kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
v turizmu tudi ni prostora za aroganco turistične industrije do prebivalcev v smislu bodite veseli da smo tukaj in vam dajemo delo.
drugič socialni turizem je odlična priložnost da združimo prijetno s koristnim in zmanjšamo sezonsko naravo turizma.
zato je pomembno nadaljevati s projekti kot je calypso ker dobijo priložnost počitnikovanja tudi socialno šibkejši. in tretjič akcijski načrt in turistična strategija morata imeti cilje in časovni načrt še posebej ko se financirata iz javnih sredstev.
brez ciljev in časovnega načrta pa je zelo težko ocenjevati uspešnost in učinkovitost programov ter porabo javnih sredstev.
druga stvar pa je to da živimo v času ko so ljudje ki so nas izvolili zelo zaskrbljeni in gledajo s skrbjo ali smo sposobni voditi dialog in razpravo v evropskem parlamentu ki bo okrepila tisto do česar jim je največ do miru do razvoja do preseganja revščine do učinkovitosti ko gre za težave ki se pojavljajo v njihovem življenju.
bojim se da je današnja razprava pokazala da se pravzaprav iz zgodovine veliko nismo naučili da je marsikomu bližje jezik hladne vojne kot jezik nekega skupnega inkluzivnega razmišljanja.
mislim da mora evropski parlament biti nekdo ki k takšnemu razmišljanju prispeva svoj delež.
mislim da mi boste vzeli na koncu besedo zato ker je težko povedati komplicirano stvar zelo hitro in kratko.
oboje vzhodno partnerstvo in unija za mediteran sta bili neki inovaciji v evropski politiki ki se nista obnesli dolgo se nista obnesli in zaradi tega smo prišli danes do tega da se pogovarjamo o tem da je potrebna temeljita revizija.
obe organizaciji sta postali ujetnici odprtih bilateralnih vprašanj in geostrateških interesov.
mislim pa da moramo za obe iskati pravzaprav smisel ne v širjenju političnega vpliva ampak v širjenju prostora svobod prostora vrednot ki so nam skupne in za katere želimo da bi bile tudi v tem delu sveta. še vedno sem prepričan da če bi tako pojmovali
jamstvo za mlade in pobuda za zaposlitev mladih sta zagotovo dva zelo koristna ukrepa ki jih izvaja evropska unija in lahko veliko pomagata generaciji ki ima danes največje težave pri zaposlovanju to so mladi.
prav tako pa se moramo zavedati da je za zaposlovanje mladih veliko odvisno tudi od držav članic in te morajo skozi reformo izobraževalnega sistema povezovanje izobraževanja raziskovanja in pa tudi gospodarstva ustvariti pogoje v katerih se bodo ta delovna mesta potem tudi ustvarila. zato popolnoma podpiram to smer da se naredi podrobna analiza kako se ta sredstva koristijo hkrati pa tudi vidi dobre prakse in potem od države do države posebej ugotovi kateri in na kakšen način bo ta ukrep najučinkovitejši v posamezni državi.
ni potrebno da govorimo samo o odgovornosti evropske unije v veliki meri moramo govoriti tudi o odgovornosti držav članic ki marsikdaj zatajijo na tej ravni.
čestitam predsedujoči italiji da je v milanu organizirala to pomembno konferenco na kateri je brezposelnost mladih ponovno postavila visoko na agendo. zagotovo bo imela kak pozitiven učinek četudi vemo kako je takrat ko se dobijo šefi vlad in držav.
vendar sem vse manj vesel ker države članice ne izkoriščajo vseh možnosti vseh resursov ki jih imajo pri premagovanju brezposelnosti mladih niti evropskih.
birokratski mlini meljejo počasi v državah članicah znano je da sta le dve državi izkoristili popolnoma izkoristili jamstveno shemo.
dober znak je ko komisar govori o izobraževanju ko išče načine reševanja brezposelnosti mladih to je dobro.
še vedno ostaja ključno vprašanje kdo naj ustvari delovna mesta.
z administrativnimi ukrepi ne bomo ustvarili produktivnih delovnih mest za mlade.
to ni naravna pot naravna pot je ustvarjanje boljših pogojev za podjetništvo.
čestitke poljakinjam ki postajajo očitno blagovna znamka kot so poljski rokometaši podobno kot slovenski.
iskrena čestitka spoštovana poročevalka vam in vašim sodelavcem ki ste pripravili zahteven dokument v katerem se soočate z zahtevnim področjem ponarejanja na eni strani na drugi strani pa vzpostavljanja konkurenčnosti inovacij in hkrati tudi poenostavitve postopkov kar je včasih zelo težko doseči kajti na eni strani nekoga loviš ki
ključno v tej zakonodaji se mi zdi tudi to da ste se s pocenitvijo in pa z boljšim dostopom za mala in srednja podjetja prisluhnili tistim ki so ključno gonilo razvoja v evropi se pravi malim in srednjim podjetjem.
upam da bo to enotno poročilo ki vidim da je tudi enotno sprejeto tudi dobra blagovna znamka za evropski parlament in za evropo v celoti.
mikrofon je bil za nekaj trenutkov izključen prav je da se začnemo o tem zelo intenzivno pogovarjati in se bolj ukvarjati kot s finančnimi tudi s socialnimi temami. človeka dostojno življenje ni mogoče če nekdo nima dovolj dohodka da bi lahko preživel.
vendar moramo imeti pri vsem tem pri naših razpravah v mislih tudi to da je zagotavljanje minimalnega dohodka breme je lahko breme za državo oziroma breme za podjetje.
države pa so različno razvite imajo različno gospodarsko moč zato je za njih to posebej pomembno da jih obravnavamo individualno in da dopuščamo seveda to naše pravilo subsidiarnosti.
ob tem je pomembno tudi to da je razmerje med minimalnih dohodkom in minimalno plačo primerno.
minimalni dohodek pa je lahko samo začasni inštrument ki ne more nadomestiti tega da potrebujemo več dobrih delovnih mest z dostojnim plačilom za delo.
energetska varnost je ena izmed ključnih varnosti zato je ta paket energetske unije zelo pomemben.
veseli me da ga dobivamo takoj za junckerjevim paketom kajti med tema dvema paketoma je potrebno zložiti celo vrsto sinergijskih učinkov.
pri energetski uniji bomo morali biti zagotovo zelo aktivni pri učinkoviti rabi energije hkrati ugotoviti na zahtevna vprašanja kakšen delež obnovljivih virov sodi v energetski miks da nam tudi ti obnovljivi viri ne vplivajo preveč na poslabšanje evropske konkurenčnosti.
ena izmed velikih težav s katerimi se evropa ukvarja tako prebivalstvo kakor tudi industrija je visoka cena energije.
zato bo pri vašem zahtevnem delu gospod komisar zelo potrebno da boste resnično imeli dovolj politične modrosti hkrati pa tudi vpliva da odgovorimo na ključna vprašanja vključno z vprašanjem o bodočnosti jedrske energije kaj bo z objekti ko bodo šli iz ukrepa iz delovanja. želim vam veliko uspeha na tem področju.
varnost je pomembna vrednota v evropski uniji.
ta je sicer ogrožena na različne načine tako v vzhodnem delu evrope ukrajinska kriza kakor tudi terorizem ampak dolgoročno je najpomembnejša ravno energetska varnost in zelo pomembno je da evropa končno vzpostavi tudi energetsko unijo.
zato podpiram vse tiste kolege ki so ravno poudarili ta varnostni vidik pri zagotavljanju energetske neodvisnosti.
ve se da prevelika odvisnost od rusije ni dobra in da putin ne bo nikoli kolebal kadar bi poskušal z energijo doseči nek politični cilj s tem pritiskom.
zato je pred nami pred evropsko unijo en pomemben imperativ to je notranja in zunanja diverzifikacija energetskih virov.
strategija ki vodi k tem ciljem mora upoštevati naslednja dejstva da so leta krize dodatno obremenila delovanje zdravstvenih sistemov predvsem v smislu nižanja stroškov v javnih zdravstvenih blagajnah pri čemer so bile bolj na udaru tiste države ki so morale tudi sicer bolj ostro se spopasti s posledicami krize.
potem da so demografske spremembe ključen dejavnik vpliva na delovanje in razvoj zdravstvenega sistema.
in da podaljševanje življenjske dobe pomeni tudi da se podaljšuje doba ko oseba potrebuje stalno zdravstveno oskrbo.
javno zdravje vpliva na več drugih sfer družbenega življenja.
na življenjski slog prehrano stanovanjske razmere delovne pogoje in varnost pri delu farmacevtsko razsežnost zdravljenja in celo na davčno politiko.
končno učinkovitost dostopnost in vzdržnost so usodno odvisni tudi od prodornosti evropske znanosti raziskav in tehnološkega razvoja kar moramo podpirati.
pozdravljam odločitev komisarja za zdravje za ustanovitev strokovne skupine za oceno delovanja zdravstvenih sistemov držav članic.
potrebno se je sistematično lotiti zagotavljanja večje vzdržnosti zdravstvenih sistemov in za zmanjševanje razlik v njihovi kakovosti.
pregled nad razlikami v delovanju zdravstvenih sistemov držav članic ima lahko samo evropska zveza.
prepričan sem da bi model evropskega semestra kot ga poznamo na gospodarskem oziroma finančnem področju lahko koristno uporabili tudi na področju zdravja in vesel sem da se veča število teh ki delijo isto misel.
tako bi lahko uveljavili letni cikel koordinacije zdravstvene politike in razvili okvir za reformiranje in konvergenco zdravstvenih sistemov.
oboje gre v škodo bolnikov ki ne marajo neenakosti.
pomembno je da bolniki čutijo sodelovanje na področju zdravja kot dodano vrednost evropske zveze.
socialno področje je eno izmed tistih kjer je evropska unija ostala na pol poti pri harmonizaciji.
na eni strani imamo prost pretok ljudi ki lahko potujejo in delajo kjerkoli v uniji.
prav tako lahko delajo tudi v različnih oblikah zaposlitve.
prav tako imamo znotraj evropske unije države ki ne morejo zagotoviti enakega nivoja socialnih pravic ker seveda njihov proračun tega ne prenese.
ločiti moramo med izkoriščanjem zaposlenih na katerih nekateri delodajalci kujejo dobičke zaradi svoje lastne požrešnosti.
to je seveda nesprejemljivo.
in ločiti moramo na drugi strani med zagotavljanjem enakega dohodka in enakega socialnega položaja.
vendar vas želim opozoriti da se moramo zavedati tudi da socialne pravice stanejo.
odgovor kako bi lahko zagotovili enak socialni položaj bi bil enostaven če bi obstajal enotni evropski vir iz katerega bi se socialne pravice financirale.
dokler pa tega ni pa smo seveda v položaju v kakršnem smo.
nedvomno takšne prakse najbolj prizadenejo mikro mala in pa srednja podjetja ter seveda tudi kmete ki so najbolj na udaru.
zelo zgovorna je tudi statistika ki opozarja na to da praktično pet trgovcev v evropi obvladuje kar petdesetprocentni tržni delež.
gre torej za prakso ki ni dobra za pošteno konkurenco in kar lahko občutijo seveda tudi tako kot sem rekel mala srednja podjetja kmetje kot tudi potrošniki.
zato želimo da bi evropska zakonodaja to uredila na bolj učinkovit pošten način je pa seveda tudi veliko v državah članicah.
dosedanje rešitve seveda niso idealne tudi to o čemer bomo glasovali v prihodnjih dneh ni idealen model.
pa da bi evropska komisija pripravila še bolj ambiciozen načrt in pa ukrepe za zaščito malih srednjih podjetij kmetov in pa na koncu potrošnikov.
veliko se o njih pogovarjamo in zahvaljujem se obema poročevalcema za izredno dobro opravljeno delo.
vsi se najbrž strinjamo da je svetovna kriza ki se je nekatere države evropske unije počasi otepajo je bila v veliki meri posledica napačnega upravljanja v bankah.
govorim o bančnem sistemu ki ni bil dobro upravljan še manj pa dobro nadzorovan.
in ker seveda ne želimo da se zgodovina ponavlja je bistvenega pomena da je ecb varuh in zaščitnik interesov vseh nas potrošnikov naj bodo to varčevalci podjetja državne banke kdorkoli.
če želimo učinkovit sistem pa potrebujemo ustrezne vzvode.
uredbi ponujata te vzvode za večjo učinkovitost nadzora poslovanja in to je dobro.
vendar večja pooblastila na drugi strani zahtevajo tudi večjo transparentnost ki jo vsi pričakujemo.
umirajo tudi tisti ki mislijo da njihova smrt koristi njihovi stvari diametralno nasprotni stvari druge strani.
spet smo v evropskem parlamentu sestavili resolucijo za katero si želimo da bi jo v izraelu in na palestinski strani videli kot politično korektno dobronamerno in uravnovešeno.
kot prispevek k iskanju rešitve dolgotrajnega spora ki ne obremenjuje samo dva naroda zapletena v konflikt ampak vedno znova predstavlja žarišče konflikta ki ima mnogo širše dimenzije.
dejstvo da imamo danes v isti regiji na bližnjem vzhodu nekaj vojn in prizorišč velikih humanitarnih katastrof v ničemer ne zmanjšuje dramatičnosti najnovejšega dogajanja okoli gaze.
jasno je da v evropski uniji in njenem parlamentu ob dogodkih v gazi in izraelu ne moremo molčati.
treba je brez vsakega zadržka obsoditi grozovit zločin uboj treh mladih izraelcev ki je bil neposreden povod za povračilno akcijo izraelske vojske.
tudi odgovor v obliki uboja mladega palestinca ni bil nič manj obsojanja vreden zločin nadaljevanje zgodbe o nasilju ki vedno znova nadomešča vero v mir in mirno reševanje sporov.
ne moremo se sprijazniti s stanjem ko si incidenti in poskusi reševanja napetosti sledijo v stalnem zlohotnem zaporedju.
ni mogoče spregledati tega da sta napetost in nasilje posledica dejstva da se mirovni proces na bližnjem vzhodu že leta ne premika z mrtve točke in da se na palestinskih ozemljih vzpostavlja stanje ki vedno blj onemogoča edino možno rešitev izraelsko palestinskega problema dve državi ki bi živeli v miru in medsebojnem priznanju.
niti teroristični napadi hamasa niti vojaško dokazovanje izraelskih sil niti trajno obleganje gaze niti okupacija zahodnega brega na poti do miru niso sprejemljivi.
torej albanija seveda je država ki ima pestro in dinamično zgodovino in v nekaterih obdobjih v tej zgodovini ji seveda ni bilo dano napredovati tako kot bi želela.
zato seveda gre pozdraviti ta napredek ki ga je albanija dosegla v zadnjih letih je pa seveda še veliko vprašanj in veliko problemov s katerimi se bo morala spopasti.
eden od teh je gotovo tudi očitek o korupciji o smotrni pravilni porabi javnih sredstev o vprašanju pravosodja in pa seveda tudi to kar je povedal gospod jakovči politični kulturi posebej dialogu med pozicijo in opozicijo. in še na nekaj bi opozoril kar je izjemno pomembno za napredek albanije in njen
razvoj to so pa seveda področja okolja zaščite narave ker albanija razpolaga s čudovitimi naravnimi viri in slabo bi bilo če bi seveda kapital izničil vse tisto kar je perspektiva za zelena delovna mesta in zeleno energijo.
tam so me opozorili da seveda je še zelo daleč od enakopravnosti invalidov v družbi da si želijo da bi bili bolj slišani.
čeprav lahko rečem da je slovenija to področje kar dobro uredila.
prav tako so invalidi poudarili da se soočajo z različnimi oblikami diskriminacije ne samo v družbi kot taki ampak predvsem so opozorili na diskriminacijo še vedno prisotno na trgu dela.
poleg predlogov ki so tukaj navedeni v poročilu ki bodo osebam s posebnimi potrebami zagotovo pomagali pri neodvisnosti v življenju pa menim da je bistvenega pomena da v čim krajšem času sprejmemo tudi akt o dostopnosti.
vsi se strinjamo da je izogibanje davkom zelo resen problem ki seveda naredi veliko škode našim ekonomijam in nenazadnje vpliva tudi na nižji standard ljudi.
in proti temu problemu se borimo iz dneva v dan in z različnimi sredstvi.
in eno izmed možnih sredstev je tudi tako imenovani varni oblak internetno orodje kamor naj bi pošiljali informacije o škodljivih davčnih praksah.
to zveni zelo obetavno vendar ko pridemo do tega kako se bo stvar izvajala se seveda zatakne.
gre za zelo zelo občutljivo področje ki se dotika vloge parlamenta in varovanja osebnih podatkov.
kako zagotoviti anonimnost ali je to sploh mogoče in kako zagotoviti varovanje osebnih podatkov?
skratka ko bomo ukrepali naprej bi se moral bi se morali v parlamentu zavedati svoje vloge ki je predvsem zakonodajna in seveda se vprašati ali želimo to vlogo preseči.
posebej izpostavim najpomembnejšega trgovinski sporazum med evropsko unijo in združenimi državami.
politiko konkurence bomo lahko s to politiko bomo najbolje zaščitili naše potrošnike in s tem omogočili tudi pošteno okolje za vsa mala podjetja ki so kot vedno pravimo gonilo evropskega gospodarstva.
veseli me da komisija redno spremlja dogajanje na podočju te politike in da ta politika ni samo sama sebi namen ampak so poročila tudi s konkretnimi rezultati in posledicami.
zelo pomembno je da mesta čim prej uvedejo trajnostni razvoj mestne urbanosti digitalizacijo investicije in inovacije v mestnem prometu.
trajnostna mobilnost v mestu zame pomeni preudarno uporabo in kombiniranje različnih oblik transporta avtomobilov javnega transporta koles in hoje saj ima vsak od njih tako prednosti kot slabosti.
dobre prakse na primer na danskem ali nizozemskem kažejo da trajnostna mobilnost ni utopija.
potreben je seveda tudi premik v naših glavah da uporabe javnega transporta ali kolesa ne bomo povezovali z naporom. znanost nam ponuja orodja kako spremeniti obnašanje ljudi.
vedenjska ekonomija proučuje in pojasnjuje zakaj se potrošniki odločamo tako kot se.
zato seveda gre podpreti ta dokument ki daje novo priložnost in tudi nove vsebine za financiranje malih in srednjih podjetij.
po eni strani govorimo o prostih in pa predvsem bolj prožnih trgih o seveda potrebi tudi po davčni uniji o vprašanjih naložb in pa seveda sami vsebini.
in pa po drugi strani seveda tudi zaposlitvene politike.
torej da lahko s tem načinom financiranja prispevamo k zmanjšanju tako imenovanih prekernih zaposlitev.
unija kapitalskih trgov je zelo pomembna za ponovni finančni in razvojni zagon malih in srednjih podjetij.
nizka gospodarska rast na področju evropske unije ne zagotavlja novih delovnih mest.
zato je nujno potrebno zagotoviti mednarodno delovanje malih in srednjih podjetij za kar pa je potreben boljši dostop do financ.
potreben je tudi celovit pristop in usmerjanje finančnih sredstev skozi dolgoročne investicije.
pri vsemu temu pa je potrebno zagotoviti proporcionalnost pri ukrepih učinkovitost zakonodaje in enotni nadzor da se zagotovijo prave koristi za mala in srednja podjetja. do septembra ko bo objavljen akcijski načrt in tudi pregled perspektive iniciative o uniji kapitalskih trgov bo potrebno podrobneje preveriti in urediti tudi določbe do tretjih držav kot tudi premisliti kako bolje urediti področje insolventnosti in davčnih sistemov.
čeprav smo z januarjem že vstopili v nov večletni finančni okvir bomo jutri glasovali o še enem zadnjih dosjejev.
tako sklad za notranjo varnost kot sklad za azil migracije in vključevanje predstavljata temelj delovanja za zagotovitev visoke stopnje varnosti evropske unije na območju svobode varnosti in pravice.
za dosego tega cilja moramo sprejeti ustrezne ukrepe.
za boj proti grožnjam zlasti tistim ki prihajajo od zunaj.
čezmejna kazniva dejanja kot sta trgovina z ljudmi in izkoriščanje nezakonitega priseljevanja je mogoče učinkovito obravnavati le s tesnim policijskim sodelovanjem.
s skupnimi problemi se moramo namreč spoprijemati skupaj.
podobno je treba prav tako vzpostaviti ukrepe na ravni celotne unije na področju azilne politike in priseljevanje ki bodo odgovorili na številne izzive s katerimi se danes soočamo in bodo temeljili na solidarnosti in bodo predvsem pravični.
vprašanja migracij se moramo lotiti zelo resno vendar ne s postavljanjem zidov in nepropustnim zapiranjem meja.
vesela sem da smo kljub dolgotrajnim in zapletenim pogajanjem uspeli doseči kompromis ki vključuje številne varovalke.
v boju proti goljufijam in zlorabam sredstev smo uspeli zagotoviti večjo preglednost nad porabo denarja iz omenjenih skladov.
zagotovili smo tudi večjo prožnost prenosa sredstev znotraj programov vendar z varovalkami glede minimalnih zneskov vključno za sredstva namenjena za programe v tretjih državah. še posebej pa me veseli da bodo imele dostop do črpanja sredstev tudi nevladne organizacije.
skupno bo državam članicam in uniji na voljo v obeh skladih skoraj sedem milijard evrov morajo pa države članice pripraviti ustrezne programe in načrte za njegovo črpanje.
vemo da denarja ni dovolj zato je toliko bolj pomembno da imamo ustrezne in učinkovite mehanizme in da vsak evro porabimo premišljeno in modro.
vseskozi smo si prizadevali da mora nova struktura prispevati k poenostavitvi racionalizaciji konsolidaciji in preglednosti financiranja na področju notranjih zadev in upam dragi kolegice in kolegi da bomo jutri z glasovanjem tu v evropskem parlamentu to tudi potrdili.
zato seveda pozdravljam te napredke oziroma prizadevanja za odnose in sklenitve sporazuma s kubo pri čemer pa seveda moramo biti zelo previdni.
gre za državo ki si seveda ne bo pustila vsiljevanja ne bo pustila tako imenovane vsiljene demokracije.
in mislim da tudi evropska unija mora spoštovati različnost drugačnost in pravzaprav dati kubanskemu narodu možnost da se sam odloči o svoji prihodnosti.
in ko govorimo o kršenju človekovih pravic si seveda lahko preberemo mnoge odločitve sodišča za človekove pravice tu v strasbourgu in boste videli da tudi v drugih državah kršijo človekove pravice.
zelo pozorno sem vas poslušala in strinjam se z vami da je nujno okrepiti varnost na zunanjih mejah evropske unije še posebno ker prihajam iz slovenije ki je v zadnjih tednih močno obremenjena s prehodom na tisoče beguncev
in je sama na robu zmogljivosti.
od oktobra obljubljenih štiristo policistov ki naj bi jih naši državi namenila unija jih je doslej prispela le slaba polovica.
to govorim zato ker me skrbi kako bo v resnici delovala na novo vzpostavljena agencija če je že zdaj naletela na odpor vrste držav.
strinjam se z vami da je treba nujno zagotoviti skupen evropski mejni nadzor vendar moram izpostaviti nekaj skrbi.
kaj lahko pričakujemo v primeru hitrega posredovanja na novo vzpostavljenih organov če posamezna država v to ne bo privolila?
nov evropski sistem bo očitno do neke mere nadomestil frontex ki ni imel zadostnih pristojnosti in kapacitet da bi pomagal pri ublažitvi kaosa na zunanjih mejah unije.
a dodatno vprašanje je kdo bo zagotovil finančna sredstva?
nujno je tudi da predlog vključuje parlamentarni nadzor kot tudi mehanizem ki bo zagotavljal skladnost delovanja teh mejnih organov z varovanjem podatkov in s temeljnimi pravicami.
še enkrat poudarjam strinjam se da je pravi odziv evropski tudi in posebej na zunanjih mejah.
v zadnjih tednih je vrsta evropskih držav začasno uvedla mejni nadzor.
če bo ta obstal je upravičen strah da bo schengenski sistem razpadel.
zato podpiram evropsko komisijo v vseh naporih da ustavi spodkopavanje temeljev svobode gibanja in vas pred vrhom ta teden pozivam da nadaljujete z vrsto ukrepov predvsem pa s pritiskom na evropske vlade da te izvajajo.
ta sveženj ukrepov ki smo ga poslušali v predstavitvi danes je sigurno korak v pravo smer in glede na omahljivost v preteklih mesecih sigurno pomeni več upanja pri zavarovanju tako imenovanih zunanjih meja.
predvsem se mi zdi pomembno da ta nova agencija karkoli že bo bo imela dovolj sredstev predvsem da bomo znali tudi vplivat in usmerjat begunske tokove da bo prišlo res do sodelovanja med državami članicami in predvsem to če bo ta akcija seveda učinkovita bo prispevalo tudi k nečemu zelo pomembnemu to pa je da
pravzaprav namen zavarovanja zunanjih meja bo pomemben zato da ne postavljamo notranjih meja.
in če bomo dobro in učinkovito zavarovali ta zunanji del brez seveda posegov v človekove pravice lahko tudi države članice ki zdaj postavljajo ograje zidove prepreke te lahko tudi odpravijo.
pozdravljam zakonodajni sveženj o evropskih mejah in obalni straži ki ga je danes predstavila evropska komisija.
je tudi pomemben korak pri stabilizaciji evropske unije.
všeč mi je prispodoba gonzalesa ponsa da želimo le hišo z vrati ne brez vrat.
s to novo integrirano strukturo sprejema evropska unija neposredno odgovornost za varnost zunanjih meja.
to je velikanska sprememba v našem skupnem bivanju in jaz sem jo neizmerno vesel.
žal mi je da moram tu omeniti grčijo in vladajočo sirizo ki s svojo namerno neučinkovitostjo pri upravljanju z migracijskim tokom povzroča težave celotni evropski uniji.
žal mi je da tudi slovenska vlada ni kaj bolj učinkovita in da evropska komisija tega sistema ni predlagala že spomladi.
upam vsaj da države članice sedaj ne bodo oteževale vzpostavljanja novega sistema.
če resnično verjamemo v evropski projekt moramo narediti tudi kakšen korak v pravo smer in obalna straža to je.
smo torej pred enim najkompleksnejših izzivov v zadnjem času soočamo se z največjo selitvijo po drugi svetovni vojni in seveda je integracija teh ljudi beguncev v družbo odvisna tudi od vključenosti na trg dela.
zato je treba podpreti in odpreti nove vire financiranja ki bodo spodbudili večjo in aktivnejšo politiko zaposlovanja in integracijo teh skupin tako imenovanih humanitarnih beguncev.
ne moremo pa mimo seveda tudi postavljanja tako imenovanih izobraževalnih mostov ker seveda izobrazba je ena tudi od ključnih elementov za boljšo vključenost.
res pa je da je tudi stanje brezposelnosti po evropskih državah različno kar je treba vzeti v obzir.