kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
aveam un sistem sis modificarea pe care vrem acum să o facem dacă se va vota și sper să se voteze acest nou regulament este absolut pornită de la o constatare.
în două mii șaisprezece comisia a făcut o evaluare și eu cred că trebuie să facem asemenea evaluări pentru că lucrurile sunt în schimbare și concluzia comisiei a fost că trebuie să facem și a venit cu o propunere în fața parlamentului de modificare a regulamentului sis.
raportorii și noi toți am încercat să găsim o situație au fost colegi care au criticat.
nu avem situații ideale sigur că putem să ne gândim că vor fi persoane care vor fi suspectate fără să fie de vină sau se ia amprenta și nu convine unor persoane dar important este să crească siguranța și securitatea cetățenilor în spațiul uniunii europene vorbesc spațiul nu numai în zona schengen și cred că raportul prin
evident că la un anumit interval putem să îmbunătățim după o analiză dar acum cred că scopul este de creștere a siguranței și aici s a spus în ce direcție merge raportul și sper să fie votat pentru că avem nevoie de creșterea siguranței.
domnule președinte securitatea frontierelor externe ale uniunii europene este fundamentală și statele membre au responsabilitatea de a și proteja cetățenii.
pentru a îmbunătăți sistemele de informații schengen statele membre și europol trebuie să aibă o colaborare mai strânsă și un schimb de informații consistent iar acest sistem este soluția.
sistemul comun de informații este în vigoare în toate cele douăzeci și opt de state membre inclusiv în românia.
uniunea europeană se poate bucura de rolul activ pe care îl are românia o țară care împărtășește informații prin aceste sisteme comune.
românia a căpătat dreptul de aderare la spațiul schengen când a semnat tratatul de aderare la uniunea europeană iar acest lucru nu mai trebuie întârziat prin inventarea unor varii motive de alte state membre.
inclusiv în discursul său de astăzi președintele juncker a susținut că până la finele mandatului său românia va face parte din spațiul schengen.
domnule președinte felicitări domnului coelho.
este însă foarte important ca el să fie permanent îmbunătățit și toate statele participante să coopereze cât mai strâns.
românia este parte a sis încă din anul două mii zece și instituții ca inspectoratul general al poliției române sau inspectoratul poliției de frontieră se bucură de un deosebit respect colaborând într o manieră eficientă în combaterea criminalității transfrontaliere.
românia joacă de altfel un rol decisiv în securitatea întregii uniuni europene și acționează ca un stat schengen de facto apărând cu profesionalism peste doi zero de kilometri de frontieră.
din păcate accesul româniei este restricționat la spațiul schengen de șapte ani de o decizie politică cu dedesubturi economico maritimo protecționiste mai ales din partea olandei și această opoziție alimentează cu succes fenomenul sceptic din românia.
domnule președinte deși românia și bulgaria îndeplinesc criteriile de aderare la spațiul schengen românia încă din două mii unsprezece și deși în plenul parlamentului european a fost adoptată o rezoluție încă din luna mai pentru sprijinul aderării acestor două țări în spațiul schengen suntem în luna octombrie iar perspectiva aderării nu pare să fie una apropiată.
țin doar să atrag atenția domnule președinte asupra unei realități pe care uneori o ascundem sau o negăm.
lipsa încrederii europenilor în instituțiile europene provine și din astfel de situații în care cetățenii uniunii constată că la acest nivel încă mai vorbim despre birocrație și interese politice care primează se pare în fața intereselor individului.
aproape douăzeci de milioane de români sunt privați de un drept care le aparține întrucât țara noastră a îndeplinit exigențele cerute.
pe lângă aceștia discutăm de miile de operatori români care efectuează schimburi comerciale și care se văd nevoiți să aștepte zeci de ore la intrarea în spațiul schengen în autovehicule pentru a fi controlați și verificați.
doresc să mulțumesc pentru rezoluția adoptată în acest plen în luna mai.
nu pot totuși să nu observ o lipsă de operativitate a celorlalte instituții europene în ceea ce privește transpunerea în practică a rezoluțiilor adoptate în plenul parlamentului european consecințele de imagine în ceea ce privește uniunea europeană în ansamblul ei fiind dintre cele mai serioase.
domnule președinte ați vorbit frumos de uniunea europeană și mă bucur pentru că sunt o mare susținătoare a proiectului european.
dar vorbind de responsabilitate ați omis să menționați abuzurile săvârșite în timpul mandatului dumneavoastră în numele unei cauze corecte și care trebuie să continue lupta anticorupție dar care din păcate a fost folosită adesea pentru jocuri de putere.
în timpul mandatului dumneavoastră a fost semnat un nou protocol secret între serviciul român de informații și parchetul general prin care procurorii deveneau supușii serviciului de informații fiind obligați să raporteze evoluțiile din anchetele lor.
o consecință a acestor protocoale secrete a fost situația a zeci de procurori și judecători inclusiv de la curtea constituțională acuzați de fapte inexistente hărțuiți ani de zile fiind achitați în final.
domnule președinte domnule președinte iohannis bine ați venit aici în plenul parlamentului european.
vorbind despre viitorul uniunii europene ați pus un accent deosebit pe securitate și prosperitate.
și eu cred că aceste două componente sunt foarte importante deoarece în următorii ani noi uniunea europeană trebuie să livrăm exact ceea ce cetățenii așteaptă de la noi și cred că oamenii așteaptă în primul rând siguranță și prosperitate.
trebuie să fim conștienți că trăim într o lume în schimbare iar ritmul schimbării se va accelera în următorii ani.
în următorii ani cetățenii europeni vor consuma noi categorii de produse de servicii vor apărea noi meserii și multe din meseriile pe care le am făcut până acum vor dispărea.
de aceea cred că următoarele patru elemente sunt esențiale pentru prosperitatea în europa în viitor educație inovare tineret și digitalizare.
trebuie să pregătim tinerii europeni să lucreze cot la cot tineri români alături de tineri portughezi irlandezi suedezi și estonieni și trebuie să spunem tinerilor că în europa în viitor izolarea nu este o soluție.
domnule președinte vreau să vă spun un lucru uniunea europeană se află actualmente la o răscruce de drumuri și observăm o schimbare a regulilor în timpul jocului.
țările care au aderat la uniunea europeană trebuiau să îndeplinească niște condiții politice criteriile de la copenhaga.
trebuie să țineți cont stimați colegi de un fapt foarte important instituțiile în diferite state membre sunt diferite.
fiecare țară ar trebui judecată în funcție de instituțiile pe care le are.
iar aici s au spus niște lucruri foarte importante că toate țările membre ale uniunii europene ar trebui judecate în același mod.
pentru asta însă trebuie să avem instituții comune aceleași instituții care să facă aceleași lucruri pentru cetățenii europeni.
sunt perfect de acord cu doamna in t veld de la alde care spunea că un mecanism trebuie să se aplice tuturor țărilor într un mod coerent ținând cont de instituțiile pe care țările respective le au.
din păcate constatăm că și acest lucru s a mai spus s au găsit probleme în general în țările din europa centrală și de est.
ținând cont de situația unde ne aflăm acum cu uniunea europeană cred eu că ar fi o mare eroare să continuăm pe acest drum.
trebuie să avem o poziție echilibrată față de țările membre pentru că cetățenii noștri s ar putea simți discriminați și discriminarea crește în europa centrală și de est.
domnule președinte domnilor comisari stimați colegi astăzi dezbatem un lucru care ține de viitorul europei până la urmă de viața cetățenilor și de democrație.
dar iată consiliul nu este prezent comisia pare a fi mulțumită de pașii pe care i a făcut noi parlamentul ne am făcut treaba așa cum s a spus și suntem în aceeași situație domnilor comisari pentru că iată în fiecare săptămână putem constata că apar conturi false că ne sunt preluate datele.
doamna comisar spune că avem un instrument foarte puternic dar cum îl folosim?
să fim serioși eu cred că comisia trebuie să găsească mijloace comune pentru că facebook ne a ignorat.
eu am fost într o delegație în iulie acolo.
nu a găsit nimic nou după ce a declarat că atunci când a proiectat facebook nu s a gândit la protecția datelor.
eu cred că nu avem nimic până acum și peste câteva luni intrăm în alegerile europene. nu putem lăsa cetățenii companiile să se apere cu mastodonți să lupte cu mastodonți.
asta este datoria comisiei și a consiliului.
domnule președinte domnule comisar și stimați colegi cred că în orice țară dacă mergem pe stradă să întrebăm cetățenii vreți să fie stat de drept la dumneavoastră?
problema care este și care a fost atinsă de foarte mulți colegi aici cum definim statul de drept?
pentru că avem constituții avem constituții și un coleg din cehia spunea voința poporului democrația până la urmă e voința poporului dacă constituția este respectată dacă curtea constituțională din acel stat aprobă verifică și atestă toată legislația care e votată în parlament o instituție votată tot de popor atunci este respectat statul de drept.
nu ați vorbit rău aici înainte de a fi membrii unui partid politic suntem cetățenii unei țări și vă felicit pentru abordarea proeuropeană pe care dumneavoastră ați expus o toți românii sunt proeuropeni sunt buni europeni însă vreau să vă întreb următoarea chestiune.
eu știu că pentru memoria instituțională a bucureștiului republica moldova este cel de al doilea stat românesc.
dumneavoastră ați vorbit despre prioritățile naționale ați vorbit despre viitorul europei și nu ați menționat republica moldova.
domnule președinte eu sunt hotărâtă să îmi apăr țara sunt o mare susținătoare a proiectului european.
ați vorbit despre unitate și coeziune v ați inspirat din discursul președintelui juncker europa cu doi plămâni estul și vestul europei o singură inimă ați vorbit despre onoare.
onoare este că reprezentați o țară minunată ca românia domnule președinte iohannis dar dumneavoastră aveți în țară un limbaj cu totul diferit dumneavoastră instigați la dezbinare limbajul dumneavoastră duplicitar a împărțit țara în două instigă la ură între liberali și social democrați a creat o ruptură între generații
între românii cu opțiuni politice diferite.
aici în plenul parlamentului european și acum câteva zile în italia ați lăudat realizările guvernului româniei.
de ce nu faceți același lucru și în românia atunci când ajungeți acasă?
unde este unitatea pentru românia domnule președinte iohannis în contextul în care dumneavoastră dezbinați destabilizați românia?
domnule președinte domnule prim vicepreședinte dintr o perspectivă afirmativă cred că acest instrument trebuie să fie în primul rând bazat pe un temei juridic foarte clar care să prevină ambiguități și conflicte cu alte instrumente sau
al doilea rând în privința garanției aplicabilității acest mecanism trebuie să fie aplicabil în mod explicit tuturor statelor membre fără excepție și acest lucru trebuie stipulat expressis verbis așa cum evaluarea privind presupusele încălcări sistematice
trebuie să fie rezultatul unui proces neutru și obiectiv și acceptat ca atare din momentul instituirii mecanismului.
apoi rolul consiliului este esențial domnule prim vicepreședinte consiliul cu mecanismul de două treimi previne ceea ce curtea de conturi a uniunii europene spunea arbitrarul și discreționarul potențial în mâinile comisiei ca și aprobarea de către parlament a unei decizii astfel adoptate.
doamna președintă o scurtă remarcă în legătură cu trei dintre aceste șase state nu am uitat și vreau să spun acest lucru în fața tuturor colegilor că saint kitts and nevis bahamas și mauritius sunt paradisuri fiscale însă nu putem pedepsi cetățenii din aceste state.
va trebui să lucrăm împreună pentru a găsi alte metode de a împiedica scurgerea de bani care trebuie să rămână în uniunea europeană în aceste state și vă invit să facem acest lucru împreună.
domnule președinte se întâmplă rar în acest parlament ca cele mai multe voci din românia să exprime consensul în jurul unei idei centrale aceea a locului și rolului țării noastre în uniunea europeană.
de aceea nu fac decât să salut contribuția dumneavoastră și să spun că ar fi bine ca această dezbatere să o continuăm acasă pentru că da și pentru colegii din parlamentul european e cazul să spunem românia nu își vede locul în afara proiectului european și al alianței nato și acesta este un fapt istoric care este împărtășit de elitele politice
de intelectualii țării de elitele economice.
am două întrebări pentru dumneavoastră ambele vor avea deznodământul la summitul de la sibiu.
cum vede însă țara dumneavoastră și țara mea viitoarele relații cu marea britanie?
și doi despre viitorul uniunii apărării european defence cum ar trebui din perspectiva țării noastre să evolueze această nouă politică europeană în care țara noastră are interese enorme și care va fi viitorul uniunii pentru apărare cu alianța nato?
domnule președinte stimate domnule timmermans ați afirmat aici mai devreme că problema cu care se confruntă comisia nu constă în a primi informațiile necesare ci în modul de a acționa pe baza acestora.
din acest lanț ați omis etapa de mijloc cea a analizării și a evaluării informațiilor primite și aceasta este adevărata problemă cu care ne confruntăm aici.
din lipsa unei analize corecte și aprofundate uneori au existat poziții și declarații care nu au reflectat realitatea și care au dus la folosirea unui dublu standard în evaluarea unor situații cheie.
domnule președinte într un context atât de complicat pentru românia intern și extern dar la fel de complicat și pentru uniunea europeană mesajul dumneavoastră de astăzi este un mesaj optimist un mesaj de stabilitate o gură de oxigen dacă vreți pentru dezbaterea europeană din aceste zile.
sunt de acord că este nevoie de o recalibrare a proiectului european.
după mai bine de zece ani de zile de tensiuni de eșecuri de crize una după alta este nevoie să arătăm cetățenilor europeni că am învățat din aceste greșeli că ne am învățat lecțiile și că putem intra într un nou capitol european mult mai hotărâți mult mai bine pregătiți mult mai adaptați realităților din fiecare țară
vreau să vă mulțumesc că ați amintit de cei peste o sută de mii de tineri excepționali din românia care lucrează în industria it care dezvoltă proiecte pe blockchain care folosesc tehnologiile moderne.
nu întâmplător în aceste zile s a lansat în românia primul proiect politic pe blockchain primul partid blockchain din europa.
îmi pun mari speranțe într o europă digitalizată pentru că prin digitalizare putem lupta împotriva corupției și împotriva sărăciei.
în final vreau să vă mulțumesc că ați amintit nu doar de unitatea uniunii europene nu doar de importanța acestei unități ci mai mult de unitate în diversitate.
faptul că v ați reîntors la crezul primordial al uniunii europene acela că uniți suntem mai puternici dar uniți în diversitatea noastră păstrând specificul național păstrând valorile noastre naționale.
domnule președinte dragi colegi am să mă adresez dumneavoastră astăzi nu în calitate de membru al parlamentului european ci în calitate de cetățean european și de susținător al tuturor principiilor ce stau la baza construcției europene unitate solidaritate coeziune economică și socială dezvoltare echilibrată a tuturor regiunilor europene.
și din această calitate îmi exprim dezacordul total față de orice instrument sau mecanism care poate bloca dreptul statelor membre de a accesa fondurile europene.
nu uităm că statele membre au nevoie de aceste fonduri europene pentru a avea o dezvoltare echilibrată a tuturor regiunilor noastre.
dragi colegi și domnule timmermans vă reamintesc că aici la nivelul uniunii europene toți avem aceleași drepturi și obligații.
și dacă avem totuși aceleași drepturi și obligații și vorbim de instaurarea unui astfel de mecanism mă întreb de ce oare nu instaurați un mecanism de cooperare și verificare la nivelul tuturor statelor membre și nu numai la nivelul româniei și al bulgariei?
domnule președinte stimați colegi pe de o parte evaluări ale respectării drepturilor fundamentale a democrației și a statului de drept ar trebui să fie făcute periodic în toate statele membre ale uniunii europene și sunt chiar binevenite.
pe de altă parte trebuie să fim foarte atenți cu astfel de evaluări bazate pe noțiuni și criterii uneori subiective și arbitrare mai ales atunci când încercăm introducerea lor ca și condiționalități în acordarea fondurilor europene.
există o bază legală pentru introducerea unui astfel de mecanism?
știm în ce măsură încalcă sau interferează cu tratatele în vigoare?
domnule președinte pe fondul instabilității și al conflictelor din orientul mijlociu și din regiuni din asia și africa al crizei migrației și al atacurilor teroriste comise împotriva civililor două mii cincisprezece a fost un an marcat de încălcări grave ale drepturilor omului.
uniunea europeană are datoria să răspundă acestor provocări prin acțiuni mai bine orientate prin asigurarea unei mai bune coerențe a politicilor în special în domeniile migrației comerțului cooperării pentru dezvoltare și combaterii terorismului.
consider prioritară adoptarea de către uniunea europeană a unei strategii către regiunea orientului mijlociu și africii de nord care să țină cont de toți factorii care stau la baza terorismului și a radicalizării să adopte o abordare reprezentativă prin implicarea societății civile și să fie în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului.
în viziunea mea accentul ar trebui pus pe prevenirea terorismului prin combaterea radicalizării a recrutării și finanțării lui și pe abordarea altor factori precum sărăcia și proliferarea armelor.
două mii unsprezece croaia va deveni membru al uniunii europene la unu iulie două mii treisprezece cu condiia ca tratatul de aderare să fie ratificat de toate statele membre.
salutăm progresele înregistrate de croaia în domenii precum cel judiciar combaterea corupiei drepturile omului i protecia minorităilor i în ceea ce privete crimele de război.
în ceea ce privete politica în domeniul transporturilor sunt necesare eforturi suplimentare pentru a spori capacitatea administrativă a ageniei pentru sigurana feroviară i pentru a institui un organism comun pentru anchetarea accidentelor.
în domeniul energiei sunt necesare eforturi suplimentare în special pentru a finaliza alinierea legislativă în domeniul pieei interne a energiei i pentru a asigura dezvoltarea unei piee concureniale de gaz i electricitate.
de asemenea croaia trebuie să respecte cerinele pentru două mii douăzeci în ceea ce privete promovarea eficienei energetice i a energiei din resurse regenerabile.
salutăm i ateptăm foarte mult din partea croaiei i în ceea ce privete implementarea strategiei uniunii europene pentru regiunea dunării.
aderarea croaiei la uniunea europeană va aduce cu sigurană o valoare adăugată uniunii europene în special prin ceea ce înseamnă contribuia i participarea la strategia dunării i nu în ultimul rând la colaborarea pentru regiunea europei de sud est.
a vrea să fac câteva observaii legate de evoluiile viitoare ale croaiei i a vrea să sugerez unu să utilieze în continuare fondurile ipa fondurile de coeziune i fondurile structurale doi trebuie continuată colaborarea cu tribunalul penal internaional pentru fosta iugoslavie i nu în ultimul rând este necesar ca
în sfârșit după o inexplicabilă tergiversare timp de opt luni consiliul de securitate al onu a adoptat în unanimitate rezoluția care legitimează implicarea internațională pentru prevenirea distrugerii statului centrafrican și a acutizării crizei umanitare.
peste unu trei milioane de persoane între care și sute de mii de refugiați suferă din cauza insecurității și a foametei.
de aceea prioritățile absolute sunt protecția civililor și ajutorul alimentar de urgență.
regretăm pierderea de vieți omenești și cred că uniunea europeană trebuie să își aducă contribuția pentru asigurarea protecției și securității populației.
pentru ca intervenția internațională să aibă efectul scontat e nevoie de o consolidare a mandatului operațiunii de pacificare cu o componentă politică pentru a putea asigura o tranziție pașnică și organizarea de alegeri libere.
de asemenea se impune demararea unui proces de reconciliere națională în această țară sfâșiată de conflicte interminabile de la dobândirea independenței și târâtă de bandele slka în pragul războiului religios.
eu cred că un acord comercial de liber schimb între aceste două puteri economice ar putea aduce ambelor beneficii însă este mai întâi nevoie de eliminarea dificultăților care stau la baza și practic în calea pregătirii unui acord cu adevărat profitabil pentru ambele părți. piața japoneză este în prezent supusă unor bariere așa cum au spus și colegii mei unor bariere non tarifare ce limitează accesul importurilor afectând în ansamblul lor schimburile comerciale și investițiile.
în cadrul negocierilor conduse de comisia europeană aceasta trebuie să urmărească atât promovarea unei politici de reglementare mai transparente care să transmită companiilor europene să înțeleagă pe deplin regulile de realizare a activității comerciale cu parteneri japonezi precum și liberalizarea accesului la achizițiile publice.
și în final consider că se impune realizarea unui studiu de impact care să analizeze efectele unui eventual acord în special în zona industriilor europene vulnerabile cum ar fi industria auto electronică și cea aeronautică.
asupra acestei separări părțile au căzut de acord și sunt convinsă că acest fapt va accelera și facilita primirea sudanului de sud în comunitatea internațională.
există însă riscul unui efect de domino pe un continent traumatizat de războaie cauzate de granițele artificiale moștenite din perioada colonială.
de aceea cele șase luni de tranziție spre desprinderea deplină sunt decisive pentru a contura parcursul viitor al noului stat.
pe de o parte sunt provocările de ordin militar și strategic rivalitatea violentă dintre foștii lideri militari ai mișcării secesioniste imixtiunea unor miliții privatizarea securității interne incidentele de la frontiera cu sudanul musulman și problema împărțirii cu acesta a veniturilor din petrol.
pe de altă parte există marea problemă umanitară și cred că uniunea europeană trebuie să se implice aici în mod major altfel ne vom confrunta cu un dezastru ce va alimenta instabilitatea în regiune.
jumătate din populația sudului are sub optsprezece ani și dacă scapă din ghearele mortalității infantile riscă să ajungă din cauza sărăciei și a lipsei de perspective carne de tun în conflictele ce pot submina independența noului stat.
doamnă președintă trebuie să fim onești cu mai multe lucruri. combaterea criminalității organizate transfrontaliere se poate realiza doar printr o abordare coordonată și prin cooperare bazată pe încredere reciprocă a autorităților naționale și europene competente.
reintroducerea controalelor la frontieră în spațiul schengen este o soluție care nu rezolvă cauza ci doar tratează temporar anumite simptome ale problemei.
situațiile excepționale nu trebuie să devină o regulă iar în acest context europol și eurojust trebuie și pot să joace un rol central în tratarea cauzelor principale ale problemei.
în al doilea rând spațiul schengen este un spațiu al libertății și al siguranței.
îl putem păstra așa doar dacă pe de o parte autoritățile naționale își fac treaba în mod exemplar însă și la nivel european suntem mai coerenți și mai aplicați inclusiv legislativ.
în materie de combatere a criminalității organizate măsurile de acum nu sunt suficiente așa cum au constatat și experții prezenți la audierea libe din trei decembrie și cum bine ați spus domnule comisar.
nu în ultimul rând locul țării mele românia este în spațiul schengen însă trebuie să adreseze problema criminalității organizate mult mai serios și mai eficient decât în prezent.
nu trebuie să avem vulnerabilități care pun în pericol cetățenii uniunii dând satisfacție celor care vor restrângerea libertății de mișcare.
doamnă președintă domnule comisar stimați colegi sigur o temă care interesează pe toți cetățenii europeni și domnule comisar ne ați prezentat o situație care pe mine mă îngrijorează.