kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
rada bi opozorila še na nekaj kar me zelo skrbi.
ko je moja stranka v sloveniji večkrat zahtevala odgovore na to kaj se je dogajalo v bančnem sistemu smo naleteli vedno na enake odgovore to je bančna tajnost.
ne morem pa dopustiti in sprejeti da se to načelo izkorišča.
želim si da bi bila takšna urejenost povsod.
tudi sam seveda se pridružujem kolegicam in kolegom ki podpirajo ta prizadevanja komisije za zagotovitev večje varnosti v sami mobilnosti in mislim da ta direktiva absolutno je v pravo smer.
večja mobilnost seveda ne pomeni nič če ta mobilnost ni varna.
zato pa je potrebno zagotoviti vse ustrezne mehanizme da to varnost tudi zagotovijo in izmenjava podatkov je že en velik korak naprej pri čemer se pridružujem tudi tistim seveda ki jih skrbi da je to upravljanje s podatki ustrezno in pa seveda tudi varno.
sam bi dodal še eno stvar poleg seveda besed o infrastrukturi ki je potrebna zato da se ta varnost še dodatno okrepi pa je tudi področje kaznovanja in kazni.
dejstvo je da so kazni lahko učinkovite in uspešne samo takrat ko dosežejo svoj namen.
svoj namen pa kazni posebej še v prometnih prekrških dosežejo namen samo takrat kadar so res tudi izvršene in izterljive.
zelo pozorno sem vas poslušala drage kolegice in kolegi.
ljudje s posebnimi potrebami vsi se zavedamo so ena izmed najbolj ranljivih skupin posameznikov še posebej ko gre za njihovo vključevanje na trg dela in v družbo nasploh.
na njihov pogosto posebno težki položaj pogosto pozabimo in se tega ne zavedamo.
njihova vsakodnevna pravila pogosto spremljajo predsodki in stereotipi pogosto se soočajo z diskriminacijo ali pa se znajdejo v neenakopravnem položaju na kar ste tudi sami opozorili.
na žalost se v takšnem položaju občasno znajdejo tudi zaposleni v naših institucijah institucijah evropske unije.
in ta pobuda danes v tej razpravi je pravzaprav nastala iz konkretnega primera.
te so eden izmed najbolj učinkovitih načinov za vključevanje ljudi s posebnimi potrebami na trg dela.
podatki namreč kažejo da je brezposelnost med osebami s posebnimi potrebami ponekod v evropi resnično zelo velik problem.
na tem mestu pozdravljam vašo izjavo in zavedanje da moramo narediti več za ljudi s posebnimi potrebami.
ampak tudi jaz bi vas želela pozvati na tem mestu da razmislite o konkretnih zakonodajnih rešitvah tudi v smeri uveljavitve zaposlovalnih kvot tako na celotnem ozemlju evropske unije kot tudi v institucijah evropske unije.
in če zaključim takole da če želimo resnično doseči spremembe moramo najprej začeti pri sebi.
zaposlovanje v evropski uniji je izziv za vse kategorije ljudi za mlade za starejše in seveda tudi za invalide.
in kot posebna skupina in kot ranljiva skupina seveda tej skupini moramo nameniti še posebno pozornost.
obstajajo kot vsi ugotavljamo različni načini kako to narediti in eden izmed načinov je kvotni sistem.
vendar obstajajo tudi drugi enako pomembni recimo prilagoditev delovnih mest recimo izobraževanje in usposabljanje.
ampak večina držav v evropski uniji uporablja kvotni sistem kot način reševanja tega problema oziroma večjega zaposlovanja invalidov in zato je povsem na mestu in logično vprašanje zakaj ni tako tudi v evropskih institucijah.
tudi v naši državi v moji državi sloveniji imamo kvotni sistem že dolga leta uveden pa vendar ni dal pričakovanih rezultatov.
in seveda ne bi želela nikakor ne bi želela da delodajalci razumejo kvotni sistem kot breme ali pa še huje ne kot breme ampak kot način kako lahko pridobijo določena sredstva in subvencije.
svoj cilj bomo dosegli in tudi evropske institucije šele takrat ko bo zaposlovanje invalidov samoumevno ne pa rezultat nekih zavezujočih predpisov.
in seveda pomembno je da bo zaposlenih čim več invalidov ne samo zaposlenih ampak na kakovostnih delovnih mestih in da se bodo v tej družbi počutili učinkovite.
varovanje zdravja varovanje okolja sta dve stvari ki imata v evropi zelo velik poudarek zato mislim da evropa v teh primerih lahko in je zgled tudi ostalim deželam po svetu.
koraki so bili že narejeni v preteklosti pri naslednjih korakih sledim temu kar je tudi stališče evropske ljudske stranke da moramo biti v teh korakih zmerni in hkrati upoštevati tako na eni strani pričakovanja in zagotovo potrebe po varovanju okolja na drugi strani pa dati tudi tistim ki se ukvarjajo tako z industrijo kakor tudi s kmetovanjem priložnost da prilagodijo svoje tehnike
neupravičene in pa previsoko postavljene zahteve bi bile kontraproduktivne kajti takšne ali ne bi bile sprejete ali pa ne bi bile spoštovane.
spoštovani kolega v svojem izvajanju ste omenili težave ki jih imamo v evropskem parlamentu in v celem pristopu evropske unije k vprašanju spoštovanja človekovih pravic in našega odnosa do držav kjer se kršijo človekove pravice.
to se ne dogaja samo v savdski arabiji dogaja se tudi v izraelu dogaja se v maroku dogaja se v še nekaterih državah ki jih imamo za prijateljske države in imamo celo z njimi različne sporazume.
a se vam ne zdi da je čas da tudi v tem parlamentu resno spregovorimo o tem koliko nam je do človekovih pravic in kako nameravamo to pokazati v našem odnosu do teh držav ki jih kršijo?
nezaupanje to je stanje v uniji izguba evropske identitete.
ker so preštevilni politiki in voditelji pozabili kaj so evropske vrednote in ker nismo dosledno reagirali na kršenje pravic in vrednot zunaj ali znotraj naših meja ker ne ponujamo kot ste dejali socialne evrope.
naša vizija mora temeljiti na ljudeh in nikakor ne more vsebovati tajnih sporazumov ti tipa ki znižuje standard evropejcev.
ne smemo si dovoliti da nas popolnoma prevzame vprašanje varnosti ob tem pa zanemariti skrb za zasebnost evropejcev.
solidarnostne enote unije gospod juncker to je čudovita ideja za vključenost mladih in pomoč ljudem v stiski.
in potrebujemo zavest vseh nas na vodilnih položajih da so prihodnji meseci ključni in da bomo mi odgovarjali če bo evropa podlegla populizmom in nacionalizmom.
hvala za besedo predsedujoča. kot družba smo odgovorni za dobrobit otrok in na vseh nas je da v polnosti uresničujemo konvencijo o otrokovih pravicah ki v središče postavlja interes zaščito in pravico otrok.
države podpisnice smo dolžne poskrbeti da je sleherni otrok zaščiten pred vsemi oblikami nasilja zlorab zanemarjanja krutega ravnanja in izkoriščanja.
zelo pomembno je tudi da dejavno sodelujemo in ozaveščamo ljudi o boju proti trgovini z otroki za katero koli vrsto izkoriščanja med katere pogosto sodijo prisilno delo prisilne poroke nezakonite posvojitve in spolna zloraba.
najučinkovitejša rešitev za zmanjšanje naraščajoče revščine otrok je v razvoju gospodarstva dvigu gospodarske rasti in v odpravljanju brezposelnosti.
gospodarska kriza namreč vpliva na naraščanje revščine pri otrocih ter na uveljavljanje pravic ki jih imajo otroci v skladu s konvencijo združenih narodov o otrokovih pravicah.
hvala lepa spoštovana predsedujoča za besedo.
poročilo podpiram ker verjamem da bi morali vsem otrokom zagotoviti pravico do izobraževanja do zdravstvenega varstva do stanovanja in odraščanja v skrbnem družinskem okolju.
vendar realnost žal kaže drugače saj več kot vsakega četrtega otroka v evropski uniji ogrožata revščina in socialna izključenost.
zato je vsaka država članica sama zadolžena da zagotovi vsaj osnovne potrebe za normalno otroštvo.
posledice pretiranega varčevanja na račun otrok lahko vplivajo seveda tudi na javno zdravje in potem dalje na državno blagajno.
želela bi pa poudariti še primer slovenije za katero pa mislim da je še vedno država ki zagotavlja dostopnost javnega zdravja vsem otrokom.
zavedamo se na tisoče žrtev v sredozemskih vodah vsako leto pa nič ne naredimo.
begunci so prisiljeni bežati zaradi vojne zaradi nasilja zaradi revščine kot ste omenili kolega in vsakič znova opozarjamo kot smo slišali tudi danes da sredozemlje ne sme postati pokopališče pa se mi vseeno zdi kot da čakamo na novo tragedijo predno se bo kaj spremenilo.
pred vami je gospod komisar izjemno resna preizkušnja oblikovati skupno azilno in migracijsko politiko ki bo resnično služila svojemu namenu dostojanstvu ljudi ki iščejo prihodnost.
svet in komisijo zato pozivam da okrepita svoja prizadevanja po vzpostavitvi bolj učinkovite celovite migracijske politike ki bo temeljila na solidarnosti in ki.
poleg tega seveda pomagajo potrošnikom pri lažji izbiri izdelkov in doprinesejo tudi k njihovi informiranosti o izdelku.
na tem mestu pa želim poudariti da geografska označba nujno ne zagotavlja sledljivosti izdelka ampak zgolj prispeva k lažji sledljivosti.
da pa bomo res zagotovili sledljivost so potrebni še dodatni prijemi.
tu predvsem apliciram na zakonodajo o varnosti izdelkov in pa nadzoru trga.
potrebno pa bi bilo narediti tudi ocene učinka kako bi enotna eu vpeljava geografskih označb na nekmetijske izdelke vplivala na stroške podjetja države in pa potrošnike.
in ker menim da je poročilo na določenih točkah nekoliko pomanjkljivo sem se pri glasovanju o poročilu vzdržal.
spet smo priča tragičnim zgodbam in človeškim tragedijam na zunanjih mejah unije. strinjam se da je na preizkusu naša evropska solidarnost.
klicu na pomoč moramo prisluhniti bolgarija in vse države unije.
ne smemo dovoliti da bi na mejah zavračali ljudi ki iščejo in potrebujejo mednarodno zaščito.
skrbi me odločitev bolgarije da na meji s turčijo postavi začasno ograjo bo evropa res dobila podobo trdnjave? ne želim si tega.
pomembno je da bolgarija ki se sooča z resnimi izzivi beguncem omogoči bivanje na dostojen način in varovanje njihovih pravic.
a breme ne sme biti le bolgarsko gre za izjemne priseljenske pritiske.
beguncem in bolgarskim oblastem moramo ali preko mehanizma solidarnosti ali na drug ustrezen način zagotoviti pomoč.
odgovornost je skupna.
gre za ljudi ki so posebej občutljivi in vsak dan neukrepanja je lahko usoden za novo življenje.
to je območje kjer prebiva okoli sto tisoč ljudi to je območje kjer sta dve pomembni pristanišči koper in trst območje ki je zaznamovano s turizmom.
zato je tudi zadnji postopek umeščanja plinskih terminalov nekaj stran od meje za slovenijo nesprejemljivo nesprejemljivo pa je predvsem postopek po katerem se ti terminali umeščajo kajti slovenske okoljske organizacije vlada republike slovenije in ostali pomembni akterji niso bili vključeni v ta postopek.
zato v sloveniji pričakujemo da se slovenija italija pa tudi hrvaška dogovorijo o umestitvi plinskih terminalov in da postopek poteka v skladu z evropskimi normami.
moje vprašanje gre v smeri da je potrebno precizirat kje so tiste možnosti kjer so lahko ti postopki enostavnejši.
po mojem globokem prepričanju so predvsem področje javnih naročil eno izmed tistih področij kjer imajo mala podjetja največ težav in to je eno od tistih področij kjer je sicer v evropi veliko zmede.
ali se poslanka s tem strinja?
zahvaljujem se kolegu iz skupine evropske ljudske stranke poročevalcu jarosawu waesi za pripravo uravnoteženega poročila o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic emily o'reilly ter njenega predhodnika.
delo varuhinje je pomembno saj državljanom evropske unije daje možnost pritožbe v primeru da evropske inštitucije kršijo zakonodajo in pravila.
žal pa se veliko več kršitev zgodi v državah v nacionalnih ustanovah kot pa v evropskih.
ob hudem kršenju človekovih pravic v državah članicah se morajo državljani evropske unije obrniti na sodišče v strasbourgu na inštitucijo sveta evrope.
evropska unija je pri teh vprašanjih popolnoma nemočna in dosedanja prizadevanja da se stvari na tem področju izboljšajo so zelo počasna.
vesel sem da obstaja evropski varuh človekovih pravic a žal ime te inštitucije daje preveč prazno upanje.
potrebujemo pravega polnomočnega evropskega varuha človekovih pravic ki se bo lahko odzval tudi na mnoge kršitve v državah članicah in celovito varoval človekove pravice in svoboščine v evropski uniji.
hvala za besedo gospod predsedujoči.
dosežki barossove komisije ii so izjemni in verjamem da jih bo tudi evropski svet pozitivno ocenil.
že predsednik barosso je v zaključnem govoru danes omenil da smo z nekaj mehanizmi in ukrepi kot so evropski reševalni mehanizem evropski semester šesterček dvojni sveženj itd.
odločilno pripomogli k temu da je evropa danes že skoraj iz krize in da je postala kar je najpomembnejše še bolj odporna na tovrstne strese saj smo vzpostavili ustrezne požarne zidove.
poleg tega smo uvedli več dodatnih spodbud za mala in srednja podjetja ki so hrbtenica evropskega gospodarstva.
toda kljub krizi smo povečali vlaganje v kulturo izobraževanje in mladino.
če se je evropska unija v času barossa ii bolj usmerila v konsolidacijo unije navznoter pa nas čaka v tem junckerjevem mandatu predvsem pozicioniranje v mednarodnem okolju.
ruska invazija na ukrajino je porušila razmerje sil v škodo evrope. ena od prioritet evropske unije mora biti čimprejšnja vzpostavitev trgovinskega sporazuma z zda.
bolj pa moramo odpreti vrata širitvenemu procesu balkanskim državam kakor tudi moldaviji gruziji in ukrajini.
ena od prioritet mora biti tudi energetsko osamosvajanje od rusije.
in nenazadnje nova junckerjeva komisija bo morala bolj temeljito spremljati tudi izvrševanje vladavine prava v državah članicah da se na njenih tleh nikoli več ne bo pojavil še kak politični zapornik kot je to primer janeza janše v sloveniji.
za nas ki smo se pred več kot dvajsetimi leti s strahom ozirali na večerna televizijska poročila z balkanskih bojišč se vračajo podobe groze razdejanja in trpljenja nedolžnih ljudi.
novo področje od koder ljudje bežijo in iščejo zaščite drugje ne doma.
ali ni to čas da vojni ki je nismo znali preprečiti ampak smo jo tudi pogosto podpirali in pomagali ustvariti sami pristopimo s programi in sredstvi graditve miru potrpežljivih pogajanj za zaustavitev sovražnosti učinkovitimi ukrepi za zaščito civilnega prebivalstva.
zagotavljanje novih delovnih mest je najboljši odgovor na današnje stiske ljudi.
junckerjev investicijski sklad ki je v nastajanju proaktivnejša monetarna politika evropske centralne banke danes predstavljen paket energetske unije so rešitve ki so oprijemljive konkretne in dajejo upanje da se bo v evropi končno zgodil močnejši investicijski ciklus.
v kolikor se to ne zgodi še posebno v državah z razvojnim zaostankom ki nujno rabijo nov zagon bodo naši državljani nad nami razočarani povsem enako kot bodo nad nacionalnimi politiki ki v predvolilnem času obljubljajo nemogoče in neizvedljive stvari.
zato apeliram na vas kolegice in kolege na evropsko komisijo ter na predstavništvo držav v eu da čim prej sprejmemo potrebne regulativne postopke da bodo lahko države čim prej s kvalitetnimi projekti stopile v obdobje gospodarske rasti.
vidi se da je dober poznavalec tega področja in je opozoril praktično na vse probleme pred katerimi se nahajamo v trenutku ko smo na eni strani ukinili kvote na drugi strani pa je evropa bila deležna tudi ruskega embarga na uvoz hrane. na nekaterih območjih so ti problemi še toliko večji kajti pridelovalni pogoji so zaradi majhnih kmetij
zaradi težkih pogojev obdelovanja na hribovskih kmetijah toliko težji in lastna cena je višja pritisk na ceno pa iz dneva v dan večji.
zato je tudi v poročilu dobro nakazano tisto področje ki govori o boljšem povezovanju kmetov iskanju novih trgov in seveda tudi iskanju kvalitetnih produktov s katerimi se bodo lahko tudi v lokalni oskrbi oskrbi turističnih kompleksov dosegle boljše cene in predvsem za kmetije s težjimi pogoji tudi primeren dohodek.
verjamem da bomo na podlagi tega besedila vrata unije odprli marsikateremu mlademu študentu praktikantki prostovoljcu raziskovalki.
nujno je da tem talentom zagotovimo pravno socialno in zdravstveno varnost in nujno je da ustavimo izkoriščanje.
nujno moramo skrajšati birokratske postopke za pridobivanje vizumov in dovoljenj ter postopke prijav pristojbine zanje pa morajo biti čim nižje oziroma jih moramo odpraviti.
naša evropa ki se stara mora biti privlačna in varna za številne nadarjene mlade.
to je še en ukrep za spopad s krizo ki bo spodbujal kulturne socialne in druge vezi.
spoštovane kolegice in kolegi ne bomo kos svetovnim izzivom če bomo svoje meje neprodušno zapirali zlasti za mlade zato upam da bomo na jutrišnjem glasovanju z veliko večino podprli predlog odbora libe.
državam članicam je sicer dopuščeno da si same uredijo in predpišejo davčna področja vendar pri tem med državami članicami prihaja do prevelikega razkoraka in izkrivlja konkurenčnost na trgu in slabi proračune nekaterih držav članic.
tudi v sloveniji se srečujemo s problemom odtekanja prihodkov in sedežev podjetij iz slovenije v države z ugodnejšimi davčnimi stopnjami.
včasih si podjetja za te namene izberejo tudi fiktiven način poslovanja kar pomeni da v državi članici z ugodnejšo davčno stopnjo ustanovijo sedež podjetja vendar v resnici tam ne poslujejo.
z listinami sicer prikazujejo poslovanje v resnici pa gre le za odtekanje denarja iz podjetja v sloveniji v podjetja ali podružnice ki jih imajo ustanovljene v državi z ugodnješimi davčnimi stopnjami.
tako pride do dvojne situacije in sicer do izogibanja plačevanja davka na dobiček v sloveniji kar še dodatno slabi državni proračun ter pride tudi do izkrivljanja konkurenčnosti med podjetji.
tukaj ne smemo pozabiti tudi na zakonodajo v zvezi s transfernimi cenami kar sicer pride predvsem v poštev ko gre za multinacionalko ko si s svojimi podružnicami zaračunavajo medsebojne cene.
nujno je potrebno urediti to področje da ne bo več prihajalo do izkoriščanja davčnih ureditev.
kriza je prinesla evropskim državljanom ogromno gorja.
po drugi strani pa je iskanje izhoda iz krize sprožilo nekatere pozitivne procese.
še bolj nas je povezala oziroma celo integrirala.
ko danes govorimo o evropski uniji govorimo o uniji kapitalskih trgov o bančni uniji o digitalni uniji o energetski uniji da o evropskem semestru ki omogoča nadzor nad proračunom držav članic sploh ne govorim.
mislim da je ta novi val integracije smiseln odgovor na krizo ki bo povečal tudi imunost na različne tresljaje.
današnja razprava je pokazala da se čuti potreba da se evropska unija lahko uveljavi kot globalni igralec le če bo imela enotna stališča tudi glede varnostne in zunanje politike torej usklajen odnos do putina ukrajine ttip ja in tako naprej.