kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
iată care este motivul pentru care ne aflăm în situaia în care o parte din angajamentele asumate privind reforma statului nu pot fi îndeplinite în termen.
motivele nu sunt doar de natură electorală ele vizând pe termen mediu stoparea reformelor ce privesc administraia statul de drept justiia i anticorupia.
preedintele organizaiei mondiale athra kadisha marele rabin david schmidl m a rugat să fiu citez purtătorul lor de cuvânt în uniunea europeană unde ei doresc să fie înfiinată o comisie care să se ocupe de orice reclamaie referitoare la profanarea terenurilor cimitirelor
iar tratatul de la geneva ar trebui actualizat i ameliorat.
nu voi da exemple concrete i nu voi învinovăi pe nimeni dar am văzut cu ochii mei fotografii înfăiând cimitire evreieti unde pasc caii i vacile pe morminte am văzut imagini cu plăci tombale transformate în toalete rudimentare dar am văzut i catacombe evreieti vechi de doi zero de ani unde sacrele rămăie omeneti sunt într o stare deplorabilă iar în cimitirele care au rămas au intrat buldozerele i excavatoarele răvăind osemintele.
holocaustul este o cicatrice tragică pe obrazul umanităii i el nu trebuie să se repete nici măcar în miniatură.
eu unul mi am dus copiii în pelerinaj la auschwitz i vă rog să mă credei că tiu bine ce vorbesc. aceti oameni ne solicită ca parlamentul european să apere toate vestigiile ale tuturor religiilor nu numai cele iudaice inclusiv cele româneti aflate în europa.
pentru a îmbunătăți mediul de reglementare propice nevoii imm urilor small business act trebuie aliniat la prioritățile strategiei europa.
două mii douăzeci astfel se impune implementarea integrală și rapidă a acțiunilor prezentate în special a principiului gândește mai întâi la scară mică.
consider că o atenție deosebită trebuie acordată finanțării la scară largă a companiilor inovatoare.
conform evaluării comisiei românia este un exemplu de bune practici în aplicarea principiului promovarea antreprenoriatului prin programul start business.
programul are un buget de douăzeci și unu doi milioane de euro și vizează dezvoltarea abilităților de management în rândul tinerilor.
am înregistrat progrese și în implementarea principiului acces la finanțare pentru imm uri.
încep prin a saluta propunerile comisiei europene de revizuire a small business act pentru europa.
practic în comunicarea sa din douăzeci și trei februarie două mii unsprezece comisia europeană remarcă progresele deloc de neglijat care au fost realizate de la adoptarea în iunie două mii opt a small business act dar atenționează asupra provocărilor restante.
astfel imm urile au în continuare probleme de extindere a activităților de ameliorare a capacității de inovare de acces la piețe de obținere de finanțări și se confruntă cu o birocrație excesivă.
de cele mai multe ori în momentul transpunerii directivelor în legislația națională practic se depășesc cerințele birocratice stabilite de uniunea europeană.
pentru asigurarea unei mai mari transparențe ar trebui ca fiecare stat membru să realizeze tabele comparative între măsurile birocratice la nivel național și cele cerute de directivele europene. de asemenea este necesară o evaluare a impactului pe care noile propuneri legislative europene le ar putea avea asupra imm urilor.
de un an de zile peste o sută cincizeci zero de oameni sunt dați afară din funcții în turcia peste șaizeci zero de oameni sunt arestați în turcia inclusiv judecători profesori activiști de drepturile omului avocați oameni de afaceri.
businessurile lor sunt confiscate. turcia nu mai este un stat democratic este un stat autocratic este o dictatură în care numai erdogan stabilește regulile și turcia este poporul turc care astăzi este la închisoare.
s au dat afară intelectualitatea turcă cum se spune în turcia este toată la închisoare.
toți trebuie să luăm măsuri împotriva acestui lucru.
nu există că nu ne pasă ce se întâmplă în turcia ba da ne pasă.
sper că nimeni nu mai crede în asta.
niciodată nu va face asta erdogan pentru că îi va folosi ca să voteze pentru el le dă cetățenie și i va folosi în lupta împotriva kurzilor.
și ultimul lucru în ianuarie anul acesta a înființat o comisie specială de investigații care să se uite la plângerile depuse la cedo.
deci blochează practic plângerile depuse la cedo ale victimelor.
peste o sută douăzeci de plângeri niciuna soluționată până astăzi.
doamnă președintă libanul și iordania găzduiesc peste unu șapte milioane de refugiați din siria adică circa douăzeci din populația celor două țări cumulată. trebuie să recunoaștem acest efort și să l susținem în continuare.
am contribuit deja cu asistență financiară de peste un miliard de euro și acești bani sunt vitali pentru ca libanul și iordania să poată gestiona criza refugiaților.
cele două țări le pot oferi refugiaților sirieni o viață sigură aproape de țara lor natală.
de asemenea scade dorința de a porni în călătorii riscante pe mare.
susțin inițiativa uniunii de a acorda trei sute cincizeci de milioane de euro pentru educația copiilor sirieni refugiați.
acești bani au ajutat libanul și iordania să înscrie aproximativ o sută patruzeci zero de copii sirieni în școlile publice.
se salvează o parte din generația de copii sirieni desigur nu toți.
așa cum au menționat și alți colegi sunt încă probleme de rezolvat și cred domnule comisar că este păcat să fie respinse proiecte care sunt bune chiar dumneavoastră ați confirmat acest lucru.
uniunea nu poate depăi recesiunea pe care o cunoate doar prin aplicarea unor măsuri de austeritate.
ea are nevoie de cretere economică solidă iar aceasta se construiete prin investirea în cercetare dezvoltare i infrastructură.
trebuie să acionăm rapid pentru a încuraja dezvoltarea unor industrii durabile i crearea de locuri de muncă.
am spus o deja în cadrul raportului băncii europene de investiii pe anul două mii nouă i voi repeta aceeai idee i astăzi.
comisia europeană are datoria de a introduce obligaiunile pentru finanarea de proiecte cât mai curând cu putină de preferină înainte de perioada bugetară două.
mii paisprezece două mii douăzeci la final a dori să atrag atenia asupra faptului că bei ar trebui să acorde prioritate proiectelor de investiii situate în regiunile i statele membre care se confruntă cu cele mai mari dificultăi economice i cu cele mai grave probleme de lichiditate.
în primul rând vreau să felicit banca europeană de investiii pentru faptul că în ultimii trei ani de zile aproape i a dublat activitatea i rezultatele financiare.
vreau de asemenea să îi felicit pentru felul în care i au gândit strategia pe perioada două mii unsprezece două mii treisprezece i iarăi salut faptul că viitorul cadru financiar multianual va avea i sprijinul băncii europene de investiii care sper eu va juca un rol mult mai important în perioada următoare
atât ca factor de redresare economică dar mai mult decât atât pentru dezvoltarea economică durabilă a uniunii europene.
cu toate acestea cred că este foarte important să încurajăm statele membre ale uniunii europene care au probleme financiare i care nu pot să cofinaneze proiectele din fonduri europene să apeleze la sprijinul băncii europene de investiii.
să gândim acele resorturi ca absorbia de fonduri europene să fie mult mai importantă i mult mai puternică în statele din estul europei în mod special pentru că avem nevoie să utilizăm eficient fondurile europene.
rolul băncii europene de investiii în ceea ce privete combaterea crizei economice i financiare actuale sau în ceea ce privete atingerea obiectivelor strategiei două mii douăzeci este indiscutabil.
de aceea consider că această instituie trebuie să continue eforturile în sprijinirea economiei uniunii europene i în promovarea coeziunii economice sociale i teritoriale punând accent în special pe proiectele destinate regiunilor mai puin dezvoltate.
este deosebit de important că în ceea ce privete volumul creditării proiectele de tip parteneriat public privat au reprezentat în două mii zece treizeci și doi din împrumuturile acordate de bei pentru reelele transeuropene de transport.
în contextul în care finanarea publică este din ce în ce mai limitată consider că orientarea investiiilor bei către astfel de proiecte va fi de un real sprijin în completarea eforturilor realizate la nivel local i regional.
aceste parteneriate sunt vitale pentru ca uniunea europeană să poată realiza investiii necesare în anumite domenii cum ar fi infrastructura i sectorul serviciilor i sugerez comisiei să aducă îmbunătăiri concrete privind consolidarea parteneriatului public privat.
domnule președinte întreprinderile mixte sunt extrem de importante pentru activitatea de cercetare dezvoltare.
au alocate sume importante de bani care trebuiesc gestionate atât din punctul de vedere al cheltuielilor cât și al rezultatelor obținute.
două mii paisprezece grupul ppe va vota pentru descărcare dar va urmări foarte atent raportul pe anul.
două mii paisprezece cred că este nevoie de mai multă transparență și de o evaluare foarte atentă a rezultatelor.
desfășurarea pe o perioadă lungă a proiectelor nu trebuie să fie un motiv de amânare a raportului.
o evaluare preliminară privind utilizarea fondurilor europene și a contribuției private este absolut necesară.
domnule președinte domnule vicepreședinte borrell ieri în acest hemiciclu cancelarul german doamna angela merkel ne spunea că printre prioritățile noastre trebuie să rămână apărarea valorilor fundamentale ale europei.
drepturile fundamentale sunt o valoare pentru care nu putem negocia nimic și este de neacceptat ca lângă noi în europa să avem un dictator care prigonește exact cetățenii care apără și luptă pentru aceleași valori pe care și noi le apărăm.
tocmai de aceea este absolut necesar domnule înalt reprezentant să acționați ferm pentru a sancționa acest regim care îi prigonește pe oamenii care cred în democrație în libertate în stat de drept.
trebuie să avem mai multă grijă de belarus pentru că și europenii de acolo merită o altă soartă.
în peste doisprezece țări din uniune un pașaport sau un permis de reședință costă între două sute cincizeci zero de euro și zece milioane de euro.
prin această modalitate statele din ue se transformă în adevărate paradisuri fiscale ale corupției crimei organizate sau spălării de bani.
pe lângă o viață de lux aceștia scapă de justiția de acasă.
migrația de lux a corupților trebuie oprită prin închiderea acestor programe.
doamnă președintă în urmă cu două luni am condus în numele subcomisiei pentru drepturile omului din parlamentul european o delegație în bangladesh la dhaka.
principalul scop al delegației a fost de a înțelege în ce măsură s au îmbunătățit condițiile de lucru ale muncitorilor din sectorul confecțiilor în urma tragediei de la rana plaza.
trebuie spus că în ciuda progreselor situația celor patru milioane de angajați din acest sector care asigură optzeci din totalul exporturilor bangladeshului e motiv de preocupare.
am putut vizita una dintre cele peste patru zero de fabrici de confecții din bangladesh și am realizat că rana plaza a fost un semnal serios de alarmă în ceea ce privește siguranța clădirii și a angajaților o atenție sporită fiind acordată acestei chestiuni.
fabricile au început să aibă sisteme de pază contra incendiilor instalații electrice realizate de ingineri și mai ales să consolideze clădirile. e ceva mai bine decât era înainte de douăzeci și patru aprilie două mii treisprezece pentru cele care funcționează legal nu și pentru cele peste doi zero care lucrează la negru.
în prezentarea privind starea uniunii președintele comisiei domnul barroso a subliniat ca fiind prioritară creșterea gradului de ocupare la nivel european.
mai mult decât atât ne am asumat cu toții atingerea obiectivelor strategiei uniunii europene pentru următorii zece ani privind creșterea gradului de ocupare și reducere a sărăciei.
astăzi plenul parlamentului a adoptat liniile directoare privind ocuparea și am invitat consiliul să țină cont de ele.
dacă într adevăr vrem să atingem obiectivele pe care ni le am asumat dacă într adevăr vrem ca europa să devină liderul competitivității dacă într adevăr vrem o europă corectă pentru bunăstarea cetățenilor ei atunci dreptul la libera circulație a lucrătorilor trebuie să fie respectat.
libera circulație a lucrătorilor este una dintre libertățile fundamentale ale uniunii iar o piață internă puternică nu poate fi realizată decât prin deschiderea totală a pieței forței de muncă.
potrivit comunicării comisiei din noiembrie două mii opt fluxurile de mobilitate au avut un impact pozitiv semnificativ asupra creșterii economice în uniunea europeană.
mobilitatea forței de muncă din românia și bulgaria a produs efecte benefice asupra economiilor statelor membre gazdă fără să afecteze semnificativ salariile și locurile de muncă ale resortisanților naționali.
menținerea acestor restricții reprezintă o măsură de descurajare a lucrătorilor din românia și bulgaria să desfășoare activități lucrative pe teritoriul respectivelor state membre și un factor care determină eludarea reglementărilor legale privind obligativitatea obținerii unui permis de muncă
rezultatul direct al muncii ilegale este blocarea accesului la drepturile ce decurg din sistemul european de coordonare a regimurilor de securitate socială.
românia și bulgaria consideră că în contextul economic european actual eliminarea barierelor în calea liberei circulații a lucrătorilor pe teritoriul uniunii va contribui semnificativ la creșterea capacității de răspuns a uniunii europene la noile provocări.
domnule comisar vreau să vă întreb pentru că vreau ca această comisie europeană să fie un aliat al nostru și să ofere un ajutor frontal instituțional ce măsuri veți întreprinde pentru a încuraja statele membre care încă mai aplică restricții
realizarea pieței interne se bazează pe libera circulație a lucrătorilor iar mobilitatea forței de muncă este o condiție esențială pentru reducerea șomajului în uniune.
criza economică nu trebuie folosită drept pretext pentru a aplica în continuare măsurile tranzitorii ce restricționează libera circulație a lucrătorilor români și bulgari.
de asemenea atrag atenția că statele membre trebuie să acorde prioritate cetățenilor din statele membre ue în fața forței de muncă provenite din afara uniunii.
barierele existente în calea liberei circulații a lucrătorilor din românia și bulgaria pot conduce la muncă nedeclarată și la dumping social.
ridicarea acestor bariere îi va proteja în egală măsură atât pe lucrătorii migranți cât și pe lucrătorii autohtoni.
faptul că în statele în care există aceste bariere au existat chiar solicitări din partea comunității de afaceri pentru deschiderea completă a pieței muncii arată că patronii și sindicatele au înțeles că ridicarea acestor bariere înseamnă venituri egale pentru muncă și cunoștințe egale și mai ales înseamnă că fiecare lucrător va plăti taxe și impozite și mai ales va contribui la sistemul de asigurări sociale și de sănătate.
uniunea europeană înseamnă în primul rând cei cinci sute de milioane de cetățeni europeni și respectarea drepturilor acestora.
doresc să mi exprim speranța că restricțiile privitoare la accesul lucrătorilor români și bulgari pe piața muncii din europa nu se vor menține și după.
două mii unsprezece consider că nu trebuie să permitem ca unele temeri nejustificate din punct de vedere economic și social să fie exploatate politic și să ducă la restricționarea liberei circulații a lucrătorilor.
migrația forței de muncă din noile state membre a contribuit la creșterea economică în ue și a avut un efect limitat asupra salariilor și șomajului pe piețele liberalizate.
mai mult în perioada crizei lucrătorii mobili au fost chiar mai afectați decât cei din țările gazdă ei fiind primii rămași fără slujbe.
în final pe fundalul dezbaterilor cu privire la problema romilor din franța consider necesară efectuarea unei analize referitoare la gradul de integrare a lucrătorilor migranți din noile state membre.
trebuie să fie urmărită inclusiv adaptarea acestora la normele locale acolo unde accesul pe piața muncii a fost liberalizat.
așa cum s a spus aici la aproape patru ani de la aderarea la uniunea europeană asistăm la această cortină care sfidează nu doar proiectul integrării ci și o realitate sintetizată în recomandarea comisiei europene care încă de acum doi ani sublinia impactul pozitiv al mobilității pe piața forței de muncă după aderarea româniei și bulgariei.
libera circulație a lucrătorilor este un principiu fundamental iar starea de fapt nu face decât să confirme absurditatea restricției impuse românilor și bulgarilor.
economia europeană resimte impactul îmbătrânirii populației și al insuficienței forței de muncă în anumite domenii iar migrația lucrătorilor devine o soluție necesară.
în același timp am discutat în această săptămână despre criza romilor din franța care ar fi putut fi evitată și dacă acești cetățeni europeni și ar fi putut găsi un loc de muncă și n ar fi fost ținuți la periferia societății inclusiv prin interdicțiile la angajare.
din păcate în loc să trateze cauzele unii își închipuie că pot rezolva ceva intervenind cu măsuri polițienești asupra efectelor.
este imperios necesar ca politicile uniunii europene în materie de liberă circulație a lucrătorilor să recunoască drepturile sociale fundamentale ale cetățenilor europeni și ale noilor veniți în uniune atât în țările lor de origine cât și în țările gazdă deopotrivă.
uniunea europeană trebuie să adopte imediat un cadru comun de norme care să reglementeze admisia lucrătorilor din noile state membre pe piața muncii.
atâta timp cât politicile sociale nu oferă garanții în aceste domenii un număr mare de cetățeni și lucrători din întreaga uniune vor accepta cu greu orice propunere legislativă de promovare a unor canale legale de liberă circulație pe piața forței de muncă europeană.
comisia trebuie să aplice în mod unitar drepturile și obligațiile ce revin din calitatea de cetățean al uniunii europene atât pentru vechile state membre cât și pentru noile state membre.
mă refer acum la dreptul la liberă circulație al lucrătorilor din românia și bulgaria.
deficitul de forță de muncă din europa de vest și populația îmbătrânită este dacă vreți compensată de forța de muncă din estul europei oameni care sunt cetățeni ai uniunii europene care parcurg mii de kilometri ca să vină să lucreze chiar și pentru o perioadă scurtă de timp în țările din vest.
sunt munci pe care cetățenii spanioli italieni francezi nu vor să le facă și sunt făcute de acești lucrători;
practic probleme din europa de vest sunt rezolvate de lucrătorii care vin din țările din estul europei.
este greu de înțeles însă atitudinea comisiei pentru că aceste probleme ar trebui reglementate și drepturile acestor lucrători ar trebui respectate.
nu este foarte clar pentru nimeni acum ce se întâmplă de exemplu cu contribuțiile sociale ale celor care muncesc în spania sau italia după ce aceștia se întorc în țara de origine.
salut stabilirea competenței judiciare în funcție de centrul de interes al succesiunii conform amendamentului șase adus textului comisiei.
mai mult recunoașterea reciprocă a drepturilor succesorale va elimina birocrația actuală prin utilizarea certificatului de moștenire european.
în acest fel se încurajează mobilitatea transfrontalieră pe termen lung a persoanelor.
de asemenea se asigură un regim juridic previzibil al moștenirii pentru întregul spațiu european prin eliminarea conflictelor de jurisdicție.
instituția dreptului succesoral este fundamentală în sistemul civil din țara mea iar adaptarea sa la realitățile de astăzi garantează funcționarea optimă a circuitului juridic al bunurilor.
funcionarea pieei interne ar trebui facilitată prin eliminarea piedicilor din calea liberei circulaii a persoanelor care se confruntă în prezent cu dificultăi în exercitarea propriilor drepturi în contextul unei succesiuni cu implicaii transfrontaliere.
prezentul regulament ar trebui să permită cetăenilor să îi organizeze din timp succesiunea alegând legea aplicabilă.
această lege aplicabilă succesiunii lor ar trebui să determine care sunt beneficiarii în orice caz de succesiune i să reglementeze succesiunea de la deschiderea acesteia până la transferul proprietăii asupra bunurilor care fac parte din succesiune către beneficiari.
certificatul european de motenitor emis în temeiul acestui regulament ar trebui să constituie un document valabil pentru înregistrarea bunurilor succesorale într un registru al unui stat membru.
autorităile implicate în operaia de înregistrare pot cere persoanei care solicită înscrierea să furnizeze informaii i documente suplimentare necesare în temeiul legii statului membru în care este inut registrul de exemplu informaii sau documente referitoare la plata documentelor fiscale.
pentru realizarea pieei interne i eliminarea barierelor în calea liberei circulaii a persoanelor ar fi fost importantă aplicarea acestui regulament tuturor statelor membre.
în data de nouă mai minitrii de finane din statele membre au decis crearea unui mecanism european de stabilizare financiară.
acesta face parte dintr un pachet legislativ de măsuri care prevăd protejarea monedei euro i redresarea situaiei financiare din uniunea europeană.
consider că noul mecanism va trebui să răspundă în mod prompt i coordonat în cazul în care un stat nu i poate finana datoria publică prin eforturi proprii.
astfel acesta va putea contribui la sustenabilitatea finanelor publice din statul membru beneficiar.
uniunea a răspuns deja prin mecanismul european de stabilizare financiară unei situaii de criză pentru care nu era suficient pregătită.
în final a dori să vă întreb domnule comisar barnier dat fiind caracterul temporar de trei ani al acestui mecanism i luând în considerare nevoia uniunii de a răspunde prompt în situaii de criză când estimai permanentizarea acestui mecanism i care ar fi sursele de finanare aferente.
doamnă președintă vreau să apreciez munca raportorului deși eu nu am fost în două mii treisprezece în parlamentul european.
pot însă să analizez efectele a ceea ce a făcut bei în plan privat pentru că provin din rândul imm urilor.
nu trebuie să ne amăgim nu au fost efecte excelente.
nu întotdeauna indicatorii după care este analizată o bancă au și efecte corespondente în privat.
sunt îngrijorată privind principiul redistribuirii fondului de investiții.
modul în care se vor redistribui fondurile va influența pozitiv sau negativ atât diminuarea disparităților regionale dezvoltarea imm urilor cât și dimensiunea socială.
poate ne detaliați domnule președinte cum veți face. cred că bei trebuie să dea dovadă de o flexibilitate mai mare și de o asumare mai mare de riscuri în raport cu imm urile.
dacă nu susținerea imm urilor diminuarea disparităților regionale sociale vor fi doar declarații frumoase și nu putem vorbi de uniune economică și monetară.
propunerea mea finală este să vă întâlniți totuși mai des cu comisiile din parlamentul european.
condamn execuia în secret a lui mohammad afzal guru pe nouă februarie două mii treisprezece după un moratoriu de apte ani.
condamn i modul în care execuia a avut loc precum i înmormântarea lui în cadrul închisorii. procesul în urma căruia mohammad afzal guru a fost condamnat la moarte nu a fost unul corect încălcându se inclusiv dreptul la apărare.
în plus condamnarea lui s a bazat pe legea prevenirii terorismului care nu respectă dreptul internaional i care de altfel a fost i abrogată în.
două mii patru suntem într o perioadă definită drept perioadă de luptă împotriva pedepsei cu moartea cu o sută cincizeci și patru de state care au abolit deja această pedeapsă de jure sau de facto i de asemenea în urma unor rezoluii onu în acelai sens.
nu este prima dată când discutăm despre necesitatea abolirii pedepsei capitale în india i în peste alte patruzeci de ări.
este un efort pe care nu trebuie să l întrerupem pentru că pedeapsa cu moartea este o încălcare a dreptului fundamentul al omului la viaă este un tratament crud degradant care nu previne criminalitatea mai eficient decât alte pedepse iar faptul că o sută cincizeci și patru de state au abolit sau această pedeapsă este încurajator.
execuia lui mohammad afzal guru reprezintă un prilej pentru a reînnoi solicitarea adresată indiei să i alinieze legislaia i practica judiciară la standardele internaionale în materie de drepturi ale omului pentru a i obine respectul cuvenit i în această privină.