kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
fi important ca uniunea europeană să investească în noi depozite de gaz în îmbunătăirea interconexiunilor dintre statele membre i în echiparea acestora cu fluxuri inversate dar i în instalaii de producie de gaz din surse de energie regenerabile.
a dori să subliniez faptul că tratatul de la lisabona a creat un nou cadru pentru solidaritatea dintre statele membre în caz de criză energetică i vreau să salut munca depusă de domnul raportor vidal quadras întrucât într adevăr acest regulament este un pas înainte pentru creterea securităii energetice a uniunii europene.
înainte de intrarea în vigoare a tratatului de la lisabona statele membre au negociat i semnat acorduri de investiii cu state tere.
statele membre au încheiat peste unu zero de astfel de acorduri bilaterale care se referă parial sau în totalitate la investiii străine directe.
după tratatul de la lisabona investiiile străine directe au devenit o competenă exclusivă a uniunii europene i o parte integrantă a politicii comerciale a uniunii.
prezenta propunere de regulament stabilete un cadru i condiii în care statele membre să fie autorizate să deschidă negocieri cu o ară teră pentru a modifica un acord bilateral de investiii existent.
în cadrul conferinei mondiale pentru radiocomunicaii a uit se vor adopta modificări la reglementările din domeniul radiocomunicaiilor obligatorii pentru membrii uit inclusiv pentru toate statele membre ale uniunii europene.
în cadrul negocierilor ce vor avea loc la conferina mondială pentru radiocomunicaii a uit din două mii doisprezece poziiile tehnice ale partenerilor de negocieri pot să reflecte obiective de politică interese legate de politica industrială de politica spaială i alte interese.
statele membre trebuie să elaboreze aciuni comune i să coopereze pe toată durata negocierilor pentru a garanta adoptarea de decizii care să sprijine politicile i iniiativele uniunii.
pe ordinea de zi se află douăzeci și cinci de puncte care acoperă cooperarea transfrontalieră cu privire la dividendul digital interferenele transfrontaliere spectrul de frecvene radio pentru dezvoltarea programului galileo asigurarea spectrului necesar pentru traficul de date mobile introducerea unor sisteme de comunicare moderne pentru sigurana aeriană sateliii de comunicare emisii ale dispozitivelor cu rază mică de aciune
serviciul maritim mobil i nave i porturi echipate cu sisteme de sigurană radare în banda cincisprezece patru cincisprezece șapte ghz.
uniunea trebuie să protejeze frecvenele necesare funcionării sistemului galileo împotriva interferenelor cauzate de alte servicii radio i să sprijine banda suplimentară de doi patru sute optzeci și trei cinci doi cinci sute mhz în vederea îmbunătăirii serviciilor în viitor.
dispoziiile de reglementare necesare utilizării benzii de nouă sute șaizeci unu o sută șaizeci și patru mhz în sectorul aviaiei sunt destinate să sprijine introducerea de aplicaii în domeniul managementului traficului aerian.
limitele reglementate impuse utilizării în sectorul aviaiei ar trebui să asigure i protecia receptoarelor de navigare prin satelit care funcionează în banda unu o sută șaizeci și patru unu două sute cincisprezece mhz destinate aplicaiilor privind sigurana vieii de către gps i sistemul galileo.
doamna președintă planul de acțiune pentru natură oameni și economie trebuie pus în aplicare pentru conservarea mediului esențială pentru fiecare om în parte pentru viața noastră.
vrem cer și apă curată vrem mâncare sănătoasă și nu plină de chimicale vrem construcții care să nu ne otrăvească și așa mai departe.
resursele pământului sunt tot mai limitate și informarea corectă a oamenilor este vitală pentru că oamenii trebuie să ceară guvernelor să aplice corect legile europene care astăzi nu sunt corect și nici complet aplicate.
de asemenea trebuie să ceară guvernelor să oblige industriile de alimente de energie de produse chimice de automobile de materiale de construcții sau de mediu să nu influențeze politicile unor state membre și să finanțeze retehnologizarea așa încât să ne protejeze viața și nu să ne omoare.
doamnă președintă aș vrea în primul rând să o felicit pe colega mea eleni theocharous pentru redactarea acestui raport dezbaterea de astăzi este cred importantă fiindcă ea are loc la puțin timp după adoptarea la new york a agendei pentru două mii treizeci privind dezvoltarea durabilă
cum se știe e o agendă ambițioasă care include și dorința de a pune capăt sărăciei extreme și de a angaja toate țările pe calea dezvoltării durabile până în două mii treizeci la nivelul implementării implicarea autorităților locale și a societății civile va fi crucială dacă vrem desigur ca obiectivele de dezvoltare durabilă să devină realitate așa cum o subliniază și raportul theocharous autoritățile locale au un rol major în asigurarea legăturii dintre cetățeni și guvern ca și în construirea aproprierii democratice a agendei de dezvoltare la nivelul fiecărei țări de aceea e esențial să susținem acțiunea autorităților locale pentru a le permite să își asume pe deplin acest rol în cadrul furnizării de servicii de bază dar și pentru a asigura participarea și responsabilizarea la nivel subnațional în ciuda a ceea ce spunea mai devreme domnul schaffhauser care nu vede deloc acest nivel mi se pare de asemenea important să sprijinim consolidarea capacităților instituționale ale autorităților locale și cum spune și raportul theocharous e nevoie de un dialog politic între autorități locale în cadrul cooperării noastre pentru dezvoltare în fine în calitatea mea de raportor permanent privind coerența politicilor pentru dezvoltare vreau să subliniez că autoritățile locale pot juca un rol important și în această privință pentru că ele pot promova și monitoriza acest concept rolul lor în materie de politici pentru dezvoltare de coerența politicilor pentru dezvoltare nu a fost însă suficient explorat la nivel european și nici în afara uniunii avem deci nevoie cred de un cadru specific pentru ca politica de coerență pentru dezvoltare să fie realizată într un cadru inclusiv mulțumesc pentru atenție doamnă președintă aș vrea în primul rând să o felicit pe colega mea eleni theocharous pentru redactarea acestui raport.
doamnă președintă în multe state membre ale uniunii europene autoritățile locale și regionale sunt competente din punct de vedere oficial să participe la politicile naționale în domeniul dezvoltării prin intermediul cooperării descentralizate. în consecință acestea pot fi privite ca actori direcți în politica de dezvoltare și în afacerile externe ale uniunii. consider că municipalitățile și regiunile trebuie să aibă o implicare mai mare bazată pe parteneriat și expertiză prin concentrarea eforturilor în primul rând asupra domeniilor specifice care sunt de competența administrației publice locale sau regionale.
o dezvoltare durabilă nu poate fi asigurată decât dacă anumite responsabilități revin celor care cunosc cel mai bine realitățile și caracteristicile specifice la nivel local și regional.
nu trebuie însă să uităm rolul esențial al autorităților locale anume acela de garant al coeziunii sociale și teritoriale.
doamnă președintă domnule comisar în primul rând doresc să o felicit pe colega mea eleni theocharous pentru acest important raport.
cred că este foarte important să putem sprijini guvernele naționale dar și autoritățile locale din țările în curs de dezvoltare atât prin mijloace financiare cât și prin acordarea de asistență tehnică acestora.
este necesar și urgent ca uniunea europeană să folosească în mod eficient politicile sale externe și de dezvoltare pentru combaterea sărăciei dar și a cauzelor care generează și întrețin conflictele.
lipsa de educație și perspective pentru tineri sărăcia șomajul discriminarea marginalizarea și corupția transformă tinerele generații în victime sigure ale radicalizării și extremismului așa cum am văzut și condamnă cetățenii la sărăcie și nesiguranță.
prevenirea și soluționarea acestor conflicte precum și dezvoltarea trebuie să reprezinte priorități în cadrul unei strategii globale coordonate a uniunii europene strategie care să utilizeze atât instrumentele diplomatice de menținere a păcii și securității cât și cele economice și de rezolvare a problemelor care
un bun exemplu îl constituie sprijinul financiar pe care uniunea europeană l a promis și trebuie să l acorde autorităților din iordania liban și turcia.
este extrem de important să ajutăm aceste state care au făcut un impresionant efort umanitar și nu doar în gestionarea taberelor de refugiați dar și în sprijinirea autorităților locale care au dificultăți în a asigura pentru propriii cetățeni servicii de sănătate educație și asistență socială.
în același timp însă consider că este vital să avem o cooperare internațională eficientă pentru a monitoriza dacă aceste fonduri sunt cu adevărat utilizate pentru scopurile pentru care au fost destinate.
doamnă președintă sincer să fiu nu înțeleg legătura intelectual vorbind între respectul pentru statul națiune și ceea ce onorabilul deputat a spus și anume dezvoltarea înțeleasă doar ca o cumpărare a autorităților.
nu există nicio legătură logică între aceste două universuri între universul statului națiune și această corelație absurdă.
domnule președinte grupul ppe susține parteneriatul public privat. s a dovedit că parteneriatele europene au avut rezultate notabile și au contribuit la rezolvarea unor cerințe importante ale cetățenilor europeni. sistemul este unul pozitiv și trebuie încurajat în continuare. discutăm astăzi de descărcările bugetare a șapte ppe uri. curtea de conturi a emis pentru trei dintre ele imi eniac și artemis opinii calificate pentru a treia oară două mii unsprezece două mii doisprezece și. două mii treisprezece ca urmare comisia pentru control bugetar propune amânarea descărcării bugetare.
grupul ppe susține această amânare și cere ca până în toamna acestui an deficiențele semnalate de curte în special cele referitoare la auditurile ex post să fie rezolvate.
așteptăm de asemenea rapoartele comisiei privind cele trei ppe uri având în vedere unificarea artemis cu eniac și imi.
s au cerut informații de la toate ppe urile referitoare la contribuțiile partenerilor precum și la rezultatele practice ale activității de până acum.
sugerez curții o abordare uniformă privind contribuțiile partenerilor prin menționarea lor în toate actele de control.
vorbiți foarte frumos despre partide politice ca și cum nu sunteți dintr un partid politic.
trebuie să lucrăm împreună în așa fel încât instituțiile europene să folosească acești bani creativ și util pentru cetățeni.
i cu privire la reforma agriculturii europene părerile sunt iată împărite.
schemele simplificate pentru micii fermieri vor veni în sprijinul multor familii de gospodari.
apoi sprijinul acordat tinerilor fermieri este esenial fără tineri nu doar agricultura va dispărea ci chiar lumea satului.
cu toate acestea textele pe care le vom vota mâine sunt dezamăgitoare sub aspectul apropierii între subveniile acordate în statele din est i cele primite de agricultorii din vestul europei.
parlamentul a pornit în această reformă cu principii generoase cum ar fi principiul echităii sau criteriile obiective.
din păcate aceste principii s au pierdut pe drum.
constrângerile bugetare reprezintă un argument statele noi membre primesc mai muli bani însă diferenele rămân totui prea mari.
mâine vom vota o reformă cu obiective foarte ambiioase dar din păcate cu un buget mult sub cel ateptat.
sper ca aceste tăieri bugetare să nu ducă spre o renaionalizare a politicii agricole comune care să menină aa numita agricultură europeană cu două viteze din cauza faptului că statele mai puternice vor avea mai multe posibilităi să îi sprijine propriii agricultori.
este însă remarcabil faptul că pentru prima dată se acordă o atenie sporită micilor fermieri acetia beneficiind de un program special care să îi scutească de sarcini birocratice.
apreciez în acelai timp că noua pac promovează o agricultură mai durabilă iar agricultura ecologică se bucură de un sprijin mai consistent.
politica agricolă comună trebuie să se asigure că vitalitatea spaiului rural este meninută prin facilitarea schimbului de generaii atât de necesar în acest moment.
însă pentru a putea vorbi de competitivitate de sprijin în agricultură pentru toate statele membre pentru a putea da un răspuns provocărilor actuale privind securitatea i sigurana alimentară sau schimbările climatice trebuie să susinem un mecanism de convergenă care să reflecte mai bine principiul echităii în ceea ce privete nivelul plăilor la hectar să impunem o reproiectare justă i obiectivă
acceptată de toate statele membre care să permită reducerea discrepanelor plăilor directe la nivel european.
o politică agricolă comună echitabilă corectă mai ecologică atractivă pentru cei care doresc să investească în agricultură favorabilă tinerilor i femeilor o politică agricolă comună care să sprijine dimensiunea rurală acoperită de un buget corespunzător care nu suportă o diminuare este o parte din ceea ce ateaptă milioane de fermieri.
de aceea votarea mandatelor de negociere de mâine arată că parlamentul european este capabil să dea soluii că avem disponibilitatea susinerii agriculturii la nivel european.
discutăm astăzi despre recuperarea activelor pentru ările angajate în primăvara arabă la mai bine de doi ani de la începerea transformărilor pe care le a cunoscut vecinătatea sudică.
aa cum a sugerat i comisarul fle mai devreme avem implicate cred două perspective.
e subliniată importana economică financiară înainte de toate pentru guvernele din ările primăverii arabe care sunt confruntate cu provocarea reconstruciei economice i din această perspectivă sigur că recuperarea e văzută ca un mijloc de a pune ceva la temelia reconstruciei.
pe de altă parte avem cealaltă perspectivă a spune eu i mai importantă perspectiva dreptăii i a demnităii.
pe de altă parte e un proces de lungă durată e un proces complex cum de asemenea s a spus mai devreme ne amintim că în filipine activele deturnate de ferdinand marcos nu au fost recuperate decât după un sfert de secol.
ce putem face este să cooperăm la nivelul statelor membre oferind asistenă tehnică i juridică pentru a grăbi cât se poate de mult procesul.
directiva privind etichetarea i informarea consumatorilor cu privire la consumul de energie al produselor consider că este un element extrem de important.
uniunea europeană i a propus să reducă cu douăzeci consumul de energie i dacă reuim să informăm corect consumatorul astfel încât el să poată avea o opiune pe baza informaiilor pe care le are atunci într adevăr putem reduce consumul de energie i în cazul produselor utilizate. în ceea privete eticheta ea trebuie să fie simplă asta este esenial;
ea trebuie să fie completă i bineîneles trebuie să ofere consumatorului informaiile de care acesta are nevoie pentru a putea face investiia necesară.
de aceea consider că este important să fie menionate pe etichetă elementele legate de consumul de energie sau de economiile de energie care ar putea fi efectuate.
de asemenea cred că este important să existe această scală de a la g care este simplă însă a dori să menionez faptul că cred că este important să fie precizată i durata de valabilitate astfel încât consumatorul să aibă informaii chiar din momentul în care se face reclamă la anumite produse.
nu cred că obligaia de a furniza informaii legate de consumul de energie impietează în vreun fel asupra libertăii de exprimare i prevederilor legate de mass media.
eu cred că avem cu toii interesul să avem un consumator bine informat care să poată lua o decizie pentru reducerea consumului de energie în cunotină de cauză.
vreau să felicit raportoarea documentul este extrem de important face parte dintr un pachet privind eficiena energetică i susin în continuare ca i pe perioada celei de a doua lecturi să avem o dezbatere interesantă.
doamnă președintă domnule comisar este mare nevoie de investiții în europa.
este motivul pentru care grupul ppe a sprijinit acest plan și îl va sprijini în continuare.
cifrele arată că lucrurile merg bine însă cred că trebuie să veniți în fața parlamentului și cu o altfel de analiză o analiză calitativă.
să vedem dacă această dorință pe care ați exprimat o aici ca bei să și păstreze triplul a este bun este o dorință îndreptățită însă acest lucru înseamnă că nu va finanța proiecte cu grad ridicat de risc ceea ce este primul scop al acestui
cred că trebuie să fie făcută o analiză comparativă cu instrumentele financiare care sunt prevăzute în absolut toate fondurile europene.
a înlocuit acest fond instrumentele financiare?
doamnă președintă am următoarea remarcă ați dublat timpul pentru aproape toți vorbitorii.
mi se pare neetic și nu este prima dată când faceți acest lucru.
este motivul pentru care spuneam la sfârșitul intervenției mele că este nevoie de birouri de informare mai ales în aceste zone.
este nevoie de o acțiune agresivă să spunem către aceste zone astfel încât să se poată prezenta proiecte de acolo.
consider că aceasta este un bun model pentru strategia viitoare a uniunii europene privind regiunea dunării.
regiunea dunării include zece state dintre care șase sunt state membre ale uniunii europene i numără două sute de milioane de locuitori.
dintre acetia șaptezeci și cinci de milioane trăiesc în regiunile riverane dunării.
de aceea consider că este important ca acest model să servească i pentru strategia dunării care va trebui să aibă un plan de aciune i un program de aciune pentru următorii ani.
de asemenea referitor la programul consiliului european consider că este extrem de important să adoptăm la nivel european acele instrumente financiare necesare pentru dezvoltarea economiei ecoeficiente.
domnule preedinte numele meu este luhan nu luman.
apreciez foarte mult faptul că formaiunile politice sunt solidare în ceea ce privete promovarea procesului de ratificare.
la acest moment cehia este singurul stat membru care nu ratifică încă tratatul i aa cum grupul ppe a mai spus o facem apel la o atitudine responsabilă din partea preedintelui klaus pentru a ratifica tratatul până la data consiliului european de la finele lunii octombrie.
altfel vom rămâne blocai în dezbaterea instituională i nu ne vom putea concentra pe adevăratele probleme cu care cetăeanul obinuit se confruntă precum criza economico financiară omajul incluziunea socială i nici nu vom putea consolida profilul uniunii europene de veritabil actor internaional.
cred că despre meritele acestui tratat s a vorbit atât de mult încât este inutil să reluăm această dezbatere.
ceea ce ne interesează acum este ca la proximul consiliu european să putem constata că procesul de ratificare în toate statele membre a fost definitivat pentru a putea trece la etapa următoare de formare a colegiului comisiei.
doresc să salut acordul cu privire la supravegherea bancară la care s a ajuns în cadrul recentului summit european.
o supraveghere mai strictă a activităilor bancare este indispensabilă pentru a putea evita repetarea crizelor bancare dar i pentru a asigura un nivel adecvat de protecie a deponenilor.
cu toate acestea modalitatea în care statele membre vor putea participa la mecanismul unic de supraveghere trebuie clarificată în special în ceea ce privete statutul ărilor non membre euro.
nu trebuie să ignorăm decalajul dintre dimensiunea transfrontalieră a activităilor băncilor i supravegherea acestora la nivel naional.
în românia capitalul bancar provenind din zona euro are o pondere de aproximativ.
optzeci nu în ultimul rând trebuie să ne întrebăm cum vom putea asigura integritatea pieei unice dacă vom diviza uniunea bancară între ări participante i ări non participante.
de aceea pledez pentru drepturi egale pentru toate statele membre în cadrul noii structuri de supraveghere inclusiv în ceea ce privete dreptul de vot.
în ultimii treizeci de ani uniunea a suferit un proces de destructurare a industriei europene.
alergând după profituri mari marile întreprinderi europene i au delocalizat activitatea de producie în tere ări unde fora de muncă i materiile prime erau mai ieftine.
astăzi majoritatea produselor de larg consum utilizate de cetăenii europeni sunt importate din tere ări aflate în curs de dezvoltare.
diferena dintre preul de desfacere pe piaa internă i costul mic de producie din aceste ări asigură profituri uriae unui număr mic de antreprenori în dauna pierderii a milioane de locuri de muncă pe teritoriul uniunii.
tuberculoza în special tuberculoza chimio rezistentă dar i răspândirea virusului hiv ca urmare a consumului de droguri injectabile continuă să reprezinte probleme grave de sănătate accentuate i de criza financiară cu care se confruntă societatea noastră printre statele cu un număr semnificativ de cazuri de tuberculoză aflându se i românia.
ajutorul financiar primit de românia prin intermediul fondului global pentru luptă împotriva hiv tuberculozei i malariei s a încheiat în luna septembrie a acestui an lăsând în urmă un număr semnificativ de pacieni care în viitor nu îi vor mai putea continua tratamentele nu vor mai avea acces la medicaia adecvată sau nu vor putea beneficia în niciun fel de un sprijin pentru aceste afeciuni.
în contextul în care în ările din europa de est i asia centrală numărul cazurilor de tuberculoză multirezistentă i hiv va crete ca urmare a unei insuficiene financiare consider că la nivel de uniune europeană trebuie să sprijinim revizuirea criteriilor de eligibilitate pentru finanarea prin fondul global să accentuăm importana politicilor de reducere a răului cauzat de consumul de droguri în ări tere dar i să îmbunătăim activităile de integrare socială pentru grupurile vulnerabile de populaie afectate.
recent un grup de ase state membre a cerut comisiei europene să reintroducă obligativitatea vizelor pentru statele din balcani invocând ca motiv solicitările false de azil.
cred că este o cerere nefondată i greită din două punte de vedere în primul rând abuzul sistemului european de azil este posibil numai din cauza slăbiciunii interne a acestuia.
în loc să limităm libertatea de circulaie ar trebui să grăbim adoptarea i implementarea noului pachet privind azilul.
în al doilea rând această soluie ar fi identică cu cea luată de canada în urmă cu trei ani când a reimpus vizele pentru cetăenii cehi.
la acea dată toate ările ue au criticat guvernul canadian iar acum nu fac decât să i urmeze exemplul.
cetăenii din balcani trebuie să poată circula liber în ue la fel cum cetăenii cehi români i bulgari trebuie să poată călători liberi în canada sau în statele unite.
în acest sens este necesară elaborarea unui set armonizat de criterii pentru aplicarea acestui regim.
subliniez existena unei presupuneri de absenă a proteciei efective în cazul în care statul sau ageni ai statului sunt autorii persecuiei.
totodată este esenială stabilirea unei legături de cauzalitate între motivele de rasă religie naionalitate opinie politică i persecuie.
în privina asistenei sociale beneficiarii acestui regim trebuie să aibă acces la un set minim de drepturi acelai acordat cetăenilor din statul gazdă.
respectarea egalităii dintre resortisani i cetăenii din state tere trebuie să fie prioritară pentru a construi o procedură europeană comună în domeniul procedurii de azil până în anul.
problemele cauzate de recentele fluxuri migratorii provenind din sudul mediteranei au fost interpretate în mod greit ca nite slăbiciuni interne ale spaiului schengen.
în realitate ele dovedesc în primul rând că uniunea europeană are o problemă cu gestionarea externă a emigraiei în general i cu sistemul de azil în mod special.
cred că odată ce vom rezolva problemele ce in de sistemul de gestionare a refugiailor vor dispărea i presiunile la graniele interne ale schengen întrucât se va limita circulaia secundară a solicitanilor de azil.
reformarea directivei privind calificarea pentru protecia internaională este foarte importantă însă trebuie să avem în vedere că întreg pachetul pentru azil trebuie să fie adoptat cât mai curând.
componenta care trebuie să fie fundamental îmbunătăită este solidaritatea între statele membre în gestionarea refugiailor.
din păcate însă este trist să constatăm că această solidaritate este exact ceea ce lipsete uniunii în ultima vreme.
această directivă nu va avea niciun efect real atâta timp cât unele guverne vor continua să promoveze politici naionaliste.