kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
în perspectiva atingerii intei de șaptezeci și cinci în privina ocupării forei de muncă feminine oferirea acestor opiuni mamelor reprezintă un instrument deosebit de util.
în acelai timp cele două modificări lasă la aprecierea familiilor stabilirea unui echilibru între viaa privată i cea profesională.
guvernul româniei a fost constrâns să modifice recent legislaia în acest domeniu pentru a reduce cheltuielile bugetare i a combate efectele crizei economice.
femeile din românia au astfel două opiuni ele pot să aleagă între reintegrarea profesională în primul an după natere însoită de o primă de la stat sau un concediu de cretere pentru copil cu o durată de doi ani.
mai mult conform angajamentelor luate faă de fondul monetar internaional românia are obligaia ca prin noua lege a asistenei sociale să reducă numărul ajutoarelor de acest tip de la cincizeci și patru la.
propunerea de directivă abordează în acelai timp protejarea la locul de muncă a mamelor care alăptează interdicia de a concedia o femeie după concediul de maternitate de ase luni reguli privind adopia lucrul peste program munca în schimbul de noapte.
vreau să mulumesc preediniei poloneze pentru modul în care a încercat să abordeze această nouă directivă i a putea spune nouă pentru că a suferit multe îmbunătăiri prin amendamentele depuse în cadrul parlamentului.
ai afirmat domnule ministru că cele trei instituii au un obiectiv comun dar se uită în direcii diferite.
pot să vă spun cu toată sinceritatea că în ceea ce privete parlamentul european el se uită spre cetăeni iar eu tiu că preedinia poloneză este una pro europeană i da avem nevoie de mai multă europă dar să nu uităm că europa aparine cetăenilor i nu guvernului.
de aceea eu vreau să vă spun că această directivă poziia pe care noi am adoptat o în parlament este una solidă pentru că nu face altceva decât să fie un nou instrument prin care să putem să asigurăm reconcilierea vieii de familie cu viaa profesională
i de asemenea să o utilizăm pentru a rezolva situaia crizei economice în care noi ne aflăm.
nu am îneles la ce v ai referit când ai spus că parlamentul a trecut cu vederea soluii deja existente.
o perioadă de concediu de maternitate care nu a făcut altceva decât să ină cont de recomandările organizaiei mondiale a sănătăii i de o nouă viziune aceea că maternitatea nu trebuie să fie penalizată.
domnule ministru mă surprinde că reprezentanii comisiei europene nu sunt aici dar eu sper că împreună fiind în procedură de codecizie vom putea să găsim o soluie în aa fel încât să înaintăm cu acest dosar atât de important mai ales în acest moment. iar clauza pasarelă poate fi o soluie.
cred că această dezbatere ridică cel puin trei tipuri de întrebări mai suntem capabili să vedem i dincolo de criză?
mai suntem capabili să vedem viitorul europei prin interesele cetăenilor europeni i nu printr o realitate imediată care se numete criza economică?
dacă da atunci trebuie să încercăm să schimbăm paradigma de discurs.
nu este vorba de interesul femeilor nu este vorba de interesul bărbailor i nici măcar de interesul copiilor.
este vorba de interesul societăilor europene care trebuie să supravieuiască i să fie viabile.
dacă dorim să rămânem într o formulă de naiuni într o formulă în care să ne conservăm multiculturalismul i identităile prin noi înine va trebui să ne stimulăm politicile de natalitate.
cred că trebuie să ne gândim la coeziunea europeană în cu totul ali termeni.
nu în termeni de resurse financiare ci neapărat în termeni de resurse umane.
daca are nevoie de familie atunci trebuie să încurajeze pe mamă i pe tată să fie alături de acest copil.
educaia i coeziunea socială nu sunt o chestiune de prestare de servicii pe care societatea o poate asigura mai bine sau mai rău.
dacă gândim în aceti trei parametri care sunt comuni contiinei i filosofiei europene atunci nu avem decât o singură soluie să spunem da acestei directive să nu încercăm să gândim într o viziune mercantilistă străină spiritului i concepiei europene
i din punctul meu de vedere absolut periculoasă pentru viitorul europei.
douăzeci de aceea a dori să ne spunei ce măsuri luăm pentru cetăenii uniunii europene pentru păstrarea i crearea locurilor de muncă i mai ales pentru creterea calităii vieii acestora?
domnule ministru a dori să atrag atenia asupra importanei integrării surselor de energie regenerabilă în gridul energetic naional reeaua energetică europeană fiind formată din reelele
ările baltice reprezintă un exemplu de bună practică în domeniul utilizării energiilor regenerabile i eficienei energetice a clădirilor.
a dori să vă întreb dacă avei un plan de aciune împreună cu statele membre dedicat utilizării energiilor regenerabile
avem procedura catch the eye avem mai mulți colegi care s au înscris însă datorită faptului că mai avem de dezbătut un subiect și am vrea să începem totuși voturile la ora.
doisprezece zero ținând seama de orarul plecărilor din strasbourg vă cer îngăduință și înțelegere ca să dau cuvântul unei singure persoane care nu a luat cuvântul și care nu va lua cuvântul.
de aceea am să îi dau cuvântul unei singure persoane domnului khan la această procedură după care am să îl rog pe domnul comisar să ia cuvântul.
domnul khan a ieșit din sală înainte de acest anunț așa că îl rog pe domnul comisar stylianides să ia cuvântul.
vreau să condamn la rândul meu în termeni foarte fermi acțiunile recente ale lui eelj acuzat în fața tribunalului internațional penal pentru fosta iugoslavie de grave crime comise pe teritoriul croației și al bosniei și herțegovinei.
suntem cu toții revoltați cum s a văzut de retorica folosită de eelj în jurul temei serbiei mari de incitarea la ură ca și de primirea sa ca un erou în serbia după eliberarea provizorie din motive umanitare.
ca raportor al parlamentului pentru bosnia și herțegovina am urmărit reacțiile din această țară sentimentul de revoltă al victimelor pentru care acțiunile recente ale lui eelj nu fac decât să redeschidă răni încă necicatrizate.
pe lângă această încărcătură emoțională acțiunile lui eelj riscă să compromită eforturile depuse pentru reconciliere în balcani iar încrederea publică în tribunalul de la haga care este un instrument important pentru a realiza această reconciliere riscă să fie afectată. în fine aș vrea să încurajez clasa politică din serbia să se unească în respingerea declarațiilor de acest tip belicoase și care incită la ură.
stimați colegi mecanismul de apărare comercială ce include măsuri antidumping și anti subvenție deține un rol extrem de important atât în lupta împotriva concurenței neloiale practicate de țări terțe cât și pentru sprijinirea întreprinderilor locale.
industria europeană trebuie susținută cu atât mai mult cu cât în prezent se află într o împrejurare economică dificilă.
în acest context uniunea europeană nu poate acorda condiții prea favorabile competitorilor săi.
ea trebuie să își protejeze întreprinderile mici și mijlocii care reprezintă nouăzeci și nouă din companiile europene și sunt generatoare de creștere economică și de locuri de muncă.
de aceea consider că prevederile privind apărarea comercială trebuie menținute în forma în care au fost adoptate în comisia pentru comerț internațional.
totodată aș dori să salut includerea în raport a posibilității prevăzute de organizația mondială a comerțului de a înăspri regulile de apărare comercială în cazul în care standardele sociale și de mediu ale unei țări terțe sunt prea joase.
în intervenia mea mă voi referi la raportul referitor la recomandările parlamentului privind negocierile dintre uniunea europeană i republica azerbaidjan în vederea încheierii unui acord de asociere.
subliniez importana cooperării dintre uniunea europeană i azerbaidjan pentru diversificarea surselor i a rutelor de aprovizionare cu energie a uniunii europene.
salut declaraia comună privind furnizarea de gaz semnată în ianuarie două mii unsprezece la baku de către preedintele comisiei europene i preedintele azerbaidjanului ca etapă importantă în realizarea coridorului sudic al gazelor.
solicităm uniunii să ofere asistenă tehnică azerbaidjanului pentru utilizarea surselor regenerabile de energie i pentru promovarea eficienei energetice.
în final salut progresul înregistrat de azerbaidjan în domeniul comunicaiilor i tehnologiei informaiilor în special în ceea ce privete guvernarea electronică sporind astfel transparena administraiei publice i ajutând la combaterea corupiei.
schimburile economice i comerciale reprezintă un element esenial al procesului deoarece ele contribuie la dezvoltarea cooperării politice.
semnalez nevoia de a promova i mai mult parteneriatul în domeniul energiei.
el răspunde unui interes reciproc de asigurare a securităii energetice prin diversificarea surselor i rutelor de transport.
trebuie să fie folosit i mai mult cadrul oferit de parteneriatul estic i de euronest pentru a crete încrederea i a promova dialogul între pări.
fondurile structurale i programele uniunii europene exercită un rol semnificativ în facilitarea accesului la finanare al întreprinderilor din sectorul economiei sociale.
subliniez importana unei strategii i a unor măsuri de promovare a spiritului antreprenorial i a întreprinderilor sociale inovatoare în special pentru tineri i pentru persoanele defavorizate.
dei reprezintă aproximativ două milioane de întreprinderi cu unsprezece milioane de angajai în uniunea europeană întreprinderile sociale au parte de sisteme de finanare subdezvoltate.
în acest sens consider strict necesară promovarea unor mijloace financiare suplimentare atât la nivel naional cât i la nivelul uniunii europene.
o soluie o reprezintă simplificarea accesului la fondurile structurale relevante din cadrul financiar multianual două mii paisprezece două mii douăzeci iar o a doua soluie poate fi reprezentată de includerea în cadrul fondului social european al fondului european de dezvoltare regională
al fondului orizont două mii douăzeci i al programului pentru schimbări sociale i inovare socială a unor axe special destinate microfinanării i antreprenoriatului social.
antreprenorii sociali se caracterizează prin ambiie i persistenă utilizându i energiile pentru a identifica soluii la deficienele cu care se confruntă societatea.
ei sunt vizionari dar i realiti eforturile lor urmărind adaptarea sistemului social în funcie de nevoile comunităii.
instituiile financiare globale recunosc beneficiile investiiilor de dezvoltare prin sprijinirea întreprinderilor sociale i preferă mai degrabă finanarea acestora în detrimentul programelor de ajutor social.
sunt convins că întreprinderile sociale asigură legătura necesară între mediul privat axat pe maximizarea profitului i cel public care trebuie să răspundă nevoilor sociale.
întreprinderile sociale trebuie să beneficieze de suportul fondurilor europene de tip investitori prudeniali cu posibilitatea de a accesa diferite instrumente financiare.
în prezent ne confruntăm cu o cretere a cererii de servicii sociale datorată în primul rând schimbărilor demografice.
întreprinderile sociale întâmpină dificultăi în găsirea finanărilor de care au nevoie în funcie de nivelul lor de dezvoltare.
este nevoie astfel de stimulente pentru cei care furnizează servicii de interes general.
cred că în primul rând trebuie asigurat accesul la finanarea privată dar i mobilizarea fondurilor europene în sprijinul întreprinderilor sociale.
de asemenea statele membre ar putea adapta cadrul juridic printr un acces mai bun la achiziiile publice.
nu în ultimul rând ar trebui îmbunătăită vizibilitatea i consolidate capacităile de management ale antreprenorilor sociali.
acest lucru s ar putea realiza inclusiv prin intermediul unor programe precum erasmus pentru tinerii antreprenori.
obiectivele fixate prin strategia de la lisabona crearea unui număr mai mare de locuri de muncă și eradicarea sărăciei până în două mii zece nu au fost atinse motiv pentru care europa trebuie să și continue eforturile pentru realizarea lor.
consider că uniunea și statele membre trebuie să acorde o atenție deosebită programelor de formare pe tot parcursul vieții.
ele reprezintă o metodă de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale și contribuie la consolidarea capacității de integrare profesională și pe piața forței de muncă.
pe de altă parte consider că executivul european ar trebui să facă o analiză a domeniilor în care deficitul de personal calificat este în creștere pentru a putea ulterior să promoveze măsuri de acoperire a acestui deficit.
o posibilă măsură ar fi și extinderea programului erasmus destinat în prezent studenților și la alte categorii socio profesionale de exemplu tineri fără studii universitare sau șomeri incluși în programe de reconversie profesională.
cu mercosur a vrea să fac câteva precizări legate de relaia cu brazilia statul cu cea mai mare influenă în america de sud i cu cele mai mare anse de a deveni factor de stabilitate în această regiune.
consider că uniunea europeană i brazilia pot i ar trebui să colaboreze mult mai intensiv printre altele în ceea ce privete suplimentarea volumului tranzaciilor comerciale în special în urma planului comun de aciune până în două mii paisprezece i în mod special în dobândirea unui rol de conducere
în cadrul forurilor internaionale pe tematici precum schimbările climatice guvernana economică i nu în ultimul rând drepturile omului.
subliniez importana intensificării cooperării industriale în domeniul politicii spaiale dintre uniunea europeană i statele brics.
ca membru al delegaiilor parlamentului european pentru relaiile cu mercosur i cu india subliniez importana acordului de asociere ue mercosur care va fi cel mai important acord de asociere semnat vreodată de uniunea europeană i care vizează schimburi comerciale în valoare de o sută douăzeci și cinci de miliarde de dolari anual.
totodată subliniez rolul braziliei ca actor principal în regiunea mercosur i salutăm reînnoirea parteneriatului strategic ue brazilia planul de aciune comună două.
mii doisprezece două mii paisprezece regretăm faptul că acordul ue brazilia privind transportul aerian nu a fost semnat în cadrul summitului ue brazilia din octombrie.
două mii unsprezece în ceea ce privete relaiile ue india o atenie deosebită trebuie acordată cooperării în domeniul securităii cibernetice i proteciei datelor cu caracter personal.
apreciez rolul băncii europene de investiii care a alocat unu miliard de euro prin facilitatea privind energiile regenerabile i securitatea energetică pentru realizarea de proiecte energetice în india.
doresc să subliniez atât evoluia demografică accelerată din aceste state precum i creterea lor economică rapidă.
atrag atenia asupra paragrafului s care pune accentul pe valorile i principiile împărtăite de cele două grupuri.
totodată forumurile de dialog trebuie să includă probleme precum combaterea schimbărilor climatice sau accesul la pământuri rare.
colaborarea în aceste domenii dintre statele brics i ue poate duce la o intervenie mai eficientă i rezultate vizibile.
este nevoie de elaborarea unor strategii comune care să ia în consideraie diferenele economice i culturale existente.
doi cred că este pozitivă această prelungire însă cred că colegii noștri care negociază în acest moment trebuie să țină cont de concluziile acestui raport de implementare.
sunt într adevăr rezultate bune însă trebuie să ținem cont totuși și de unele lucruri sumele prezentate ca realizate nu cuprind realitatea adică banii care au ajuns la beneficiari.
plafoanele de credit date la bănci nu cred că au ajuns încă la beneficiari și trebuie ținut cont de acest lucru doar șaizeci din bani sunt bani privați.
deci trebuie să existe mai multă transparență în ceea ce privește aceste sume în ceea ce privește motivele de refuz.
efsi nu trebuie să înlocuiască granturile efsi trebuie împreună cu fondurile structurale să contribuie la investiții și este nevoie de mult mai multă promovare a efsi în toate statele membre.
au făcut o radiografie exactă a ceea ce s a întâmplat cu efsi unu și vreau să reamintesc aici așa cum spunea și domnul bullmann că nu a fost suficient de bun am spus de la bun început criteriul primul venit primul servit.
să fim foarte clari să nu ne furăm căciula zonele rurale zonele mai sărace nu au capacitatea administrativă pentru a scrie proiecte și nu vor fi niciodată primele.
eu cred că alte criterii trebuie să folosim dacă dorim într adevăr ca acest fond strategic de investiții să ducă și la coeziune socială și la dezvoltarea zonelor mai sărace.
conduc intergrupul și constat că imm urile se plâng pentru că nu au cu ce garanta ca să poată să ajungă la acest fond.
cred că efsi doi are avantajul că are experiența lui efsi unu și putem să corectăm și mă bazez foarte mult pe raportori și pe comisie evident pentru corectarea.
și eu vreau să mulțumesc raportorului pentru acest raport foarte bun și colaborarea foarte bună pe care am avut o în elaborarea acestuia.
aș vrea de asemenea să mulțumesc comisiei pentru dialogul pe care am reușit să l avem pentru că acest raport pe descărcarea bugetară nu este doar un raport de descărcare anuală ci fixează linii noi de colaborare pentru perioada următoare.
aș vrea să abordez trei teme pe care eu le consider foarte importante.
în primul rând aș vrea să discut despre acele declarații naționale de management declarații naționale de management care ar trebui să arate cum sunt folosiți banii europeni.
declarațiile naționale de management ne ar ajuta foarte mult să vedem cum sunt folosiți banii europeni de către autoritățile naționale și a cui este răspunderea în utilizarea acestor bani.
este foarte important să intervenim rapid atunci când mecanismele de gestiune și de implementare a banilor europeni nu funcționează foarte bine.
în al treilea rând discutăm despre banii contribuabililor despre banii cetățenilor europeni deci este foarte important ca recuperările atunci când vorbim de fraudă în utilizarea banilor europeni să fie mult mai eficiente și aceste recuperări să nu vină tot din buzunarul cetățeanului european.
atunci când sunt fraudați tot cetățenii europeni sunt cei care acoperă paguba. nu este corect.
anul două mii treisprezece ca an european al cetăenilor trebuie să urmărească sensibilizarea cetăenilor în legătură cu drepturile lor care decurg din calitatea de cetăeni ai uniunii atunci când îi exercită dreptul la liberă circulaie i edere într un alt stat membru de exemplu ca studeni lucrători persoane aflate în căutarea unui loc de muncă voluntari consumatori întreprinzători tineri sau pensionari.
insist asupra eliminării obstacolelor care continuă să împiedice exercitarea drepturilor care decurg din calitatea de cetăean european.
în acest context subliniez importana eliminării barierelor din calea liberei circulaii a lucrătorilor români i bulgari.
nu putem vorbi cu adevărat de cetăenia europeană atât timp cât există bariere i diferene între cetăenii statelor membre.
solicit în acest sens ridicarea cel târziu în primul trimestru al anului două mii treisprezece a tuturor barierelor impuse de unele state membre pentru lucrătorii români i bulgari.
facilitarea liberei circulaii a persoanelor i extinderea mobilităii lucrătorilor constituie mijloace importante de abordare a consecinelor schimbărilor demografice de pe piaa muncii.
domnule președinte domnule borg domnule comisar eforturile de prevenire și combatere a terorismului trebuie să se intensifice suntem cu toții de acord având în vedere atacurile din ultimul an.
prezentul raport este binevenit dar este esențială implementarea măsurilor și colaborarea între statele membre.
așa cum se arată și în raport lupta împotriva terorismului este o luptă la nivel mondial și uniunea europeană nu poate aborda și câștiga de una singură.
rezoluția consiliului de securitate onu din două mii paisprezece le impune statelor membre obligația de a incrimina anumite infracțiuni legate de terorism și trebuie domnule comisar să urmăriți acest lucru dacă se aplică.
problema e că noi avem granițele uniunii europene și în afara spațiului schengen și trebuie să faceți tot ce este posibil ca și statele care nu sunt în schengen să intre în schimbul de informații pentru că până la urmă trecerea teroriștilor e transfrontalieră și noi trebuie să ne preocupăm de granița uniunii europene.
sper totuși că vom face pași pentru a combate terorismul și a asigura pacea în lume pentru că pacea salvează vieți omenești.
domnule președinte adoptarea tratatului de la lisabona a însemnat cel mai important pas pentru reformarea și consolidarea uniunii europene de la înființarea acesteia.
în același timp realitățile din zilele noastre ne demonstrează că există însă restanțe din partea statelor membre care creează dificultăți majore în vederea îndeplinirii angajamentelor și obligațiilor asumate pentru asigurarea securității și stabilității la nivelul uniunii europene.
recentele atacuri armate din diverse orașe și capitale din interiorul uniunii ne arată că terorismul a devenit o reală amenințare pentru viața și securitatea cetățenilor uniunii europene.
răspunsul la această problemă trebuie să cunoască o abordare transfrontalieră iar în acest sens autoritățile din statele membre trebuie să aibă acces într un termen cât mai scurt posibil la date relevante incluse în dosare la documente elemente de informare obiecte sau alte mijloace de probă reținute în legătură cu infracțiunile de terorism comise în alt stat membru.
instituțiile uniunii europene trebuie să depună toate eforturile în vederea creării unor instrumente actualizate și adoptării unui cadru juridic eficient riguros și armonizat.
acestea trebuie să responsabilizeze statele membre în vederea îndeplinirii obligațiilor instituite în sarcina lor și anume aceea de a furniza reciproc informații privind infracțiuni de terorism și nu numai și subliniez nu numai care să permită luarea deciziilor în timp real.
doar prin consolidarea cadrului juridic al uniunii și a cooperării dintre statele membre se va putea combate terorismul în toate formele sale asigurându se totodată respectarea unui drept fundamental al unui cetățean și anume dreptul la viață.
este evident că statele membre trec printr o perioadă dificilă din punct de vedere bugetar.
pe de altă parte s a dovedit foarte clar că bugetul european a contribuit major la dezvoltarea tuturor statelor membre inclusiv a celor net contributorii.
este surprinzător că eșecul concilierii nu s a datorat unui dezacord pe cifre ci refuzului de a discuta practic despre viitorul comun al statelor membre despre viitorul europei.
parlamentul nu dorește să și depășească atribuțiile dorește să se respecte tratatul și să protejeze interesele viitoare ale cetățenilor care l au ales.
implicarea parlamentului european în elaborarea mff este prevederea tratatului s a realizat acest lucru în două mii șase și nu cred că bugetul două mii șapte două mii treisprezece a fost rău pentru uniune dimpotrivă.
resurse proprii tocmai situația bugetară prin care trec statele membre ar trebui să îndemne la găsirea unor metode de alimentare a bugetului european stabile care să nu mai pună în pericol implementarea politicilor europene.
este de neacceptat ca aceeași instituție consiliul să fixeze ținte pentru două mii douăzeci și în același timp să nu aprobe mijloacele financiare pentru realizarea acestor cerințe.
eu cred că suntem obligați să ajungem la un acord.
începerea dezbaterilor în parlamentul european pe tema directivei privind transparena îmi dă prilejul să fac câteva remarci legate de politica medicamentului la nivel european i mai ales în ara mea românia.
o politică a medicamentului inteligentă este indispensabilă pentru ca inovaia să se traducă prin punerea în piaă de noi produse.
de aceea transparena deciziilor de stabilire a preului medicamentelor i de rambursare i compensare pot influena major felul în care cetăenii europeni au acces la medicamente i bineîneles la sănătate.
în românia actualul guvern social liberal trebuie să îndrepte câteva decizii nefericite ale guvernelor dintre două mii nouă i aprilie.
două mii doisprezece lista medicamentelor compensate nu a mai fost actualizată de patru ani iar criteriile care stau la baza deciziilor de includere a unei noi molecule sunt total arbitrare.
un exemplu la fel de nefericit este taxa claw back adoptată de guvernul boc în martie două mii unsprezece care descurajează companiile farmaceutice să i introducă produse pe piaa românească printr un sistem nesustenabil de taxare.