kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
in mislim da niso tako iz trte izvita tudi nekatera opažanja nevladnega sektorja tako imenovanih ngo ki opozarjajo na to da je seveda srbija tudi pred težko preizkušnjo kako pravzaprav zagotoviti pluralen prostor za svobodno izražanje mnenj svobodo medijev in zatorej to da so slišane tudi manjšine vseh vrst.
zato mislim da seveda moramo na to biti pozorni tudi pri prihodnjih poročilih predvsem pa odpreti prostor za diskusijo.
naš veliki pesnik prešeren je enkrat napisal eno pesem v kateri je rekel kaj učil boš cvesti veje le ne uči pevcev peti!
jaz mislim da k tej današnji razpravi sodi tudi priznanje romom za njihov neprecenljivi delež in prispevek k svetovni kulturni dediščini.
mislim da jih moramo spoštovati zato ker so tako ustvarjalni prišli na svet in živijo z nami.
in mogoče je današnji dan priložnost da se jim tudi opravičimo za vse krivice ki so jih doživeli zaradi svojega načina življenja.
najprej bi seveda rad čestital vsem pripadnikom romske etnične skupine ki je dejansko kot je povedal že kolega vajgl odigrala pomembno vlogo tudi v evropski zgodovini in ima svoje mesto v kulturni dediščini.
ampak v tej razpravi danes bi bolj pričakoval da bi si izmenjavali dobre prakse kakšen tretma ima kakšna vlada do njih.
moja vlada je imela do njih izjemno pozitiven tretma veliko je bilo inovativnega sprejeli smo recimo koncept romski mentor ki je predpostavljal da se izbere izmed romov nekaj ljudi ki skrbijo za to da se otroci udeležujejo vzgojno izobraževalnega procesa.
in ta inštitucija je bila izjemno uspešna učinkovita in bi lahko bila primerna tudi za izmenjavo dobrih praks kar se tiče romskih politik.
za desetine tisočev izgubljenih migrantskih otrok o katerih danes govorimo so krive kriminalne združbe in ne delujoča azilna politika evropske unije.
imamo striktna in zavezujoča pravila za članice ko obravnavajo iskalce azila posebej otroke brez spremstva.
imamo zelo slabo izmenjavo informacij neenotna mnenja kako posodobiti azilni sistem.
nekatere države sploh nimajo institucije ki bi bila odgovorna za te otroke.
na vseh teh področjih velja prava zmešnjava.
z izvajanjem dublinske uredbe pošiljamo nemočne otroke po evropi sem ter tja kot pakete.
ukrepi ki bi mladoletnike morali ščititi jim nuditi varnost zaradi česar so prišli na naša tla jih dejansko poženejo v beg.
na ravni unije pa še vedno ni koraka naprej. zakaj ni akcijskega načrta?
zakaj mladoletniki niso prioriteta?
in ustno vprašanje mojih kolegov je dovolj natančno.
zato tudi jaz pričakujem bolj natančne odgovore.
tehnična asistenca glede kohezijskih sredstev je eno najbolj pomembnih orodij da ta sredstva tudi dosežejo svoj cilj.
res pa je da je vse premalo poti odprtih na tako imenovani lokalni in pa regionalni ravni s čemer se možnost črpanja evropskih sredstev lahko bistveno zmanjšuje.
so pa kohezijska sredstva kot smo danes lahko že slišali bistvena za enakomeren in pravičnejši razvoj evropske unije.
zato je v bodoče potrebno tudi več pozornosti nameniti razrezu kohezijskih sredstev za bolj uravnotežen razvojni potencial evropskih držav. in ravno ta tehnični aspekt in tehnična asistenca je tista ki lahko krepi tako administrativni del in kapacitete po eni strani kot seveda tudi sposobnost črpanja na vseh ravneh.
in ravno tu se mi zdi da je še veliko prostega teka v smislu povezovanja na državni regionalni in pa lokalni ravni zato seveda gre podpreti vse napore ki gredo v to smer.
razumem tudi da ocenjujete da celo dela v nekaterih segmentih ampak ne razumem pa tega zakaj ne bi imeli do irana nekoliko bolj celovit holističen pristop ko ocenjujete njegovo vlogo v regiji in pa tudi v samem iranu.
istočasno tudi režim iranski deluje kot destabilizator v regiji razvija balistične rakete financira hezbolah in druge teroristične organizacije pere denar za terorizem podpira asada s krvavimi rokami in tako naprej.
skratka iran ni država ki bi bila faktor stabilnosti demokracije in miru ampak ravno nasprotno nekaj bo treba spremeniti.
torej ceta ni v interesu ljudi pač pa je v interesu kapitala ki vlada politiki in to se je danes pokazalo tudi na današnjem glasovanju.
danes je evropski parlament pustil na cedilu evropejce ki so glasno protestirali tudi tu pred evropskim parlamentom proti sporazumom ki ogrožajo tudi okolje ki pravzaprav posegajo v prihodnost tudi generacij ki šele prihajajo.
in seveda z argumenti ki ne zdržijo.
tak sporazum ne bo prinesel gospodarske rasti celo še več iz izkušenj ki jih ima kanada s podobnim sporazumom z ameriko pomeni izgubo delovnih mest in tveganje na mnogih področjih tudi na področju okolja delavskih in socialnih pravic.
sedaj so na vrsti nacionalni parlamenti in upam da bo tudi slovenski med njimi ki se bo postavil na zemljevid branika prihodnosti naših generacij.
v sklepih vrha sta dva odstavka namenjena migracijam. vam spoštovani komisar zaupam in podpiram vaša prizadevanja in če se vrnem k dogovoru z malte nujno je potrebno izvajati. izboljšati moramo predvsem humanitarne razmere v libiji v tesnem sodelovanju z mednarodno organizacijo za begunce in komisariatom združenih narodov za begunce.
libija ne sme postati žep. če tam izbruhne vojna bomo priča novi humanitarni katastrofi.
in nujno je sodelovanje z južnimi sosedami libije.
naj v tem kontekstu pred vrhom omenim še zahodni balkan.
ne smemo pozabiti na države ob zahodnobalkanski migrantski poti.
nadaljevati je treba izgradnjo zmogljivosti krepiti regionalno sodelovanje.
unija mora biti ključna igralka pri vzdrževanju krhke politične stabilnosti na zahodnem balkanu.
lahko sprejmemo tisoč zakonov pa z njimi ne bomo preprečili korupcije.
lahko imamo tisoč institucij pa te ne bodo odkrile kriminala.
vse je odvisno od tega ali so zakoni pisani za izbrance ki na ta način celo legalizirajo svoja dejanja.
in ali so institucije ki naj bi bile neodvisne zares neodvisne?
afera panama papers je zbudila veliko pozornosti in kar nekaj vrzeli za davčne utaje smo zaprli zaradi tega vendar to je seveda šele začetek.
samo nekaj dni nazaj je izbruhnila tudi afera v zvezi z največjo slovensko banko za katero obstaja sum da je sodelovala pri pranju iranskega denarja.
vsi govorimo o vladavini prava tudi premier muscat in obsojamo korupcijo.
dobro bi bilo seveda da ne bi samo govorili ampak bi se tega tudi držali.
zima je pred vrati.
na grških otokih so razmere z begunci in migranti nevzdržne.
dobro milijardo evrov smo namenili grčiji zakaj begunci migranti še vedno nimajo dostojnih pogojev za bivanje?
na otokih ni sprejemnih centrov primernih postopki registracije so počasni.
naslednji meseci so lahko zato za številke usodni še posebej za najbolj ranljive ženske in otroke.
grčijo komisijo in evropske vlade zato pozivam naj ukrepajo skupaj s številnimi humanitarnimi in človekoljubnimi organizacijami ki dobesedno rešujejo življenja na otokih.
države članice morajo prenehati z vračanjem migrantov na grške otoke.
ljudi z otokov je treba nemudoma preseliti na celino.
ta dogovor s turčijo v resnici ne deluje v korist nikogar.
ob zaprtju zahodno balkanske poti je narasla organizirana trgovina z ljudmi kriminalci služijo denar na račun človeških usod.
še več pet držav vključno avstrija in nemčija je vnovič zahtevalo podaljšanje nadzora na notranjih mejah brez argumentov in to ni vračanje k schengenu kot ste napovedali spoštovani komisar ampak še večji odmik od svobode gibanja na evropskih tleh.
in dokler bomo samo tu razumeli razsežnosti migracijskih in begunskih tokov doma pa bodo voditelji delali drugače lahko pozabimo na učinkovito upravljanje z migracijami v evropi.
strukturne reforme so nekaj s čimer izboljšamo situacijo v državi.
ni dovolj da prejmemo samo kohezijska sredstva in je naš ključen cilj da ta sredstva porabimo da ne ostanejo neizkoriščena.
zelo pomembno je kako porabimo ta sredstva kako prestrukturiramo tudi domače proračune zato da bo javna poraba čim učinkovitejša da se bodo države ki so prejemnice teh sredstev čim prej izvile iz razvojnega zaostanka. prihajam iz slovenije kjer prav tako rabimo pomoč da bomo izpeljali na primer zdravstveno reformo da bomo izpeljali reformo šolstva da ne bomo dobili kadrov ki so nezaposljivi in imeli manko tehničnih poklicev.
rabimo reformo javne uprave.
in temu so ta sredstva namenjena.
če povem v prispodobi ni dovolj da imaš za dober kruh samo moko jajce in podobne sestavine imeti je potrebno tudi kvas.
in ta sredstva smatram predvsem kot kvas zato da se bo v državah čim bolje delalo in da si bodo države same pomagale ne da bodo vedno odvisne od tuje pomoči.
sem proti diskriminaciji kupcev in se zavzemam za to da bi bili vsem kupcem tako na vzhodu kot na zahodu evrope na voljo izdelki enake kakovosti.
zato sem tudi v lanskem letu podala pisno izjavo v kateri smo pozvali komisijo da razčisti vsa vprašanja in nejasnosti ki razburjajo naše državljanke in državljane.
ključno vprašanje pri tem je ali gre za to da podjetja le prilagajajo okuse svojih proizvodov navadam ljudi kjer se ti proizvodi prodajajo ali pa gre za diskriminacijo potrošnikov in se dejansko na vzhodnih trgih prodajajo izdelki slabše kakovosti.
prej kot z dodatno regulacijo ki je povezana tako s stroški uvajanja kot nadziranja bi bilo po mojem mnenju smiselno ukrepati s spodbujanjem testiranj in primerjav preko potrošniških organizacij in obveščanjem javnosti.
ali sem vam zdi da bi bilo smiselno razmisliti o tem da na evropskem nivoju kjer imamo tako imenovano evropsko zvezo potrošnikov prepustimo tudi njej kot neodvisnemu organu da naredi evropsko raziskavo teh problemov in pravzaprav na podlagi tega predlaga ustrezne ukrepe in ustrezne
podjetniško okolje je seveda zelo zahtevno konkurenca je neizprosna in preživijo samo tisti ki so najboljši.
da bi bili boljši od konkurence pa podjetja uporabljajo različne metode ki so lahko tudi legalne vendar ne nujno tudi moralne.
in zakonodajalec to se pravi v tem primeru mi smo tisti ki postavljajo jasna pravila in odgovorni da so ta pravila pravična.
upam da bo obveznost poročanja ki jo uvajamo zagotovila večjo preglednost in da bo pripomogla k temu da se bodo davki dejansko plačevali tam kjer se morajo.
hkrati pa moramo jasno paziti tudi na to da bodo obveznosti podjetij ki delujejo v evropski uniji primerljive z obveznostmi podjetij iz ostalega sveta.
to kar imamo danes na mizi je seveda kompromis s katerim smo naredili korak naprej vendar po moji oceni smo še daleč od davčne pravičnosti.
ne samo pri prepričevanju javnosti kadar gre za volitve ali kaj podobnega ampak imajo trajno socializacijsko vlogo.
še posebej so pomembni zaradi tega da so lahko ljudje objektivno informirani kar je ena izmed temeljnih človekovih pravic in svoboščin.
seveda za to pa morajo biti vzpostavljeni določeni predpogoji in eden od predpogojev je da je medijski sistem uravnotežen oziroma da ni pretirano asimetričen.
medijski prostor se ni oblikoval kot uravnotežen in pluralen ampak kot izrazito asimetričen.
zato se dogaja da določene politične skupine imajo prednost zato ker dominantni mediji osredji mediji podpirajo zgolj eno politično opcijo.
podpiram to da se poenoti in kodificira to vprašanje in se pravzaprav čim bolj poenostavijo pravna pravila zlasti zato ker obstoječa seveda segajo trideset in več let nazaj.
je pa seveda treba reči da je ribiška politika zelo zapleten proces kjer je potrebno upoštevati tudi lokalne posebnosti kjer je potrebno upoštevati tudi okoljske vidike in tudi to kar so kolegi pred mano povedali razlikovanje med t.
i. malim ribištvom obrtnim ribištvom na eni strani in na drugi strani industrijskim ribolovom ker imata popolnoma različen vpliv na mnoge sektorje.
seveda poenotenje zahteva tudi zelo jasnost besedil čeprav gre za tehničen dokument.
predvsem pa morajo biti zelo jasne in konkretne ter koherentne definicije pojmov v izogib temu da se potem stvari različno interpretirajo in da potem države članice se to ne upoštevajo tako kot bi morale.
naša skupna evropska ideja temelji na univerzalnih vrednotah človekovega dostojanstva svobode enakopravnosti in solidarnosti na načelih demokracije in pravne države in ko pride do hudih kršitev je naša skupna dolžnost da zahtevamo ukrepanje.
žalosti me da danes spet govorimo o madžarski prav zaradi teh obtožb.
priča smo novim dogodkom ki vzbujajo skrb in nelagodje naj omenim samo na področju medijske svobode.
obdavčitev oglaševalskih prihodkov velikih medijev ki jo je sprejel madžarski parlament predstavlja grožnjo neodvisnemu novinarstvu.
ukrep bo najbolj prizadel ravno priljubljeno tujo komercialno televizijo ki je bila v svojem programu pogosto kritična do orbanove vlade.
najhujši udarec so doživele spet tiste ki so bile najbolj kritične do oblasti.
novinarka uglednega časnika se je v moji državi znašla v pregonu zaradi objave domnevno tajnih podatkov o povezavi skrajno desne neonacistične skupine z opozicijsko stranko.
tožilstvo ji očita ogrožanje državne varnosti medtem ko je novinarka pri svojem ravnanju delovala v javnem interesu.
kaj bo evropska komisija sprašujem naredila za zaščito temeljnih pravic demokracije ne le na madžarskem ampak po vsej evropski uniji.
prvič da smo ljudje povzročili klimatske spremembe ki nam delajo takšne težave kot smo jim priča bodisi v karibskem morju ali pa v evropi.
in drugič da je bila evropa tista ki je prva prepoznala svojo obveznost in tudi svojo vlogo na področju zelenih ekonomij in na področju zmanjševanja izpusta toplogrednih plinov.
imamo številne politike bodisi prehod in strategija prehoda na krožno gospodarstvo kjer govorimo o učinkoviti rabi virov.
na področju energetike smo marsikaj že postorili na področju učinkovite rabe energije vedno bolj prehajamo na obnovljive vire energije potreben je še velik korak na področju transporta.
veseli me tudi to da takšne onesnaževalke kot je kitajska sledijo evropskemu zgledu ki so povsem prenehale z izdelavo novih termoelektrarn in da kitajska danes že proizvaja več vetrne energije kot celotna evropa.
z zgledom bomo največ pokazali in na tej poti moramo vztrajati.
izpostavili smo tudi pomen dostopnosti efsi za majhna in srednja podjetja in seveda moramo zagotoviti da bodo lažje dostopala do finančne podpore.
pa ne le to pomembno je tudi svetovalno okolje predvsem v tehničnem oziru.
prav tako smo poudarili da ko gre za efsi v ospredju ni regionalni oziroma sektorski pristop in predlagali okrepljeno sodelovanje s strukturnim skladom.
pomembno pa je tudi da imamo ves čas na voljo podatke o uspešnosti izvajanja efsi kajti samo preko evalvacije so mogoče nadaljnje izboljšave.
za konec pa naj povem oziroma poudarim še to da nobeni napori na ravni eu ne bodo dovolj če države članice ne bodo storile vse kar je v njihovi moči na nacionalni ravni.
javno naročilo po najnižji ceni pomeni tudi tunel ki nima informacijske infrastrukture in ne moremo slišati radia ko smo v tunelu.
pomeni tudi nekakovostno hrano ki jo lahko jedo otroci v šolah takrat ko gre za najnižjo ceno in ko ne gre za kakovost.
in sama ko sem bila direktorica podjetja z dvesto zaposlenimi sem občutila upanje pri javnih naročilih in razočaranje.
razočaranje predvsem pri tem da srednje veliko podjetje ni moglo dostopati do javnih naročil zaradi zahteve po visokih finančnih vzvodih in zaradi zahteve po visoki realizaciji.
in danes vendar ta obnovljena zakonodaja izboljšuje določena področja omogoča srednjim in malim podjetjem da bodo imela boljši dostop.
in to je nujno kajti s tem bodo tudi ljudje obdržali delovna mesta oziroma se bodo odpirala nova delovna mesta za tiste ki danes niso zaposleni.
imam pa seveda pri tem tudi pomisleke ali smo naredili tisto zakonodajo ki je poenostavljena.
kajti predvsem ta vidik ki je vezan na sociološke kriterije lahko zaplete te postopke lahko jih zaplete zaradi tega ker tukaj ni eksaktnih meril.
sicer je to lepo je zelo ljudsko bi to sicer zelo podpirala ampak ker vem kaj pomenijo postopki javnega naročanja lahko pride ravno tukaj do problematike.
in zaradi tega in zaradi nove zakonodaje ki ima mnogo več plusov kot minusov verjamem da bo več malih in srednjih podjetij imelo delo in da bodo ljudje imeli delovna mesta.
in ne moremo reči da na evropski ravni nismo naredili nič da bi preprečili davčno utajevanje vendar imamo očitno še zelo veliko manevrskega prostora.
čeprav z zakonodajo lahko naredimo veliko pa je ravno tako pomemben nadzor in sankcije in tukaj se pokaže delovanje pravne države.
podpiram večjo preglednost omejitev brezpogojne davčne tajnosti in črne sezname ampak ti seznami ne smejo biti sami sebi namen.
po mojem mnenju pa bi morali pri tej problematiki se malo več ukvarjati tudi z vzroki za davčno izogibanje.
seveda je jasno da kriminala ne podpiramo niti neplačevanja davkov.
če zakon omogoča da neko podjetje sploh ne plača davka potem to ni fer.
vendar pa bi morale biti države previdne pri oblikovanju svojih davčnih sistemov in s svojimi sistemi ne odganjati podjetja drugam.
vsi smo lahko žrtve terorizma in tudi predvsem žrtve strahu pred terorizmom. in naša dolžnost kot odgovornih ljudi in posameznikov je da ne širimo strahu pred terorizmom na način ki seveda lahko zbudi kontrareakcije.
pozdravljam seveda direktivo ki bo povečala izmenjavo podatkov in sodelovanje tudi varnostnih služb.
imam pa seveda določene pomisleke pri definiciji novih kaznivih dejanj ker gre za občutljivo temo ki dejansko posega na človekove pravice in je dostikrat v zgodovini različna in nejasna interpretacija kaznivih dejanj povrzočila tudi zlorabe.
krepijo se tudi pristojnosti različnih represivnih organov in opozarjam samo na to da varnost in človekove pravice ne stojita en nasproti drugemu ampak sta zaveznika zato pa moramo poskrbeti z zakonskim okvirjem.
a hkrati je žalostna resnica da so bili in so še zmeraj preganjani ter izpostavljeni neprimernemu nepotrebnemu in neupravičenemu nasilju ne le verbalnemu ampak tudi fizičnemu.
ne zato ker bi oni osebno kar koli takega naredili ampak samo zaradi dejstva da so judje.
zato je izjemno pomembno te ljudi zelo konkretno fizično zaščititi.
zato podpiram resolucijo še posebej v tistem delu ki poziva k operativni definiciji antisemitizma.
ta je nujna da bi lahko prepoznali antisemitska dejanja in se proti njim borili.
antisemitisti se dostikrat skrivajo in izgovarjajo oziroma zagovarjajo da niso antisemitisti ampak da samo kritizirajo dejanja in ukrepe izraelske države oziroma vlade podobno kot smo kritični do vlad in držav v drugih državah.
do teh zavrženih dejanj moramo imeti ničelno toleranco.
spolno nadlegovanje je problem pred katerim si ne smemo zatiskati oči s tem namreč problema ne zmanjšujemo ali odpravljamo.
zato pozdravljam da na tokratnem plenarnem zasedanju govorimo o tej pomembni temi.
ne samo poslovnežem ki so veliko v tujini ampak tudi mladim ki študirajo v tujini in vsem ki kot turisti prihajamo v drugo državo članico.
gostovanja v mobilnih omrežjih bodo z odpravo roaminga dokončno poenotena saj so pribitke operaterji zaračunavali in tako ustvarili dodatne ovire za enoten digitalni trg.
danes se je kot poročajo brez velikih pričakovanj začel šesti krog ženevskih pogajanj o siriji ki ste jih gospa mogherini pomagali začeti.
za tiste ki bolj verjamemo v politične rešitve in aktivno diplomacijo kot v stopnjevanje vojaških aktivnosti je dogajanje v ženevi potem ko so pogajanja v astani pod pokroviteljstvom rusije turčije in irana vendarle pripeljala do delnega pozitivnega rezultata razglasitve varnih območij
bilo bi narobe če bi dokumenti ki jih v zvezi s tragedijo v siriji sprejemamo v evropskem parlamentu bili samo nekakšna kronika dogajanja brez vizije predlogov in načrtov za lastno akcijo ki bi vodile v ustavitev vojne in nujno obnovo uničene države.
še slabše bi bilo če bi siriji namesto rešitev mednarodne solidarnosti in sodelovanja ponudili status bojišča hladne vojne.
iz udobnih sedežev evropskega parlamenta včasih imam ta občutek da si tudi tukaj želimo nekaj takega.
s tem smo kmetijsko področje dali pred ostala področja in začenjamo te spremembe izvajati v naslednjem letu. pomembni so napredki na tem področju da najprej določimo kaj je pravzaprav aktivni kmet kako dati ta kmetijski denar dejansko v roke tistim ki kmetujejo in ustvarjajo tudi poseljenost podeželja.
pomembno je področje mladega kmeta da lahko to ponovno oživitev podeželja pomagamo urediti tudi s tem da damo mladim kmetom večji dodatek k subvencijam in na ta način jih privabimo da ostanejo na podeželju.
zavarovanje rizikov tako vremenskih kakor tudi rizikov trga so zelo pomembni kakor tudi status v pogajalskem procesu da preko organizacij proizvajalcem kmetijstvu dajemo večjo težo v neenakopravnih pogajanjih ki jih ima danes v trgovinski verigi.
pomembno pa je tudi to da medovite rastline dobijo mesto v ozelenitvi in da bo tudi na tem področju napredek narejen v naslednjih letih.
spoštovani danes govorimo o tem kako bi komisija delovala bolj učinkovito.
da kakovostna socialna agenda ki gre iz roke v roko s premišljenimi gospodarskimi ukrepi je predpogoj za zmanjšanje brezposelnosti.
da trajnostni razvoj bomo dosegli le če bomo skupaj odgovorili na izzive klimatskih sprememb in globalizacije in da unija bo vodilna globalna sila če bomo govorili z enim glasom. a vendar komisija ne bo dosegla absolutno ničesar brez doslednega spoštovanja vrednot.
in slovenski državljani so na dobri poti da zgubijo zaupanje v komisijo.
potem ko je ta komisija botrovala dogovoru o arbitraži med slovenijo in hrvaško in sodelovala pri odločitvi da je to del hrvaškega pristopnega paketa je sedaj neodločna.
zakaj se spoštovani timmermans ne zavzamete glasno da gre preprosto za spoštovanje mednarodnega in evropskega prava?
za spoštovanje uglednih mednarodnih sodnikov o meji med državama ki je bila sprejeta pred nekaj dnevi.
in tega nas je lahko pravzaprav najbolj strah državljanov ko bodo začutili da komisija namesto v interesu vseh državljanov evropske unije dela zgolj v interesu nekaterih držav ali posameznikov ali skupin.
takrat bo prepozno za kakršen koli delovni program in pa kakovostne politike.
za varnost v prometu še zdaleč niso dovolj le vozniki ki spoštujejo predpise in vozijo s primerno hitrostjo ter so pri vožnji trezni in spočiti.
pri varnosti v prometu imajo izjemno pomembno vlogo delodajalci ki premnogi zaposlene poklicne voznike v želji po dobičku silijo na cesto tudi ko bi morali počivati ali silijo k prehitri vožnji da bi bili pravočasno na cilju.
še tako dobri in jasni predpisi pa niso dovolj če je nadzor nad njihovim izvrševanjem slab.
zato potrebujemo proaktivno delovanje policije inšpekcijskih in drugih uradnih organov hkrati pa mora biti teh organov dovolj nadzor pa morajo izvajati tam kjer so zahtevne prometne razmere in ne tam kjer je najlažje napolniti proračun.
na pristojnih ministrstvih in vladi pa je da znajo določiti prioritete in ustrezno razporediti človeška in finančna sredstva da bodo policija in drugi organi lahko opravljali svoje naloge.
poročila o stanju v moldaviji zlasti glede predvidenih reform pa ne govorimo o ekonomskih gospodarskih reformah ki so seveda pomembne za moldavsko perspektivo ampak predvsem o napovedanih spremembah ustave spremembah volilnega sistema ki pa lahko seveda bistveno spremenijo sliko in tudi politični ustroj moldavije v prihodnosti.
strinjam se s predhodniki ki opozarjajo na to da seveda je moldaviji potrebno tudi finančno pomagati in jo podpreti v njenih finančnih in gospodarskih reformah.
pri tem pa seveda moramo izraziti resno resno tudi zaskrbljenost in pa nadzor nad stanjem v pravosodju na področju svobode medijev in tudi seveda na nek način nadzora nad lastništvom medijev in pa tudi volilnega sistema.
tudi zadnje predsedniške volitve so pokazale kar nekaj odstopanj od standardov ki jih zagovarjamo v evropski uniji.
zato sem prepričan da je prostora za izboljšave še dovolj in mislim da moldavija si zasluži tudi našo pomoč naše sodelovanje in pri tem seveda moramo biti zelo strogi in odločni tudi pri zahtevi za nadzor in pa ugotavljanje kam je izginil denar iz evropskih in pa tudi iz njihovih lastnih skladov.
revščina nasploh je v današnji razviti evropi nesprejemljiva seveda pa je še toliko manj sprejemljiva revščina otrok.
čeprav se gospodarske razmere izboljšujejo je pa očitno da naša prizadevanja za zmanjšanje revščine ne dajejo rezultatov oziroma jih dajejo zelo počasi.
zato bi se morali vprašati kaj vendarle delamo narobe.
prav gotovo so socialni transferji ki jih dajemo na ravni evrope ali pa vsaka posamezna država članica pomembni vendar denar ni vse.