kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
nu în ultimul rând capacitatea de expertiză a grupurilor de acțiune locală trebuie să fie susținută cu finanțări mai cuprinzătoare.
de asemenea apreciez că se impune o sinergie mult mai substanțială între fondurile de coeziune și cele din politica agricolă comună mai exact cele din pilonul ii.
consider că astăzi această sinergie este insuficient exploatată impunându se astfel eforturi crescute din partea autorităților în acest sens.
există acțiuni ale uniunii europene în acest sens care vizează atât agricultura adaptarea la schimbările climatice împăduririle cât și managementul resurselor marine și al zonelor de coastă și managementul apei.
în două mii șase s a înființat fondul mondial pentru eficiență energetică și energii regenerabile care vizează mobilizarea investițiilor private în proiecte de eficientizare energetică și de promovare a energiilor regenerabile în țările în curs de dezvoltare și în statele cu economie în tranziție.
implementarea acestui instrument contribuie la conturarea prezenței uniunii în cadrul onu și la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului.
de asemenea odată cu intrarea în vigoare a tratatului de la lisabona ue dispune de competențele externe necesare atingerii acestei ținte.
în viitor este nevoie de o clarificare a priorităților geografice și tematice ale noului fond în scopul eficientizării sale.
astfel grupurile sociale vulnerabile statele în curs de dezvoltare și cele emergente trebuie să fie incluse pe lista obiectivelor de dezvoltare finanțate.
consolidarea sectorului imm urilor și a sectorului privat național va fi încurajată pentru creșterea nivelului de trai în statele incluse în acest program.
doamnă președintă domnule comisar vreau să aduc în fața dumneavoastră un gest de agresiune fără precedent la adresa româniei. în noaptea de doisprezece spre treisprezece ianuarie ambasada româniei teritoriu al româniei a fost atacată de cetățeni de etnie maghiară au fost profanate și vandalizate simbolurile
stema româniei peste care s a așezat un steag cu însemne nerecunoscute de statul român.
ambasada nu beneficiază de protecție s au încălcat tratate internaționale în domeniul diplomației și privind imunitatea diplomatică.
așa cum coaliția națională pentru modernizarea româniei cea mai mare coaliție din românia a transmis o scrisoare deschisă către instituțiile ungare solicit și instituțiilor europene să ceară explicații unui stat membru care atacă un alt stat membru.
noi ne dorim o vecinătate bună cu toate statele și cu ungaria.
suntem o țară care respectă minoritățile dar dorim să fie respectate constituția și legile româniei.
reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră este unul dintre elementele principale iniiate la nivel european.
prin mecanismul său de supraveghere uniunea monitorizează cu regularitate emisiile i gradul de absorbie pentru aceste gaze.
salut propunerea comisiei de a îmbunătăi normele uniunii care vizează acest mecanism.
de asemenea trebuie facilitată dezvoltarea instrumentelor în domeniul schimbărilor climatice.
un astfel de instrument este schema de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră.
este un pas important pentru realizarea obiectivului ambiios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puin douăzeci până în.
sunt împotriva pedepsei cu moartea.
în două mii paisprezece doi cinci sute de oameni au murit în urma pedepsei cu moartea.
în fiecare zi sunt oameni condamnați la moarte pentru infracțiuni de drept comun sau pentru că și au exercitat libertatea și mă refer la cazul demonstranților la cazul celor care participă la proteste în special de pildă la cazul minorului ali mohammed al nimr din arabia saudită care a participat la proteste și a fost omorât.
consider că desemnarea anului două mii treisprezece ca anul european al cetăenilor va spori gradul de informare în ceea ce privete drepturile electorale ale cetăenilor la alegerile din două mii paisprezece pentru parlamentul european va elimina obstacolele din calea drepturilor cetăenilor.
există în momentul de faă o lipsă acută de încredere în clasa politică iar cetăenii îi doresc o mai bună reprezentare i o implicare mai eficientă în procesul decizional european.
în două mii treisprezece putem recâtiga încrederea cetăenilor printr o serie de măsuri precum accesul uniform la tratament în toate statele membre din uniunea europeană eliminarea obstacolelor cu care se confruntă persoanele cu handicap în momentul exercitării dreptului lor la liberă circulaie
realizarea unei adevărate coeziuni economice i teritoriale pentru toi cetăenii europeni o mai bună promovare a iniiativei cetăeneti europene care va intra în vigoare de la unu aprilie două mii doisprezece i nu în ultimul rând acceptarea româniei i bulgariei în spaiul schengen.
aceste bariere îi afectează în egală măsură atât pe lucrătorii migrani cât i pe resortisanii statului membru destinaie întrucât aceste bariere favorizează dumpingul social.
având în vedere că anul două mii treisprezece este anul european al cetăeniei salut lansarea aplicaiei de colectare on line ocs ce a fost dezvoltată de comisie prin programul isa i care va permite începând cu unu aprilie două mii doisprezece semnatarilor unei petiii i ai unei iniiative cetăeneti să utilizeze în mod securizat aceleai formulare on line standard.
o felicit pe doamna raportor adina vălean pentru raportul domniei sale.
doamnă comisar mâine veți prezida la paris în cadrul cop douăzeci și unu un eveniment cheie care urmărește să evidențieze impactul pe care îl poate avea decarbonizarea sectorului transporturilor asupra relansării economice la nivel european.
parlamentul european v a fost cel mai bun partener în aceste eforturi începând cu cartea albă privind transporturile și încheind cu votul pe raportul din această seară privind mobilitatea urbană sustenabilă stimați colegi în cei șase ani în care am fost consilier general al municipiului bucurești am înțeles că există o singură soluție pentru ca orașele noastre să prospere în urma celei de a patra revoluții industriale îmbunătățirea mediului a calității vieții și a sănătății cetățenilor prin asigurarea unei mobilități urbane sigure rapide și durabile.
în calitatea mea de legislator european am venit în sprijinul acestor eforturi prin propunerea unor măsuri ce țin de managementul eficient al transporturilor de creșterea performanței serviciilor de logistică de promovarea transportului în comun și nu în ultimul rând de informarea cetățenilor asupra mijloacelor de transport alternative.
doamna comisar a vorbit aici despre decarbonizarea transportului să o privim ca pe o investiție.
eu spun încă o dată că ne aflăm încă într un context de criză în care cetățenii onești și întreprinderile mici și mijlocii plătesc impozite împovărătoare.
pe de altă parte nu suntem capabili să impozităm unele firme mari transfrontaliere care eludează sistemul fiscal al statelor membre.
de aceea este o situație profund injustă iar propunerea comisiei privind schimbul automat de informații este un pas important pentru remedierea acesteia.
practic consiliul european din iunie două mii treisprezece a cerut în mod expres comisiei să vină cu această propunere în contextul în care schimbul automat de informații a devenit o prioritate la nivel global.
în contextul în care există consens la nivel de consiliu va fi destul de greu de explicat de ce parlamentul european reprezentant al cetățenilor europeni pune condiții care merg împotriva scopului acestuia.
sper însă că votul de mâine va întări poziția comisiei și va oferi posibilitatea unei implementări rapide a directivei.
pentru moment evitarea violenelor este o prioritate de aceea este pozitiv faptul că s a semnat un acord naional pentru ieirea din criza politică precum i transferul puterii către civili.
însă obiectivul final trebuie să rămână restaurarea regimului constituional i începutul unei veritabile tranziii democratice.
salut adoptarea unanimă a rezoluiei două mii patruzeci și opt de către consiliul de securitate al onu.
totodată apreciez rolul constructiv jucat de ecowas care a condamnat lovitura de stat i a trimis o foră pentru meninerea păcii săptămâna trecută.
lansat acum un an în acest plen este un proiect care demonstrează că uniunea europeană are un impact vizibil direct și pozitiv asupra vieții cetățenilor.
în concordanță cu viziunea expusă în strategia pentru o piață unică digitală accesul la internet și implicit la informație devin condiții esențiale pentru garantarea competitivității europene pe termen lung.
digitalizarea fiecărui sector economic reprezintă viitorul europei asigurând dezvoltarea fiecărei comunități inclusiv din punct de vedere social dacă este să ne raportăm doar la impactul asupra educației sau al funcționării administrației publice locale.
din perspectiva transporturilor și a turismului integrarea serviciilor digitale devine vitală pentru îndeplinirea obiectivelor de conectivitate și îmbunătățirea calității serviciilor europene lucru asupra căruia am insistat și în avizul comisiei pentru transporturi.
instalarea de puncte wireless gratuite va ajuta la o mai bună contextualizare a tiparelor de mobilitate datele culese putând fi folosite pentru evaluarea politicilor publice pentru transport.
autoritățile publice vor putea crea rute mai sigure și diminua disconfortul cauzat de trafic prin optimizarea și flexibilizarea rutelor de transport.
totodată pentru turiști posibilitatea de a se putea conecta la internet când vizitează un oraș va însemna un plus de siguranță și o experiență turistică mai plăcută.
cum putem însă maximiza impactul wifi patru eu și să ne asigurăm că nu rămâne un succes doar pe hârtie?
în primul rând prin a ne asigura că există cu adevărat o repartizare geografică echitabilă a sprijinului financiar.
fondurile europene trebuie folosite acolo unde este realmente nevoie de ele și unde chiar vor face diferența în viața oamenilor.
în al doilea rând comisia europeană trebuie să demareze o campanie de informare cu privire la disponibilitatea acestui sprijin și la beneficiile aduse.
domnule președinte mulțumesc raportorului și comisiei pentru implementarea și propunerea acestui proiect.
vorbim de șapte milioane de șomeri vorbim de șapte milioane de tineri fără loc de muncă vorbim practic de șapte milioane de destine pe care sau asupra cărora noi decidem astăzi.
un miliard de euro pentru prefinanțarea proiectelor pentru combaterea șomajului este o măsură bună.
ea trebuie să fie suplimentată și de alte măsuri.
mă bucur că parlamentul european demonstrează din nou că se mișcă mai repede și vine cu soluții pentru a combate șomajul și vine cu afirmații și proiecte coerente.
aș vrea ca statele membre să răspundă pozitiv solicitării parlamentului european și a comisiei europene.
în cadrul guvernului româniei și al româniei pot să vă spun că există sprijinul necesar pentru implementarea acestor măsuri pentru că românia a fost de altfel printre primele state care au implementat primele proiecte pilot pentru garanția pentru tineret.
pentru a face ca aceste lucruri să devină realitate trebuie ca acordarea sumelor suplimentare să meargă în consens cu proiecte concrete pentru ajutarea tinerilor.
domnule președinte în noiembrie o mie nouă sute optzeci și nouă aveam douăzeci de ani. eram în primul an de facultate și trăiam unul dintre cele mai dure regimuri comuniste din europa centrală și de est cel al lui ceaușescu.
despre căderea zidului berlinului am auzit doar câteva zile după ce acest lucru s a întâmplat vorbindu se la radio europa liberă radioul ce ne permitea să ne conectăm ilegal la acea vreme la restul lumii.
în nouă noiembrie o mie nouă sute optzeci și nouă un zid ce separa europa în două a fost distrus și odată cu el a început cel puțin în europa sfârșitul unui regim ce supraviețuia numai prin limitarea libertăților și drepturilor cetățenilor de către stat.
căderea zidului berlinului a avut un efect de domino.
numai o lună și jumătate mai târziu se sfârșea și regimul național comunist al lui ceaușescu.
la fel ca alți tineri de vârsta mea la fel ca alți români ca alți central europeni eram însetați de libertate de democrație și de europa căci pe străzile timișoarei acolo unde au început mișcările în românia sau la bucurești manifestanții invocau deja europa.
scopul marii majorități a celor care erau în stradă era întoarcerea la valorile democrației și ale civilizației europene așa cum o spune și proclamația de la timișoara.
dacă acum treizeci de ani un val de democratizare se resimțea în europa dar și în alte părți ale lumii de mai bine de zece ani libertatea și democrația încep să piardă teren la nivel mondial.
mai mult de jumătate din cetățenii lumii trăiesc în regimuri politice lipsite sau parțial lipsite de libertăți fundamentale iar în europa tentația de a construi din nou ziduri continuă să ne amenințe.
și pe cei din generația mea care au trăit și cu zid și fără zid.
nu putem să nu vedem această similitudine.
brexit ul de exemplu înseamnă noi bariere în calea comerțului și a libertății de mișcare.
sper ca cetățenii britanici care au luptat întotdeauna pentru o europă liberă să se gândească de două ori înainte de a construi noi frontiere.
reacția unora când vine vorba despre provocările în materie de migrație ale europei este de a apela la noi ziduri.
zidurile nu și au locul pe acest continent nu vrem să construim o europă fortăreață.
trebuie mai degrabă să construim punți de legătură și parteneriate strânse cu țările din vecinătatea europei.
dragi colegi zidurile nu sunt doar fizice sunt și bariere impuse de teamă în calea libertății politice și a prosperității.
partidele politice și liderii cu tendințe autoritare în europa care vor ca țara lor sau europa să flirteze din nou cu dictatura trecutului trebuie opriți.
democrația și libertatea europeană trebuie apărate de cei care nu au nicio ezitare astăzi în a profita de beneficiile apartenenței la uniunea europeană dar care îi resping valorile.
de treizeci de ani de la căderea berlinului avem responsabilitatea să apărăm idealurile și valorile în numele cărora acest zid a fost distrus libertatea democrația prosperitatea și uniunea europeană.
în următoarele luni va trebui să lansăm o conferință la nivelul europei despre viitorul nostru comun care să implice toți cetățenii uniunii europene pentru a pune astfel bazele unui nou proiect european care să inspire încredere pentru anii ce vor veni pentru că și eu ca român nu pot să concep să fiu român fără să fiu european
în același sens și sunt convins că toți indiferent de ideologiile pe care le avem simțim acest lucru.
doamnă președintă acum treizeci de ani liderii mondiali s au reunit în adunarea generală a organizației națiunilor unite și au dovedit un angajament istoric în fața copiilor de pretutindeni adoptând convenția asupra drepturilor copilului.
deși convenția este documentul organizației națiunilor unite ratificat de cele mai multe țări situația reală nu ne oferă atât de multe motive de sărbătoare unul din patru copii ai uniunii europene iar în românia aproape jumătate din copii se află în pericol de sărăcie și excluziune socială.
două sute cincizeci zero de copii sunt dați dispăruți în fiecare an în uniunea europeană treizeci zero de copii ai migranților și refugiaților de pe continentul european devin cel mai adesea victimele traficului de persoane și ale exploatării sociale.
sunt cifre care ar trebui să ne determine să întrebăm dacă în trei decenii am făcut suficient pentru a identifica vulnerabilitățile și a le preveni dacă am acordat atenția cuvenită acelora care nu au vocea necesară pentru a putea vorbi singuri și dacă nu cumva trebuie să investim mai mult în garantarea și protejarea drepturilor fundamentale de îngrijire medicală educație condiții de viață decente alimentație adecvată.
domnule președinte vă reamintesc că dincolo de oțel vorbim de oameni și cea mai mare pierdere a româniei după o mie nouă sute optzeci și nouă a fost chiar această dezindustrializare pentru că dacă înainte de o mie nouă sute optzeci și nouă lucrau într un singur combinat siderurgic cincizeci zero de oameni acum lucrează doisprezece zero în întreaga industrie siderurgică românească.
haideți să ne gândim la lucruri concrete și să nu mai fim ipocriți pentru că lucrurile pe care le ați spus sunt doar o coafare a situației existente.
pe de o parte este nevoie de fonduri europene de dezvoltare pentru întreaga industrie siderurgică europeană și o politică unică la nivel european și da sunt de acord cu reevaluarea acelei legislații privind ajutoarele de stat.
iar nu putem spune că permitem pe piața europeană accesul unui tip de oțel din alte țări care nu respectă niciun fel de norme iar noi plătim pe acest preț al ecologiei sume care fac să ne distrugem industria și mai ales să ne distrugem oamenii.
doamnă președintă și iar vorbim de dublul standard.
mă întreb și eu ce proceduri de ar fi fost declanșate ce voci s ar fi ridicat prin consiliul europei cine și cum s ar fi bătut în piept cu statul de drept dacă aceste lucruri sau lucruri mai puțin grave s ar fi întâmplat într un stat est european.
și când vorbim despre încălcarea flagrantă a dreptului internațional vorbim doar de sancțiuni pe persoană fizică sau pe persoană juridică?
să fiu mai clar când este vorba despre unii se mențin zidurile la treizeci de ani de la căderea berlinului iar când vorbim despre proceduri de aderare și încălcarea dreptului internațional lucrurile pot să continue fără niciun fel de problemă.
macedonia de nord așteaptă de cincisprezece ani la porțile uniunii europene iar românia tot vrea să intre în schengen iar pentru unii se poate iar pentru alții nu doar pentru că există condiționalități de natură economică.
și dacă tot veni vorba onorată comisie noi românii îndeplinim toate condițiile.
doamnă președintă pe data de doi noiembrie am celebrat ziua internațională a stopării impunității crimelor împotriva jurnaliștilor.
anul trecut într adevăr nouăzeci și patru de jurnaliști și au pierdut viața pentru că au avut curajul să scrie despre corupție și abuzuri de putere.
anul trecut în februarie jurnalistul slovac jn kuciak a fost asasinat în stil mafiot alături de partenera sa iar luna trecută am comemorat doi ani de la moartea lui daphne caruana galizia doi ani în care justiția nu a reușit să i identifice pe cei care au comandat acest asasinat.
doamnă președintă sunt tudor ciuhodaru medic medic de urgență în iași românia spitalul clinic de urgență nicolae oblu un oraș un colectiv un spital unde se dă ora exactă în medicina de urgență.
în două mii cincisprezece am primit cel mai frumos cadou de ziua mea oferta mea de voluntariat contra ebola a fost acceptată fiind pus pe o listă scurtă după o selecție dintre mii de candidați fiind considerat una dintre cele mai potrivite și bine pregătite persoane pentru a interveni în situații de urgență.
atunci era o situație tragică nouăzeci și patru de cadre medicale își pierduseră viața și era doar un medic la o sută de mii de locuitori.
cred că la ora actuală trebuie să asigurăm două lucruri esențiale pe de o parte educația pentru sănătate pentru că fără acele cunoștințe deprinderi abilități și știți că ebola depinde foarte mult și de respectarea regulilor de igienă și nu numai lucrurile nu vor putea evolua favorabil și că această educație pentru sănătate ar trebui să devină o prioritate în școlile din europa iar pe de altă parte bariera economică pentru care dumneavoastră faceți eforturi considerabile.
în plus resursa umană nu este de neglijat și acel corp medical este un lucru extrem de important pentru că nu trăim sub un clopot de sticlă.
și uitați vă situații asemănătoare apar și în europa de curând este o alertă epidemiologică la granița de nord a româniei în ucraina legată de difterie.
doamnă președintă zilele trecute președintele unei țări fondatoare a nato și a uniunii europene declara că nato este o organizație perimată.
aș aminti că nato a garantat timp de șaptezeci de ani securitatea colectivă iar astăzi nato este deplin operațional.
uniunea europeană nu va crea o nouă armată ci va diminua capacitățile militare ale nato reducând credibilitatea și capacitatea de descurajare a organizației.
paradoxal majoritatea statelor membre nato și ue nu contribuie cu doi la sută la bugetul apărării în schimb par a fi gata să construiască o nouă armată cu cheltuieli enorme.
adevărul este că într un fel se vede securitatea când ai frontierele la atlantic și altfel când ai frontierele la marea baltică și marea neagră acolo unde ai de a face cu imprevizibilul putin.
doamnă președintă vorbim tot mai mult despre combaterea schimbărilor de climă dar nu punem suficient accent pe cea mai importantă armă pe care o avem în această luptă și anume pădurile uniunii europene cele care sechestrează cea mai mare parte a emisiilor de dioxid de carbon.
în acest moment deși aproape jumătate din terenurile uniunii sunt ocupate de păduri șaptezeci și șapte dintre ele sunt lăsate de izbeliște nefiind supuse încă unei legislații comune obligatorii așa cum recunoaște chiar comisia europeană la întrebarea pe care i am adresat o recent.
iar în aceste păduri se dau uneori războaie pe viață și pe moarte la propriu.
în românia de exemplu în ultimii ani au fost uciși șase pădurari și alți șase sute cincizeci au fost răniți în confruntările cu mafia lemnului.
în această situație cum putem să ne gândim la victorie în războiul cu schimbările climatice?
consider că este extrem de important ca în viitorul pact verde european comisia și comisarul însărcinat cu acest portofoliu să gândească un regim de finanțare eficient o strategie dură și sisteme drastice de monitorizare a pădurilor noastre strategie care să fie obligatorie în toate statele membre ale uniunii europene.
dar dincolo de festivismul acestei situații trebuie să ne uităm foarte atent și vă cer astăzi să reanalizăm politica privind drepturile copilului.
douăzeci și cinci de milioane de copii la limita sărăciei doamnă comisară jourov este o cifră care ne îngrijorează.
și când vorbim despre drepturile copilului o să vă reamintesc că sunt patru direcții fundamentale.
lipsa accesului la educație lipsa accesului la sănătate violența de orice tip și exploatarea de orice tip ar trebui să fie probleme fundamentale.
eu cred că trebuie și vă cer astăzi să reorientăm politicile privind drepturile copilului iar în ceea ce privește sănătatea eu sunt medic sunt medic de urgență în iași românia la spitalul clinic de urgență nicolae oblu vă cer astăzi onorată comisie elaborarea unui standard european de calitate în sănătate și să facem în așa fel încât sănătatea copiilor din europa să fie asigurată gratuit.
doamnă președintă sunt trei lucruri pe care nu mi le puteam închipui în secolul xxi fraudarea alegerilor intervenția armatei în procesul electoral ceea ce înseamnă pe față o lovitură de stat și violența.
eu sunt medic medic de urgență în iași românia spitalul clinic de urgență nicolae oblu și cred că drepturile omului trebuie respectate mai ales în acest secol în care problema lor devine din ce în ce mai actuală de la dreptul la sănătate la dreptul la a alege liber și dreptul de a fi protejat atunci când îți exprimi opiniile politice.
și vă felicit doamna mogherini că ați încercat prin dialog să dezamorsați o situație care este greu de închipuit și pe de altă parte îmi pun încă întrebarea cum poate fi gestionată o astfel de situație când este vorba de intervenit la nivelul altui stat.
dacă lucrurile ar trebui să fie rezolvate soluția sănătoasă mi se pare observatori independenți pentru noi alegeri democratice iar dacă vorbim de violență cred că aceeași atitudine ar trebui să o avem de fiecare dată să o condamnăm că vorbim despre armată sau despre intervenție în procesul electoral fie că se întâmplă în bolivia fie că se întâmplă în țările europene și în special în vest și nu numai acolo.
doamnă președintă cine atacă un jurnalist atacă dreptul nostru la exprimare și mai ales dreptul nostru la informare și nu va reuși niciodată asta. eu astăzi adopt și am adoptat întotdeauna spusele lui voltaire nu sunt neapărat de acord cu tot ceea ce spui dar voi fi întotdeauna cel care va apăra până la moarte dreptul tău de a o spune.
și într adevăr jurnalismul de investigație este din ce în ce mai greu de făcut în europa în europa unde nu ne am aștepta să fie astfel de fapte abominabile iar jurnaliștii căzuți la datorie sunt o dovadă a ceea ce spun astăzi.