kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
de aceea trebuie să examinăm legislaia în acest domeniu i să aducem eventuale îmbunătăiri cadrului legislativ astfel încât să ne asigurăm că reducem riscurile producerii unui astfel de eveniment.
de asemenea solicit pe această cale ca orice proiect aferent extraciei sau transportului submarin de hidrocarburi să se realizeze doar după o evaluare serioasă a impactului asupra mediului.
am solicitat în repetate rânduri înfiinarea în toate statele membre cu ieire la mare a unor centre europene pentru intervenii în caz de accidente maritime categorie în care intră i acest tip de accidente.
nu în ultimul rând toate companiile implicate în exploatarea i transportul submarin de hidrocarburi ar trebui să ofere garanii i să aibă asigurări care să permită plata despăgubirilor în caz de accidente.
domnule președinte doamnă comisar stimați colegi în primul rând vreau să felicit raportoarea și să spun că este un raport necesar îl susțin și îl voi vota.
avem nevoie de o schimbare a atitudinii este un exces de arestări preventive este o lipsă de răspundere a magistraților care fără a avea probe suficiente duc cetățeni în arest preventiv.
asta este dovedit de fapt prin faptul că foarte mulți arestați preventiv ulterior nu au nicio pedeapsă și câștigă la cedo și se golesc bugetele naționale.
e o decizie a curții de justiție a uniunii europene dar de ce alte țări ca marea britanie un exemplu recent găzduiește un evazionist din românia deși românia îl cere în țară pentru a l judeca. iată că există două fețe și doamnă comisar dacă ar fi acea răspundere a magistraților am putea să ajungem la soluții optime.
și este nevoie de programe de integrare în societate după ce acești oameni ies din închisori nu cum spunea un coleg că ajutăm deținuții.
ajutăm societatea pentru a nu mai fi atacată de acești oameni care nu sunt integrați după aceea în societate după ce își termină pedeapsa.
pentru instituirea progresivă a acestui spaiu uniunea trebuie să adopte măsuri în domeniul cooperării judiciare în materie civilă cu implicaii transfrontaliere pentru a asigura funcionarea corespunzătoare a pieei interne.
încrederea reciprocă în administrarea justiiei în uniune justifică principiul potrivit căruia hotărârile pronunate într un stat membru ar trebui recunoscute fără să fie necesare proceduri speciale iar durata i costurile litigiilor transfrontaliere ar trebui să fie diminuate.
pentru a asigura protecia consumatorilor i a angajailor pentru a proteja competena instanelor statelor membre în situaii în care acestea dein competenă judiciară exclusivă i pentru a respecta autonomia părilor anumite norme de competenă judiciară din prezentul regulament trebuie să se aplice indiferent de domiciliul pârâtului.
în vederea protejării drepturilor angajailor subliniem importana prevederilor articolelor nouăsprezece i douăzeci în special prevederea conform căreia un angajator care nu are domiciliul pe teritoriul unui stat membru poate fi acionat în justiie înaintea unei instane dintr un stat membru.
în cazul contractelor de angajare a contractelor încheiate cu consumatorii i a contractelor de muncă partea defavorizată trebuie protejată prin norme de competenă mai favorabile intereselor sale decât normele general aplicabile.
doamnă președinte potrivit estimărilor comisiei europene în uniunea europeană achizițiile constituie între cincisprezece și douăzeci din pib optzeci și cinci din piețele europene fiind deschise ceea ce reprezintă trei sute cincizeci și doi de miliarde de euro.
în egală măsură achizițiile publice ocupă un rol important în negocierile comerciale cu țările terțe deoarece societățile europene dețin un grad mai mare de competitivitate în mai multe domenii.
este regretabil faptul că multe din țările terțe preferă să adopte măsuri protecționiste de tipul impunerii transferurilor tehnologice ca o condiție preliminară pentru acordarea de contracte publice lucru care restricționează accesul la piața achizițiilor publice.
astfel uniunea europeană ar putea să dispună de posibilitatea de a restricționa la rândul său accesul pe piață pentru țările terțe care nu își deschid piața pentru societățile europene.
salut această propunere sub rezerva că anumite țări în curs de dezvoltare a căror situație economică nu le permite o deschidere completă a pieței trebuie să fie protejate.
ele conin prevederi specifice domeniului vizat i o metodologie adecvată de control.
din acest punct de vedere propunerea prezentată conine prevederi care limitează cooperarea dintre statele membre privind evaluarea rezultatelor aplicării acordului schengen i în acelai timp mărete nepermis rolul comisiei în cadrul acestui proces în timp ce uniunea european este inută în afara întregului mecanism de evaluare.
mai mult de cât atât formularea unor articole din regulament lasă loc pentru interpretări diferite privind raportul între comisie parlament i consiliu cu privire la accesul lor la informaiile privind aplicarea acquis ului schengen.
astfel articolul paisprezece din regulament care vizează informaiile sensibile subliniază că rapoartele întocmite ulterior efectuării vizitelor la faa locului se clasifică drept documente cu acces limitat.
comisia după consultarea statului membru în cauză hotărăte asupra pării de raport care poate fi făcută publică.
în legătură cu aceste prevederi vreau să menionez că din articolul șaisprezece care se referă la raportul prezentat parlamentului european i consiliului nu rezultă că raportul anual privind evaluările efectuate va conine i informaiile cu acces limitat.
am putea deduce prin urmare că este la aprecierea comisiei care informaie va fi introdusă în raportul anual i care nu.
acest fapt îi acordă comisiei atribuiuni care în opinia mea nu sunt justificate.
tratatul de la lisabona va intra în curând în vigoare i din acest moment codecizia va deveni procedura legislativă ordinară inclusiv pentru spaiul libertăii securităii i justiiei.
propunerile legislative pe care le dezbatem acum conin prevederi care sunt în discordană cu principiile cuprinse în tratat.
doamnelor i domnilor libertatea securitatea i justiia reprezintă domenii de maximă importană pentru cetăenii europeni ale căror interese sunt direct reprezentate de către legislativul european.
limitarea rolului unei instituii cum este parlamentul european este incorectă. în concluzie eu susin propunerea domnului coelho că acest proiect în varianta lui actuală trebuie respins i returnat la comisie.
calitatea de membru schengen aduce cu sine asigurarea libertăii depline de circulaie a cetăenilor unui stat membru în interiorul acestui spaiu prin eliminarea totală a frontierelor dintre statele membre.
instituirea pentru că noi aici vorbim de un mecanism de dublă evaluare este necesară deoarece vorbim de evaluarea i verificarea aplicării acquis ului comunitar schengen pentru a asigura punerea în aplicare transparentă eficace i coerentă a acestuia.
considerăm totui că ea ar trebui să fie revizuită în vederea i după intrarea în vigoare a tratatului de la lisabona.
apreciez faptul că în propunerea comisiei statele membre cooperează cu aceasta în cadrul grupului de coordonare pentru a permite comisiei să pună în aplicare acest mecanism de evaluare;
de asemenea apreciez faptul că se dezvoltă nite programe multianuale i are loc implicarea unor experi naionali pentru a participa la vizitele la faa locului ceea ce facilitează un mai bun schimb de informaii între statele membre în domeniul acquis ului comunitar.
cu toate acestea după intrarea în vigoare a tratatului de la lisabona domeniul cooperării poliieneti i judiciare intră în cadrul primului pilon pilonul legislaiei comunitare.
de asemenea vreau să atrag atenia asupra faptului că articolul paisprezece din propunerea de decizie consiliului privind instituirea unui mecanism de evaluare în vederea monitorizării aplicării acquis ului schengen prevede un raport anual pe care comisia trebuie să l prezinte parlamentului i consiliului.
un ultim lucru pe care a dori să l adaug este faptul că propunerea pe care comisia a făcut o cu privire la propunerea de decizie a consiliului pentru introducerea acestui mecanism de evaluare are implicaii importante i pentru noile state membre deoarece aici discutăm de o procedură de punere în aplicare în două etape
pentru dispoziiile acquis ului schengen unele fiind în anexa i a tratatelor de aderare celelalte urmând a intra în vigoare după adoptarea unei decizii a consiliului pentru anumite dispoziii ale acquis ului schengen.
consider introducerea libertăii de circulaie în cadrul teritoriului uniunii i înlăturarea controalelor la frontierele interne drept una dintre cele mai importante realizări ale uniunii europene.
având în vedere permeabilitatea granielor avem nevoie de standarde ridicate în aplicarea concretă a acquis ului schengen pentru a putea menine un nivel crescut de încredere reciprocă între statele membre i în capacitatea lor de a pune în aplicare măsuri ce însoesc eliminarea controalelor la frontierele interne.
nevoia de a menine un nivel înalt de securitate de încredere presupune o bună cooperare între guvernele statelor membre i comisie.
având în vedere relevana din punct de vedere al drepturilor i libertăilor fundamentale a reglementărilor din acest domeniu parlamentul european trebuie să insiste ca intrarea în vigoare a tratatului de lisabona să fie o condiie prealabilă oricăror dezvoltări legislative în materie de securizare a granielor.
inând cont de importana acestei iniiative legislative este regretabil faptul că parlamentul european se află în poziia de consultat i nu aceea de colegislator aa cum s ar fi impus.
edificarea unui spaiu al justiiei libertăii i securităii reprezintă o prioritate de vârf a uniunii europene de aceea este esenial ca pentru meninerea i dezvoltarea lui să fie implicate în egală măsură statele membre comisia i parlamentul european.
de aceea susin pe deplin propunerea raportorului de a invita comisia să prezinte o nouă propunere îmbunătăită către parlamentul european astfel încât acesta să aibă posibilitatea să i asume rolul de colegislator.
doamnă președintă domnule comisar în primul rând vreau să vă spun că susțin raportul și o felicit pe raportoare și pe toți cei care au contribuit.
așa cum a și spus raportoarea dezvoltarea guvernării electronice este un element cheie al pieței unice digitale dar este important să se dezvolte servicii transfrontaliere sigure fiabile pentru a evita fragmentarea pieței. însă din păcate există o diferență majoră între zonele rurale și urbane în ceea ce privește conexiunea la internet.
în două mii cincisprezece doar douăzeci și opt din gospodăriile europene din zonele rurale beneficiază de conexiune.
salut introducerea e codex care permite comunicarea directă între cetățeni și instanțele din toate statele membre dar ce facem cu cetățenii care nu au aceste conexiuni?
cred că odată cu dezvoltarea guvernării electronice este nevoie de sporirea siguranței și apărării împotriva atacurilor cibernetice.
cred că este nevoie de îmbunătățirea competențelor cetățenilor în domeniul digital altfel investițiile în e guvernare nu își ating scopul și sigur că în concluzie domnule comisar cred că prioritatea numărul unu este să fie conexiuni și în rural ca și în urban.
putem avea o piaă unică perfect funcională doar dacă cei cinci sute de milioane de locuitori ai uniunii europene beneficiază de toate drepturile comunitare.
din păcate realitatea a demonstrat că cetăenii notri se confruntă cu numeroase blocaje în ceea ce privete activitatea transnaională blocaje inacceptabile ce pot compromite însăi ideea de piaă unică în uniunea europeană.
într o perioadă caracterizată de un nivel ridicat al mobilităii cetăenilor europeni consider că este necesară adoptarea imediată a unor reguli speciale pentru lucrătorii transfrontalieri i cei mobili care să ină seama de interaciunea sistemelor fiscale i de asigurări sociale din diverse state membre.
consider că o coordonare i o cooperare mai bună între administraiile fiscale ale statelor membre va conduce la îndepărtarea obstacolelor fiscale transnaionale i la o armonizare a normelor naionale atât de necesară pentru cetăeni i pentru companii în uniunea europeană.
funcia principală a sistemelor fiscale este de a finana servicii publice precum educaia serviciile medicale transportul public i infrastructura protejarea bunurilor publice i reducerea inegalităilor sociale printr o distribuie mai echilibrată a veniturilor i a bogăiei.
politicile fiscale trebuie să vizeze încurajarea creterii economice i a creării de locuri de muncă intensificarea competitivităii uniunii reducerea costurilor pentru întreprinderi în special pentru imm uri.
o fiscalitate eficace ajută autorităile publice să i îndeplinească obligaiile i să satisfacă ateptările cetăenilor.
comisia i statele membre trebuie să coopereze în continuare pentru combaterea dublei impuneri a fraudei fiscale i a evaziunii fiscale pentru a crete transparena i pentru a reduce neajunsurile i incertitudinile pentru întreprinderi i cetăeni în ceea ce privete colectarea taxelor.
subliniez importana iniiativei privind introducerea facturilor electronice tratamentul egal începând cu două mii treisprezece privind tva ul pentru facturile electronice i cele pe hârtie precum i a serviciilor de guvernare electronică pentru eficiena i transparena colectării taxelor.
europa are nevoie de o strategie de consolidare fiscală trebuie eliminate obstacolele fiscale care afectează mobilitatea transnaională.
subliniez că acest mecanism crete sarcina fiscală globală i are un efect negativ asupra investiiilor de capital.
conform unui studiu recent după adoptarea unei asemenea convenii investiiile bilaterale de portofoliu pot crete cu până.
semnul acestor progrese este foarte clar douăzeci și șase de capitole de negociere deschise doi închise;
alt indicator este acela că alegerile parlamentare ce au avut loc în octombrie două mii șaisprezece au fost organizate cu succes ceea ce demonstrează că practicile democratice încep să se înrădăcineze.
sper de altfel că acest exemplu să inspire și alte țări din regiune candidate sau potențial candidate.
negocierea și compromisul sunt ingrediente la fel de necesare ca și confruntarea într o democrație.
o prioritate mi se pare lupta împotriva corupției și a politizării excesive a administrației publice.
importantă este deopotrivă întărirea libertății presei căci din păcate continuă să îi lipsească independența necesară.
în ceea ce ne privește sper că vom ști să răspundem corect progreselor și mai ales așteptărilor țărilor candidate și potențial candidate din regiune.
cred că este nevoie mai mult decât oricând să oferim un orizont de timp rezonabil în ceea ce privește data aderării la uniunea europeană fiecăruia dintre statele interesate de acest lucru din balcanii de vest.
cred că a le promite un viitor luminos neclar nu este o soluție și am avut zilele acestea și cu doamna mogherini și cu domnul hahn numeroase discuții pe această temă.
strategia comisiei trebuie să se schimbe dacă vrem să nu pierdem aceste popoare din balcanii de vest pentru că rușii turcii sunt acolo și sunt competitori foarte serioși. am văzut de altfel cât de îngrijorați sunt cei care sprijină aici mai degrabă interesele rusiei decât cele
sperăm cu toii că retragerea autorilor loviturii militare de stat în favoarea preedintelui adunării naionale pune capăt parantezei antidemocratice în care mali a intrat după puciul din douăzeci și doi martie.
demisia preedintelui înlăturat poate pune capăt crizei politice în această ară care reuise după căderea dictaturii militare din o mie nouă sute nouăzeci și unu să rămână oarecum fidelă principiilor democratice dar revoluiile încurajatoare sunt umbrite din păcate de pericolul separatist din nord.
cred că odată cu îndemnul ferm adresat autorităilor provizorii de a reveni la democraie i de a organiza alegerile preconizate trebuie să condamnăm categoric agresiunea tuaregilor i a grupărilor extremiste care au proclamat unilateral independena unei regiuni aflate în pragul catastrofei umanitare.
nu mai putem să rămânem pasivi în faa ofensivei tot mai distructive în africa a grupărilor controlate de al qaida pentru că nu vrem în vecinătatea noastră un magreb controlat de extremiti.
principala noastră preocupare trebuie să fie crearea de noi locuri de muncă reducerea omajului i ieirea din criza economică.
acestea trebuie să stimuleze crearea de noi locuri de muncă i în acelai timp să păstreze o politică fiscală sustenabilă pe termen lung.
educaia sănătatea agricultura i dezvoltarea infrastructurii de transport i energie rămân priorităile principale ale acestor state membre.
este important ca nivelul subveniilor agricole să fie în aceste state membre la nivelul celor din statele membre mai vechi.
asistena europeană oferită pe o durată de cinci ani pentru balana de plăi poate fi acordată dacă statele membre beneficiare se angajează să îi reformeze sistemul de taxe i impozite sau dacă adoptă măsuri pentru a crete capacitatea administrativă pentru a i mări maximiza absorbia fondurilor europene.
de asemenea aceste state membre trebuie sprijinite pentru modernizarea sectoarelor industriale intens poluante astfel încât să fie reduse emisiile dar să păstrăm locurile de muncă i să asigurăm dezvoltarea economică.
un ultim lucru a vrea să adaug consider că pentru a sprijini aceste state membre trebuie ca politica de coeziune pe perioada două mii paisprezece două mii douăzeci să continue să favorizeze regiunile mai slab dezvoltate economic din europa.
datorită implementării cu succes a planului european pentru redresare economică în următorul an două mii zece vom simi o uoară ameliorare pentru statele membre din uniunea europeană.
ările din centrul i estul uniunii europene au fost afectate de criza economică în mod diferit în timp ce în polonia s a înregistrat o uoară cretere economică această ară evitând criza românia i ungaria au fost foarte afectate de criza economică.
românia a trecut anul acesta printr o criză economică fără precedent amplificată i de o gravă instabilitate politică generată de socialiti care au dorit să iasă de la guvernare în scop electoral datorită următoarelor alegeri prezideniale.
ieirea socialitilor de la guvernare i introducerea în parlament a unei moiuni de cenzură au lăsat românia timp de două luni de zile cu un guvern interimar cu atribuii reduse care nu a putut finaliza i adopta în parlament un proiect de buget.
guvernul elveian însă a hotărât să ne acorde un împrumut nerambursabil în valoare de aproximativ o sută douăzeci de miliarde de euro.
ara mea a avut o descretere economică de opt i un nivel al omajului cu două puncte sub media uniunii europene.
în viitor ue are nevoie de o strategie concentrată pentru retragerea guvernelor din sprijinirea economiilor naionale.
în românia însă acest lucru nu va fi posibil până în două mii zece deoarece nu ne lasă acordul încheiat cu fmi.
i aici mă refer la statele noi aderate care trebuie încă să învee dar nu pot de la sine adică trebuie să alocăm i resursele financiare.
personal consider că o economie sănătoasă se compune în primul rând din întreprinderi mijlocii;
ca prin urmare politicile de coeziune economică socială i teritorială trebuie să vizeze în primul rând alocarea fondurilor europene de coeziune pentru această clasă economică.
vreau să adaug că faptul că politica ue pentru coeziune economică socială i teritorială în ultima vreme a fost neglijată în ceea ce privete stabilirea priorităilor uniunii europene.
revenind la lucrurile serioase comprimarea economică în ările europei centrale a atins dimensiuni dramatice.
mai mult decât atât capacitatea acestor ări de a produce stimulente economici i financiari rămâne atât de scăzută încât aproape că nu contează.
vreau să atrag atenia comisiei europene că urmare a costurilor sociale urmare a creterilor considerabile a omajului a amputărilor bugetare teribile capacitatea de co finanare a acestor ări pentru proiectele cu finanare europeană este de asemenea scăzută.
precizez că moldova a angajat pentru un an nouă consilieri europeni de rang înalt ce vor asista principalele ministere de la chiinău.
având în vedere faptul că vorbim aceeai limbă vecinii notri de peste prut pot beneficia de expertiza româniei în absolut toate domeniile.
este necesară reducerea costurilor transferurilor de bani pe care emigranii le fac din ările în care muncesc.
angajamentul liderilor g opt de reducere a acestora de la zece la cinci în următorii cinci ani este un prim pas în acest sens.
doresc să salut astăzi acordarea sprijinului financiar record moldovei în valoare de doi șase miliarde de dolari în perioada două.
mii unsprezece două mii treisprezece acordul a fost obinut astăzi de premierul vlad filat la bruxelles în cadrul conferinei donatorilor.
declaraia fundamentală a drepturilor omului la articolul douăzeci și șapte subliniază că oricine are dreptul de a participa în mod liber la viaa culturală a comunităii de a aprecia operele de artă i de a beneficia de progresul tiinific.
cercetarea europeană trebuie să găsească soluii la marile provocări ale societăii îmbătrânirea populaiei schimbările climatice aprovizionarea cu energie i eficiena energetică penuria de materii prime sustenabilitatea dezvoltării economice i sociale.
pentru ca uniunea să îi dezvolte capacitatea de inovare esenială pentru competitivitatea uniunii trebuie să dezvoltăm i că corelăm politica de inovare cu politica industrială a uniunii.
numai dezvoltând capacităi de producie i implicit locuri de muncă pe teritoriul uniunii vom putea păstra i dezvolta pe termen lung capacitatea de inovare a uniunii.
în acelai timp impactul inovării asupra societăii depinde de gradul de diseminare a realizărilor tiinifice.
iniiativele în acest sens trebuie să vină de la toate nivelurile inclusiv în cadrul cooperării transfrontaliere cu alte regiuni ale uniunii.
soluiile inovative ale instituiilor de învăământ sau întreprinderilor se materializează greu datorită lipsei de informare sau constrângerilor financiare.
parteneriatele pot urmări atât îmbunătăirea performanei inovării întărirea relaiilor dintre iniiator i beneficiar precum i promovarea unei bune practici în acest domeniu.
în cadrul vizitei comisiei regi în românia de săptămâna trecută ne au fost prezentate proiecte de cercetare i inovare ale instituiilor de învăământ din regiunea vest pe care o reprezint.
vreau să salut propunerea comisiei privind lansarea primului parteneriat european pentru inovare.
pentru a fi în măsură să antreneze toate statele membre în activitatea de inovare uniunea ar trebui să se implice mai activ în direcionarea fluxului de investiii necesar combaterii dezechilibrelor de resurse în infrastructură management dintre statele membre.
implicarea femeilor în activitatea profesională în politică i încurajarea acestora să îi asume mai multe responsabilităi depinde de existena facilităilor de îngrijire a copiilor.
femeile trebuie încurajate să îi planifice cariera iar acest lucru nu se poate face fără un sistem eficient pentru îngrijirea copiilor.
orice euro investit în facilităile de îngrijire a copiilor înseamnă un beneficiu între ase i nouă euro pentru societate prin crearea de locuri de muncă i condiii mai bune de educaie.
faptul că în multe state membre europene este nevoie să te înscrii de exemplu la creă chiar înainte de naterea copilului sau că există cozi de ateptare de câteva luni pentru a te înscrie la grădiniă arată faptul că facilităile de îngrijire a copiilor în europa nu sunt suficiente.
facilităile de îngrijire a copiilor ajută nu doar femeile să îi dezvolte cariera dar mai ales dezvoltă abilităile copiilor ca membri ai societăii.
de asemenea vreau să spun că în această perioadă de criză este important să investim în educaie sănătate să investim practic în viitor.
directiva discutată astăzi introduce noi obligaii pentru statele membre precum renovarea anuală a trei din suprafaa clădirilor deinute de instituiile publice pentru creterea eficienei energetice.
dei mai puin ambiios decât poziia iniială a comisiei itre compromisul prezentat conferă flexibilitate autorităilor naionale regionale i locale.
atrag atenia că impunem obligaii ambiioase statelor membre fără a asigura însă finanarea corespunzătoare.
solicit ca măsurile privind eficiena energetică să aibă surse adecvate de finanare în viitorul cadru financiar multianual în special prin intermediul fondurilor structurale.