej urejala predvsem mineralna gnojila dodajamo organska gnojila in kot vemo je to eden izmed prvih paketov tudi iz krožnega gospodarstva ki smo ga dobili na mize.
kajti cilj je da se delež organskih gnojil poveča in da ne zavržemo prepotrebnih hranil ki se skrivajo v teh organskih stvareh.
kot je bilo že tu rečeno danes je pravi absurd da je bil kompost sedaj tretiran kot nekaj kar je bilo potrebno na pravilen način odstraniti ne pa uporabiti kot gnojilo.
da pa to lahko storimo in da bo veljalo pravilo za celotno evropo je bila potrebna ta regulativa v kateri so določeni parametri v katerih tudi zagotavljamo da bo stanje kar se tiče obremenjevanja okolja takšnih organskih gnojil kvalitetno.
uredili smo tudi področje okoli težkih kovin.
tudi zelo težko področje kar je na koncu našlo sprejemljiv kompromis ki je še vedno kot smo slišali najbolj ambiciozen na celotnem svetu.
z velikim veseljem podpiram tudi tisti del ki je tu posvečen inovativnosti in priložnostim za mala podjetja ki so resnično zdaj bila izločena iz tega enotnega evropskega trga.
in na osnovi te uredbe ki bo v treh letih izpeljana in bo veljala v pravnem redu bo tudi tu dan napredek naprej.
in kljub temu da so leto dni nazaj uspeli ratificirati mejo s črno goro kar je predstavljalo poseben napor pri doseganju notranjega soglasja in da je evropska unija zatrjevala da je to še zadnji manjkajoči kriterij v procesu pridobitve vizne liberalizacije in ko je kosovo izpolnilo še ta pogoj glede
napredka v boju proti kriminalu in seveda korupciji je evropska unija ponovno zatrjevala da je to zadnji manjkajoči kriterij v procesu pridobitve vizne liberalizacije.
ampak v tem času do danes se ni zgodilo na tem področju tisto kar bi se moralo.
in čeprav je evropska komisija in tudi mi smo dali zeleno luč za vizno liberalizacijo še vedno ta točka ni bila uvrščena na dnevni red sveta.
in veste ko imamo dva partnerja in en izpolni svoj del obveznosti drugi pa ne drugi izgublja svojo verodostojnost.
za ta namen potrebujemo skupna uravnotežena enotna in celovita evropska pravila ki jih bodo brezpogojno izpolnjevale vse evropske države.
modra karta kot legalni instrument preseljevanja je orodje ki je bilo do sedaj podobno kot humanitarne vize uporabljeno veliko premalokrat čeprav bi lahko rešilo številne probleme.
modra karta zmanjšuje delo na črnem trgu od katerega profitirajo samo dobičkarji pozitivno prispeva k integraciji in zmanjšuje diskriminacijo migrantov.
enakovredna obravnava in enako plačilo ni le pot za zagotavljanje socialne integracije migrantov temveč na splošno prispeva k boju proti socialnemu dampingu. a potrebujemo enotno modro karto ki bo pokrila celoten evropski trg ne osemindvajset držav.
delovni in življenjski pogoji ter dostop do izobraževanja za delavce migrante in njihove otroke ne glede na njihov status so esencialni dejavnik njihove integracije v socialno in gospodarsko sfero države gostiteljice ukrepi za to pa morajo biti izvedeni na nacionalni regionalni in lokalni ravni.
vendar je sprejemanje pravil ali ukrepov nesmiselno in vnaprej obsojeno na neuspeh če vemo da so razdrobljena in prepuščena v presojo posameznim državam in če vemo da se jih določene države ne držijo in to celo odkrito napovedujejo.
če samo omenim preselitve madžarska in slovaška še vedno nista izrazili pripravljenosti da bi preselili ljudi.
nekatere države denimo češka bolgarija estonija prošnje za preselitev zavračajo brez utemeljenih razlogov.
poljska uveljavlja zamrznitev ki ji ni bila nikoli dodeljena.
ki bo z veseljem potrdil odlično poročilo gospoda de castra za katerega se mu zahvaljujem.
potrjena je bila resolucija ki jo je pripravila gospa mcguinness in hvala gospod komisar za vaš prispevek ki ste imeli dovolj hrabrosti in tudi vztrajnosti da ste skupaj z avstrijskim predsedstvom z našo nekdanjo kolegico kstinger tudi v hitrem času pripeljali direktivo zopet pred nas da bo lahko stopila v veljavo.
kot vemo so sedaj na vrsti države članice ki bodo morale v dveh letih uzakoniti v svoj pravni red to direktivo in zaščititi kmeta zaščititi potrošnika pred nepoštenimi trgovinskimi praksami.
kar šestnajst jih je tu uzakonjenih še dosti več jih lahko v kolikor bodo tako presodile uzakonijo države članice in zagotovijo da bo trajnostna veriga veriga preskrbe s hrano obveljala v prihodnosti.
vse preveč je bilo tistih kmetij ki so morale zapuščati ta trg kajti dohodek prihodek zaslužek se je nepošteno razdelil.
podatek da je samo enaindvajset prihodka ostalo neposrednim pridelovalcem hrane je zastrašujoč in upam in prepričan sem v to da je z današnjim dnem tudi jasen signal potrošniku trgovcem da bo tudi v bodoče ta ureditev bolj poštena do tistih ki delajo v kmetijstvu.
gospod predsednik kot vemo je svet vedno bolj povezan vedno bolj digitaliziran in tako kot je digitalna unija izziv evropske unije je tudi varnost v evropski uniji naš skupen izziv.
naši sistemi od energetike prometa zdravja bančnih vlog konec koncev tudi volitve in nenazadnje tudi posamezniki smo vedno bolj izpostavljeni.
tudi sam sem bil v zadnjem času tarča kraje identitete tako da zelo dobro vem kaj pomeni kaj se ti lahko zgodi kot posamezniku ali pa evropski uniji kot celoti.
zelo podpiram to kar uzakonjujemo s tem zakonodajnim paketom da evropska unija enotno organizirano pristopi kajti posamezna država se zagotovo ne bo mogla upreti kibernetski nevarnosti.
jeseni sem imel priložost biti v izraelu ki je še toliko bolj izpostavljen kot evropa in tam sem se lahko prepričal kaj naredi desetmilijonska država zato zelo podpiram ta obsežni paket kajti prihodnost evrope je v veliki meri odvisna tudi od uspešne kibernetske varnosti.
kot ste obveščeni je bil velik del slovenije v nedavni vremenski ujmi dobesedno vkopan v led.
škoda je milijonska tako v infrastrukturi kot v naravi vse razsežnosti katastrofe se bodo v celoti pokazale šele čez čas.
slovenski evropski poslanci smo prejšnji teden pogajalsko ekipo evropskega parlamenta že pozvali k čim prejšnjemu sprejetju nove ureditve dodeljevanja sredstev iz solidarnostnega sklada evropske unije.
slovenija je do sredstev nedvomno upravičena saj je škoda samo v prvih nekaj dneh presegla mejo tristo milijonov evrov.
nova ureditev uvaja tudi vnaprejšnja plačila kar bi bilo za državo ki potrebuje takojšnjo pomoč bistvenega pomena.
upam da bodo pogajanja čim prej končana in bo slovenija lahko pomoč črpala že po novih pravilih.
vladni postopki za zaprosilo za pomoč iz solidarnostnega sklada so že v teku zato komisijo pozivam da prošnjo prednostno obravnava.
ravno tiste dni je bil v sloveniji na obisku tud predsednik sveta van rompuy in bil vidno pretresen nad videnim.
žled je uničil polovico slovenskih gozdov šest tisoč tristo kilometrov gozdnih cest elektro daljnovode in tako dalje.
slovenija bo za razliko od velike britanije zaprosila za pomoč evropski sklad za solidarnost ker izpolnjuje pogoje saj je škoda višja od nič šest odstotka bruto nacionalnega dohodka.
kdor hitro da dvakrat da zato naj se še posebej zahvalim v imenu ljudi ki so utrpeli veliko škode tudi sosednjim državam še posebej avstriji ki je posredovala veliko agregatov ko je bil električni mrk v sloveniji.
spoštovani kolega bosna in hercegovina je kot sem dejala naredila znaten napredek in korupcija je problem držav zahodnega balkana in je skupni. ne.
samo držav zahodnega balkana.
zato tudi imamo postopek pogajanj poglavja triindvajset štiriindvajset ki prinašajo državi izjemen napredek.
s tem da evropska unija odpira vrata državi odpira tudi.
oziroma.
zapira tudi pot korupciji.
in jaz mislim da se voditelji tam zelo dobro zavedajo da bodo lahko del evropske unije takrat ko bodo izpolnili tudi vse pogoje za to.
na žalost bom ponovil eno izmed variacij ki smo jih danes že slišali na temo bosne in hercegovine.
sporazum iz daytona je bosni in hercegovini prinesel mir ali bolje končal je vojno in odprl novo poglavje države ki je takšne še ni bilo.
ob svojem času ko je bil sklenjen je bil dayton prispodoba miru danes je simbol in izgovor za slabo funkcioniranje države.
zbral je akterje balkanskih vojn in spopadov žal pa je zapečatil in legaliziral etnično čiščenje in generira danes v povsem drugačnih okoliščinah medsebojno nezaupanje in nekonstruktivno obnašanje narodov in njihovih političnih predstavnikov.
bosna in hercegovina ki smo jo poznali je bila izvor bistrih idej iskrivega humorja bogate kulture.
bosni in hercegovini je danes treba priznati polnoletnost predati odgovornost za njen razvoj njenim prebivalcem ustaviti pokroviteljstvo nad državo in zunanje vmešavanje.
s tem vmešavanjem se je drama bošnjakov hrvatov in srbov v bih začela.
mikrokrediti niso samo pomembni za države v razvoju tudi v razviti evropi ključno pripomorejo k zagonu podjetij.
mikrofinanciranje pomembno prispeva k uresničevanju tudi strategije evropa dva tisoč dvajset in finančni inštrument progress je ključnega pomena za tisti del našega gospodarstva ki so ga razmere v katerih živimo najbolj prizadele.
rada bi se zahvalila kolegu svenu da je dobro in kritično presodil izvajanje programa progress in v poročilu tudi jasno podal smernice za nadaljevanje izvajanja tega programa.
zelo pomembno se mi zdi da dobro premislimo in jasno definiramo kdo so mikropodjetja in kaj je mikrofinanciranje.
največ težav namreč imamo ravno s tem mikropodjetja so zelo ranljiva in niso mala in srednja podjetja. to moramo dobro ločiti da bomo vedeli kam sredstva iz programa progress tudi usmerimo.
in še zadnja stvar.
zelo pomembno se mi zdi da imajo tudi mikropodjetja svoj prostor v evropskem skladu za strateške naložbe.
ker petinosemdeset novih delovnih mest ustvarijo ravno v mikropodjetjih.
toda zdaj je čas za to da stopimo skupaj in pričnemo z delom za boljšo unijo.
a nekaj je zagotovo jasno nihče ne more žeti sadov evropske unije in ob tem ne spoštovati njenih vrednot načel in sprejetih zavez.
pred evropsko unijo je nedvomno čas samorefleksije čeprav nisem privrženec dejstva da bi ob vsaki krizi.
da. se sprašujemo o smiselnosti skupnostnega bivanja.
verjamem pa da bomo našli pot k boljši uniji ki naj bo velika in efektivna pri velikih izzivih in majhna ter nevidna pri majhnih.
evroskeptiki so po brexitu po celi evropi zavohali kri.
a državljani spoznavajo da so njihove cenene rešitve na kompleksne izzive napačna pot.