kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
cred că înainte de a pune problema primirii în europa a prizonierilor este absolut necesară punerea la dispoziie a tuturor informaiilor legate de posibile activităi teroriste în care acetia au fost implicai sau de posibila lor apartenenă la o grupare teroristă.
se impune o verificare amănunită a acestor informaii precum i o evaluare obiectivă a eventualelor repercusiuni pe care le ar putea avea prizonierul la întoarcerea în statul de rezidenă.
este absolut necesară o cerere oficială a statelor unite i cred că decizia de primire a prizonierilor în europa trebuie să aparină statelor membre iar cele care iau această decizie trebuie să ină cont i de faptul că i iau aceste responsabilităi în numele uniunii europene.
în ceea ce privete menionarea româniei de către comisarul barrot s au emis acuzaii fără nicio bază în trecut.
propunerea de ridicare a regimului de vize pentru bosnia i heregovina ar trebui să încurajeze această ară să facă i mai multe progrese în domeniul reformei justiiei a combaterii corupiei i crimei organizate i a consolidării sistemului administrativ.
am fost foarte surprins la sarajevo să aud că reprezentanii societăii civile ne cereau să nu sprijinim liberalizarea vizelor pentru că astfel sprijinim actualii politicieni să ajungă din nou la putere.
uniunea europeană trebuie să prezinte un program de aderare clar realist i motivant care să conducă toate ările balcanilor de vest la o cooperare regională viabilă i prin urmare la o reconciliere definitivă.
ue trebuie să propună o serie de obiective pe termen scurt pe care bosnia să le poată îndeplini astfel încât cetăenii să poată observa progresele făcute i să fie motivai să continue reforma.
un asemenea sistem ar putea fi aplicat în toate statele balcanilor de vest.
domnule președinte sunt total de acord cu raportul.
de asemenea sunt de acord cu poziția uniunii europene de a avea un rol de premergător în tot ce înseamnă adoptarea măsurilor pentru prevenirea combaterea schimbărilor climatice pentru îmbunătățirea mediului înconjurător.
îmi doresc însă ca uniunea europeană să fie doar cu un pas înaintea celorlalte țări din afara uniunii europene și nu cu mai mulți pași pentru a da timpul necesar ca industria ca agricultura ca celelalte sectoare economice să aibă timpul necesar să se adapteze la o economie cu un conținut de carbon scăzut.
domnule weber sunteți foarte autoritar și vă exprimați așa foarte apăsat ca și cum vreți să ne impuneți punctul dumneavoastră de vedere.
vă întreb conduceți cel mai mare grup din parlamentul european vi se pare corect ce a prezentat aici președintele juncker?
având în vedere că pachetul energie schimbări climatice impune deja statelor membre anumite ținte privind reducerea emisiilor poluante și creșterea eficienței energetice aș dori să vă întreb care sunt măsurile pe care le luați pentru a sprijini
întreprinderile din sectoarele industriale energofage să își modernizeze instalațiile astfel încât să devină mai eficiente din punct de vedere energetic și mai puțin poluante?
stimai colegi sper ca summitul de la vilnius să fie un succes pentru că nu ar fi un succes al politicii externe i aa delicată i aa discutabilă i aa lipsită de viziune a uniunii europene ar fi un succes al uniunii care ne va permite să ne consolidăm ca jucător global viabil.
nu mi a dori însă să fie un succes a la sankt petersburg pentru că acest lucru ar însemna o vulnerabilizare în plus a uniunii europene.
îmi doresc la sankt petersburg îmi doresc ucraina îmi doresc georgia îmi doresc moldova care trebuie să vină mai aproape de europa îmi doresc pentru vecinătatea estică să garantăm i nu doar să discutăm securitatea i integritatea teritorială a partenerilor notri din parteneriatul estic.
îmi doresc fără îndoială ca nordul africii unde uniunea pentru mediterana este un eec global al politicii noastre externe să înceapă să fie viabilă.
dacă vrem să fim jucători globali într o lume în schimbare va trebui să fim jucători globali nu să inem lecii nu să inem seminarii nu să ne comportăm ca o profesoară care cere altora ceea ce ea nu poate să asigure în interiorul ei.
standardizarea europeană consolidează competitivitatea mediului de afaceri atunci când este în concordană cu sistemul internaional de standardizare.
standardele sunt instrumente importante pentru competitivitatea întreprinderilor în special a întreprinderilor mici i mijlocii a căror participare la procesul de standardizare este esenială pentru progresul tehnologic.
este necesar ca normele privind standardizarea să încurajeze imm urile să contribuie activ cu soluii tehnologice inovatoare la eforturile de standardizare prin îmbunătăirea participării lor la nivel naional nivel la care ele pot fi mai eficace datorită costurilor mai reduse i absenei barierelor lingvistice.
acordând imm urilor statutul de membru efectiv al organizaiilor europene de standardizare inclusiv drepturi de vot se va obine un impact pozitiv asupra implicării i a participării imm urilor la standardizare.
domnule președinte uniunea a adoptat deja mai multe acorduri care se referă la schimbul de informații de la urmărirea banilor care finanțează organizații teroriste sau registrul cu numele pasagerilor. scutul pentru protecția datelor
personale va ajuta mediul economic luând mai ales de pe umerii celor mici întreprinzătorilor mici și mijlocii care derulează afaceri transatlantice povara unor costuri birocratice mari.
la cererea uniunii europene statele unite au adoptat o serie de reforme ale programelor de supraveghere prin care se interzice între altele colectarea în masă a datelor se protejează viața privată și libertățile civile ale persoanelor din afara statelor unite și se garantează căi legale de atac pentru cetățenii uniunii.
trebuie să recunoaștem aceste progrese și să punem în aplicare cât mai repede prevederile acestui scut pentru protecția datelor personale.
este necesară o evaluare a modului în care se aplică și această evaluare sunt convinsă va duce la o protecție și mai puternică a datelor personale dar haideți să începem să îl punem în aplicare!
uniunea europeană și azerbaidjanul trebuie să continue să conlucreze așa cum s a reafirmat recent în vizita președintelui aliev la bruxelles.
această cooperare este în beneficiul ambelor părți nu doar din punctul de vedere al sectorului energetic așa cum s a spus mai devreme dar și în ceea ce privește respectarea drepturilor omului.
noi cu siguranță ne exprimăm îngrijorarea cu privire la încălcări ale drepturilor omului în azerbaidjan și sigur cerem autorităților să rezolve aceste cazuri.
dar în același timp atragem atenția că astfel de situații nu fac altceva decât să îndepărteze țara de valorile democratice și de acordurile internaționale la care azerbaidjanul este parte.
în același timp cred că păstrarea dialogului cu azerbaidjanul și întărirea parteneriatului reprezintă de fapt calea pe care uniunea europeană trebuie să o urmeze iar orice tentativă de a ne erija în instanță supremă nu face altceva decât să răcească relațiile și nu aduce beneficii nici uniunii europene nici cetățenilor azerbaidjanului.
domnule președinte vă spun că în urmă cu două săptămâni v am adresat o scrisoare deschisă trăgându vă un semnal de alarmă cu privire la declarațiile xenofobe și rasiste la adresa românilor pe care un membru al parlamentului european dl gianluca buonanno le a făcut.
consider că este foarte grav ca un membru al parlamentului european să facă astfel de declarații publice și consider că acceptarea și nesancționarea unor astfel de declarații ar reprezenta un precedent și o pată pe imaginea celei mai democratice instituții a uniunii europene care este parlamentul european.
în concluzie vă solicit să aveți o poziție clară pe această temă și vă solicit sancționarea declarațiilor xenofobe și rasiste ale membrului parlamentului european dl gianluca buonanno.
într adevăr cred că discuția privind încălcarea drepturilor minorităților sexuale din uganda ar trebuie să depășească stadiul de critică.
să trecem la reflectarea asupra eficienței demersurilor noastre în favoarea drepturilor omului și la analiza gradului de implicare a diplomației europene în această direcție.
în luna decembrie am adoptat o rezoluție împotriva pedepsirii homosexualilor din uganda și a incitării la crime împotriva unei comunități stigmatizate pentru orientarea sa sexuală.
mă revoltă această crimă oribilă dar în același timp mă revoltă și reticența instituțiilor europene și a statelor membre ale uniunii europene de a recurge la pârghiile de persuasiune și presiune pe care le au la îndemână.
cred că este cazul să cerem ferm autorităților ugandeze să garanteze respectarea drepturilor fundamentale să asigure o anchetă corectă în acest caz și să prevină alte asemenea crime.
testele de stres sunt importante pentru evaluarea sănătății sistemului bancar dar sunt necesare două condiții și sunt esențiale.
în primul rând asigurarea calității acestor teste și a acurateței procesului de evaluare propriu zis.
aș dori să menționez că băncile au avut modele de business diferite în diferite țări.
în românia ca și în alte țări băncile nu au fost implicate în tranzacțiile cu active toxice în schimb au practicat însă o creditare expansionistă bazată pe resurse externe atrase pe termen scurt
rezultatele au fost însă aceleași pierderi o vulnerabilitate deosebită creată în țările respective și evident o lipsă de responsabilitate pentru managementul riscurilor.
faptul că testele de stres precedente nu au fost credibile complică desfășurarea următoarelor examinări.
criza din irlanda a modificat substanțial noile date în sistemul bancar european.
în acest context viitoarele teste trebuie să fie mult mai exacte în furnizarea de informații.
s ar rezolva astfel problemele rezultate din testele de rezistență în general.
noile teste ar trebui să evidențieze punctele slabe ale sistemului bancar și să identifice totodată unde este necesară consolidarea capitalului.
subliniez importanța abordării echitabile a comisiei în aplicarea testelor de rezistență în absolut toate statele membre.
în final consider de asemenea utilă o informare din partea comisiei asupra modificărilor majore propuse de aceasta
domnule președinte domnule comisar nu vreau să mai reiau din dezbaterile colegilor mei.
sunt de acord că deșeurile afectează viața oamenilor și o afectează pe termen lung și pe generații.
transporturile mai mici de două tone de deșeuri periculoase și douăzeci de tone de deșeuri nepericuloase pot să treacă fără să fie înregistrate.
noi avem nevoie de o trasabilitate exactă pentru că poate fi un transportator cu două tone de deșeu periculos dar pot fi o mie de transportatori cu două tone pe an și atunci gândiți vă că mutăm focarele de infecție dintr o țară în alta.
eu cred că aici trebuie să ne gândim la soluții pe termen imediat cum putem să stopăm dar mai ales pe termen lung.
domnule comisar poate vă gândiți să dedicați o sumă de cercetare țintită pe tehnologia pentru distrugerea deșeurilor pentru că nu cred că avem acum o evidență foarte clară ce tipuri de deșeuri avem și ce tehnologie avem pentru a le distruge și să nu afecteze viața oamenilor.
stimate coleg sunt de acord cu tot ce ați spus dumneavoastră.
până la urmă întrebarea este legată de viața oamenilor și cred că cu toții suntem de acord că trebuie să facem tot ce se poate pentru a salva vieți. dar vă întreb față de ceea ce ați prezentat dumneavoastră și domnul caputo nu credeți că ar mai exista o posibilitate de a ajuta acea zonă și nu numai că în europa avem multe zone prin fondul strategic de
fondul acesta a fost creat exact pentru proiecte greu finanțabile din piață prin bănci și eu cred că un asemenea proiect așa cum ar avea nevoie țara focurilor și nu numai s ar putea preta la finanțare prin fondul strategic.
doresc în primul rând să o felicit pe colega mea dna de keyser pentru acest raport foarte necesar în contextul actual.
sper ca propunerile avansate în acest raport să fie puse în practică.
ar fi într adevăr un mare pas înainte dacă am reui să facem ca problema dreptăii sociale i cea a luptei împotriva inegalităilor să devină obiective centrale ale politicii externe a uniunii europene.
aa cum arătau i dna ashton ca i dna de keyser revoluiile din lumea arabă arată încă odată că sărăcia merge mână în mână cu restrângerea libertăilor.
aa cum o societate cu cât este mai prosperă din punct de vedere economic cu atât oferă drepturi extinse i o viaă democratică cetăenilor săi.
încălcarea unor drepturi fundamentale dreptul la muncă la educaie i la sănătate distribuia inechitabilă a veniturilor marginalizarea femeii adâncirea sărăciei i a decalajelor sunt câteva din cauzele schimbărilor care se petrec în lume în nordul africii în ultima perioadă.
dar aceste state trebuie să fie contiente că doar eliberarea de sub tirania dictaturii nu este suficientă.
ca om care provine dintr o ară care acum două decenii încă trăia în dictatură a vrea să spun că o democraie fără justiie socială nu este niciodată completă.
iar tendinele dictatoriale abuzurile intimidarea sunt încă posibile mai ales în societăi sărăcite pentru că aa cum am spus sărăcia i inechitatea subminează grav demersul în favoarea democraiei.
de aceea cred că este cazul să punem mai mult accentul pe respectarea drepturilor nu doar politice ci i socioeconomice ale cetăenilor.
sper doamnă comisar ca noua direcie pentru democraie i drepturile omului din cadrul serviciului de aciune externă să aibă în vedere i această faetă a procesului de democratizare.
raportul discutat astăzi promovează consolidarea acestui element în cadrul viitoarelor acorduri negociate pe baza tratatului de la lisabona. reamintesc faptul că ue este lider internaional în privina apărării drepturilor omului iar respectarea condiionalităii duce la răspândirea acestor principii.
în acest scop susin formularea mai clară a clauzei privind democraia din textul acordurilor comerciale cu statele tere.
de asemenea consider necesară introducerea unui mecanism de monitorizare a implementării corecte a acestor dispoziii.
numai o democraie construită din interiorul statului este viabilă.
astfel se poate asigura o cooperare pe termen lung solidă i eficientă cu uniunea.
doamnă președintă domnule comisar sigur rezultă clar din puținele luări de cuvânt de aici pentru că e păcat că suntem puțini că trebuie făcut ceva.
trebuie să existe o responsabilitate a deținătorilor de platformă.
sunt copii care așa cum a fost arătat aici și la noi în țara mea e acel joc stupid cu balena albastră mor copiii.
mă bucur că doamnă președintă sunteți o susținătoare a drepturilor consumatorului.
aici intervine și acest drept al consumatorului să fim protejați și trebuie urgent să intervenim cu o reglementare de responsabilitate să răspundă fiecare pentru informația falsă.
asta nu înseamnă că nu vrem libertatea presei dar vrem responsabilizarea celor care circulă informații pe platformele online.
doamnă președintă domnule comisar dați mi voie mai întâi să spun la mulți ani tuturor familiilor din lume.
trebuie să recunoaștem aici că există două cauze pentru care avem probleme cu copiii în familii.
pe de o parte sărăcia unde familiile nu pot nici să i întrețină nici să facă educație și acolo în mediul rural avem nevoie de creșe grădinițe dar trebuie în același timp să creștem nivelul de trai încât copiii să stea lângă părinți.
a doua cauză eu am identificat o în multe țări și recent este cazul din finlanda. există portițe prin care prin legislațiile naționale există un exces de zel în a prelua copiii de lângă părinți pe un motiv sau altul.
avem cazul acelei doctorițe din finlanda în care cei doi copii chiar acum când noi vorbim sunt separați de mamă mama fiind medic și putând să îi îngrijească.
niciunde copiii nu pot să simtă dragostea și liniștea doar lângă părinți și eu cred că aici trebuie să acționăm.
există subsidiaritatea dar cred că putem să intervenim ca pe de o parte să nu fie excese în luarea copiilor din familie și instituționalizarea lor și pe de altă parte să vedem cum investim în educație în posibilitatea de a crește veniturile familiilor pentru ca să se recunoască de exemplu la pensie concediile de maternitate să fie într un cuantum mai mare încât să și motivăm
acolo am abordat între altele chestiunea utilizării dronelor și foarte interesant am descoperit că între membrii delegației noastre de parlamentari nu eram cu toții de acord nu aveam același punct de vedere în chestiunea dronelor înarmate la fel autoritățile locale erau și ele divizate în această privință;
tot așa ambasadorii unor țări occidentale nu aveau aceeași perspectivă.
spun aceasta pentru a sublinia faptul că nu există de fapt un consens internațional pe acest subiect.
ce știm din perspectivă europeană știm că utilizarea masivă a acestui tip de drone în afara zonelor de conflict poate fi considerată incompatibilă cu respectarea drepturilor omului.
știm de asemenea că o arată sondajele anchetele făcute cetățenii europeni se opun utilizării de drone înarmate pentru a ucide extremiști în afara zonelor de conflict. de aceea cred că trebuie să clarificăm regulile pentru utilizarea forței în afara zonelor de conflict trebuie să definim
foarte clar țintele legitime și să ne punem de asemenea întrebarea legată de transparența unor asemenea operațiuni și de responsabilitatea politică în cazul lor cooperarea cu statele unite în acest context mi se pare esențială.
spre deosebire de ali colegi salut faptul că acest fond va fi extins i în domeniul agriculturii.
liberul schimb este necesar dar trebuie să evităm pericolul pauperizării producătorilor europeni i acetia sunt afectai de globalizare.
consider de asemenea că sprijinul în cadrul fondului trebuie considerat pe deplin compatibil cu obinerea de fonduri de către beneficiar în cadrul pilonului ii al politicii agricole comune cele două surse de sprijin trebuie să funcioneze împreună.
nu în ultimul rând împărtăesc preocupările altor colegi legate de inegalităile de anse în accesarea fondului dintre diferitele state membre.
a dori să salut eforturile comisiei pentru prelungirea derogărilor pentru mobilizarea fondului european de ajustare la globalizare dar i eforturile privind reforma acestui fond.
sunt pentru extinderea acestuia către lucrătorii din agricultură i pentru creterea ratei de cofinanare pentru ările aflate în proces de consolidare fiscală.
domnule comisar printr o scrisoare pe care v am adresat o v am întrebat dacă lucrătorii concediai din sectorul public din instituiile publice pot beneficia de fondul european de ajustare la globalizare.
răspunsul dumneavoastră a fost că da dar a vrea să vă rog ca în viitorul coninut al acestui regulament să fie mai clar specificată această prevedere astfel încât să nu creăm o difereniere o discrepană i inegalităi între lucrătorii din sectorul public i lucrătorii din sectorul privat
spun acest lucru pentru că din păcate sunt foarte muli lucrători disponibilizai din sectorul public i din păcate bugetele publice sunt i ele afectate de criza economică i financiară. ce părere avei deci de cele propuse de domnul comisar vizavi de a limita pe viitor mobilizarea fondului feg
i rapoartele prezentate i intervenia comisiei sunt însă contrazise pe alocuri de realitatea dramatică din statele membre. odată omerii ieii din plată din ajutor cel puin în cazul româniei dispar i ca statistică i ca preocupare a guvernului.
ei nu mai există în pachetul de frământări de îngrijorări de preocupare al societăii.
reforma sistemului de pensii i flexibilizarea pieei muncii de care s a vorbit aici sunt de asemenea foarte simpatice foarte importante dar în românia sub supravegherea fondului monetar internaional i a comisiei europene s a realizat această reformă care înseamnă ce demantelarea completă a cadrului legislativ i instituional de activitate a sindicatelor
dezmembrarea codului muncii dizolvarea în fapt a consiliului economic i social i refuzul partenerilor sociali de a mai participa la mimarea aa zisului dialog.
dacă nu căutăm o redresare un răspuns la aceste frământări românia rămâne doar o parte a statisticii europene i este totui un stat membru!
a vrea să cred că ieim din acest neortodoxism liberal i încercăm să găsim răspunsuri.
registrul cu numele pasagerilor. consider că este important să tim modul în care prezentele i viitoarele acorduri internaionale de acest fel vor fi aliniate la noul pachet privind protecia datelor.
o problemă deosebită cu care se confruntă agricultorii este cea a distribuției neloiale a profiturilor în cadrul lanțului alimentar lucru care afectează existența veniturilor adecvate pentru agricultori.
există un număr mare de exploatații agricole de semisubzistență care produc în principal pentru consumul propriu dar și foarte puțin pentru piață.
lipsa eficienței procentul mare de consum propriu din producția acestora precum și lucrătorii pe cont propriu din sectorul agricol reprezintă caracteristicile principale ale acestui tip de agricultură.
în aceste condiții există exploatații agricole care nu vor putea să beneficieze în mod eficient de sprijinul oferit prin politica agricolă comună.
având în vedere că agricultura este unul din sectoarele cele mai afectate de criza economică comisia europeană trebuie să prevadă și să asigure măsuri de stimulare a agricultorilor pentru realizarea de producții durabile și etice dar și pentru a compensa investițiile realizate în acest mod realizându se un echilibru pentru îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în europa.
în perspectiva redresării din criza economică și financiară funcționarea optimă a lanțului de aprovizionare cu alimente dobândește o importanță deosebită.
având în vedere că puterea de cumpărare a cetățenilor este din ce în ce mai scăzută sunt necesare îmbunătățiri urgente pentru evitarea escaladării prețurilor de consum la alimente.
consider că reacția asimetrică a prețurilor alimentelor la fluctuațiile prețurilor produselor de bază este legată în principal de numărul intermediarilor ce operează de a lungul lanțului de aprovizionare.
susțin adoptarea unor instrumente pe care să fie promovate și susținute lanțurile scurte de aprovizionare și piețele în care agricultorii își pot desface marfa. în acest fel se va crea o legătură directă între consumator și agricultori prin care aceștia din urmă vor obține o pondere crescută din valoarea prețului final
având în vedere că cetăenii se confruntă tot mai des în ultima perioadă cu astfel de aciuni ei trebuie să îi cunoască cât mai bine drepturile.
lipsa lor de încredere în instituii este o problemă extrem de importană i presantă iar eu în calitate de membru al comisiei pentru petiii sunt foarte familiarizată cu astfel de situaii.
cetăenii trebuie să primească răspunsuri rapide clare i pertinente iar procedurile greoaie i lungi trebuie evitate.
de aceea consider că ar trebui să existe un set de principii generale care să promoveze responsabilitatea i să sporească în acelai timp încrederea.
acest lucru ar fi atât în beneficiul cetăenilor cât i al administraiei.
domnule președinte drepturile omului libertățile fundamentale și respectarea demnității umane sunt valori comune ale democrației ale statului de drept care trebuie să se reflecte în toate domeniile de politică internă și externă ale uniunii europene.
lupta împotriva terorismului presupune deopotrivă respectarea demnității umane a vieții private și a tot ceea ce înseamnă drepturile fundamentale ale omului.
uniunea europeană trebuie să fie garantul respectării drepturilor și libertăților fundamentale dar în același timp și al securității cetățenilor.
consolidarea relațiilor transatlantice în lupta pentru combaterea terorismului trebuie să capete noi valențe în beneficiul tuturor având la bază interese și valori comune.
apreciem însă că politizarea excesivă a subiectului legat de existența închisorilor secrete precum și posibila implicare de către cia a unor țări din uniunea europeană în transportarea și deținerea ilegală de prizonieri este de natură să afecteze tocmai procesul demarat în unele state membre de aflare a adevărului și tragerea la răspundere a celor vinovați.
este de datoria noastră să lăsăm statelor membre posibilitatea de a și finaliza anchetele judiciare proprii și să nu intervenim în procesele judiciare începute respectând astfel principiul imparțialității și independenței justiției convinși fiind că dacă au existat încălcări ale legii se va face lumină.