kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
pri tem bi pa posebej izpostavil vlogo državne revizijske komisije oziroma kontrolo nad porabo javnih financ ker to je eden izjemnih tudi pokazateljev in ogledal delovanja vsake oblasti.
in mislim da na ta način pravzaprav tudi lahko usmerja porabo javnih financ kar pa je pomembno tudi s stališča evropskih sredstev ki se stekajo v srbijo.
in skozi tudi poročilo evropskega računskega sodišča smo lahko prepričani da se ta sredstva v večini primerov uporabljajo seveda pravilno in pa smotrno.
tisti problem ki pa seveda ostaja je seveda visoka stopnja nezaposlenosti mladi gospodarstvo mediji. tudi sam dobivam kar nekaj elektronskih sporočil kjer se opozarja na vprašanje neodvisnosti medijev in tukaj bi seveda opozoril da morajo oblasti še naresti kar veliko korakov naprej.
nekaj tudi delničarjev agrobanke in še nekaj stvari na katere bo v prihodnosti še potrebno odgovoriti.
resolucija opozarja na področja kjer je treba narediti več v sodstvu boju proti korupciji odpiranju in stabilizaciji zakonodaje na področju gospodarstva in pravne varnosti na tem področju spoštovanja manjšin dostojanstva lgtb svobode izražanja
srbija je pomemben dejavnik regionalne stabilnosti in verjamem da bo tudi kot predsedujoča država ovse to dokazala v prihodnjem času.
torej mislim da iz današnje razprave je razvidno da bo prišlo do potrditve predloga za spremembo večletnega finančnega okvira.
in mislim da gre podpreti predlog komisije za prerazporeditev večjega dela odobritev neposredno v letu dva tisoč petnajst pri čemer seveda pa bodo na vrsti in tveganja za tudi napake za nepravilnosti.
in moram reči da računsko sodišče v večletnih revizijah opozarja na napake na nepravilnosti pri porabi evropskih sredstev.
zato seveda je pred komisijo pomemben izziv da torej izpolni svoje obljube da bo delovala na principu k ciljem usmerjenega proračuna.
to pa seveda zahteva tudi simplifikacijo predpisov da se ne ukvarjamo več samo z birokracijo ampak tudi s samo vsebino projektov.
in seveda je treba najti razloge za zamude in začnimo se ukvarjati z vzroki za zamude in jih odpravljati ne pa samo s posledicami.
spoštovani predsedujoči! brez zraka ni življenja slab zrak poslabša kakovost življenja škoduje zdravju in celo skrajša življenje. v sprejetih resolucijah in direktivah na to temo je navedenih veliko vzrokov za nečist zrak.
navedenih je tudi veliko možnih rešitev in ukrepov vprašanje pa je v kakšnem obsegu in času smo jih sposobni izvesti.
program novoizvoljene predsednice evropske komisije ursule von der leyen je ambiciozen kar je prav in dobro.
danes so bile predstavljene prioritete finskega predsedovanja.
poudarjeno je bilo da mora evropska unija postati vodilna sila na tem področju in doseči tudi širši dogovor na področju podnebnih sprememb in okolja.
vprašanje je kompleksno in ga je treba reševati na več nivojih in več sektorjih v okviru držav članic in tudi v okviru evropske unije.
nekatera velemesta imajo dobro urejeno mrežo javnega prevoza in mrežo kolesarskih poti zato je treba k temu še naprej spodbujati države članice in tudi mestne oblasti za uresničitev projektov pa je pomemben tudi finančni vidik.
vlaganje v nove tehnologije je obetavno in vodi k napredku.
izzivov je veliko čist zrak pa je ena od osnovnih človekovih pravic.
čaka nas veliko dela za boljši zrak v naših mestih.
upam da bo dovolj sredstev in tudi razumnih ukrepov.
in sedaj se seveda ta odločitev sistema v katerem živijo že toliko časa nahaja pred zelo resno preizkušnjo pred pravzaprav najhujšo grožnjo.
ob tem seveda gre dodati da vseskozi je tukaj na nek način konflikt različnih svetov različnih vrednot in to se izkazuje tudi v tem trenutnem stanju.
dobivamo različne informacije o stanju v venezueli in zdi se mi pomembno izpostaviti da seveda narod se seveda sam odloča na demokratičnih volitvah v kakšnem sistemu želi živeti in je to treba spoštovati.
zato je potrebna tukaj tudi vloga evropskega parlamenta in podpora tistim misijam ki lahko torej izkažejo kaj v resnici se dogaja.
o domnevnem vohunjenju ameriške nsa v evropi smo razpravljali že neštetokrat in na to temo tudi že sprejeli resolucijo.
menim da je današnja razprava povsem nepotrebna.
predlagatelji te točke so včeraj napravili vihar v kozarcu vode zaradi domnevnega tajnega citiram tajnega sodelovanja med nemško in ameriško obveščevalno službo.
in oprostite če se je to nanašalo na zbiranje podatkov o nekaterih podjetjih na področju orožarske industrije kot so pisali mediji sem prvi ki bi podprl tovrstni nadzor saj gre za varnost nas vseh.
pospešimo sprejem uredbe eu o varstvu podatkov ki naj nadomesti različne standarde in pravila v osemindvajset državah članicah.
in ko bo uredba sprejeta jo bodo morali spoštovati in izvrševati vsi doma in tisti v tujini.
prav tako potrebujemo uspešen zaključek pogajanj z zda o okvirnem sporazumu o varstvu podatkov v boju proti kriminalu saj bomo le tako lahko uskladili standarde in določili modus operandi ravnanja s podatki v teh primerih.
naj zaključim s prepričanjem da nobena država niti evropska unija ne more oblikovati učinkovite varnostne politike v dobrobit državljanov vključno s parlamentarnim nadzorom če organom pregona ne zagotovi ustreznih orodij za delovanje.
menim da tako imenovani veliki brat ni ne nemškega ne ameriškega rodu.
več stvari se je zgodilo v zadnjih tednih in mesecih ki jih je potrebno pojasniti.
govorimo o uvedbi pametnih meja na zunanjih mejah unije o projektu vrednemu skoraj osemsto milijonov evrov ki naj bi olajšal prehod mej potnikom iz tretjih držav uvedel lažji nadzor nad njimi avtomatiziral postopke na mejah in podobno.
žal smo pa vsi vključno z vami gospod komisar gospod schmit v težkem položaju.
med državami članicami krožijo različni predlogi.
za nekatere s kolegi izvemo po naključju nekatere države si želijo da bi prenovljen zakonodajni predlog objavili že decembra ker očitno uvedbo pametnih meja povezujejo z izjemnimi migracijskimi pritiski na evropo in varnostnimi tveganji.
tega ne smemo dovoliti in to ni bil namen predloga evropske komisije.
da delimo resne skrbi nad razvojem dogodkov v evropi nad očitno slabo oziroma nenadzorovanim prihodom prišlekov.
avstrija je zjutraj napovedala gradnjo nekakšne ograje oziroma ovir na meji s slovenijo.
vse to so skrbi ki jih dnevno delimo in tudi stališče da ograje znotraj držav schengena kot tudi gradnja evropske trdnjave s pametnimi mejami morda niso najboljša rešitev.
pa vendar je povezovati trenutne razmere z nujnostjo uvedbe pametnih meja resnično škodljivo.
ko govorimo o novih rešitvah upravljanja z evropskimi mejami potrebujemo temeljit razmislek.
ko govorimo o pametnih mejah pa potrebujemo pametne predloge in srčno upam da bo evropska komisija ob predstavitvi prenovljenega predloga upoštevala skrbi evropskega parlamenta.
v imenu socialistov in demokratov izpostavljam posebej naslednje prvič kaj je namen predloga in ali je res ta sorazmeren z vrtoglavimi stroški?
smo izkoristili vse možnosti že obstoječih sistemov kot sta vis ali sis ii?
smo proti vsakršnemu dostopu pravosodnih organov do novega sistema?
smo pred velikimi izzivi ko gre za vprašanje meja in česar si ne želim je da gremo v graditev nekega zapletena in dragega sistema ki bi postal zgolj neke vrste policijsko orodje brez dodane vrednosti za tiste ki jim je namenjen za potnike ki torej prihajajo v evropo in od katerih imamo ne le ekonomsko korist.
spoštovani današnja razprava je zgodba o ljudeh ki jim evropski steber socialnih pravic in resolucija evropskega parlamenta iz oktobra lanskega leta ponujata zaščitno mrežo takšno kot jo uporabljajo akrobati le da gre za mrežo ki naj ljudi obvaruje pred padcem v globino revščine.
kajti tudi danes se moramo spomniti podatka evropske komisije da sto devetnajst milijonov državljanov unije ali četrtina vseh njenih državljanov tudi po prejemu socialnih podpor živi na pragu revščine in socialne izključenosti.
pretirana dohodkovna neenakost škoduje socialni koheziji in tudi ovira trajnostno gospodarsko rast.
sama rast ne rešuje problema socialne izključenosti.
v času kriz bodo osebe z najnižjimi dohodki veliko bolj prizadete kot tisti ki jim je gospodarska rast omogočila materialno varnost in bogastvo.
različna stopnja razvitosti držav evropske unije se kaže tudi v kritičnem položaju dohodkovno najbolj prikrajšanih državljanov.
problemov ni mogoče reševati s politikami na ravni evropske unije to vemo jasno pa je da za človeka vredno in dostojno življenje potrebujemo bolj usklajene in državljanom razumljive opredelitve pojmov in usmeritev.
te naj bodo uniji in ne samo posameznim državam opomin da je dostojno življenje tudi z minimalnimi dohodki človekova temeljna pravica.
hvala lepa za besedo gospa predsedujoča.
v mnogih državah jo že uspešno izvajajo in tudi sama jo zagovarjam pri čemer pa naj takoj povem da ne govorim o univerzalnem temeljnem dohodku niti o minimalni plači kajti ti pojmi se med seboj prepogosto mešajo.
in to moramo razčistiti da ne bomo imeli napačnih predstav kajti tudi danes v tej dvorani je bilo kar nekaj zmešnjave.
govorim o tem da bi morali imeti vsi državljani možnost da dobijo pomoč ki lahko rečemo tudi minimalni dohodek ali pa socialni transfer kadar to pomoč utemeljeno potrebujejo.
ko pa se o tem pogovarjamo na evropski ravni moramo biti seveda pozorni na subsidiarnost upoštevati moramo različno ekonomsko razvitost med državami in ne moremo izvajati prisile lahko pa spodbudimo države članice k temu da določijo primeren minimalni dohodek v svojih nacionalnih zakonodajah.
vendar minimalni dohodek ne sme biti le pravica ki je samoumevna.
ta pravica mora biti povezana tudi z obveznostmi in odgovornostjo in velikokrat sprejemamo tudi tu v parlamentu predpise kjer pozabljamo na to vzajemnost.
v evropi želimo ohraniti socialni standard ki smo ga navajeni in naš standard je najvišji na svetu.
hkrati pa moramo biti pozorni na to da na račun visokih socialnih pravic ne razvrednotimo pomen dela in dostojnega plačila za delo razmerja med minimalnim plačilom za delo in minimalnim dohodkom ki je kakor lahko razumemo tudi iz te razprave pravzaprav socialna pomoč.
to razmerje je v nekaterih državah med drugim tudi v moji državi povsem neprimerno in to seveda ne spodbuja ljudi da aktivno iščejo delo ampak jih spodbuja v pasivnost.
pri naših politikah moramo biti na to pozorni.
iskrena hvala martini werner za poročilo.
lansko leto konec leta sva se skupaj na kitajskem prepričala kako izgleda kitajski železniški trg.
v treh letih so izgradili sto osemdeset tisoč kilometrov hitrih železnic več kot sto kilometrov na teden je to! njihov načrt naprej je kako bodo povezali šanghaj in rotterdam s hitro železnico kajti njihova industrija nima več kaj graditi na kitajskem.
prihajam iz slovenije kjer se že desetletje pogovarjamo o tem kako bomo zgradili dvajset km drugega tira med koprom in divačo kjer bi odprli naše pristanišče.
in na tem primeru vidimo to ogromno razliko kjer imamo na eni strani državno intervenistično politiko in na drugi strani komplicirane evropske procese.
zato ob tem postopku želim poudariti predvsem dvoje poenostavimo procese združimo evropsko industrijo da bo to naša silicijeva dolina na drugi strani pa naj komisija pogleda na.
žrtve samooklicane islamske države v iraku in siriji so v prvi vrsti ljudje.
isis ne kaže nikakršnega usmiljenja pri svojih grozodejstvih. obenem pa so žrtve tega skrajnega režima tudi številne arheološke verske in kulturne znamenitosti kraji ki jih je unesco razglasil za svetovno kulturno dediščino.
uničene so bile mnoge cerkve in šiitske mošeje kipi v mosulskem muzeju iz časov starodavnih asirskih in akatskih cesarstev.
z zemljo so zravnali starodavno asirsko mesto nimrut.
nenazadnje so se lotili mesta hatra ki je prav tako na unescovem seznamu svetovne dediščine.
isis prisiljuje sirske in iraške kristjane da zapuščajo domove.
želi izbrisati vse sledi teh skupnosti zato uničuje tako kulturne artefakte torej materialno kulturo kot tudi nepredmetne izraze kulture kot so običaji tradicije in prepričanja.
unesco definira kulturno čiščenje torej kulturocid kot strategijo ki uničuje kulturno raznolikost.
rimski statut mednarodnega kazenskega sodišča iz leta osemindevetdeset pa kot vojni zločin obravnava tudi napade na zgradbe namenjene veri izobraževanju umetnosti znanosti ali dobrodelni dejavnosti zgodovinske spomenike in tako naprej.
imamo izjemne izzive za gospodarstvo ključna so delovna mesta gospodarska rast.
zato potrebujemo dobro socialno varnost. ustaviti moramo trend ki vodi v zelo nevarno izolacijo in zapiranje meja.
in nacionalne vlade morajo prevzeti odgovornost za vso evropo.
zagotoviti moramo varnost ljudem in se boriti proti grožnjam nacionalistične in nevarne skrajno desne retorike.
brexit ne pomeni nič dobrega za prihodnost ampak veseli me da večina evropejcev danes ne bi sledila temu zgledu.
slovenci so v zadnji raziskavi dejali da je štirinajst let članstva pozitivno vplivalo na našo državo.
eden od razlogov zakaj so nekateri državljani razočarani nad evropsko zvezo je tudi ta da pričakujejo več od tega ker smo skupaj v evropski zvezi.
našo politično voljo moramo uresničevati na tak način da bodo državljani videli očitne rezultate sodelovanja.
omeniti pa moram nekaj kar ni samo sektorsko vprašanje ki me vse bolj zaskrbljuje in je že dolgo časa podcenjen skupni izziv mislim na zdravje.
zdravstveni indikatorji se na splošno slabšajo še posebej ko gre za raka diabetes in druge kronične bolezni.
v stanju našega zdravja se sintetično odraža vse kar smo v preteklosti delali narobe tako na osebni kot tudi na kolektivni ravni.
zdravje ni samo ena najpomembnejših vrednot evropskih državljanov je tudi predpogoj za zdravo družbo in uspešno ekonomijo.
zdravi ljudje bodo lažje razvijali svoje potenciale ustvarjali in inovirali kar je osrednje gonilo ustvarjanja delovnih mest in za doseganje gospodarske rasti.
zato bi morali vlogo evropske zveze in držav članic pri premagovanju javnozdravstvenih izzivov razumeti tudi v smislu konvergence zdravstvenih rezultatov.
lotiti se moramo velikih razlik v zdravju državljanov med državami članicami z ambiciozno razlago lizbonske pogodbe.
menim da je potrebno da komisija začne pripravljati vzpodbude za zasledovanje in konvergenco zdravstvenih ciljev podoben evropskemu semestru.
gospod predsednik! temperatura planeta je zadnja leta višja kot kadarkoli doslej. do leta dva tisoč trideset bodo podnebne spremembe v revščino pahnile dodatnih sto milijonov ljudi do leta dva tisoč petdeset bo izkoristek poljedelstva od pet do trideset odstotkov nižji.
podnebne spremembe poleg vedno večjih sušnih območij in taljenja ledenikov neposredno vplivajo tudi na socialno in okoljsko situacijo v kateri smo se znašli.
skrajni čas je da se konkretneje bolj ostro če želite soočimo s temi spremembami a da hkrati namenjamo posebno pozornost tudi temu da prehod v izključno obnovljive vire ne prizadene evropske konkurenčnosti in prebivalstva.
resolucija o kateri danes razpravljamo podaja odločno politično sporočilo unije pred začetkom podnebnega zasedanja združenih narodov v madridu.
to pozdravljam in si želim da bi tudi mednarodna skupnost podprla tako ambiciozen projekt ker naša dejanja neposredno vplivajo na naša življenja in življenja vseh prihodnjih generacij.
zaščita pravic manjšin ni breme večine za privilegije manjšine ampak pomeni zaščito raznolikosti ki bogati evropsko družino.
posebej me skrbijo ustavne spremembe za zmanjšanje števila sedežev v obeh domovih italijanskega parlamenta.
te spremembe močno ogrožajo politično participacijo in zastopanost manjšin kot je avtohtona slovenska narodna skupnost v republiki italiji.
obstaja realno tveganje da bodo posredno kršene obveznosti iz italijanske ustave ter zaščitnega zakona za slovence v italiji iz leta dva tisoč ena ki zahtevajo olajšano izvolitev predstavnikov slovenske skupnosti.
zato s tega mesta pozivam pristojne v italiji in italijanske kolegice in kolege da opozorijo na pomen varstva pravic manjšin in spoštovanja evropskih vrednot tudi v tem primeru.
gospa predsednica! imam trideset let. po statistiki naj ne bi bila več mlada ampak se imam vseeno za mlado oziroma vsaj za predstavnico mlajših generacij tukaj to pa zagotovo.
vendar to ne pomeni da se ne zavedam pomena medgeneracijske solidarnosti.
nasprotno ker če smo mladi prihodnost to ne pomeni da ste starejši preteklost.
ste sedanjost.
in kaj si želimo vse generacije?
boljšo prihodnost brez ogrožanja sedanjosti.
demografske spremembe so največji izziv evrope in zato je socialna politika ključna.
vem da je veliko tega odvisno od posameznih držav ampak ogromno lahko storimo tudi mi.
in sama sem se nekajkrat srečala s predstavniki slovenske zveze društev upokojencev še se bom še bom šla tudi na teren konec koncev je dokaj sveže upokojen tudi moj oče.
kaj je zanje ključno?
materialna in finančna varnost vlaganje v infrastrukturo učenje digitalizacije.
še to kolegice in kolegi verjamem da se zavedate pomena takšnih platform zato vas prosim da podprite medskupino za demografske spremembe in solidarnost med generacijami.
gospod predsednik! klimatske spremembe vidimo vsak dan posledice njihove ko gledamo poplave požare bodisi v benetkah ali pa v slovenski izoli piranu.
enostavno je razglasiti izredne podnebne razmere vendar mi moramo narediti dosti več.
moramo najti nove tehnologije nove priložnosti za podjetništvo priložnosti za znanost zagotoviti tudi v proračunih sredstva za to.
ljudem smo dolžni razložiti ukrepe ki sledijo temu.
kaj bomo naredili na področju energetike?
kako bomo zagotovili nizkoogljično energijo?
z obnovljivimi viri pa zagotovo tudi z jedrsko energijo.
kaj bomo naredili v kmetijstvu?
kaj bomo naredili v prometu da se bodo ljudje zavedali in da bodo del teh sprememb ki jih bodo tudi podprli.
kar je še prav tako ali pa še bolj pomembno pa je prav da se ta vloga ki jo evropska unija igra doma prenese širom po svetu in da v to prepričamo tudi največje ekonomije zda kitajsko in pa indijo.
podnebne spremembe so zagotovo izredno pomembna tema čeprav še vedno ne gre za katastrofo lahko pa seveda pride če ne bomo konkretno ukrepali.
prav je da o tem razpravljamo še bolj pomembno pa je da bomo sprejeli konkretne ukrepe.
in seveda pri tem računam in pričakujem da bo nova evropska komisija dejansko predlagala konkretne spremembe.
podpiram tudi povečanje sredstev za te namene kajti samo z novimi tehnologijami z novim načinom delovanja in porabe energije bomo lahko zmanjšali izpuste ker ne verjamem da smo pripravljeni tako zelo spremeniti naš način življenja
komisijo pa sprašujem v kolikšni meri so upoštevani ti podnebni cilji ko sklepamo trgovinske sporazume z državami izven evropske unije?
torej evropska unija je skozi zgodovino večkrat izrazila podporo za rešitev spora med palestino in izraelom in vzpostavitvijo miru med njima in se trudila poiskati najboljšo rešitev.
evropski parlament je že leta dva tisoč dvanajst v resoluciji poudaril da je miren in nenasilen način sprejemanja sporazuma in dialoga med palestino in izraelom edini možen in smiseln način ki seveda omogoča dolgotrajne rešitve spora.
slišali smo v teh vseh letih tudi razloge ki govorijo v prid nesprejetju priznanja in sprejetju priznanja palestine kot samostojne države.
torej če bi bilo to priznanje palestine ovira za mir bi bil ta že davno sklenjen. in tu bi se pridružil kolegu vajglu ki pravi morda pa res lahko najdemo modrost v stoletnih oljkah.
možnosti za zagotovitev mirnega sožitja dveh narodov v dveh suverenih državah so čedalje manjše.
je bolj ali manj kvantitativno in gotovo ne bo impresioniralo niti gospoda netanjahuja niti hamasa.
zato bom to svojo minuto posvetil razstavi o oljki simbolu miru preživetja in sožitja.
izraelske in palestinske slikarke so nam prinesle sporočilo miru dreves ki so starejša od nas in ki bodo ostala ko nas več ne bo.
s svojo čudovito razstavo so nas umetnice opomnile da brez empatije in sočutja ni rešitve niti za palestino niti za izrael.
torej evropsko javno tožilstvo kot sui generis organ bi ravno preprečeval tovrstne primere ko država članica ne reagira dovolj dobro oziroma ne preiskuje goljufije.
in že prej smo dejali da komaj enaintrideset odstotkov vseh priporočil olafa države članice jemljejo resno in jih pretvorijo v obtožnice.
vprašanje je koliko teh zadev dobi epilog.
to pomeni da resno potrebujemo en takšen organ kot je evropsko javno tožilstvo.
glede na dejstvo da so pristopna pogajanja črne gore za vstop v eu začela šele leta dva tisoč dvanajst in da je do danes odprla šestnajst od petintrideset poglavij dve pa celo začasno zaprla lahko rečemo da gre za najuspešnejšo kandidatko iz kroga ki se želijo pridružiti evropski uniji.
reformni napori na določenih gospodarskih področjih konkurenčnost malega gospodarstva pa učinkovitejši upravni postopki že prinašajo pozitivne rezultate zato moramo tako tudi odločno nadaljevati in s tem bo država postala tudi zgled ostalim državam članicam kandidatkam.
tudi v črni gori ostajajo temeljne težave ki so pravzaprav značilne za države na tem področju korupcija in organiziran kriminal premalo napredka pri upoštevanju človekovih pravic pomanjkanje neodvisnosti medijskega prostora in pravosodja.
resolucijo o poročilu o napredku nekdanje jugoslovanske republike makedonije sem podprl ker po mojem mnenju dobro identificira stanje v državi ki nikakor ni rožnato in hkrati na ustrezen način spodbuja državo na pot hitrejših pristopnih pogajanj.
menim da je spor z grčijo o imenu države ki je že vrsto let ena glavnih ovir za pristopanje v pristopnem procesu države v eu enostavno rešiti čim prej in ne več vplivati na začetek pogajanj.
tega pa si tako evropski parlament kot preostale institucije eu zavoljo želje po stabilnosti v celotni regiji in približevanjem evropskim vrednotam na to območje ne morejo in ne smejo dovoliti.
menim da mora makedonska politika tako vlada kot opozicija nemudoma pričeti z dialogom ki bo državo rešila trenutne nestabilnosti.
moram reči da pri spremljanju srbije v procesu približevanja evropskim integracijam gre ugotoviti da je srbija v zadnjih letih naredila velik napredek na različnih področjih na
reformah tudi pravosodja na reformah ki so pomembne za izpolnjevanje pogojev za vstop v evropsko unijo.
je pa res seveda da jim tudi nekatere zunanje okoliščine niso bile najbolj naklonjene.
in mislim da v situaciji v kateri je srbija tudi ekonomski mislim da je potrebno iskati tudi na tem področju izzive ki lahko srbijo popeljejo hitreje do evropskih integracij.
in mislim da pri tem je zelo pomembno poudariti tudi vlogo sosednjih držav in odnose z njimi.
in mislim da ravno ko govorimo o srbiji je treba biti tudi toliko solidaren da se srbiji pri tem pomaga in seveda da se je pri tem ne ovira.
resolucijo ki govori o napredku srbije sem z velikim veseljem podprl.
govori o velikih prizadevanjih srbske vlade da tako z reformnim programom z boljšimi odnosi v regiji kakor tudi z ostalimi.
prepričan sem da si prebivalci področja srbije zaslužijo da je evropa do njih solidarna in da čim prej razvijejo državo do takšne stopnje da bo sposobna za vstop v evropsko unijo.
prizadevanja sedanje vlade in tudi velika zagnanost srbskega naroda da stopi na proevropsko pot je potrebno nadgraditi s to evropsko solidarnostjo in tudi s predpristopnimi pomočmi in z ostalimi instrumenti čim prej pripraviti srbijo na vstop v eu. želim jim veliko uspeha na tej poti.
resolucijo o procesu vključevanja kosova sem podprl saj predstavlja dober pregled nad že doseženim v preteklih letih a hkrati opozarja na velike pomanjkljivosti in probleme s katerimi se kosovo še spopada in jih mora spremeniti.
to je posledica nedelovanja številnih podsistemov ki v državi očitno ne delujejo.
a problem eksodusa je le eden zadnjih ki so eskalirali in tiste.
očitno kažejo na to da je država v alarmantnem stanju kar že vpliva tudi na države v eu.
tako tiste ki geografsko živijo blizu kot tiste do katerih ubogo prebivalstvo vodijo kriminalne združbe ki obupanim ljudem dajejo lažne upe.
tudi v sloveniji obstajajo številni obubožani prebivalci kosova ki doma ne vidijo prihodnosti in pričajo o težkih razmerah ki tam vladajo.
spoštovani predsednik zahvaljujem se vam za pojasnitev včerajšnje izjave kajti to kar je bilo včeraj razumljeno tako v sloveniji kot na hrvaškem kot je dejal kolega jakovčič je bilo povsem drugače.