kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
torej ta direktiva o kateri bomo glasovali jutri je izjemno pomemben dokument saj zadeva več kot osemdeset milijonov evropejcev kar predstavlja skoraj petnajst celotne populacije ampak ta številka se bo z leti še večala ker
evropa postaja stara dama in starejših bo iz leta v leto več.
zato je potreben dokument ki bo dovolj ambiciozen in ki bo v veljavi veliko število let.
vendar žal ugotavljam da ta dokument ni dovolj ambiciozen da ne upošteva vsega kar so nam sporočili tudi tisti ki jih ta dokument najbolj prizadeva.
sporočili so da manjka kar nekaj pomembnih stvari ki bi jim olajšale vsakodnevno življenje zato smo vložili številne amandmaje s katerimi smo upoštevali njihove pozive pozive invalidov da se izboljša ta dokument in s temi amandmaji želimo prispevati da postane
premislimo seveda tudi to da s tem dokumentom ponujamo roko roko vključujoče družbe na katero seveda prisega evropa skozi svoje dokumente in skozi svoja temeljna načela o čemer je danes govoril tudi predsednik juncker in glasujte tudi za naše amandmaje in hvaležni vam bodo številni evropejci.
predvsem zaradi razlogov ker je premalo ambiciozen ker se še vedno preveč prostora pusti zastrupljanju v kmetijstvu z različnimi pesticidi in ker tukaj nismo naredili odločnega koraka naprej.
druga zelo pomembna stvar ki me je prepričala o tem da ne podprem tega reporta je predvsem ta da ne ščitimo dovolj male in srednje kmete ki so pravzaprav ključni za ohranjanje našega podeželja.
in če bomo favorizirali samo velike potem bomo seveda zelo oslabili ta trg kmetijstva.
ravno mali kmetje so tisti ki dajo dodano vrednost ki skrbijo da seveda lokalna hrana najde svoje pravo mesto.
še zlasti potem ko smo šli čez težko ekonomsko krizo ko smo zapovedali varčevalne ukrepe mnogim državam kar še danes pušča ogromne posledice mi še vedno porabimo letno sto štirinajst milijonov za selitev iz enega sedeža na drug sedež in to predstavlja čez šest proračuna
kolegi so že povedali tudi o drugih učinkih ki seveda niso zanemarljivi.
zato se mi zdi vredno ponovno razmisliti o tem ali so te selitve res racionalne in ali s tem morda ne spodbujamo še dodatne jeze na račun potrate in mislim da kot odgovorni moramo o tem resno razpravljati.
spodbujamo ga tudi z mnogimi podpornimi projekti kar je seveda vidno tudi ob vsaki novi finančni perspektivi.
tako za prihodnost držav članic kot za prihodnost evrope pa je pomembno da se vprašamo kdo se v naše države priseljuje in kdo jih zapušča.
zaradi iskanja zaposlitve pa se je v slovenijo preselilo nazaj vanjo nekaj več kot pet tisoč petsto ljudi vendar razmeroma nižje izobrazbe od tega tri tisoč tristo ljudi iz držav nečlanic evropske unije.
sprašujem se s kakšnim razvojnim potencialom lahko takšne države kot je slovenija še razpolagajo in premalo se govori o begu možganov ki bo zaznamoval našo prihodnost.
torej ali bodo potrebne tudi nove žrtve preden se zganemo in ustrezno zaščitimo žvižgače tudi v evropskem prostoru.
zeleni smo že leta dva tisoč šestnajst predlagali sprejetje direktive ki bi uredila področje žvižgačev in jim nudila ustrezno pravno varstvo nudila anonimnost in ustrezne mehanizme ki bi hkrati pomenilo tudi večjo varnost pri njihovem delovanju ker nenazadnje žvižgači
odkrijejo več kot štirideset procentov vseh primerov finančnih goljufij.
zato so zelo pomemben dejavnik načela pravice vedeti.
in tudi zato še enkrat pozivam komisijo da v čim krajšem možnem času sprejme ustrezno zakonodajo za njihovo zaščito ki jo bo lahko evropski parlament potrdil in s tem prepreči nove žrtve in nova šikaniranja.
že decembra smo razpravljali o iranu sedaj januarja razpravljamo ponovno zaradi drugega razloga zaradi hudega pogroma teokratičnega režima nad tistimi ki bi si želeli v iranu več demokracije in več svobode in predvsem odpravo smrtne kazni.
že decembra smo poudarjali da naš odnos do irana ne more temeljiti zgolj na oceni ali iran upošteva določila nuklearnega sporazuma ali ne.
evropski državljani zahtevajo celovit odnos do irana to pomeni da evropska unija ne sme spregledati sistematičnega kršenja človekovih pravic in svoboščin da ne sme spregledati balističnega programa ki ne ogroža zgolj izraela ampak tudi evropsko unijo in njene članice in da moramo
uporabiti vsa diplomatska sredstva da naredimo učinkovit pritisk na iranski režim da končno postane dejavnik miru in stabilnosti v regiji.
spoštovana visoka predstavnica spoštovani kolegi.
v regiji ki je vse od razpada sovjetske zveze obremenjena s problemi postsovjetskega ekspanzionizma in etničnih napetosti ter lokalnih vojn predstavlja gruzija primer uspešne tranzicije države ki uveljavlja pravila demokracije in vladavine prava.
vse to drži kljub težki hipoteki ker rusija ne priznava njene suverenosti nad velikim delom države in s podporo separatistom v abhaziji in južni osetiji pripravlja dokončno aneksijo odcepljenih delov gruzinske države.
s celovitim asociacijskim sporazumom iz leta dva tisoč šestnajst in ukinitvijo viz lani je evropska unija dala razvoju gruzije kot stebra stabilnosti v regiji odločilno podporo.
pomembno je da podpiramo ozemeljsko celovitost države in da povsod v svetu kjer so podobne situacije denimo v gorskem karabahu v palestini zahodni sahari ali ukrajini vztrajamo pri spoštovanju mednarodnega prava človekovih in manjšinskih pravic in s tem prispevamo k reševanju problemov in zagotavljanju miru.
in vemo da se evropa zelo hitro spreminja in tudi hvala bogu na področju okoljskih parametrov marsikaterem dosegamo napredek.
kar se tiče kmetijske politike mislim da je kmetijstvo pred zelo velikim izzivom kako prehraniti vedno več ljudi.
zato mislim da je eno od področij ki ga je treba izpostaviti tudi v bodoči kmetijski politiki pospešitev preciznega kmetijstva.
lahko bi na dolgo in široko razlagal koristi ki jih prinaša za udeležence univerze gospodarstva lokalne skupnosti in posledično za evropo nasploh.
celotni proračun namenjen izobraževanju mladini in športu v evropski uniji ostaja relativno majhen delež skupnega večletnega finančnega okvira to je.
ena šestintrideset v tem proračunskem obdobju bo predvidoma sodelovalo v različnih programih erasmus okoli štiri milijone ljudi kar je manj kot ena prebivalstva.
toda obstoječi proračun še zdaleč ne pokrije vsega zanimanja.
stopnja uspešnosti ki izraža razmerje med prijavami in sprejetimi oz.
šestindvajset zato bo potrebno v prihodnje še naprej odpravljati razkorak med omejenimi proračunskimi možnostmi in širokimi potenciali programa.
to pa se lahko stori le na en način s povečanim proračunom.
danes z resolucijo poskušamo ustvariti nek inštrument s katerim bi preko ngo jev nevladnih organizacij praktično financirali spodbujali temeljne univerzalne vrednote.
vendar bi rad opozoril na eno stvar če so nevladne organizacije če je civilna družba pretirano financirana s strani javnih sredstev ki jih podeljuje politika potem obstaja nevarnost oziroma bojazen da ta civilna družba postane odvisna od te politike postane paradržava namesto da bi
napadi na kristjane in cerkve na bližnjem vzhodu ki jih v imenu nestrpnosti izvajajo skrajneži so nesprejemljivi zato jih moramo obsoditi ter se jim upreti.
na bližnjem vzhodu smo že vrsto let priča preganjanju in zatiranju kristjanov kar ima za posledico izginjanje krščanskih skupnosti s tisočletno tradicijo v številnih državah med njimi tudi v egiptu siriji turčiji iraku in iranu.
čeprav je svoboda veroizpovedi ustavna pravica so verniki predvsem kristjani pogosto tarča posmeha žaljenja in nasilja.
po podatkih vatikana naj bi v letu dva tisoč šestnajst življenje izgubilo okoli devetdeset tisoč kristjanov.
gre za zastrašujoč podatek ki kristjane uvršča na vrh najbolj preganjanih verskih skupnosti na svetu.
poleg ozaveščanja o resnosti položaja kristjanov na bližnjem vzhodu je naloga evropske unije tudi dejavnejša vključitev v krajih kjer se dogajajo tragedije.
seveda bi se najprej rada zahvalila vsem poročevalcem v senci in vsem kolegom ki ste prispevali h končni verziji poročila ki ga imamo danes pred sabo in o katerem bomo jutri glasovali.
zahvalila se bom tudi seveda vsem strokovnim sodelavcem ki so s svojim delom res prispevali k temu da je poročilo dobro.
pred letom dni smo imeli prve sestanke in zato da bi videli kakšne so izkušnje tudi na terenu smo izvedli tudi poizvedovalno misijo v slovenijo in na hrvaško.
na poročilo je bilo vloženih dvesto štiriindvajset amandmajev in mislim da smo v njih in v poročilu samem zajeli vse glavne ugotovitve in opozorili na izzive s katerimi se bomo morali soočati v prihodnosti ko bomo nadaljevali s pobudo za zaposlovanje mladih.
kaj sploh je pobuda za zaposlovanje mladih?
gre za finančni program ki podpira projekt ki ga je lansirala evropska komisija leta.
dva tisoč dvanajst takrat je bila dana zaveza da bomo mladim evropejcem v štirih mesecih po tem ko izgubijo zaposlitev ali končajo izobraževanje zagotovili kakovostno ponudbo za zaposlitev nadaljnje izobraževanje vajeništvo ali pripravništvo.
s pobudo za zaposlovanje mladih s tem programom ki ima na razpolago sedem šest milijarde evrov bomo ta cilj lažje dosegli.
ampak pomembno pri tem seveda je da je denar učinkovito porabljen in da zajame najbolj ranljive skupine mladih.
vendar razpoložljivi podatki na žalost kažejo da je bil zajet le manjši delež tistih ki so neaktivni.
kljub nekaterim pomanjkljivostim ki se nanašajo predvsem na ciljne skupine in na merjenje ter spremljanje rezultatov pa so se končni rezultati izvajanja pobude pokazali kot zelo pozitivni.
najpomembnejše vprašanje ki ostaja izziv za prihodnost tega programa pa je vprašanje stroškovne učinkovitosti.
torej kako se porablja denar učinkovito ali ne in na to je opozorilo tudi računsko sodišče.
ena izmed ugotovitev je tudi ta da države članice sredstva iz pobude namesto kot dodatni vir uporabljajo kot osnovni vir in pravzaprav jih nadomeščajo s tistimi nacionalnimi viri ki bi jih morale sicer same prispevati.
zelo zahteven in žal nepoenoten je tudi postopek spremljanja in vrednotenja zato danes ne razpolagamo z zelo eksaktnimi dokazi ali gre za dobro ali za malo manj dobro učinkovitost in na to sem seveda v poročilu tudi posebej opozorila.
eno izmed ključnih vprašanj tega poročila in tudi sicer naše debate je bilo vprašanje kakovosti ponudb delovnih mest.
te ponudbe so namreč ponavadi oziroma pogosto zelo vprašljive posebej danes ko prevladujejo atipične oblike zaposlovanja je to težava.
zato sem vesela da smo tudi okoli tega kaj pomeni kakovostna ponudba dosegli ustrezen kompromis.
moram na koncu dodati še to da so ukrepi pobude podprli več kot ena šest milijona mladih v evropski uniji.
zato potrebujemo sigurno strategijo s katero bi pobudo preoblikovali v bolj stabilen in bolj trajen instrument financiranja tudi po letu.
dva tisoč dvajset takrat se bomo namreč najbrž soočali z drugačnimi izzivi na trgu dela ampak vedno zares vedno bo potrebno na trgu dela poskrbeti za tiste ki so naša prihodnost to se pravi za naše mlade.
hvala lepa še enkrat za besedo in hvala lepa vsem ki ste sodelovali v tej zanimivi debati.
ugotavljam da imamo pravzaprav enake poglede na reševanje brezposelnosti mladih in da vsi skupaj prepoznavamo ta program yei kot eno izmed temeljnih in zelo koristnih pobud za zmanjševanje brezposelnosti mladih.
seveda imamo še veliko dela na tem področju in strinjam se da moramo v nadaljevanju ta program narediti bolj učinkovit.
tudi komisija mora dobiti večje pristojnosti da lahko nadzira države članice kako porabljajo ta denar.
vendar naj še sama za konec opozorim na tisto kar ste mnogi pred mano že opozarjali.
evropska unija oziroma komisija daje na voljo veliko denarja države članice pa so tiste ki so najbolj odgovorne za to da ta denar ki je namenjen mladim resnično pride do njih.
še eno pomembno opozorilo ta program in ta denar ni ne edino ne najpomembnejše sredstvo ki ga imajo države članice za reševanje svoje zaposlovalske politike.
one same so tiste ki morajo najprej narediti vse potrebne reforme in v tem se zelo razlikujemo nekateri zelo zaostajajo.
potrebne so reforme na trgu dela posebej pa reforme na trgu oziroma na področju izobraževanja namreč ne moremo si privoščiti da na trg dela prihajajo mladi ki postanejo brezposelni vendar imajo recimo visoko izobrazbo.
dva tisoč dvajset ampak če bomo želeli da bo ta učinkovit bomo morali upoštevati tudi razmere ki bodo na trgu dela veljale čez nekaj let to se pravi novi in inovativni programi za mlade.
hvala lepa vsem za sodelovanje še enkrat.
torej ta politika spodbujanja zaposlovanja mladih in ta shema je izjemno pomembna in pomagali smo mnogim mladim v evropski uniji je pa res da je seveda odgovornost za reševanje tega problema ponavadi potem na državah članicah kako učinkovito tudi črpa ta sredstva.
je pa res potrebno spomniti tudi na to da je na področju trga dela zlasti pri mladih vedno več tako imenovanega prekarnega dela ki postaja pri mladih prevladujoča oblika razmerja.
pojavljajo se seveda tudi tako imenovane digitalne platforme ki trg dela bistveno spreminjajo in iz delovnega razmerja selijo trg dela na trg storitev.
in to so stvari na katere moramo biti zelo pozorni ker lahko dobimo tudi drugačno statistično sliko.
in strinjam se s kolegi ki pravijo ta denar mora biti namenjen za kvalitetna delovna mesta ki morajo izpolnjevati določene standarde kakovosti od socialnih plačnih in pomenijo tudi mogoče dobro orodje za stimulativno davčno politiko odvisno od države koliko sposobna je.
najprej iskrene čestitke kolegici romani tomc za odlično poročilo čestitke in zahvala tudi vam spoštovana komisarka thyssenova za vaše delo ki ga opravljate pri odpravljanju brezposelnosti med mladimi ki vemo da so bili največje žrtve gospodarske krize.
poročilo je spodbudno hkrati pa je pri vašem delu ugotovljeno da je velika povezava med šolskimi sistemi v državah na eni strani in na drugi strani brezposelnostjo.
države ki imajo vajeništvo ki imajo pripravništvo kjer se povezujeta gospodarstvo in šolstvo so države z najnižjimi stopnjami brezposelnosti in mislim da to mora biti tudi na nek način nauk za tiste države ki so zdaj deležne tega jamstva za mlade in da tudi poskušamo reformirati šolske sisteme.
pozorni moramo biti pa tudi na to da se nam dogaja to da je danes problem v evropi da se množično mladi selijo iz manj razvitih držav v bolj razvite države iz manj razvitih regij v bolj razvite države.
zato je potrebno biti pri tej pobudi pozoren tudi na ta problem ki bo problem prihodnjih let.
sklepne besede bomo zapisali ko bo v makedoniji prišlo do pričakovanega premika v krizi.
ob angažiranem sodelovanju vseh poročevalcev v senci in po vsestranski obravnavi in podpori v odboru za zunanje zadeve evropskega parlamenta je nastal dokument ki pomeni jasno podporo vključevanju makedonije v evropsko unijo in evro atlantske integracije pod pogojem da se konča
dolgotrajna politična kriza hitro oblikuje nova vlada ki bo upoštevala rezultate volitev.
enajst decembra lani in na njih temelječa razmerja in možnosti koalicijskega sodelovanja v parlamentu.
danes lahko samo ugotovimo da se kriza nadaljuje da je delo parlamenta praktično onemogočeno da se ne upoštevajo osnovna pravila parlamentarne demokracije in da namesto zavezanosti dolgoročnim interesom države v političnem soočanju strank prevladujejo toni ki stopnjujejo medsebojno razklanost.
namesto da omogočijo državi napredovanje po začrtani evropski poti nujnih in globokih reform usmerjajo nezadovoljni politiki množice svojih pristašev v ulične proteste ki vzpodbujajo medetnično nezaupanje in nestrpnost.
skoraj štiri mesece po izrednih parlamentarnih volitvah ki so potekale v skladu z demokratičnimi standardi tako smo ugotavljali do konstituiranja parlamenta in oblikovanja vlade ne more priti zaradi sistematične obstrukcije procesa s strani najmočnejše politične stranke vmro ki ji ni uspelo sestaviti
potrebne večine in zaradi zavračanja predsednika države da v skladu s pravili in prakso demokratičnih držav zaupa mandat za sestavo vlade tistemu voditelju ki mu je dal potrebna zagotovila da ima večinsko podporo parlamenta.
do ravnanja predsednika države gjorgja ivanova so se jasno in kritično opredelili najvišji predstavniki evropske unije nata in voditelji številnih evropskih držav.
vsi so pozvali predsednika naj uporabi svoja pooblastila tako da omogoči normalno funkcioniranje parlamenta in oblikovanje vlade na osnovi izdatne večine s katero razpolaga potencialna vladajoča koalicija.
predsednik ivanov vztraja na stališču ki razkriva predvsem njegovo strankarsko afiliacijo in podaljšuje krizo.
še je čas da svoje stališče spremeni in uskladi z zahtevo in načeli parlamentarne demokracije vrne vsem državljanom svoje države mir in upanje na boljše življenje v miru in medsebojnem spoštovanju.
spoštovani kolegi poročilo katerega vsebino sem kot poročevalec pripravljal v konstruktivnem sodelovanju z vami s komisijo kolegi v timu mediatorjev v imenu evropskega parlamenta in v tesnem vsebinskem sodelovanju s komisarjem johannesom hahnom in njegovim kabinetom bomo morali dopolniti v skladu z razpletanjem krize v makedoniji preden ga damo na glasovanje.
poročilo vsebuje stališče da bilateralna vprašanja in spori ne smejo biti ovira za napredek države v smeri evro atlantskih integracij.
priporočilo za začetek pogajanj o pristopu pogojeno z rešitvijo politične krize in pospešenim delom na reformah utemeljenih na sporazumu pržino in dokumentu o nujnih reformskih prioritetah bi pomenilo vzpodbudo za napredek in nujno potrebno sodelovanje vseh političnih strank na nacionalni prioriteti to je na integraciji v eu.
ta država je že vse od konca leta dva tisoč pet kandidatka za vstop v evropsko unijo.
naletela je na blokade s strani sosednje grčije zaradi dolgoletnih sporov glede imena.
in v tem času ko je evropa tudi pomagala makedoniji na tej poti je bil dosežen določen gospodarski napredek izvedene so bile reforme.
država je reševala tudi v kriznih trenutkih probleme migrantske krize.
zašla pa je v globoko notranjepolitično krizo.
ta kriza je tako globoka da je privedla tudi po zapletih najprej z izvedbo volitev do blokade vzpostavitve vlade.
zato mislim da je prav da evropski parlament evropska unija še naprej podpira makedonijo na evropski poti da ji pomaga pri razrešitvi tega spora.
da je makedonija komplicirana država s težkimi problemi ki jih komajda lahko rešuje brez naklonjenosti in sodelovanja sosednjih držav.
pomembno je to da sosednje države razumejo probleme te komplicirane multinacionalne države in da ne otežujejo položaja z vmešavanjem v njene notranje zadeve ki smo mu bili priča v zadnjem času pogosto.
danes smo ponovno potrdili da napredek makedonije proti članstvu v evropski uniji ni samo v interesu države ampak evropske unije v celoti in stabilnosti v regiji.
pričakujem da bo kriza doživela svoj konec da se bo vlada konstituirala in da bo zaživelo normalno parlamentarno življenje v makedoniji.
pomembno je tudi da se vse stranke zavedajo pomena nacionalne sprave rekonciliacije in pa začrtanja inkluzivne politike.
velik nacionalni projekt je pred vsemi in vsi se morajo tega zavedati da delujejo v interesu države in prebivalcev makedonije.
sem sadjar iz slovenije ki že petindvajset let uporabljam glifosat in če je komu do tega da bi vedel kaj je končna resnica glede glifosata je ravno meni.
ker ne bi želel da bi nikogar zastrupil s svojimi jabolki ki jih prodajam niti sebe ne bi rad zastrupil.
urad za kemikalije te agencije pravi da ni rakotvoren glifosat medtem ko urad za preprečevanje raka pravi da je v kategoriji skupaj z rdečim mesom in s podobnimi stvarmi. in sam mislim da verjamem tu kar trdi komisija mi pa imamo odgovornost da se pogovarjamo tudi o tem da bomo prvič zagotovili zdravje evropejcev
gre za poseg v digniteto posameznika poseg v temeljne pravice v pravico do normalne prihodnosti.
gre torej za dejanje ki mu ne moremo drugače reči kot nasilje in skupaj seveda moramo končati s to bolečo prakso v evropi pa tudi skupaj z združenimi narodi v okviru drugih držav.
to dejanje seveda je potrebno obsoditi ker če pomislimo da najmanj dvesto milijonov deklic in žensk živi s temi poškodbami moramo ravnati takoj ker bo ta številka v prihodnosti še višja in veliko moramo delati na izobraževanju na ozaveščanju in tudi na področju zdravstva in poskrbeti za kazenski okvir in kaznovanje.
strinjam se da je spremljanje medijskega vplivanja držav na politiko in družbo potrebno pri čemer je treba prepoznati tudi prepletenost medijev s političnimi strankami in gospodarskimi družbami zato imam nekaj kritičnih opozoril.
in če ostanemo v evropi kaj menimo o nacionalnih medijih ki so v lasti neke stranke njenih funkcionarjev in z njimi povezanih oseb?
v sloveniji tak medij imamo.
so njihova politična sporočila propaganda?
in druga pripomba nemara bi v sporočanju sputnika in rt čemur rečemo ruska propaganda bolj kot doslej morali prepoznati uspeli poskus rusije da si po dolgih letih zahodne medijske dominacije s posnemanjem obstoječih vzorcev poišče svoj položaj v medijskem svetu.
upam da bo ustanovitev dragega oddelka za boj proti ruski propagandi prinesla rezultate a če naj naš plenum ohrani verodostojnost moramo vsako medijsko propagando posebej lažno propagando obravnavati enako.
in da nam brez globalnega sodelovanja brez politikov z vizijo in pogumom ne bo uspelo zato vam hvala.
ponavljamo da potrebujemo skupno migracijsko in azilno politiko a zdi se da se od nje vse bolj odmikamo oziroma da pozabljamo na humanost in dostojanstvo migrantov in beguncev.
evropsko sodišče v luxembourgu je razsodilo proti slovaški in madžarski ki ne sodelujeta v shemi premeščanja upravičencev do mednarodne zaščite iz italije in grčije.
če sami v evropi ne bomo uredili razmer ne bomo z verodostojnostjo teh reševali drugod po svetu.
in potiskanje problemov na tla libije brez zagotavljanja človekovih pravic je nesprejemljivo.
borba proti kriminalnim združbam je ključna.
v soboto je na ciper prispelo več kot tristo ljudi po dva tisoč dolarjev so plačali tihotapcem.
in zdi se mi da tu nadaljujemo naša prizadevanja za to kar ste sami omenili za priložnost za vse ljudi kjerkoli.
kar oseminšestdeset evropejcev enako tudi slovencev želi skupno migracijsko politiko.
to klimo je treba prevesti v državljansko zahtevo postavljeno politikom in institucijam da se ustrezno odzovejo oziroma ukrepajo.
državljani nočejo da kdor koli še vabi migrante in begunce v evropo nočejo da evropske institucije in države članice odpovedo ko gre za varovanje zunanjih meja.
ljudje nočejo prepočasnih reakcij in gašenja požara kot so razprave o tem ali naj bodo kvote trajne ali začasne obvezne ali prostoizbirne in podobno.
ko govorimo samo o tem pomeni da se slabo odzivamo na situacijo in tudi se vsi skupaj. ljudje pa hočejo proaktivno politiko preprečevanje krize hočejo da so vlade bolj aktivne na primer pri popolnjevanju frontexa.
ljudje hočejo red in spoštovanje prava unije vključno s tem da se vrača osebe ki niso upravičene do mednarodne zaščite.
ni pravično da delovni migranti zasedajo mesta tistih beguncev ki pomoč potrebujejo.
in nenazadnje kaj evropska javnost pričakuje od politik in institucij na področju migracijske politike?
pričakuje da bo tudi njej ne le migrantom zagotovljene temeljne pravice kot na primer varnost in dostojanstvo.
pričakuje da vsi ki pridejo spoštujejo vrednote in njihov način življenja.
obenem pa pričakuje da se vsem prišlekom ki se niso pripravljeni integrirati ali se ukvarjajo celo s kriminalom gostoljublje odreče.
program horizon dva tisoč dvajset je ob erasmusu ki je tudi vlaganje v ljudi zagotovo eden najpomembnejših programov in tudi najuspešnejših.
želel bi poudariti to da tudi sam želim da bi bil program vlaganja v horizon ambicioznejši da bi vse države dosegle to kar dosegajo danska švedska finska pa tudi avstrija nemčija tri bdp vlaganj v raziskave.
drugo kar je pomembno je da bi vlagali v vseh državah se pravi da se v različne mreže povežejo države med sabo in na takšen način tudi preizkusijo mehanizmi ki so danes vedno bolj uporabljeni tudi pri pametni specializaciji kot ključnem principu kohezijske politike.
in tretje evropa naj inovacije in raziskave ki jih opravi sama unovči tudi v novih delovnih mestih in v hitrejšem razvoju evrope kot celote.
konkretne odločitve v zvezi z brexitom oblikovanjem pesca rusko agencijo pozdravljam.
a na drugi strani obžalujem odsotnost vizije voditeljev do aktualnih izzivov migracij.
v sklepih ni bilo besede o azilni in migracijski politiki.