kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
sigur că asta duce la ocuparea forței de muncă și la creștere economică și atingerea obiectivelor acordului de la paris privind schimbările climatice.
e foarte important să investim în știință tehnologie cultură educație și formare profesională.
un beneficiar important al acestor fonduri poate fi românia și trebuie să fie românia care are o resursă umană puternică în toate aceste domenii.
doamnă președintă regulamentul protejează banii europeni iar riscul furtului din bani europeni este mai mare în statele care nu respectă statul de drept acolo unde independența justiției este în pericol acolo unde deciziile sunt arbitrare sau ilegale
inclusiv cele luate de autoritățile publice și nu sunt corectate și nu sunt sancționate și acolo unde drepturile și libertățile oamenilor sunt restrânse cum ar fi și libertatea presei.
recunoaștem în aceste cazuri multe din deciziile luate din păcate în românia de guvernul psd alde.
acum în aceste țări unde statul de drept nu este respectat sigur că banii europeni sunt în pericol și ca atare regulamentul prevede că pot fi suspendați înghețați reduși.
în cazul acesta statul respectiv va trebui să facă plăți dar din bugetul propriu și nu va primi finanțare până când nu va remedia dificultățile.
în țările membre cetățenii nu au informațiile corecte despre ceea ce se întâmplă aici și de foarte multe ori vina vine spre uniunea europeană nu spre administrațiile naționale sau spre parlamentele naționale.
cum credeți dumneavoastră că am putea să îi informăm mai bine pe cetățenii din țările noastre legat de responsabilitatea la nivel european la nivel național la nivel local?
este o confuzie legată de subsidiaritate și cred că sunt greșeli și din partea instituțiilor europene în acest sens.
în urmă cu câteva luni două societăți comerciale franceze cu peste o sută cincizeci de salariați au fost sancționate pentru că nu au respectat politica privind egalitatea salarială femei bărbați fapt ce constituie o premieră.
poate că nu sancțiunile financiare sunt cele mai bune soluții dar asemenea exemple pot încuraja alte societăi să aplice egalitatea salarială femei bărbați pentru aceeași muncă.
aplicarea unor politici salariale orientate către reducerea inegalităților salariale între bărbați și femei nu trebuie privită ca o constrângere externă ci ca un agent de transformare internă și de modernizare a societății europene.
aceste lucru reiese și din numeroase studii efectuate la nivel european care arată că reducerea diferențelor între salariile femeilor și ale bărbaților poate genera între zero doi și zero patru procente suplimentare de creștere economică.
cetățenii au nevoie de creare de locuri de muncă și de aceea investițiile în domeniul protecției mediului pot fi considerate un motor de dezvoltare iar foaia de parcurs pe care ați propus o și pe care o sprijinim reprezintă un răspuns în acest sens.
însă trebuie să ținem seama de faptul că eforturile statelor membre pentru tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon nu sunt similare întrucât punctele de plecare sunt diferite și implicit eforturile de implementare sunt diferite.
salut planificarea bugetară a fondurilor europene astfel încât să se asigure finanțarea proiectelor care conduc la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră dar care să permită în același timp și reducerea decalajelor în infrastructură între statele membre.
de asemenea comisia trebuie să revizuiască schema de comercializare a certificatelor deoarece evoluția pieței carbonului este incertă și influențată de o multitudine de factori și trebuie gândită o balanță echilibrată între set aside și numărul de certificate aferente ets ului post. două mii doisprezece
fără îndoială atât statele membre cât și regiunile trebuie să contribuie la îndeplinirea obiectivelor privind emisiile scăzute de carbon până în.
încurajarea unor noi forme de investiții astfel încât să faciliteze tranziția modală către moduri de transport mai ecologice și să reducă nevoia de transport așa cum propune raportul va avea de înfruntat situații regionale specifice.
lipsa infrastructurii adecvate mai ales în regiunile sărace în care utilizarea it este redusă va genera o serie de probleme de accesibilitate.
este nevoie ca schimbarea culturală să fie susținută de măsuri care să nu afecteze viața de zi cu zi a cetățenilor și mai ales locurile de muncă ale acestora.
domnule președinte domnule prim ministru mă bucură intervenția dumneavoastră și răspunsurile pe care le ați dat.
vreau să mă refer la o afirmație cetățenii cer o europă deschisă și tolerantă.
sigur cetățenii din țara mea ar vrea să trăiască ca în luxemburg.
problema este și întrebarea către dumneavoastră este credeți că fondurile de coeziune și fondul strategic de investiție au avut cele mai bune criterii și s a ajuns la o coeziune socială?
cum să avem o europă unită despre care dumneavoastră ați vorbit și o doresc și eu atât timp cât avem atâta diferență în calitatea vieții oamenilor?
trebuie să le dăm un mesaj așa cum spuneați dumneavoastră că putem să avem un sprijin social și pentru asta trebuie multă echitate.
vrea un răspuns foarte clar pentru că iată românia și bulgaria nu sunt în schengen tocmai pentru că o țară sau două se opun și nu este normal să avem într o piață unică două piețe schengen.
problema operabilităii sistemului de informaii schengen ii a fost din nou dezbătută în cadrul reuniunii consiliului din februarie două mii nouă i s a subliniat încă o dată necesitatea găsirii unei soluii imediate la impasul în care se află sis ii în acest moment.
cu toate acestea am impresia că în loc de răspunsuri apar tot mai multe întrebări în urma dezbaterilor pe marginea sis ii.
consiliul susine punerea în aplicare a unui plan de analiză i reparaii care să permită identificarea problemelor din arhitectura tehnică a lui sis ii cu scopul de a asigura stabilitatea i fiabilitatea acestuia.
pe de altă parte consiliul nu exclude decizia de a adopta o alternativă tehnică care să poată realiza obiectivele pe care i le a propus sis ii.
oricare dintre variante va fi aplicată ea nu trebuie să aibă repercusiuni asupra calendarului de aderare a ărilor care nu sunt încă incluse în spaiul schengen.
a dori să tiu ce măsuri va lua comisia pentru a evita o posibilă întârziere i cum se vor acoperi costurile suplimentare datorate acestor schimbări.
exemplul româniei este concludent românia are doi zero km de frontieră externă integrarea în schengen prevăzută pentru martie două mii unsprezece este o prioritate i toate aceste ezitări pot avea consecine asupra respectării acestui termen.
în contextul în care comisia se pregătete să elaboreze o nouă propunere legislativă referitoare la următoarele etape ale gestionării frontierelor cer comisiei să evalueze mai întâi eficacitatea sistemelor actuale de gestionare a frontierelor cu scopul de a obine o sinergie optimă între acestea i apoi să analizeze oportunitatea investiiilor în logistica de frontieră.
pentru realizarea obiectivelor strategice ale uniunii comisia nu ar trebui să lanseze crearea de la zero a noi instrumente până când cele existente precum sis ii sau vis nu devin operaionale i fiabile
în două mii opt uniunea europeană i a asumat angajamentul ca până în două mii douăzeci să reducă consumul de energie cu douăzeci iar douăzeci din energia consumată să provină din surse regenerabile.
în cadrul consiliului european din douăzeci și cinci douăzeci și șase martie două mii zece liderii uniunii au stabilit ca obiectiv comun creterea eficienei energetice cu douăzeci până în.
îmbunătăirea performanței energetice a clădirilor va avea un impact semnificativ asupra vieii cetăenilor europeni.
la nivelul uniunii o familie cheltuiete în medie treizeci și trei din venituri pentru apă electricitate gaze i întreinere iar în cazul familiilor cu venituri foarte mici acest procent poate ajunge chiar la.
cincizeci și patru investiiile pentru îmbunătăirea eficienei energetice vor conduce la reducerea facturilor de energie dar i la crearea a doi șapte milioane de locuri de muncă în uniune până în.
două mii treizeci în noiembrie două mii opt comisia a prezentat o propunere legislativă pentru reformarea directivei nr.
nouăzeci și unu două mii doi privind performanța energetică a clădirilor.
în aprilie două mii nouă parlamentul european a adoptat cu foarte largă majoritate poziia sa în primă lectură în cadrul procedurii de codecizie.
ulterior parlamentul i consiliul au purtat negocieri intense pe perioada preediniei suedeze a consiliului uniunii europene i în noiembrie două mii nouă s a ajuns la un acord politic cu privire la aspectele tehnice ale propunerii legislative.
principalele realizări ale acestui acord sunt introducerea unui articol separat i a mai multor considerente i prevederi referitoare la aspectele legate de finanare.
comisia trebuie să identifice instrumentele financiare i măsurile fiscale existente i să prezinte noi propuneri până la treizeci iunie.
două mii unsprezece aceste prevederi sunt completate i de o declaraie a comisiei.
până la treizeci și unu decembrie două mii douăzeci toate clădirile noi trebuie să aibă un consum net de energie aproape de zero iar cea mai mare parte a energiei trebuie să provină din surse regenerabile.
pentru clădirile cu un consum net de energie aproape zero statele membre vor defini obiective clare i planuri de aciune care includ i măsuri de sprijin.
performana energetică a clădirilor care fac obiectul unei renovări majore sau a părilor renovate a acestora trebuie să întrunească cerine minime de performană energetică aplicabile i sistemelor tehnice i componentelor clădirilor care au un impact semnificativ asupra performanei energetice a clădirii.
noi dispoziii referitoare la certificate.
un set minim de informaii inclusiv posibilităile de finanare care trebuie precizate în certificat.
mai multe informaii i transparenă în ceea ce privete acreditarea i formarea experilor informarea proprietarilor i a locatarilor.
consultarea autorităilor locale i sprijinirea acestora la punerea în aplicare a recomandărilor introducerea de noi dispoziii adresate urbanitilor i arhitecilor locali pentru a lua în calcul eficiena energetică a clădirilor.
introducerea unor sisteme inteligente de contorizare i a sistemelor de control activ cum ar fi sistemele de automatizare control i monitorizare destinate economisirii energiei.
nu va exista o metodologie comună dar până la treizeci iunie două mii unsprezece comisia stabilete un cadru metodologic comparativ pentru calcularea nivelului optim din punct de vedere al costurilor i al cerinelor minime de performană energetică.
două mii șaptesprezece poziia comună a consiliului are la bază acordul încheiat în noiembrie două mii nouă între parlamentul european i consiliul i de aceea recomand adoptarea sa.
investiiile în noile tehnologii care vor viza reducerea consumului de energie vor avea un impact semnificativ pe piaa naională i regională a forei de muncă i vor îmbunătăi securitatea energetică a uniunii europene.
cetăenii europeni nu pot să suporte singuri costurile modernizării sistemelor energetice.
suma maximă care poate fi alocată în acest sens din fondul european de dezvoltare regională nu este suficientă i trebuie majorată la un nivel cât mai mare.
comisia trebuie să aducă un sprijin complementar prin crearea până în două mii paisprezece a fondului pentru eficienă energetică care ar putea fi cofinanat de către uniunea europeană banca europeană de investiii i statele membre.
două mii douăzeci certificatele energetice sunt necesare în primul rând pentru informarea cumpărătorilor cu privire la performana energetică a locuinelor.
românia i a propus introducerea certificatelor energetice pentru tranzaciile imobiliare începând cu acest an însă decizia aprobării proiectului de act normativ a fost amânată. principalele motive au fost numărul insuficient de auditori energetici i riscul majorării preului la casele vechi.
proces la care parlamentul european va fi un partener constant i ambiios i care va cere i transparenă în adoptarea actelor delegate.
da este adevărat am făcut o diferenă clară între clădirile noi i cele existente inând cont atât de forma de proprietate care diferă de la un stat la altul cât i de stocul de clădiri existent.
consider că statele membre i comisia trebuie să fructifice evaluarea la jumătatea perioadei a perspectivei financiare care are loc în două mii zece pentru a revizui programele operaionale i a aloca mai multe fonduri eficienei energetice a clădirilor.
statele membre pot utiliza o cotă de patru din feder i în cazul în care consideră oportun o cotă redusă de tva dar nu mai mică de cinci pentru lucrările aferente eficienei energetice a clădirilor.
subliniez că toate fondurile alocate eficienei energetice a clădirilor se vor regăsi în locuri de muncă i în taxe i impozite plătite la nivel local regional sau naional având în vedere caracterul local al acestor lucrări.
numai dacă vom mări gradul de absorbție al cotei de patru din feder alocat eficienei energetice a clădirilor în perioada două mii zece două mii treisprezece vom putea solicita ulterior creterea semnificativă a acestei cote pentru perioada financiară două;
mii paisprezece două mii douăzeci sugerez undeva între opt i.
doisprezece în plus solicit comisiei europene ca cele o sută cincisprezece milioane de euro rămase necheltuite din programul european de redresare economică să fie alocate iniiativei orae inteligente.
consider că mai ales în contextul planificării perioadei financiare două mii paisprezece două mii douăzeci eficiena energetică trebuie să se afle în topul priorităilor noastre inclusiv cu programe dedicate zonelor rurale.
vorbesc în calitate de raportor al parlamentului european pentru descărcarea de gestiune a agențiilor europene pentru anul două mii zece la care uniunea a contribuit cu șapte sute șaizeci și opt de milioane de euro.
rapoartele curții europene de conturi pentru douăzeci și patru de agenții nu au nicio referință concretă la chestiuni de management achiziții publice resurse umane sau performanță.
dacă aceste agenții i au îmbunătățit activitatea trebuie să vedem cifre argumente i să fim convinși.
unde sunt în raport cu analiza activităii ageniilor europene?
doi raportul orizontal pentru ageniile europene a fost planificat pentru octombrie s a amânat pentru decembrie iar în acest moment nu există date clare cu privire la finalizarea lui.
avem nevoie de acest raport pentru a decide cu privire la descărcarea de gestiune a agențiilor.
trei mai grav însă curtea europeană de conturi nu poate fi credibilă în faa cetăenilor europeni dacă nu furnizează informaii despre cum s au cheltuit cele șapte sute șaizeci și opt de milioane de euro contribuția uniunii la bugetul ageniilor în două mii zece
mai ales acum când suntem în mijlocul unei crize financiare i de încredere.
mă voi lega de declaraia purtătorului de cuvânt pe probleme regionale dl ton van lierop care spunea că e normal să avem mai multe erori în această perioadă pentru că toate programele au intrat într o viteză de implementare normală i că oricum banii nu sunt pierdui pentru că îi vom recupera peste câțiva ani.
în schimb nu este normal ca sistemele de control să nu fi intrat i ele într o viteză normală i să nu fie adaptate astfel încât erorile să nu fie mai mari decât au fost la început ba dimpotrivă să fie mai mici.
pe de o parte pentru că nu îi vom recupera pe toi pe de altă parte pentru că în aceti ani de zile pierdui banii nu vor fi cheltuii acolo unde trebuie aa cum trebuie i la momentul la care era nevoie de ei.
deci eu zic că avem nevoie de sisteme mult mai bune de control care să fie mult mai bine adaptate i mult mai eficiente în perioada următoare.
domnule președinte domnule comisar conform datelor onu bangladesh înregistrează în continuare cea mai ridicată rată de căsătorii între copii la nivel mondial.
din păcate recenta lege din două mii șaptesprezece nu interzice decât în titlu căsătoriile și de fapt lasă loc căsătoriilor copiilor.
este nevoie de educația copiilor și a adolescenților și evident de schimbarea legislației.
domnule comisar eu cred că comisia trebuie să utilizeze instrumente potrivite împreună cu alte instituții internaționale unicef onu pentru a schimba în practică actuala situație tragică pentru că fetele vor rămâne toată viața cu amprentă după ce sunt obligate să se căsătorească cu agresorii.
domnule președinte în dictatura din azerbaidjan jurnaliștii își riscă viața și libertatea pentru a scrie și vorbi liber. jurnalistul azer mehman huseynov a fost condamnat la doi ani de închisoare pentru defăimare în martie două mii șaptesprezece după ce a publicat fotografii cu imobile de lux ale unor oficiali.
în decembrie două mii optsprezece poliția azeră l a acuzat de alte fapte nu știm dacă reale sau inventate și au început investigații împotriva lui mehman fiind transferat acum în arestul poliției unde se află și astăzi în continuare în greva foamei.
de aceea îi solicit înaltei reprezentante pentru afaceri externe federica mogherini să reacționeze dur așa cum a făcut o și la prima arestare.
libertatea și viața nu sunt negociabile și cer eliberarea de îndată a lui mehman.
doamnă președintă domnule comisar dragi colegi s au spus foarte multe lucruri aici.
cred că rezultă că avem o majoritate aici în parlamentul european care dorim ca marea britanie să fie aici.
problema este în marea britanie și eu sunt îngrijorată de ceea ce se întâmplă cu cetățenii europeni cu concetățenii mei care trăiesc acolo.
sunt îngrijorată de ce se va întâmpla cu cetățenii britanici care trăiesc în uniunea europeană și de asemenea sunt îngrijorată de relațiile comerciale.
eu cred că trebuie să continuăm negocierile dar marea britanie prin reprezentanți nu prin populație pentru că populația își dorește în majoritate să fie în uniunea europeană.
fost în londra am fost în birmingham am discutat cu cetățeni cu oameni de afaceri toți doresc să rămână în uniunea europeană.
dar responsabili sunt oamenii politici care dezinformează și am văzut recent un membru al parlamentului european de dreapta când făcea reclamă să ne instige că dacă va ieși marea britanie vom plăti noi din buzunarele noastre pensii eurodeputaților britanici.
avem nevoie de o siguranță a respectării drepturilor cetățenilor în uniunea europeană.
pentru că ați amintit de austria vreau să vă întreb punctual ce părere aveți că austria discriminează copiii și mamele care nu sunt cetățeni austrieci dar care lucrează și contribuie la pib ul austriei?
în sfârșit românia prin noul guvern se află pe drumul cel bun drumul spre relansare economică spre o guvernare mai aproape de oameni o guvernare transparentă care va corecta multe dintre greelile făcute de vechiul guvern.
guvernul ponta reprezintă o adevărată speranță pentru românia o cale de ieșire din sărăcie i omaj pentru cetățenii români pentru că este un guvern care dorete să asigure o cretere economică sustenabilă i o cretere a nivelului de trai. de acum înainte inițiativele i măsurile guvernamentale vor avea la bază dialogul politic social i economic.
societatea civilă nu va mai fi lăsată de o parte ci va fi consultată cu privire la politicile care urmează să fie implementate.
i în acest sens mă bucur foarte mult că reforma sănătății se va realiza printr o consultare largă a cetățenilor a tuturor organizațiilor profesionale i a societății civile în ansamblu.
o abordare clar contrastantă cu cea a vechiului guvern care a generat tensiuni sociopolitice majore prin nereuitul proiect de lege a sănătății propus în decembrie.
astăzi preedintele parlamentului european martin schulz a vorbit despre o revoluie discretă care a început acum șaizeci de ani a vorbit despre o europă fără ziduri i o europă fără războaie.
dacă există o invenie care să fi ajutat mai mult ca popoarele să se îneleagă între ele ca valorile să fie înelese i împărtăite ca diferenele dintre popoare să fie asimilate i să ne înelegem să ne cunoatem mai bine între noi această invenie se numete internetul.
vom vota în perioada următoare în parlament acordul acta. eu cer colegilor din ppe i în special colegilor români europarlamentari din partidul democrat liberal să spună public dacă vor vota pentru acordul acta sau dacă vor vota împotriva acestui acord pentru că este vorba de însăi fiina uniunii europene de
valorile în care noi credem i pe care le susinem.
ziua europei este atât un prilej de sărbătoare cât i o foarte bună ocazie să analizăm care sunt paii pe care îi mai avem de făcut pentru a crea o uniune tot mai profundă între popoarele europei în cadrul căreia deciziile se iau cu respectarea deplină a principiului transparenei i cât mai aproape cu putină de cetăeni.
avem datoria nu doar să insuflăm tinerilor aceleai idealuri pe care robert schuman le avea în anii cincizeci ci mai ales să le asigurăm condiiile necesare ca i ei să contribuie la dezvoltarea societăii în care trăiesc cel puin la fel de mult ca generaiile anterioare. consider că avem obligaia să investim în educaie sănătate în cercetare i inovare
i mai ales în politica industrială a uniunii europene.
doar astfel vom sprijini tinerii să fie mai competeni mai întreprinzători i să îi poată găsi un loc de muncă decent sigur i bine plătit la nivelul pregătirii fiecăruia dintre ei.
aniversăm azi ziua europei aa cum s a spus aici într o uniune europeană fragmentată între sperane i deziluzii.
în acest context alegerea duminică a lui franois hollande ca preedinte al franei i învestirea luni a liderului social democrat victor ponta ca prim ministru al noului guvern al româniei sunt pai importani pe calea asumării de către stânga progresistă a responsabilităii de a reda un viitor proiectului european.
de asemenea aceste schimbări readuc sperana i încrederea într o europă în criză unde guvernele se schimbă sub presiunea nemulumirii populare unde sărăcia se extinde i revin în foră demonii trecutului xenofobia antisemitismul extremismul naionalismul i protecionismul.
grecia este doar revelatorul eecului european care îi are originea în reducerea construciei continentale la dimensiunea economică.
sper ca noile tendine de regrupare politică să declaneze un proces de regândire i aprofundare a proiectului european inclusiv prin apărarea democraiei reafirmarea modelului social i atenuarea decalajelor între statele membre.
an de an de ziua europei ne amintim începutul construcției comune a proiectului european.
anul acesta putem vorbi cu mai multă speranță i încredere despre un nou început.
valul de schimbări politice din ultimele săptămâni e semnalul că europenii nu mai acceptă austeritatea.
prin austeritate s au obținut două rezultate majore sărăcia i lipsa de speranță.
europa are nevoie de strategii de cretere de repararea nedreptăilor din ultimii ani de măsuri pozitive care să creeze locuri de muncă i să sprijine categoriile vulnerabile.
dei muli europeni sunt în suferină i se confruntă zi de zi cu greutăi uriae astăzi putem vorbi despre credina renăscută într un viitor mai just clădit de lideri care îi respectă cetăenii i iau decizii în favoarea acestora.
doamnă președintă până în anul două mii treizeci uniunea trebuie să crească eficiența energetică cu. douăzeci și șapte ne îndreptăm către acest obiectiv pe diverse planuri folosim energie regenerabilă și încercăm să ne desprindem de relațiile nesănătoase de dependența energetică mai ales cu federația rusă.
de aceea trebuie ca pe etichetele produselor electrocasnice să apară consumul energetic.
știu că industria este îngrijorată că o schimbare majoră în etichetarea energetică ar putea avea un impact negativ asupra producătorilor și consumatorilor dar despre consumatori spun un singur lucru oamenii sunt inteligenți și au capacitatea să discearnă și ei decid ce cumpără.
doamna președintă uniunea traversează criză după criză. a fost criza economică apoi criza refugiaților granițele ne sunt amenințate și avem amenințări teroriste și din interiorul uniunii.
trebuie să ne apărăm de toate.
toate acestea pun presiune pe bugetul uniunii.
cu toate acestea sunt de acord și votez acest raport care solicită revizuirea cadrului financiar multianual două mii paisprezece două mii douăzeci inclusiv creșterea limitelor pentru cheltuielile pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și a programelor legate de migrație.
este nevoie de un nou instrument pentru a face față crizei refugiaților.
trebuie însă reformat sistemul de luare a deciziilor pentru alocarea acestor bani și haideți să nu mai repetăm greșeala cu cotele obligatorii.