kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
domnule comisar stimați colegi doresc în primul rând să mulțumesc atât colegilor deputați cât și secretariatelor econ și inta pentru excelenta colaborare în elaborarea proiectului de rezoluție privind calea de urmat în domeniul politicii de concurență.
salut acordul propus între uniunea europeană și confederația elvețiană referitor la cooperarea în ceea ce privește aplicarea legislațiilor acestora în domeniul concurenței.
aceste acorduri de cooperare sunt utile într un context economic din ce în ce mai globalizat în care cartelurile operează la nivel transfrontalier iar fuziunile implică adesea jurisdicții multiple.
un astfel de acord cu elveția este necesar având în vedere poziția sa geografică strategică pentru uniunea europeană prezența a numeroase întreprinderi europene în elveția și numărul mare de anchete desfășurate în paralel în ambele jurisdicții în ultimii ani.
sper că urmărirea judiciară a cartelurilor internaționale și sancționarea infracțiunilor transfrontaliere grave vor fi mai eficace în urma încheierii prezentului acord iar dublarea muncii depuse de autoritățile responsabile în domeniul concurenței pentru a lua decizii în cazuri similare și riscurile unor evaluări divergente se vor reduce.
sper ca atât executivul european cât și comisia de concurență din elveția să rămână la fel de hotărâte în lupta împotriva cartelurilor având în vedere că ele aduc prejudicii bunăstării consumatorilor și inovației și au un impact negativ asupra competitivității ambelor economii.
regret că acordul nu prevede dispoziții cu caracter juridic obligatoriu în materie de cooperare.
din păcate se lasă o marjă de apreciere în special în ceea ce privește așa numitele interese importante care pot fi invocate de oricare dintre părți ca justificare pentru nerespectarea unei cereri prezentate de partea opusă.
cea mai importantă prevedere introdusă de acest tip de acord de a doua generație este posibilitatea pentru comisia europeană și comisia de concurență din elveția să facă schimb de informații confidențiale ceea ce ar putea reprezenta un model pentru viitoarele acorduri bilaterale de cooperare în domeniul concurenței.
însă trebuie create mecanisme sigure pentru utilizarea și transmiterea informațiilor confidențiale iar comisia ar trebui să garanteze stimularea programelor de clemență și a procedurilor de tranzacție ținând seama de principiul general care reglementează schimbul de informații confidențiale în cadrul acestui acord.
în același timp statele membre și autoritățile lor naționale din domeniul concurenței trebuie să coopereze pe deplin cu comisia pentru a asigura punerea în aplicare eficientă a acordului.
este esențial ca executivul european să monitorizeze această punere în aplicare.
având în vedere că acordul cu elveția este primul de acest gen în domeniul concurenței doresc să inițiez în numele comisiei pentru afaceri economice și monetare un dialog cu executivul european și de aceea aș dori să aflu în primul rând cum intenționează comisia să asigure o cooperare eficace cu elveția în absența unor obligații juridice?
este posibil ca marja de manevră importantă care a fost acordată părților în special prin intermediul posibilității de a invoca interese importante drept temei pentru neaplicarea acordului să submineze punerea în aplicare eficace a acordului.
de ce instrumente dispune comisia pentru a monitoriza punerea în aplicare a acordului?
de asemenea cum intenționează comisia să asigure faptul că stimularea programelor de clemență nu este afectată de posibilitatea realizării unor schimburi de informații confidențiale în temeiul acestui acord?
în cazul unor dezvăluiri sau utilizări ilegale a informațiilor transmise în cadrul schimburilor sus menționate ce măsuri intenționează să ia comisia pentru a reduce la minim orice prejudiciu cauzat de o astfel de utilizare sau dezvăluire și pentru a asigura că o situație de acest gen nu se repetă?
de asemenea mă interesează ce progrese s au înregistrat în cadrul negocierilor privind un acord bilateral de a doua generație cu canada?
intenționează comisia să lanseze negocieri privind încheierea unor acorduri de a doua generație cu alte țări în viitorul apropiat sau pe termen mediu?
ce strategie va utiliza comisia pentru elaborarea memorandumurilor de înțelegere cu economiile emergente importante cum ar fi china sau india și pentru a consolida cooperarea cu acestea?
pot fi aceste instrumente care nu au caracter juridic obligatoriu cu adevărat eficace?
de asemenea ce măsuri are în vedere comisia pentru a se asigura că parlamentul este informat în mod adecvat și periodic cu privire la negocierile planificate sau în curs de desfășurare?
în absența unor sancțiuni penale în cadrul regimului legislativ actual al uniunii europene în domeniul concurenței cum va garanta comisia faptul că informațiile transmise de uniunea europeană în contextul acordurilor de a doua generație nu pot fi folosite pentru a impune persoanelor fizice sancțiuni privative de libertate?
și nu în ultimul rând care este poziția comisiei în legătură cu posibilitatea de a introduce sancțiuni penale pentru încălcarea legislației în domeniul concurenței?
nu am informaii despre posturile publice de televiziune din italia sau din marea britanie dar vă spun un lucru dacă ar fi să funcioneze efectiv economia de piaă în românia i creditorii ar declana
aciune în justiie împotriva televiunii publice televiziunea publică ar intra în stare de insolvenă dar creditorii nu fac acest lucru tocmai pentru că este televiziune publică i sperana lor este că statul într un fel sau altul va rezolva aceste probleme.
a dori să îl întreb pe domnul deputat fiind de acord cu coninutul interveniei sale dacă tie cumva urmare a loviturii militare care a dus la instaurarea regimului coloneilor în grecia dacă televiziunea i radioul public din grecia i au încetat apariia daca au fost suspendate?
cu toate acestea doresc să subliniez că noile orientări se referă la o conjunctură economică cu totul diferită de cea din perioada de reglementare anterioară.
în aceste condiii consider că noile restricii impuse în zonele care fac obiectul articolului o sută șapte alineatul litera i referitoare la ajutoarele acordate marilor întreprinderi înelese în sens comunitar nu sunt justificate.
există multe întreprinderi cu relevană locală care depăesc pragul propus de salariai.
nu există o contradicie între sprijinirea acestor întreprinderi i sprijinirea celor mici sau mijlocii cum a sugerat doamna deputată a verzilor.
cu toate acestea sunt de acord cu propunerea colegei i a altor colegi ca o întreprindere sprijinită de stat să fie obligată să rămână în acel stat.
de asemenea în stabilirea criteriilor de delimitare a zonelor acoperite de ajutoarele de stat regionale comisia ar trebui să ină seama de specificul anumitor regiuni cum ar fi de exemplu zonele rurale regiunile afectate de handicapuri naturale regiunile muntoase regiunile îmbătrânite sau cele afectate de omaj cronic.
cu toate că rolul ajutoarelor de stat regionale este indiscutabil în creterea competitivităii întreprinderilor i atragerea investitorilor în regiunile slab dezvoltate măsurile luate pentru protejarea concurenei au dus la o limitare exagerată a condiiilor de eligibilitate pentru acordarea acestor stimulente.
trebuie avut în vedere că de mai multe ori competiia pentru atragerea de investitori are loc între regiuni europene i state din afara uniunii europene iar stricteea regulilor privind ajutorul de stat face ca regiunile noastre să plece din start cu un dezavantaj.
în acest sens consider că în vremuri de criză economică avem nevoie de o nouă strategie europeană unu adaptată la concurena internaională doi care să limiteze restriciile impuse pentru acordarea de ajutoare către marile întreprinderi i trei care să fie corelată cu
celelalte politici europene respectiv politica de coeziune i politica industrială.
pe fondul crizei actuale revizuirea orientărilor privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada două mii paisprezece două mii douăzeci poate avea un rol crucial în relansarea creterii economice dar noile orientări trebuie să creeze condiiile modernizării metodelor de alocare pentru aceste ajutoare simplificând procedurile i reducând la minimum riscul unor posibile viitoare derapaje economice.
este necesar să existe o delimitare echilibrată a zonelor în alocarea ajutoarelor astfel încât regiunile rămase în urmă economic să fie sprijinite efectiv reducând decalajele existente.
doresc să atrag atenia asupra riscului de delocalizare a activităilor economice atât în interiorul uniunii cât i în exterior ca urmare a limitării posibilităilor de intervenie publică în favoarea marilor întreprinderi.
totodată trebuie asigurată o mai mare coerenă între orientările privind ajutoarele de stat regionale i politica de coeziune pentru perioada două mii paisprezece două mii douăzeci acordându se atenie i inovării i cercetării.
spun aceste lucruri cu durere într o perioadă în care guvernul ării mele socialisto liberal taie masiv fondurile destinate cercetării i inovării.
ajutoarele de stat regionale ar trebui să valorifice potenialul de cretere pe piaa unică într un context în care resursele publice sunt limitate.
românia este direct interesată de noile orientări propuse de comisie mai ales că majoritatea regiunilor se vor încadra în categoria a.
astfel întreprinderile aflate în dificultate fac obiectul schemelor de ajutor de stat în măsura în care acestea îndeplinesc condiiile legale.
în ultima perioadă mai multe uzine româneti din industria siderurgică sau petrochimică s au confruntat cu dificultăi economice iar unele dintre ele au ajuns să facă disponibilizări masive.
cred că în următoarea perioadă de programare financiară statele membre ar trebui să utilizeze cât mai eficient resursele bugetare.
de asemenea ajutoarele de stat ar trebui orientate către întreprinderile care pot genera cretere economică i contribuie la reducerea omajului.
în contextul actual de instabilitate financiară rolul băncii centrale este practic unul fundamental.
independena băncii trebuie însă meninută iar aceasta trebuie să devină practic aa cum ai spus un creditor de ultimă instană pentru ările din zona euro acionând pentru a lupta împotriva speculaiei a înrăutăirii situaiei de criză.
practic prin asumarea rolului său de bancă centrală aceasta ar contribui în mod semnificativ la creterea încrederii în soliditatea arhitecturii zonei euro.
totodată un rol consolidat pentru banca centrală europeană trebuie completat de măsuri a spune radicale precum emiterea de obligaiuni comune ale zonei euro armonizarea fiscalităii statelor membre i întărirea fondului european de stabilitate financiară.
în acest sens salut propunerea comisiei din douăzeci și trei noiembrie pentru emiterea de obligaiuni comune ale zonei euro.
statele membre cred eu trebuie să îneleagă că această emitere este necesară pentru stabilitatea pieelor financiare i că fiecare are de câtigat dintr o soluie bazată pe solidaritate.
aceasta ar reduce practic costul total al datoriei i ar garanta lichiditatea pe pieele financiare europene.
în final mai doresc să spun un singur lucru în care chiar cred moneda europeană nu poate să funcioneze fără uniune fiscală care practic să o completeze pe cea monetară.
încep prin a sublinia necesitatea ca legislaia europeană să fie clară simplă uor de îneles i accesibilă tuturor.
de aceea salut implicarea mai puternică a parlamentelor naionale în procesul legislativ european în special cu privire la propunerile legislative privind controlul pe baza principiilor subsidiarităii i proporionalităii.
regret însă că din avizele primite de la parlamentele naionale în două mii zece doar șaisprezece au adus în atenie preocupări legate de subsidiaritate.
salut utilizarea pentru prima dată în mai două mii doisprezece a procedurii cartonaului galben prin adoptarea unor avize motivate împotriva propunerii comisiei de regulament al consiliului privind exercitarea dreptului de a desfăura activităi colective în cadrul libertăii de stabilire i a libertăii de a presta servicii.
salut introducerea site ului internet ipex care poate aciona în calitate de catalizator pentru noi îmbunătăiri i o implicare sporită în funcionarea mecanismului de control al subsidiarităii.
consider însă că parlamentele naionale ar trebui să organizeze dezbateri publice privind propunerile legislative europene.
doar aa statele membre cetăenii administraia i mai ales industria se vor putea pregăti pentru o bună implementare a legislaiei europene.
salut propunerea de decizie a consiliului privind programul cadru al comunităii europene a energiei atomice pentru activităi de cercetare i de formare în domeniul nuclear i îl felicit pe dl raportor bezina.
având în vedere posibilul impact transfrontalier al incidentelor nucleare sporirea siguranei nucleare i după caz aspectele privind securitatea trebuie să constituie o prioritate.
obiectivele generale ale programului cadru două mii doisprezece două mii treisprezece pun un accent deosebit pe sigurana nucleară îmbunătăirea gestionării deeurilor nucleare securitate i protecia împotriva radiaiilor i contribuie la crearea uniunii inovării i la construirea spaiului european de cercetare.
consider că este esenial ca în cadrul comunităii să se mențină un nivel înalt de calificare i condiii de muncă adecvate în domeniul nuclear.
o atenție deosebită trebuie acordată inițiativelor care însoțesc activităile principale de cercetare nucleară îndeosebi cu privire la investiiile în capitalul uman i în condiiile de lucru adecvate i la aciuni care vizează abordarea riscului de deficit de competențe în următorii ani.
statele membre trebuie să revizuiască calificările profesionale formarea i competenele în domeniul nuclear în cadrul uniunii astfel încât să confere o imagine de ansamblu a situaiei actuale i să permită identificarea i aplicarea soluiilor adecvate.
de asemenea este necesar un sprijin continuu pentru păstrarea i formarea profesională a personalului acesta fiind necesar pentru a menine independena nucleară a uniunii i un nivel constant de furnizare i îmbunătăire a siguranei nucleare.
este esenial să se menină expertiza în uniune în ceea ce privete protecia împotriva radiaiilor i dezasamblarea instalaiilor nucleare întrucât energia nucleară va juca un rol cheie în mixul energetic al uniunii inclusiv în ceea ce privete dezafectarea i gestionarea pe termen lung a deeurilor.
la dezafectarea sistemelor caduce ar trebui acordată o atenie deosebită deeurilor nucleare cu durată lungă de viaă.
în acest context crearea unui nou sector tehnologic de vârf în domeniul energiei de fuziune este esențială.
uniunea trebuie să aloce resurse financiare suficiente pentru realizarea acestor obiective.
în românia va fi creat cel mai mare laborator din europa de temperaturi scăzute pentru aplicații tehnologice specifice.
a dori mai întâi să îl felicit pe dl bezina pentru acest raport foarte tehnic i important pentru europa într un moment în care viitorul energiei nucleare este strâns legat de garaniile pe care le putem da cetăenilor că această energie este sigură pentru toi locuitorii indiferent dacă ara lor deine sau nu asemenea centrale.
spun acest lucru pentru că după accidentul din japonia securitatea i sigurana nucleară devin i mai mult o prioritate având în vedere eventualul impact transfrontalier al unor posibile incidente nucleare.
consider totodată că este esenial ca uniunea să acorde o atenie deosebită iniiativelor privind capitalul uman pentru că tinerii care vor prelua tafeta au nevoie de timp pentru formarea de specialitate adecvată.
este importantă o reevaluare a programelor de calificare profesională specializată a formării i a competenelor în domeniul nuclear în cadrul uniunii.
trebuie să evităm un deficit de competene indiferent că vorbim despre instalaii nucleare industriale sau despre cele din medicină care nu sunt mai puin importante pentru cetăenii europeni i mai ales pentru sănătatea lor.
la acest capitol este importantă experiena profesională a celor aflai la final de carieră care pot transmite cunotinele dobândite în anii de activitate.
nu în ultimul rând este important să găsim soluiile cele mai adecvate pentru gestionarea cât mai sigură a deeurilor radioactive cu durată lungă de viaă iar aici cercetarea are un rol esenial de jucat motiv pentru care uniunea trebuie să asigure finanarea necesară.
sunt cetăeni europeni la fel ca noi toi cei de aici i parlamentul european nu poate rămâne surd la strigătul lor.
sunt cetăeni care vor să trăiască într o ară europeană în care alegerile nu sunt comasate doar pentru a face un avantaj partidelor aflate la guvernare care vor să trăiască într o ară europeană în care nu se schimbă organizarea administrativ teritorială fără referendum i fără consultare într o ară europeană în care legile nu sunt adoptate fără dezbaterea parlamentară în dispreul pluralismului politic într o ară europeană în care sistemul de sănătate nu se schimbă peste noapte i în care nu se taie peste unu din produsul intern brut de la salarii pentru a crete cu o sumă asemănătoare cheltuielile cu bunuri i servicii.
sunt cetăeni europeni care vor să meargă cât mai repede la urne pentru a putea să facă o schimbare.
cetăeanul moldovean vadim pisari de doar optsprezece ani a fost ucis la punctul de control vadul lui vodă de un militar rus din trupele de meninere a păcii.
acest incident a bulversat întreaga societate i a trezit un sentiment de nesigurană în rândul ei.
tragedia ne reamintete că la porile uniunii europene se află un conflict îngheat iar nesoluionarea sa întârzie apropierea republicii moldova de uniunea europeană.
soluionarea conflictului transnistrean impune transformarea misiunii de meninere a păcii în una civilă cu mandat internaional.
acordul interguvernamental semnat de douăzeci și cinci de state membre la treizeci ianuarie este un angajament pentru întărirea disciplinei fiscale.
regretăm lipsa unui angajament la fel de ferm i pentru stimularea ocupării forei de muncă mai ales în rândul tinerilor i pentru stimularea finanării economiei.
dezamăgii de actuala guvernare care a mărit numărul familiilor expuse riscului sărăciei care are cea mai mică rată de absorbie a fondurilor structurale care a adoptat prin asumarea răspunderii legi fundamentale precum codul muncii legea educaiei naionale legea privind comasarea alegerilor din fericire ultima declarată neconstituională cetăenii români au decis să i exprime public îngrijorarea pentru viitorul lor.
micările populare din ultimele trei săptămâni în numeroase orae ale româniei solicită un lucru esenial vrem să avem încredere în politicieni vrem să avem încredere în democraie.
ca i cetăenii români toi cetăenii europeni ateaptă nu doar angajante pentru austeritate ci mai ales respectarea democraiei i ansa de a contribui la dezvoltarea societăilor în care trăiesc.
în acest moment la bucureti temperatura se apropie de douăzeci c i totui oamenii protestează în continuare în centrul oraului aa cum fac de mai bine de două săptămâni.
aceti oameni îi pun sănătatea în pericol pentru că s au săturat să fie umilii i înelai de cei care îi conduc.
cu toii sunt disperai nu numai pentru că li se interzice dreptul la o viaa decentă în ara lor românia dar i pentru că puterea politică îi dispreuiete îi ignoră i îi desconsideră.
regimul recurge însă la gesturi profund antidemocratice precum încercarea de amânare i comasare a alegerilor i schimbarea legii electorale sfidând nu numai regulile democraiei dar i pe oamenii care îi câtigă nemulumirea i îi cer ara înapoi.
situaia politică a româniei cunoate un moment de criză ce atacă fundamentele democratice ale statului de drept.
în ultimii trei ani lucrurile s au degradat până la ieirea cetăenilor în stradă aa cum s a spus aici într o serie de proteste fără precedent în ultimele două decenii.
actuala putere a guvernat prost a încălcat libertăi cetăeneti a provocat multă suferină socială a pus între paranteze instituii fundamentale precum parlamentul a încercat anularea pluralismului politic a inventat partide parlamentare care să i susină guvernul dar care nu au primit niciodată girul urnelor.
în aceste condiii opoziia a decis astăzi să adopte forma mai drastică de aciune politică cea a refuzului participării la lucrările parlamentului încercând astfel să i fie respectate demnitatea i drepturile constituionale.
sunt două tratate care influenează viaa oamenilor radical sunt reguli sunt măsuri foarte dure care se vor lua în viitor i care vor afecta atât viaa privată a cetăenilor europeni cât i locul de muncă i nivelul de trai.
sunt ări în uniunea europeană în care aceste tratate nu au fost absolut deloc dezbătute public.
sunt preedini de state care nu au discutat nici măcar o singură dată în parlamentul naional despre cele două tratate.
nimeni nu tie de exemplu în românia ce înseamnă acta sau ce înseamnă tratatul pentru stabilitate.
dezbaterea publică de ieri din parlamentul european privind abaterile grave de la democraie din românia în timpul guvernării băsescu boc a stârnit un interes crescut atât în rândurile românilor din ară i din diaspora cât i în ale multor cetăeni străini i colegi europarlamentari din diferite state membre ale uniunii europene.
dei acest eveniment a fost organizat de grupurile s d i alde grupul ppe a fost de asemenea prezent în sală fiind reprezentat de câiva europarlamentari români aparinând partidului aflat actualmente la guvernare în românia i a căror singură participare s a rezumat la eforturile chinuite de a împiedica buna desfăurare a lucrărilor i a coborî nivelul dezbaterilor încercând prin tactici de mult cunoscute românilor abaterea ateniei înspre zona trivialităilor
i a subiectelor fără nicio legătură cu coninutul dezbaterilor.
încă o dată însă parlamentul european s a dovedit un for în care asemenea comportamente nu sunt tolerate audiena sancionând pe loc prin dezaprobare făiă asemenea trublioni.
vreau să le mulumesc pe această cale colegilor europeni străini i românilor din ară i din diaspora prezeni ieri la acest eveniment i să îi asigur că românii de bună credină vor continua lupta pentru recâtigarea unei românii guvernate democratic corect i cinstit.
în românia se continuă irul măsurilor abuzive pe care le manifestă puterea de dreapta cu atacarea dreptului la liberă exprimare.
în parlamentul naional se discută un proiect de lege privind organizarea i funcionarea radioului i televiziunii publice.
propunerea venită din partea puterii este un atac direct asupra libertăii de expresie din românia i încalcă grav atât constituia drepturile minorităilor cât i normele internaionale în domeniu.
toate regulamentele mass media din europa prevăd respectarea dreptului la libertate exprimare i informare garantat de articolul zece din convenia europeană a drepturilor omului.
solicit comisiei europene i autorităilor române o soluionare corectă i democratică a unui mecanism care să permită radioului i televiziunii publice să funcioneze pe principii echidistante etice i europene.
în urmă cu câteva săptămâni un film realizat cu camera ascunsă a făcut înconjurul lumii.
ce minune a tehnicii este această cameră ascunsă! ar trebui să i ridicăm un monument în fiecare ară.
fără ea noi n am putea afla faa nevăzută a lucrurilor comportamentul secret al atâtor persoane publice.
acum două sute de ani napoleon a luat de pe biroul lui frederic cel mare de la castelul sans souci un ceas deteptător de argint pe care când i a făcut testamentul pe insula sfânta elena l a lăsat motenire unui apropiat.
era pradă de război.
acum prada de război de numete comision atenie sponsorizare.
dacă estul europei este aproape de faliment acest fapt se datorează nu numai corupiei din ările noastre ci i corupiei i antajului pe care le exercită unele persoane publice i instituii din occident mai ales bănci.
este momentul să ne unim eforturile pentru a distruge mafia acest vierme atât de inventiv.
consecina acestei taxe este faptul că cetăenii care provin din ări cu fluxuri mari de migraie de exemplu românia sau bulgaria sunt obligai să plătească taxe mai mari la încheierea unei polie de asigurare auto.
potrivit specialitilor juriti italieni legislaia naională privind imigraia impune accesul nediscriminatoriu la servicii indiferent de naionalitatea solicitantului.
în următoarele nouă luni comisia statele membre i parlamentul european vor defini viitoarea reea centrală ten t i nodurile de interconectare cu reeaua de transport a ărilor vecine uniunii.