kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
vi predsednik sveta tusk ste govorili o vzpostavitvi sklada za afriko predsednik juncker v tej razpravi prav tako.
solidarnost in odgovornost vseh držav sta ključni a teh ni ljudje ne vidijo napredka.
na vas v vladah je odgovornost za ambiciozno reformo migracijske politike do poletja letos.
in tu bomo v evropskem parlamentu vztrajali kot pri ohranitvi schengena ki počasi na žalost razpada pred našimi očmi.
predlog evropske komisije ki je ta hip na mizi skuša dobesedno legalizirati trenutno obstoječo nezakonito prakso posameznih držav ki že več kot dve leti izvajajo notranje nadzore na mejah namesto da bi komisija začela postopke zaradi kršitve evropskega prava.
in kolegi dokler bomo govorili o vladavini prava spoštovanju evropskih vrednot solidarnosti obenem pa dovolili da te sami kršimo nam žal ljudje ne bodo verjeli.
in boli me da se nam to vse bolj dogaja zato iskreno želim da letos prepričamo evropejce da delamo za njih in da je povezava naš skupen projekt ki nas združuje in krepi tam kjer imamo skupne izzive.
evropsko leto kulturne dediščine pozdravljam najprej kot slovenka in državljanka evropske unije.
kulturna dediščina je priča naše preteklosti del naše skupne zapuščine za prihodnje rodove kulturna dediščina je steber naše kulture in identitete.
v teh nemirnih in negotovih časih je za nas evropejce bolj kot kdaj koli prej pomembno da vemo kdo smo kaj zmoremo in kaj nas povezuje.
namesto da bi komisija zaprosila za dodatno financiranje teh projektov jemlje sredstva drugim programom in tako ogroža njihovo uresničevanje.
zato sem vesela da smo v odboru za proračun za leto dva tisoč sedemnajst izglasovali oblikovanje posebne proračunske vrstice.
torej v čevlje potrošnika.
to se mi zdi čudovita kombinacija tako kot zdravnik če zboli takrat šele stopi v čevlje pacienta.
no in tudi za mojo domovino slovenijo je to izjemno pomembno vprašanje kajti čezmejne paketne rezervacije so posebej za male države izjemnega pomena.
mi imamo sto kilometrov radiusa in smo že v drugi državi.
torej za zaščito potrošnikov je to čudovito in čudovito je tudi to da je zelo jasna odgovornost.
kajti v času insolventnosti lahko ravno nejasna odgovornost uniči dopust marsikomu.
uravnoteženo na način da na eni strani daje večje pravice potnikom na drugi strani pa seveda skrbi tudi za to da so letalski prevozniki ne nazadnje tudi delodajalci in da so tudi tam zaposleni ljudje.
pri pravicah potnikov je dobro predvsem to da bomo lažje šli nasproti starejšim oziroma tistim z omejenimi sposobnostmi kajti danes je tretjina evropejcev starejša od petinšestdeset let in je to treba pri zapletih tudi upoštevati.
zraven je pa nujno upoštevati in to tudi je upoštevano v tem poročilu da so predvsem manjše družbe zelo občutljive tudi tako kot v sloveniji kjer imamo eno samo družbo in je seveda na velike zahteve bi bila zelo občutljiva.
veseli me da je zavedanje o pomenu družbeno odgovornega obnašanja doseglo veliko podjetij ki delujejo v evropski uniji.
ne še čisto vsa prav gotovo pa vsa tista ki izkazujejo dobre rezultate poslovanja.
ta se namreč zavedajo da dolgoročnega poslovnega uspeha ni mogoče doseči ne da bi pri svojem poslovanju upoštevali vplive na okolje in na ljudi.
vendar družbena odgovornost ni nekaj kar bi bilo mogoče uveljaviti čez noč.
zato je pomembno da o tem govorimo in poudarjamo pozitivne učinke ki jih seveda ni malo.
podjetja ki so družbeno odgovorna so načeloma bolj uspešna na trgu nudijo boljša delovna mesta in se bolj odgovorno obnašajo do varovanja okolja.
kot članica odbora za zaposlovanje me zanima predvsem vidik povezan z zaposlenimi.
na tem področju se pozitivni rezultati kažejo v večji pripadnosti zaposlenih večji motivaciji manj bolniških odsotnosti in to vse seveda spet vodi v skupni boljši rezultat.
zavedati se moramo tudi tega da je ponekod družbena odgovornost zelo spodbujena z ukrepi države z davčnimi olajšavami.
in mi kot snovalci političnih smernic moramo podpirati dobre prakse na področju družbene odgovornosti vendar opozarjam moramo pri tem paziti da podjetja ne obremenimo z novimi zahtevami in novimi obveznostmi.
tako bomo pridobili vsi podjetja zaposleni okolje in družba kot celota.
in naj povem da me izjemno veseli delo v naši politični skupini evropske ljudske stranke ker so to teme ki so tako rekoč nam pisane na kožo s katerimi živimo.
živimo z industrijo živimo s podjetji s srednjimi in malimi podjetji in seveda v skrbi za to kaj bomo jutri delali.
in ta politika industrijska politika daje velik del odgovora na to kaj bomo jutri delali.
obdržati več industrije v evropi je lahko tudi zaradi tega ker mi imamo tukaj kulturo industrije ker mi imamo tukaj tehnološko disciplino. ni si za predstavljati kaj pomeni za vse tiste ki so selili industrijo recimo na kitajsko ali v indijo kaj pomeni tehnološka disciplina ki jo mi tukaj že sami po sebi imamo.
in to kar je pri nas v ovirah v ovirah je gotovo velika stvar da kadrovsko nismo prilagojeni.
torej mnogo mladih bi moralo imeti večji pogum za študij inženirstva za študij informacijskih tehnologij.
to gotovo potrebujemo če želimo reindustrializirati.
poleg tega da so visoke cene energije v primerjavi vsaj z ameriko tiste ki so še vedno previsoke in krnijo konkurenčnost.
veseli me da je znotraj tega poročila opažena priložnost tudi za pridelavo hrane. povezava hrane in zdravja z delovnimi mesti in z industrijo je izjemna kajti robotika tudi na področju pridelave hrane je priložnost.
torej povežimo metaforično povedano motiko z računalnikom.
ko poslušam to razpravo gre očitno za vprašanje ki povzroča zelo različne poglede tudi take da gre za nepomembno temo ki zaradi vseh drugih zelo pomembnih izzivov s katerimi se sooča evropska unija pravzaprav ne sodi v evropski parlament ampak a je res tako?
v zadnjem času vedno več pozivov tudi evropejcem pa tudi ugotovitev da utemeljitev za spremembo ure ne zdrži več da spremembe ure vplivajo negativno na zdravje ljudi za tveganje za prometne nesreče in druge za povečanje administrativnih stroškov in to so vse merljive in finančno vrednotene posledice.
prav seveda je da soočimo različne argumente in da postavimo na mizo ugotovitve stroke in znanosti.
pri tem pa seveda moramo upoštevati tudi načelo da najprej vladajo pravila narave.
uredba o opuščanju fluoriranih toplogrednih plinov je tista uredba ki bo koristila gotovo da inovacijam v podjetjih razvoju koristila bo pa seveda tudi zdravju in našemu planetu.
zanimivo bi bilo videti anketo in raziskavo o tem koliko osnovnošolcev danes ve kako negativno vplivajo fluorirani plini na naše okolje.
to da povzročajo triindvajset tisoč krat močnejšo toplo gredo kot co dve in to da vsaka naprava ki vključuje te pline ima praktično življenjsko dobo petdeset let.
če bi vedeli vsi kaj to pomeni potem bi se verjetno tudi vsakodnevno drugače obnašali.
vsakodnevno se hladimo povsod hladimo hrano hladimo sebe obenem pa ne pomislimo kakšne priložnosti imajo tudi arhitekti za to da bi načrtovali drugačne zgradbe.
danes se dogaja da je onkološki inštitut v moji domovini sloveniji popolnoma odvisen od klimatskih naprav torej nima zraka ki bi ga lahko dobil skozi okno.
in če bi danes več razmišljali tudi o naravnem hladu ne samo o klimatskih napravah bi to obenem pripomoglo k izboljšanju stanja poleg te uredbe.
proračun se mora odzivati na izzive ki izhajajo iz kompleksnega geopolitičnega okolja še vedno šibkega gospodarstva v evropski uniji kot tudi podpirati pripravljenost evropske unije za prihodnost.
boljši varnostni položaj v uniji nam ne bo kar zastonj padel z neba ampak je treba dati pristojnim institucijam primerna sredstva za delo.
mladi imajo še zmeraj resne probleme pri zaposlovanju tako na trgu dela kot pri oblikovanju družine in reševanju stanovanjskih problemov.
pomoč mladim da se osamosvojijo je investicija v našo prihodnost in v prihodnost evropske unije.
sem pa proti znižanju sredstev kot to želi svet na področju raziskav inovacij in infrastrukturnih vlaganj.
petsto milijonov evrov danes manj za program horizon dva tisoč dvajset je kot da bi evropske raziskovalce parkirali na odstavni pas.
hvala lepa predsedujoči da ste mi omogočili da spregovorim na to temo.
jaz sem stalni poročevalec evropskega parlamenta za erasmus in se počutim dolžnega da se zahvalim vsem tistim kolegom ki so podprli povečanja naslednjega proračuna na področju erasmus ki je dejansko zgodba o uspehu dobro funkcionira.
zadnja tri leta je ta program zelo uspešen lahko tudi rečemo da je nekako najboljša naložba v prihodnost evropske unije.
vendar na nekaterih podprogramih je še vedno success rate torej uspešnost relativno nizka celo štiriindvajset odstotkov prijav je ponekod sprejetih in to pomeni da se več kot tri četrtine prijav zavrne in to seveda ni dobro.
torej potenciali erasmusa so veliko večji kot je finančna zmogljivost ta hip evropskih inštitucij zato še enkrat hvala vsem ki ste podprli povečanje proračuna za erasmus.
hvala za besedo hvala tudi kolegu cozzolinu za odlično sodelovanje pri pripravi poročila.
štiri makroregije se pravi baltska podonavska alpska jadransko jonska so makroregije ki zaokrožujejo osemnajst držav članic evropske unije in tudi osem držav ki niso v eu.
pomembno je da so tu združene tako bogate države v alpski regiji je cela vrsta takih kot tudi tiste najrevnejše pokrajine na področju zahodnega balkana.
učijo se pokrajine medsebojnega sodelovanja kulture sodelovanja rešujejo velike okoljske probleme gospodarske probleme na zahodnem balkanu pa tudi kakšni so principi delovanja evropske unije in kako je potrebno sodelovati tudi tam kjer je bilo v zgodovini težje.
baltska je tista strategija ki je najdlje naprej in iz nje se lahko naučimo da je potrebno nadaljevati in države opolnomočiti da se bodo resnično na polno vključile v delovanje teh makroregij skupaj z regijami občinami ljudmi hkrati pa tudi da se osredotočimo na doseganje ciljev in na drugi strani da ugotovimo ali je potrebno še ustanoviti kakšno novo makroregijo.
vprašanje krožnega gospodarstva in pa kohezijske politike je izjemno pomembno zlasti seveda zato ker ga je potrebno inkorporirati v pravzaprav celoten ciklus tako imenovane kohezijske politike ki pa mora biti ciljno usmerjena in en od teh pomembnih ciljev tudi krožnega gospodarstva mora biti usmerjen tudi v
in tu pridemo do enega perečih problemov naše prihodnost in to je ravnanje z odpadki ravnanje s plastiko ki predstavlja eden največjih izzivov tudi za krožno gospodarstvo in če se tega lotimo z vso resnostjo in tudi z razpoložljivimi viri ki jih imamo lahko plastiko kot nevaren vir znižamo zelo močno in to pomeni tudi boljšo prihodnost za hrano za zdravje in tudi okolje.
zato je pomembno seveda tudi krožno gospodarstvo in tudi kohezijsko politiko razumeti skozi konkretne cilje.
kako bi pa reševal to da imamo danes v evropi več kot tretjino prebivalcev starejših kot petinšestdeset let predvidoma vsi slabo vidijo.
in kako bi reševal pravzaprav da bo tem ljudem tudi oznaka bliže.
torej mi gremo s tem označevanjem čez vsako mejo zraven se pa ne vprašamo ali je to še funkcionalno in ali je to še blizu ljudem.
povezano je tudi s tem ali bodo srednje velika in mala podjetja imela možnost obstoja na tem konkurenčnem globalnem trgu.
zato je naša notranja evropska povezanost še toliko bolj pomembna.
toliko bolj pomembno je da bodo ljudje upali stopiti čez mejo znotraj evropske unije in z zaupanjem kupiti proizvod da je vendar naša kakovost tista ki jo moramo spoštovati in ki nam daje pravzaprav tudi upanje za to da se bomo vsi skupaj izvili iz oklepa te krize.
napovedi zda glede uvedbe carin me seveda zelo skrbijo ampak reči da jih ni bilo mogoče pričakovati bi bilo naivno.
žal mi ne moremo ukazovati drugim kako naj se obnašajo lahko pa vplivamo na to kako se bomo obnašali mi.
seveda si ne želim nobene trgovinske vojne to bi bilo škodljivo za vse predvsem pa za naše evropske državljane ampak moramo se vprašati ob tem tudi to kaj nas je pripeljalo v takšno situacijo.
saj se še spomnimo približno dve leti nazaj je bilo od tega ko je bilo zelo veliko protestov tudi v tej dvorani proti trgovinskemu sporazumu ttip.
in danes se ti navdušujejo nad prosto trgovino.
ne moremo si več privoščiti da se vedno znova znajdemo v situaciji ko se moramo braniti in očitno je da evropa postaja vse bolj ranljiva na gospodarskem ekonomskem področju in da moramo sprejeti takšne ukrepe ki bodo v prvi vrsti zaščitili evropske vrednote evropsko gospodarstvo in evropske meje.
koreninijo v skupni kulturi skupni kulturni podlagi skupnih vrednotah v gospodarstvih ki so nas doslej povezovale.
ukrep zda za drastičen dvig carin za jeklo in pa tudi za aluminij pa gre v nasprotno smer.
vsekakor gre za novi protekcionizem ki namesto sodelovanja vzpostavi v prvo vrsto konfrontacijo.
pomeni predvsem zapiranje gospodarstev namesto sodelovanje in spoštovanje konkurence.
čestitam evropski komisiji da pripravlja odločen in pa sorazmeren odgovor znotraj pravil svetovne trgovinske organizacije.
rad bi pa ponovil to kar je zjutraj povedal naš predsednik weber tudi če bodo zda ali pa kdorkoli drug gradili zidove bomo mi še naprej gradili mostove.
torej težko govorimo o dobrobiti živali če vemo da veliko držav tudi izven eu še vedno dovoljuje poskuse na živalih in trženje kozmetičnih izdelkov testiranje za njih.
in resnična dilema pri tem je koliko časa bomo seveda še obravnavali to dejstvo kot neprijetno resnico.
tudi v sloveniji je tako v zadnjih osmih letih se je stalež medveda povečal za eno tretjino povečal se je stalež volkov v zadnjih letih prodira na naše območje tudi vrsta šakalov ki povzročajo vedno večjo škodo in težavo kmetovalcem predvsem živinorejcem.
po drugi strani prihaja do opuščanja kmetovanja v gorskih hribovskih območjih zato se tudi gozdna meja spušča in je vedno bližje tistim ki se z živinorejo preživljajo.
zadeva postaja nevzdržna tudi za ljudi ki so ali sprehajalci ali turisti v teh območjih zato je nujno to o čemer govorimo da se na tem področju vodi na eni strani zaščita teh živali po drugi strani pa tudi zaščita ljudi.
krčenju deževnih gozdov sem podprl saj se v prvi vrsti opozarja na okoljski vidik.
kajti krčenje gozdov ima zelo velik vpliv na biodiverziteto vpliv na toplogredne pline preko požiganja in zavedati se moramo da je bilo v indoneziji in maleziji izkrčenih za te namene že toliko gozdov kot je gozdov v avstriji.
se pravi gre za velik obseg in prav je da na to opozorimo.
tudi na drugi strani je negativen vpliv na ljudi na domorodce kajti v tem delu je to predvsem biznis velikih podjetij.
to ni posel ki bi ga opravljali mali kmetje ampak gre predvsem za izkoriščanje delovne sile. evropa nosi svoj del odgovornosti kajti smo veliki uvozniki palmovega olja in zato je potrebno narediti na preglednosti nadzoru certificiranju te proizvodnje in se na koncu odločiti za uvoz zgolj palmovega olja ki je pridelano na trajnosten način.
tudi preiskovalni odbor emis ki je bil postavljen ravno za razčiščevanje tega v evropskem parlamentu je povedal ravno to da nadzorni organi na nacionalnih nivojih ne opravljajo svojega dela s čimer seveda interese avtomobilske industrije postavljajo pred interese svojih državljanov. zato se mi zdi torej nedopustno
da danes nismo izglasovali teh amandmajev ki bi omogočali tudi uvedbo t.
organa na nivoju evropske unije in mislim da bomo takšno odločitev v prihodnosti še obžalovali in s tem seveda ne bomo preprečili novih afer in novih zavajanj potrošnikov.
doma izpostavljajo koristi in pomen investicij za kreiranje delovnih mest nato pa na evropski ravni v svetu zmanjšujejo investicijske izdatke ki jih evropska unija danes potrebuje bolj kot kdajkoli prej.
še posebej se mi zdi pomembno v proračunu za leto dva tisoč petnajst obdržati dovolj sredstev za raziskave inovacije in izobraževanje da bi evropska unija ostala vodilna na tem področju ter da bi ustvarjala kakovostna delovna mesta in bila konkurenčna v globalni ekonomiji.
rast v evropski uniji lahko dosežemo le s strukturnimi reformami in zato potrebujemo dobro planirana sredstva.
svetov predlog ogroža kredibilnost evropske unije in krši sprejete dogovore.
konec lanskega leta je bil sprejet novi bistveno nižji večletni finančni okvir za obdobje dva.
tisoč štirinajst dva tisoč dvajset parlament ga je podprl pod pogojem da države članice zagotovijo da ne bo več prihajalo do ponavljajočih se izpadov v plačilih ki evropski komisiji onemogočajo spoštovanje njenih pravnih in finančnih zavez.
pravzaprav že danes vemo da se bomo ob takšnem predlogu konec drugega leta spet pogovarjali o izpadlih plačilih.
tudi zaradi tega je treba nujno razmisliti o dodatnih prihodkih iz naslova lastnih sredstev ki so zaenkrat ostali le na ravni glob in zamudnih obresti.
vse bolj prihaja naprej spoznanje da je kakovost izobraževanja ključna ne samo pri ohranjanju in dvigovanju gospodarske rasti in drugih gospodarskih kazalcev ampak tudi in predvsem za.
ključna. pri ohranjanju načina življenja evropskega njene kulture in pa vrednot. vesel sem tudi da evropske inštitucije polagajo zadnja leta veliko več pozornosti tako z denarjem izobraževanju tako z denarjem kakor tudi z mehanizmi ki vplivajo na modernizacijo izobraževalnih sistemov v državah članicah.
gospa predsednica najbolj ekstremen minister v izraelski vladi liberman je te dni napovedal gradnjo več sto milijonov evrov dragega zidu ki naj bi praktično zaprl palestincem ki živijo v z vseh strani zazidani enklavi pot do morja.
vse to naj bi okrepilo varnost države izrael in njenih prebivalcev.
medtem njegovi vojaki z neproporcionalnim nasiljem okrutno obračunavajo z mladimi palestinci ki protestirajo nahujskani od hamasa ali pa samo izražajoč svoje ogorčenje in nemoč zaradi brezperspektivnosti svojega življenja v tem prostoru ki najbolj ustreza pojmu koncentracijskega taborišča.
izrael prisvaja palestinska ozemlja in arogantno sporoča svetu da priznava samo svoj interes in svojo resnico.
tudi novi zid najsi bo zgrajen na kopnem na morju ali v zraku izraelu ne bo zagotovil miru.
pot tja vodi samo preko mostu ki ga gradiš z razumevanjem in s spoštovanjem svojih sosedov mednarodnega prava in pravice do življenja mladih palestincev.
torej danes smo začeli spreminjati pravila za evropsko ribarjenje vendar vprašanje ki se mi postavlja ali smo storili dovolj s tem današnjim glasovanjem.
sam seveda nisem podprl tega dokumenta predvsem zato ker mi manjkajo objektivni kriteriji tako na okoljskem socialnem in ekonomskem področju kako po eni strani zagotoviti neizgubo delovnih mest na ribiškem sektorju hkrati seveda pa tudi zaščititi morski
ribolovni stalež ki je resno ogrožen v mnogih morjih.
vesel sem po eni strani da smo prepovedali električno ribarjenje ali električni ribolov mislim pa da bi morali biti veliko bolj striktni tudi pri tako imenovanih kočah oziroma vlečnih mrežah ki trajno poškodujejo ne samo dno ampak seveda tudi ribji živelj in mislim da bi potrebovali vseeno več dialoga
probleme imamo na obeh straneh tako države ki ne želijo sprejeti beguncev kakor tudi begunce ki imajo za cilj šest osem najbogatejših evropskih držav.
vse skupaj kaže na določen problem in potreben je temeljit razmislek.
iz države iz katere prihajam je tudi generalni upor med ljudmi proti beguncem vendar je uspelo vladi pripeljati v državo večji delež kot je delež izpolnjenih kvot v okviru evropske unije.
drugače je bilo ko je bila kriza v bosni ko smo v slovenijo sprejeli sedemdeset nič ljudi se pravi razmislek ali je model pravilen in večja politična volja je potrebna za bolje izpeljat ta program.
tudi sam bi se ozrl na zadnji cyber napad na hekerski napad ki je pokazal kakšno strašljivo moč imajo ti napadi ki bodo seveda vedno bolj pogosti.
na letni ravni je približno sto milijard evrov škode zaradi različnih kibernetskih napadov in tudi ko govorimo o akcijskem načrtu za e upravo mislim da moramo veliko veliko pozornosti nameniti tudi varnosti.
seveda tudi ta skup različnih podatkov tudi lepo vabilo hekerjem da na ta način izsiljujejo ne samo posameznike ne samo podjetja ampak v nekaterih primerih tudi posamezne države.
in zato še enkrat mislim da mora tudi evropska komisija temu področju kibernetske varnosti dati poseben poseben pomen zato da se preprečijo zlorabe in zato seveda da se zagotovi varnost.
seveda so tudi problemi na področju korupcije na področju svobode medijev izražanja tudi seveda zelo perečega problema kot je visoka stopnja brezposelnosti in pa slaba ekonomska situacija v državi ki posledično vodi do velikega bega možganov.
in mislim da je tudi naša dolžnost da pri tem pomagamo iskati rešitve kako zadržati to dragoceno delovno silo doma.
res je seveda da je bosna in hercegovina država ki ji glede organizacije skoraj ni para država kompromisov in mislim da seveda tudi s to resolucijo pošiljamo določene signale v bosno.
želel bi pa si da bi seveda v tej participaciji napredku in sodelovanju k temu trajnemu miru sodelovali vsi državljani bosne in hercegovine pod seveda enakimi pogoji in da bi torej vsi imeli tudi možnost sodelovanja in participiranja v družbi in pa seveda tudi pri oblasti.
rad bi poudaril da ta neposredni stik med izvoljenim in volilnim telesom je izjemno pomemben.
prihajam iz relativno majhne občine z vzhoda slovenije s približno dva tisoč petsto ljudmi. in tudi ta majhna lokalna skupnost ni enovita volilna enota ampak so zaradi tega da bi poslanci ostali v stiku s svojimi volivci razdelili na tri volilne enote.
ta logika se mi zdi zelo pomembna.
tak unitarističen pogled na demokracijo ki predpostavlja da je demokracija zgolj tekmovanje političnih elit za glasove se mi ne zdi v redu.
dobro polovico prehranskih odpadkov ustvarjajo gospodinjstva in seveda tudi javni sektor.
ti odpadki sicer nastajajo vzdolž celotne prehranske verige od kmetij preko živilske predelovalne industrije do trgovin in seveda tudi supermarketov.
po podatkih organizacije za hrano in kmetijstvo je namreč v svetu podhranjenih kar sedemsto triindevetdeset milijonov ljudi v sami eu pa kar petinpetdeset milijonov.
za pridelavo takšne količine paradižnika pa je potrebnih devetdeset km dve površin sedeminpetdeset milijard litrov vode in sedem milijonov delovnih ur pridelek pa konča na smetišču.
enajst decembra dva tisoč trinajst in začel delovati.
dva tisoč štirinajst poročilo je bilo sprejeto na odboru za kulturo novembra dva tisoč šestnajst s spoštovanja vredno večino.
dovolite da se ob tem prisrčno zahvalim vsem soporočevalcem političnih skupin ki so tvorno sodelovali pri pripravi poročila in ga vsebinsko obogatili.
vsebinsko so pri njem sodelovali tudi posamezniki nevladne organizacije in izobraževalne institucije ki se s to problematiko ukvarjajo širom po evropi tudi v praksi.
ta širina se mi je pri pripravi osnutka zdela koristna tudi za to ker zaradi relativno zgodnje priprave poročila in kratkega roka implementacije programa nisem mogel uporabljati rezultatov uradnih raziskav in analiz ker jih enostavno še ni bilo.
evropski parlament je izvedel dve raziskavi tudi komisija je dala na razpolago vse kar je do tedaj imela zbranega o delovanju tega novega krovnega programa ki ima v evropski javnosti izjemno veliko podporo.
hvala še enkrat za pomoč strokovnim službam parlamenta in komisije.
znano je da je erasmus nastal z združitvijo raznolikih predhodnih programov in da je zato izjemno kompleksen.
zato so poenostavitve ki se nanašajo v glavnem na digitalizacijo prijavnih postopkov in projektov še kako dobrodošle. istočasno pa poudarjamo integriran pristop saj erasmus združuje prav tako že prej uveljavljene programe kot so mladi v akciji erasmus mundus erasmus grundtvig
navzlic uveljavljeni horizontalni integraciji je komisiji uspelo program funkcionalno decentralizirati ter prenesti pristojnosti ali večje pristojnosti na nacionalne agencije.
splošna prepoznavnost programa erasmus se je povečala najpomembnejša odločitev v poročilu pa je da program dobro deluje da je prinesel vrsto novosti.
so pa tudi slabosti ki jih bo treba postopoma odpravljati.
kot primer naj navedem da se deležniki včasih pritožujejo da je še vedno preveč birokratskih ovir da uporabnikom ni najbolj prijazna nova informacijska komunikacijska tehnologija da je medresorsko sodelovanje premalo intenzivno da je stopnja uspešnosti v nekaterih delih programa erasmus občutno prenizka in tako naprej.
toda največji problem pa je razkorak med potenciali erasmus ki se kažejo v velikem številu prijav in realnimi finančnimi možnostmi.