kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
în teorie menionează bunăstare egalitate respectarea drepturilor omului dar în practică a însemnat minciună discriminare ură i chiar crimă.
în românia acest lucru s a realizat în anul două mii șase prin vocea preedintelui ării ca urmare a unui raport elaborat de o comisie prezidenială înfiinată în acest scop.
a fost impus cu ajutorul trupelor ruseti i cu preul a sute de mii de viei pierdute în lagăre i în închisori.
având o singură vină aceea de a nu se fi supus sistemului totalitar au dispărut atunci politicieni intelectuali ărani reprezentani ai diverselor culte religioase în general cetăeni care constituiau modele pentru membrii comunităii.
dacă marile probleme generate de un sistem economic falimentar pot fi rezolvate prin măsuri adecvate sufletul omului are nevoie de timp pentru a uita pentru a ierta i pentru a se adapta la un nou mod de viaă chiar dacă este incomparabil mai bun.
democraia a adus libertatea de a gândi de a vorbi de a circula.
trebuie să aducă i sigurana zilei de mâine.
nu există nicio diferenă între sărăcia generată de lipsa de produse i sărăcia determinată de lipsa de mijloace pentru a procura produsele.
în ziua în care vom reui să eliminăm sărăcia fantoma comunismului va dispărea definitiv.
stimai colegi românia i celelalte state estice au ajuns sub acest sistem ca urmare a deciziilor liderilor mondiali dintre care numai unul era comunist.
restul reprezentau sisteme democratice.
să nu uitai acest adevăr istoric atunci când evaluai apreciai sau decidei asupra situaiei actuale sau asupra viitorului fostelor state comuniste membre sau nu ale uniunii europene!
ca membru al delegaiei pentru regiunea mercosur subliniez că uniunea europeană este principalul investitor i al doilea partener comercial al americii centrale.
scopul acordului de asociere între uniunea europeană i america centrală trebuie să fie promovarea dezvoltării sustenabile a coeziunii sociale i a integrării regionale.
acordul trebuie să stimuleze cooperarea în sectoare strategice pentru ambele regiuni în special în ceea ce privete comerul i dezvoltarea durabilă cooperarea tiinifică i tehnică în domenii precum consolidarea capacităilor instituionale armonizarea standardelor procedurile vamale i statistica proprietatea intelectuală prestarea de servicii achiziiile publice comerul electronic dezvoltarea industrială gestionarea durabilă a resurselor i sprijinirea întreprinderilor mici i mijlocii.
acordul va scuti în totalitate de la plata taxelor vamale exportatorii uniunii europene de produse industriale i pescăreti către america centrală.
america centrală va beneficia de un acces substanial pe piaa uniunii europene în special pentru principalele exporturi agricole iar uniunea va acorda o scutire de taxe de o sută pentru produsele industriale i pescăreti originare din america centrală.
este de dorit ca toate elementele legislative necesare lansării serviciului să fie adoptate cât mai repede.
aceasta va permite ca serviciul să fie operaional până la sfâritul anului i să aibă în structura sa toate cele trei surse prevăzute în tratat.
ce nu este clar însă în acest moment este modul în care se va reui asigurarea echilibrului geografic la nivelul personalului serviciului european pentru aciune externă.
noile state membre i în mod particular state membre precum românia care au aderat în ultima etapă a valului cinci de extindere au o prezenă nesemnificativă în structurile care gestionează în acest moment relaiile externe.
așa cum au făcut o și cei care au vorbit înaintea mea constat și eu că din februarie două mii zece din clipa în care am discutat despre situația din madagascar nu avem evoluții pozitive am putea spune că tranziția nu s a făcut către democrație ci către o criză
încă mai profundă decât acum un an și mai multe luni.
e adevărat că reuniunea comunității de dezvoltare din africa australă de la gaboron a fost prezentată ca o reuniune a ultimei șanse.
cred că putem păstra speranța ca la sfârșitul acestei săptămâni în reuniunea de sâmbătă să se întâmple totuși ceva pozitiv.
e adevărat pe de alte parte că situația economică și socială din madagascar este foarte gravă majoritatea populației malgașe trăiește cu mai puțin de un dolar pe zi.
nu suntem aici pentru a susține o parte sau alta ci pentru a susține ideea acestui tip de proces.
criza politică actuală din madagascar reprezintă un risc pentru democrația și stabilitatea din regiune.
îndepărtarea de la putere a președintelui ales în mod democratic a avut ca rezultat instalarea unui climat de violență și de nesiguranță.
reamintesc faptul că donatorii internaționali și au retras susținerea financiară acordată populației insulei.
optzeci din aceleași cauze sua nu mai oferă scutiri de taxe importurilor de produse textile provenind din acest stat.
în acest fel este desființată una dintre principalele surse de venit naționale.
consider că implicarea organizațiilor regionale în rezolvarea tensiunilor este esențială pentru a ajunge la un compromis politic.
criza politică din madagascar a condus la o izolare a acestui stat pe scena internațională.
atât uniunea europeană prin aplicarea dispozițiilor tratatului de la cotonou cât și fmi și banca mondială au suspendat ajutorul financiar pentru madagascar.
susțin măsurile luate de uniunea europeană în contextul în care preluarea puterii în mod abuziv și implicit neconstituțional de către rajoelina pune în pericol pentru o perioadă nedeterminată trecerea spre un regim democratic.
pe de altă parte decizia de a aplica sancțiuni este întotdeauna delicată din cauza consecințelor inevitabile de ordin umanitar economic și social pe care aceasta le provoacă.
trebuie să ne gândim la populația malgașă care are nevoie de sprijinul nostru sprijin care nu trebuie să se manifeste doar printr un apel la organizarea de alegeri libere pluraliste și la o restaurare a ordinii democratice ci practic printr un real ajutor umanitar.
domnule comisar stimai colegi clădirile sunt responsabile de patruzeci din consumul de energie primară i de patruzeci din emisiile de gaze cu efect de seră.
de aceea a întreprinde cu caracter de urgenă măsuri pentru îmbunătăirea performanei energetice a clădirilor reprezintă calea cea mai sigură mai rapidă i mai puin costisitoare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
creterea performanei energetice a clădirilor prezintă însă i un potenial imens pentru redresarea economică a uniunii prin crearea a peste două sute cincizeci zero de noi locuri de muncă prin investiiile necesare pentru promovarea energiilor din surse regenerabile
i a clădirilor eficiente din punct de vedere energetic i nu în ultimul rând prin îmbunătăirea calităii vieii cetăenilor europeni prin reducerea valorii facturilor pentru utilităi.
noua propunere a comisiei de modificare a directivei existente prevede eliminarea pragului de o mie de m doi stabilirea unor cerine minime de performană energetică a clădirilor i un proces de convergenă între cerinele minime stabilite la nivel naional promovarea clădirilor care produc local o cantitate de energie din surse regenerabile egală cu energia primară utilizată
finanarea din surse publice doar a construciei de clădiri care respectă cerinele minime de performană energetică.
parlamentul a introdus modificări importante precum extinderea scopului directivei pentru includerea sistemelor centralizate de încălzire i răcire creterea rolului i standardizarea formatului certificatelor de performană energetică a clădirilor stabilirea unei metodologii comune pentru stabilirea cerinelor minime de performană energetică
implementarea în cazul instituiilor publice a recomandărilor din certificatul de performană energetică pe durata de valabilitate a acestuia noi prevederi privind informarea consumatorilor formarea auditorilor si a experilor precum i acordarea începând din două mii nouăsprezece a autorizaiilor de construcie pentru clădirile care produc local energie din surse regenerabile într o cantitate cel puin egală cu energia produsă din surse convenionale
precum i introducerea de noi prevederi privind inspeciile la instalaiile de încălzire sau răcire.
invit colegii ca în această săptămână să viziteze expoziia referitoare la acest tip de clădiri net zero building care este prezentă în parlamentul european organizată împreună cu wwf.
dei directiva privind performana energetică a clădirilor există din două mii doi implementarea sa în diferitele state membre nu este satisfăcătoare.
statele membre au identificat lipsa finanării ca fiind principala barieră în calea bunei implementări a directivei.
de aceea parlamentul european a propus finanarea măsurilor privind performana energetică a clădirilor din fondul european de dezvoltare regională crearea unui fond european pentru performană energetică a clădirilor i promovarea energiei din surse regenerabile prin contribuia bei a comisiei europene i a statelor membre posibilitatea utilizării unui tva redus pentru servicii i produse din domeniul eficienei energetice a clădirilor dezvoltarea unor programe naionale care să sprijine creterea eficienei energetice a clădirilor prin adoptarea unor instrumente financiare i a unor măsuri fiscale specifice.
nu în ultimul rând doresc să mulumesc raportorilor din umbră personalului tehnic din comisia itre precum i personalului pesc din comisia itre cu care am lucrat în mod exemplar.
stimai colegi propunerea de modificare a directivei privind eficiena energetică a clădirilor este una dintre cele mai importante măsuri pe care parlamentul le a adoptat atât pentru creterea calităii vieii cetăenilor europeni cât i pentru redresarea economică a uniunii.
personal consider că o cretere de până la cincisprezece a cotei din fondul european de dezvoltare regională ce poate fi utilizată de către statele membre pentru finanarea performanei energetice a locuinelor este o necesitate.
aceasta ar da statelor membre o mai mare flexibilitate i posibilitatea de a folosi revizuirea la mijloc de termen de anul viitor privind modul de utilizare a fondurilor structurale pentru ca acestea să îi redefinească în mod corespunzător programele operaionale în scopul unei mai bune absorbii a fondurilor structurale.
doresc să subliniez că această directivă are un potenial foarte mare pentru crearea de noi locuri de muncă aproximativ cinci sute zero de locuri de muncă ar putea fi create la nivel european cu implicaii majore pe piaa regională sau naională a forei de muncă.
domnule comisar sper să susinei în continuare inclusiv introducerea unei cote minime din fondul european de dezvoltare pe viitor cel puin pentru eficiena energetică a clădirilor.
mulumesc încă o dată raportorilor din umbră personalului din comisia itre i de asemenea colegilor raportori care ne au sprijinit i cu care am avut o colaborare excelentă.
pentru excelenta treabă făcută i sigur că ne întrebăm cu toii de ce nu avem încă o piaă comună pentru energia electrică i o piaă comună pentru gazele naturale i cred că aici fiecare stat membru care încă nu a îndeplinit prevederile
directivelor europene ar trebui să o facă.
în al doilea rând salut decizia de înfiinare a ageniei de cooperare a autorităilor de reglementare în domeniul energiei i doresc să informez parlamentul european că românia i a depus candidatura pentru a oferi găzduire acestei agenii.
trebuie însă să fim ateni să nu lovim i mai tare în oamenii care sunt acum în stradă în cei ale căror drepturi au fost călcate în picioare de orbn de băsescu i de borisov.
eu cred că tocmai aceti lideri politici cu valene dictatoriale ar trebui pui în discuie.
cred că ar trebui să discutăm mult mai serios despre regimurile lui traian băsescu ale lui viktor orbn i ale lui boyko borisov.
cred că europa are viitor dacă democraia în europa va fi apărată.
românia a primit o foaie de parcurs pentru aderarea la spaiul schengen.
a îndeplinit acele cereri a investit atât din bani europeni cât i din bugetul propriu peste unu trei miliarde de euro.
până în două mii doisprezece românia a depus eforturi pentru a răspunde i cererilor politice ale unor state membre.
chiar dacă cu o întârziere de doi ani în iunie două mii doisprezece se conturase o soluie pentru aderarea în trepte.
din păcate guvernarea de la acea dată aceeai de astăzi prin aciunile politice îndreptate împotriva statului de drept a arătat că reformele aplicate pot fi reversibile i a anulat acea soluie.
atitudinea non europeană a unor lideri ai coaliiei de guvernare socialist liberale a adus românia într o situaie fără o perspectivă clară în ceea ce privete aderarea la spaiul schengen.
consiliul european din decembrie două mii doisprezece a cerut consiliului jai reluarea discuiilor;
două mii treisprezece motivele invocate se referă la nivelul corupiei derapaje de la regulile statului de drept situaia din justiie existena în guvern a unor minitri cercetai penal. consider că este necesară implicarea comisiei europene prin mijloacele puse la dispoziie de mcv pentru normalizarea situaiei din românia astfel încât în decembrie două mii treisprezece să se ia o decizie în beneficiul cetăenilor români.
guvernul româniei lucrează în prezent la un proiect de lege pentru reducerea schemei de sprijin pentru industria energiilor regenerabile.
în contextul dezbaterilor de azi din parlamentul european pe teme legate de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră solicit în mod ferm o abordare prudentă i echilibrată în alcătuirea acestei propuneri având în vedere impactul pe care formularea schemei de sprijin a investiiilor în energie regenerabilă îl poate avea asupra sistemului energetic.
este nevoie de previzibilitate i securitate juridică pentru investitori astfel încât modificarea să nu aibă ca efect stagnarea sectorului sau stoparea investiiilor.
de aceea obiectivul trebuie să fie ca energia verde să devină autosustenabilă iar statul să ajute consumatorul final să beneficieze i el de energie verde.
la fel este i o dezbatere publică transparentă pe această temă.
din păcate condiii neagreate în prealabil se ridică precum nite bariere în calea dreptului fundamental la libera circulaie.
jocul dublelor standarde de care anumite state se folosesc pentru a da natere sentimentelor populiste în rândul alegătorilor este extrem de periculos.
în primul rând pentru că provoacă neîncredere în capacitatea uniunii de a respecta propriile reguli iar în al doilea rând deoarece face din cetăenii români i bulgari apii ispăitori ai europei.
membrii consiliului ar trebui să acioneze cu responsabilitate nu să caute să divizeze uniunea între cetăeni de primă mână i cetăeni de mâna a doua.
două mii cinci concomitent s a angajat să respecte obligaiile cuprinse în acordul schengen i să îndeplinească prevederile cuprinse în mecanismul de cooperare i verificare privind justiia i lupta împotriva corupiei.
comisia elaborează anual rapoarte de progres i are posibilitatea să aplice sanciunile prevăzute în caz de nerespectare a etapelor prevăzute.
foaia de parcurs pentru schengen a fost respectată în totalitate în conformitate cu prevederile comunitare actuale fapt certificat de decizia consiliului jai din iunie.
două mii unsprezece mai mult consiliul european din iunie inclusiv românia a propus revizuirea criteriilor schengen dar a specificat clar în concluzii că această propunere nu afectează procesul de aderare a româniei i bulgariei.
din păcate consiliul jai nu a respectat propria decizie din iunie i în septembrie nu a adoptat nicio decizie.
suntem într o situaie complet neclară fără nicio perspectivă în care un stat membru îi îndeplinete obligaiile dar este blocat puem spune chiar sancionat de alte state membre fără motive întemeiate juridic.
în plus în conformitate cu tratatul uniunii comisia este singura care poate propune sanciuni împotriva unui stat membru.
uniunea europeană este bazată printre altele pe încredere dar i pe respect reciproc.
în această situaie cred că este nevoie de intervenia consiliului european.
cer consiliului european să ia în discuie acest subiect i să ia o decizie corectă bazată pe propriile merite ale celor două state membre în beneficiul tuturor statelor membre i al uniunii europene.
românia i bulgaria i au îndeplinit angajamentele privind respectarea criteriilor pentru aderarea la spaiul schengen.
este momentul ca i celelalte state membre să îi respecte angajamentele i să aprobe aderarea româniei i bulgariei la spaiul schengen.
românii i bulgarii circulă liber în uniunea europeană din două mii doi deci cu aproximativ cinci ani înainte de aderarea la uniunea europeană.
atât parlamentul cât i consiliul au confirmat în luna iunie că românia i bulgaria au îndeplinit criteriile necesare i sunt pregătite pentru aderarea la spaiul schengen.
românia i bulgaria ar trebui incluse în spaiul schengen strict pe baza procedurilor i acquis ului schengen.
nu pot fi impuse criterii suplimentare statelor membre aflate deja în procesul de aderare la spaiul schengen.
în ceea ce privete corupia se va dezvolta un cadru european care se va aplica în egală măsură tuturor statelor membre.
pe parcursul anului două mii unsprezece românia i bulgaria au dovedit prin măsurile i deciziile strategice luate că au capacitatea logistică i umană să asigure un nivel ridicat de securitate pe grania de est a uniunii europene i că au îndeplinit toate criteriile de aderare.
a fost un efort financiar considerabil dublat de aciuni ferme de reformă instituională i administrativă.
ne aflăm acum în situaia ciudată în care dei condiiile tehnice au fost îndeplinite acestea reprezentând singurele condiii de aderare integrarea este totui amânată pe o perioadă nedeterminată.
consideră consiliul că este drept să cerem aplicarea acestor criterii suplimentare de aderare a acestor state la acest moment?
regulile nu sunt făcute pentru a fi încălcate sau pentru a fi schimbate în timpul jocului nici nu pot fi interpretate i folosite într un mod părtinitor.
de fapt ea este în acest moment o întruchipare a tuturor bolilor de care uniunea europeană suferă de ceva vreme ignorana faă de regulile europene i de tratate populismul naionalismul declinul solidarităii i negarea unor drepturi de bază precum dreptul la liberă circulaie.
cred că este de datoria parlamentului european să reamintească tuturor valorile pe care uniunea europeană este fondată i să condamne comportamentele egoiste i antieuropene ale unora din statele membre prinse în capcana populismului de extremă dreaptă.
aa cum preedintele comisiei domnul barroso a spus recent votul unei minorităi nu ar trebui să condiioneze voina marii majorităi i a uniunii.
acceptăm i respectăm principiul suveranităii fiecărui stat membru însă nu putem fi de acord ca unul sau două state să blocheze dorina celorlalte de a avansa în proiectul european.
rezoluia pe care o vom vota mâine nu este doar despre românia i bulgaria.
cu toii tim chiar i cei care se opun aderării la schengen că cele două ări respectă cele mai înalte standarde prevăzute de acquis ul schengen.
rezoluia de mâine va fi de fapt o condamnare a populismului i a naionalismului i o chemare la respectarea regulilor i principiilor europene de care unele din statele membre au uitat.
consiliul are datoria de a ine cont de opinia parlamentului european i de a aciona în consecină.
zilele acesta au loc meciurile de calificare pentru campionatul european de fotbal ceea ce ne face pe toi să ne pricepem la fotbal.
iar situaia româniei i bulgariei poate fi comparată cu un meci de fotbal pierdut de cele două ări nu pe teren ci la masa verde.
dei s au pregătit intens i au jucat tehnic foarte bine cele două ări nu au reuit să se califice în liga schengen pentru că unii arbitri au decis că regulile stabilite iniial i fair play ul nu contează i au creat reguli noi chiar în timpul jocului reguli pe care de altfel nu le tie nimeni dar care au consecine foarte serioase.
personal mulumesc preediniei poloneze pentru eforturile continue depuse în vederea aderării ării mele la spaiul schengen.
dar faptul că dezbatem astăzi o rezoluie asupra unui lucru pe care noi l am decis deja prin vot în urmă cu patru luni arată cât de mare este impasul în care se află acum uniunea europeană.
pentru că mi se pare absurd să avem două adevăruri unul al parlamentului european i altul al consiliului cu privire la libera circulaie înăuntrul granielor europei. sunt sigură că autorităile i demnitarii din olanda i finlanda îneleg că cetăenii europeni au drepturi care nu pot fi interpretate i aplicate diferit
în funcie de naionalitatea sau etnia cărora le aparin prin natere.
i totui au cedat unor presiuni interne marginale dar vocale.
dacă suntem responsabili nu avem voie să permitem o nouă ruptură în europa nici est vest nici nord sud.
partidele de extremă dreaptă chiar asta ateaptă ca oamenii păcălii i confuzi să refuze să mai fie guvernai de la bruxelles.
tocmai de aceea dublul standard trebuie să dispară atât din discursurile liderilor politici europeni cât i din deciziile lor.
dacă acest dublu standard nu ar fi existat românia i bulgaria ar fi fost deja în spaiul schengen iar această decizie ar fi generat efecte pozitive pentru economia europeană.
a discutat cumva măcar din greeală măcar pe coridor cu reprezentanii multor companii olandeze din românia cu multinaionalele olandeze care fac mari afaceri de succes în românia i să afle de ce aceia sunt tentai de românia i de ce politicienii de dreapta din olanda sunt împotriva româniei i bulgariei?
nu vi se pare că am trăit suficient sub comunism datorită laităii i populismului din uniunea europeană?
de ce trebuie din nou noi să plătim pentru greelile dumneavoastră?
a vrea să o întreb pe stimata colegă dacă fiind deputat într un parlament i creând legi legi cu adevărat europene este normal că primul lucru este să fie respectate chiar de către noi i să le expunem în aa fel cetăenilor care ne au ales?
al doilea lucru a vrea să o întreb deoarece muli distini colegi au ridicat această problemă aici de unde tiu dânii exact ceea ce se întâmplă în românia i bulgaria legat de corupie? este scris undeva?
doamnă președintă în prezent una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă umanitatea sub aspectele dezvoltării durabile sănătății și economiei mondiale este procesul de încălzire globală.
fără implicarea tuturor actorilor la nivel local și regional statele nu vor fi în măsură să și îndeplinească angajamentele asumate prin cop.
douăzeci și unu credibilitatea angajamentelor asumate de către părți va depinde de implicarea reală și fermă a orașelor și regiunilor precum și a întreprinderilor și a investitorilor.
în acest context consider că uniunea europeană și statele membre trebuie să acorde o atenție sporită convenției primarilor menținând acest gen de cooperare pe termen lung până în două mii treizeci sau chiar două mii cincizeci pentru a stimula dinamica celor șase cinci sute de orașe și regiuni europene semnatare care s au angajat să îndeplinească obiectivele uniunii europene de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru două mii douăzeci și chiar să le depășească.
doamnă președintă doamnă comisar nu știu dacă așa s a vrut să fie dar raportul vine foarte bine după celălalt raport dezbătut.
rolul regiunilor și al orașelor în aplicarea acordului de la paris nu poate fi contestat așa cum nu putem să contestăm schimbările climatice.
cetățenii până la urmă suportă consecințele schimbărilor climatice.
de aceea cred că trebuie să se pună accent pe educația privind protecția mediului.
s a vorbit aici sigur că este nevoie și au un rol important administrațiile locale și regiunile dar eu cred că ar trebui concret să existe capitole speciale de buget pentru educația cetățenilor.
pe de altă parte sistemul de educație trebuie să cuprindă cunoștințe despre încălzirea globală despre schimbările climatice.
avem altele împăduriri interzicerea tăierii pădurilor sunt măsuri indispensabile.
apoi inovarea și cercetarea sunt necesare pentru a avea tehnologii nepoluante.
iată de ce văd legătura cu dezvoltarea regiunilor mai sărace pentru că acolo se întâmplă și încălcarea posibila încălcare a acordului de la paris.
un articol publicat în presa internaională pe treisprezece iunie semnala faptul că statul indian assam nu are niciun călău disponibil pentru a executa pedeapsa cu moartea la care a fost condamnat mahendra nath das i a cărui cerere de graiere a fost respinsă de către preedintele ării.
ne am dori ca un partener atât de important al uniunii europene precum india să respecte moratoriul solicitat de adunarea generală a naiunilor unite i să nu execute cele două persoane menionate.