kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
consider că se impune simplificarea procedurilor de accesare a fondurilor europene extinderea domeniilor în care să fie aplicabil programul de cooperare transfrontalieră precum și restrângerea termenelor de examinare a proiectelor.
prin urmare consider că viitoarea alocare a instrumentului european de vecinătate și parteneriat în domeniul cooperării transfrontaliere trebuie să fie bazată pe principii de eficiență și coerență.
un rol important în acest sens revine și programului operațional comun instrumentul european de vecinătate și parteneriat cooperare transfrontalieră românia ucraina moldova pentru două mii șapte două mii treisprezece care dispune de peste o sută douăzeci și șase de milioane de euro.
ca țară membră a uniunii românia contribuie la implementarea acestui program în cooperare cu două state ale parteneriatului estic.
implementarea programului care decurge încă foarte greu este facilitată de intrarea în vigoare în acest an a acordului privind micul trafic de frontieră între românia și republica moldova.
aceleași facilități ar putea fi atinse printr un acord similar între românia și ucraina.
de asemenea progresele înregistrate în managementul frontierei răsăritene sunt de natură să pregătească românia pentru apropiata intrare în spațiul schengen.
nu în ultimul rând strategia dunării elaborată de uniune în acest moment poate da un nou impuls cooperării transfrontaliere cu republica moldova și ucraina.
iată cum politica regională și cea externă se pot completa foarte bine ducând întotdeauna la rezultate pozitive.
parlamentul european a militat în permanență pentru creșterea pachetului financiar pentru instrumentul european de vecinătate și parteneriat.
există însă impedimente în implementare care se datorează procedurilor complicate și a lipsei de flexibilitate a normelor de aplicare ale instrumentului european de vecinătate și parteneriat care împiedică lansarea cererilor de propuneri.
cer comisiei să asiste îndeaproape acele țări care nu au fost capabile să asimileze bugetul alocat prin acest instrument și să repete inițiativa comisiei din această lună.
de asemenea este imperativ necesar ca bugetul prevăzut pentru acest instrument și încă nefolosit să se transfere către un alt program de cooperare frontalieră.
bineînțeles va trebui evitată dubla finanțare dintre programele de cooperare transfrontalieră și alte programe ale instrumentului de vecinătate și parteneriat.
și în încheiere aș vrea să mulțumesc domnului comisar pentru eforturile pe care le face în relația uniunii cu republica moldova.
la unu decembrie sâmbătă românia sărbătorește centenarul marii uniri adică o sută de ani de la formarea româniei mari.
este un eveniment important pentru românia în care sărbătorim rolul important pe care românia îl are în europa ca o țară puternică și lider regional.
domnule președinte aș vrea întâi de toate să îl felicit pe david mcallister pentru raportul pe care îl prezintă parlamentului. este cum spunea și comisarul hahn un raport foarte echilibrat.
m aș bucura foarte tare ca serbia să devină stat membru al uniunii europene în două mii douăzeci și cinci dar sigur sunt multe de făcut în această privință.
cred că dialogul cu kosovarii e un dialog cheie. din păcate iată apar obstacole pe care nu putem decât să le privim cu stupefacție.
am auzit o recent pe doamna prim ministru brnabi explicând că srebrenica nu a fost un genocid pentru că au fost uciși doar bărbați și băieți nu și femei și fete.
este inacceptabil așa ceva și din păcate știu că și în republika srpska parlamentul de la banjaluka a hotărât să revoce raportul prin care declara srebrenica genocid.
doamnă președintă domnule comisar în această seară voi vrea să vorbesc despre statul de drept și dubla măsură.
statul de drept domnule comisar așa cum îl definește comisia este total diferit de ceea ce înțelegem noi parlamentele naționale și statele membre.
nu înseamnă că trebuie să schimbe șefi de instituții comisia.
așa cum recent în rezoluția pentru țara mea pentru românia au fost scrise aceste măsuri care țin de subsidiaritate care nu au legătură cu atribuțiile comisiei europene.
vreau să vă spun domnule comisar îmi pare rău că nu este și consiliul se folosește dubla măsură.
cetățenii noștri sunt tratați ca cetățeni de mâna a doua țara este discriminată companiile stau mii de ore și plătesc pentru acest lucru la controalele vamale.
de ce nu se ia decizia ca românia să intre în spațiul schengen?
de ce avem un sistem mcv pentru două state un sistem care nu are legătură cu tratatul.
vă rog domnule comisar să luați în calcul și aceste lucruri!
doamnă președintă stimați colegi în luna septembrie guvernul româniei și confederația sindicală meridian una dintre cele mai mari confederații sindicale europene au dat publicității o declarație comună despre necesitatea unei tranziții energetice juste în valea jiului și în alte regiuni miniere carbonifere din uniunea europeană.
documentul cere comisiei europene prelungirea dincolo de data de treizeci și unu decembrie două mii optsprezece a cadrului legal asigurat privind acordarea ajutoarelor de stat pentru producția de cărbune.
încetarea activităților în minele de cărbune nu se poate face decât cu îndeplinirea strictă a obligațiilor pe care unitățile miniere le au față de salariați și de comunitate dar și a celor legate de protecția mediului înconjurător.
astfel pentru a evita o criză majoră în zone precum valea jiului pe multiple planuri de la cel social la cel ecologic este necesară o prelungire a cadrului juridic numărul șapte sute optzeci și șapte din două mii zece al consiliului european.
măsura cerută are avizul comitetului economic și social european și nu intră în contradicție nici cu obiectivul comisiei europene.
doamnă președintă domnule comisar stimați colegi nu voi vorbi astăzi despre contraargumentele românilor în ceea ce privește raportul mcv și nici despre modul discreționar în care ați votat rezoluția referitoare la românia în contextul în care jandarmeria franceză a avut un comportament mult mai dur față de protestatari însă parlamentul european nu a sancționat această țară așa cum a sancționat țara mea.
acest sentiment de nedreptate va rămâne multă vreme de acum înainte în sufletul românilor.
peste exact două zile românia celebrează centenarul marii uniri o sută de ani de la momentul în care am fost recunoscuți ca o singură națiune de către europa și întreaga lume.
doamnă președintă doamnă secretar de stat domnule consilier domnule comisar de la bun început vreau să spun că susțin raportul.
de altfel din prezentarea reprezentantei consiliului a domnului comisar a celorlalți colegi a rezultat foarte clar că macedonia a făcut progrese.
eu cunosc țara foarte bine trăiesc în partea de vest a româniei am vizitat țara de foarte multe ori am vrut să fac investiții acolo și m au surprins receptivitatea guvernului instituțiilor modul cum lucrează transparența.
deci cred că merită să meargă pe drumul european și cred că trebuie să votăm și să nu mai întârziem pentru că orice întârziere frânează de fapt un drum european al unor cetățeni care își doresc acest lucru sunt foarte ambițioși și le doresc mult succes.
domnule președinte domnule prim ministru aștept să vă puneți căștile o să vorbesc în limba mea măcar pentru faptul că sărbătorim o sută de ani.
trebuie să recunosc că din discursul dumneavoastră eu am înțeles că subliniați foarte clar că danemarca are drumul ei că vreți mai departe cele opt excepții că în același timp doriți mobilitatea forței de muncă dar vorbiți de dumping social.
singura țară care poate să facă dumping este danemarca dacă primiți un lucrător din țara mea și nu îl plătiți la salariul din danemarca.
de asemenea tot contradictoriu spuneți de faptul că doriți să ascultăm cetățenii și să fie solidaritate dar vorbiți de alocațiile pentru copii care ar trebui scăzute pentru că sunt cetățeni din alte țări care vin la dumneavoastră.
sincer eu vreau vă întreb foarte concret nu ne ați spus nimic care este viziunea dumneavoastră legată de noul cadru financiar multianual?
nu ne ați spus nimic care este viziunea dumneavoastră referitoare la pachetul de mobilitate lucruri foarte importante care ne preocupă pe noi.
nu ne ați spus nimic cum vedeți dumneavoastră viitorul europei dacă să punem condiționalitatea de stat de drept?
sigur dumneavoastră nu aveți teamă de o rezoluție țara mea a avut o rezoluție.
doamnă președintă stimați domni comisari dragi colegi evident că subiectul este interesant și important pentru toată lumea evident că noi ca parlamentari suntem de acord ca parlament european cu reducerea emisiilor însă așa cum s a mai spus aici există nivele diferite de posibilități ale statelor membre și domnii comisari au subliniat aici avem nevoie de investiții în tehnologie de investiții în infrastructură.
întrebarea mea către comisie este dacă vrem să atingem aceste ținte și să nu rămână niște vise puse pe hârtie cum gândiți în noul cadru financiar multianual să existe alocate resurse pentru a veni cu o tehnologie modernă pentru a putea îmbunătăți infrastructura și pentru a putea să ajungem la aceste ținte care sunt evident benefice pentru umanitate?
în orice caz transformarea din macedonia în macedonia de nord cred că este cel mai important lucru care s a petrecut în balcanii de vest în acest an și sper ca grecia să înțeleagă acest lucru și să sprijine ceea ce s a întâmplat în această țară candidată.
sper de altfel ca și celelalte state membre să sprijine macedonia. în particular nu cred că ceea ce a făcut recent premierul orbn vine în sprijinul macedoniei.
cred că este o mare greșeală să acorde azil politic lui gruevski.
de altfel țin să vă reamintesc că același premier maghiar a acordat azil și unui deputat din românia care tot așa ca și gruevski a fost condamnat definitiv și a găsit azil acolo.
domnule președinte doamnă comisar cred că măcar o concluzie avem că piața unică este importantă și că nu am finalizat o.
pornind de la aceste idei eu aș vrea să adaug la cele discutate aici și câteva lucruri și poate puteți în răspuns să și aduceți informații noi.
funcționarea pieței unice sigur depinde foarte mult și de alte lucruri care nu sunt în portofoliul dumneavoastră eu cred că comisia în ansamblu trebuie să lucreze pentru funcționarea pieței unice.
dacă uniunea vamală nu funcționează unitar evident că sunt efecte asupra pieței unice.
nu avem piață unică pentru că avem schengen și non schengen avem euro și non euro avem probleme cu foarte multe directive plățile întârziate de exemplu sau directiva pe achiziții și foarte multe exemple vă mai pot da euro și non euro.
ce ne propunem să facem concret pentru că avem foarte puține realizări din punctul meu de vedere le au nominalizat colegii nu le mai spun și eu dar poate în răspunsurile dumneavoastră puteți sintetic să ne spuneți care sunt următoarele lucruri pe care le am putea rezolva în piața unică pentru că aici avem nevoie de locuri de muncă de sustenabilitate pentru imm uri de creștere economică în competiția aceasta globală.
doamnă președintă de mult prea multe ori uniunea europeană a fost criticată pentru faptul că adoptă strategii dar nu are instrumente să le pună în aplicare.
în alte ipostaze are instrumente variate dar nu există o viziune prin care să înglobeze aceste instrumente și să le îndrepte către un scop mai mare.
astăzi începem anul două mii douăzeci punând cap la cap într o dezbatere instrumente diferite dar care servesc aceluiași scop pentru o viziune pe termen lung ambițioasă legată de pactul ecologic de care este clar orientată spre cetățeni.
mesajul pe care grupul politic pe care îl reprezint renew europe îl susține este acela că cetățenii trebuie să rețină după această dezbatere că uniunea europeană propune să transformăm provocările legate de mediu și de schimbările climatice în oportunități de dezvoltare ale unei societăți incluzive
îmi îndrept atenția în mod special către cetățenii din regiunile vulnerabile cum ar fi valea jiului sau gorj cele mai importante zone de minerit din românia care vor ieși din zona de sărăcie și vor avea o societate modernă și prosperă o industrie digitalizată și o economie circulară curată prin această tranziție echitabilă.
o tranziție echitabilă înseamnă că reușim să creăm locuri de muncă și oportunități că punem la punct garanția pentru tineret că statele membre vor investi în metode de educație și formare pentru calificare și recalificare că implicăm actorii din mediul privat și întreprinderile mici și mijlocii pentru a sprijini tehnologiile digitale și învățământul vocațional.
avem peste o sută de miliarde de euro în acest scop și nu văd de ce ne am opri în a realiza această tranziție cu adevărat justă pentru a îndeplini foaia de parcurs a pactului ecologic.
fac apel la guvernul româniei și al tuturor statelor membre din uniunea europeană să folosească aceste instrumente și să se concentreze pe investiții în cea mai importantă resursă a continentului european cetățenii. doar așa vom face primii pași pentru o foaie de parcurs cu adevărat pentru o europă socială.
doamnă președintă nu cred că există o barieră în atitudinea estului față de pactul verde european. din multe puncte de vedere societățile din estul europei sunt bine plasate pentru a vorbi despre ecologie.
aceste societăți au păstrat o legătură cu natura mai puternică au menținut circuite scurte de aprovizionare au trecut prin faza de dezindustrializare în multe regiuni.
lupta împotriva despăduririlor și exploatărilor miniere poluante este de exemplu în românia extrem de mobilizatoare pentru societatea civică.
din cele paisprezece state membre care depășesc media comunitară șapte state sunt din estul europei.
e o dovadă că putem avea obiective ecologice clare dar trebuie să găsim formula potrivită finanțare asistență pentru implementarea proiectelor recunoașterea importanței mixului energetic.
trebuie să luăm virajul ecologic în mod inteligent și să nu alimentăm poziții eurosceptice.
în a susține proiectele care sunt necesare pentru decarbonizare la nivelul uniunii europene.
în cazul româniei este vitală prezența băncii europene de investiții pentru că necesarul de investiții pe care eu l am văzut într un studiu prezentat în luna decembrie este de optzeci de miliarde de euro pentru următorii zece ani adică patru din pib care ar trebui cheltuiți în fiecare an începând din acest an;
este o sumă enormă și fără sprijinul băncii europene de investiții pentru noi va fi foarte greu și sper ca acest lucru să se întâmple pentru că în trecut banca europeană de investiții a sprijinit mai mult țările care sunt cele mai bogate din uniunea europeană și puțin sau deloc pe cele care aveau nevoie mai mare de ajutor.
inițiativa de a înființa fondul de tranziție justă a fost inițial propusă de comisia itre președintele buzek și ceilalți colegi pentru a reduce impactul socioeconomic asupra comunităților afectate negativ de tranziția de la dependența de cărbune la decarbonizare.
în calitate de președinte actual al comisiei itre subliniez importanța sprijinirii adecvate a tranziției sectorului energetic industrial și digital începând cu cele patruzeci și unu de regiuni dependente de producția de cărbune printre care se află și regiunea oltenia și valea jiului din românia.
avem nevoie cu adevărat de resurse financiare adecvate pentru tranziția către producerea și utilizarea de energie regenerabilă dezvoltarea de noi modele economice crearea de noi locuri de muncă și recalificarea personalului existent. este esențial ca banii din pilonul unu să fie bani noi fără a afecta politica de coeziune sau alte programe.
doamna președintă raportul mcallister ca și raportul danjean sunt excelente ghiduri pentru a merge mai departe pentru a ne crea viziunea necesară să dăm răspunsurile pe care astăzi nu le găsim. mă voi referi totuși la raportul danjean cu precădere
pentru că el prezintă mai curând o viziune având în vedere că apărarea este un domeniu specific și este în centrul suveranității naționale a statelor membre.
în domeniul apărării statele membre au un mandat puternic și nu împărtășesc o înțelegere comună cu privire la apărarea europeană.
statele membre au diferende strategice de exemplu nu există o percepție comună asupra amenințărilor există o gamă largă de opinii cu privire la utilizarea forței militare și de asemenea nu există o viziune comună asupra rolului armatei uniunii europene.
doamnă președintă cu privire la disputa iraniano americană trebuie să plecăm de la adevăr.
adevărul este că generalul soleimani a fost unul dintre organizatorii atacului împotriva ambasadei de la teheran și a fost executat pe teritoriu irakian acolo unde a produs actul terorist.
în ceea ce ne privește este un curent general că trebuie să facem orice pentru a menține acordul nuclear.
vreau să exprim punctul meu de vedere iranul nu va respecta acordul nuclear iar noi vom rămâne solidari cu o putere teroristă de la teheran.
doamna președintă de ședință domnule vicepreședinte borrell vreau și eu să o felicit pe colega noastră raportor.
este un raport foarte bun și arată foarte clar că uniunea europeană depune eforturi considerabile pentru a apăra drepturile omului și democrația în întreaga lume.
aș vrea să mă limitez la un drept fundamental pe care societățile noastre îl respectă puternic și care ne face unici și extrem de influenți în lume și anume dreptul la libera exprimare. domnule vicepreședinte borrell cer serviciului de acțiune externă să facă mai mult pentru a apăra libertatea de exprimare în statele aflate în imediata noastră vecinătate.
este inadmisibil ca în continuare într un stat vecin nouă turcia sute de instituții media să fie închise mii de jurnaliști concediați unii dintre reținuți și arestați pe nedrept.
este important să acționăm pentru că dreptul la libera exprimare este un drept fundamental într o democrație.
domnule președinte stimați comisari sigur tranziția către o economie neutră ne am asumat o noi uniunea europeană prin acordul de la paris.
mă bucur însă că a venit propunerea din partea parlamentului și comisia și a însușit o pentru a avea un fond de tranziție.
evident că nu știm prea multe lucruri și sper domnule timmermans că veți veni cu clarificări pentru că am avut experiența fondului juncker în care criteriile nu au fost cele mai bune și s au concentrat fondurile în câteva state care au avut capacitatea administrativă de scriere a proiectelor.
este nevoie să avem într adevăr investiții și trebuie să ținem cont ca investițiile în sursele energetice cu emisii scăzute de carbon să nu fie discriminate și apoi decarbonizarea din sistemul energetic ajută la decarbonizarea altor domenii și de aceea cred că trebuie studii de impact așa cum s a spus.
și închei prin a spune că în tot ce decidem trebuie să nu uităm și să ținem cont de contextul fiecărui stat în parte și că mixul energetic este prevăzut în tratat ca subsidiaritate.
obiectivele de dezvoltare durabilă sigur sunt șaptesprezece spunea raportorul dar trebuie să vedem rezultatele.
imm urile din europa sunt încă fragile slab capitalizate și fără putere de inovare și retehnologizare.
deficiența de finanțare poate fi compensată prin scăderea presiunii fiscale și eliminarea fraudei fiscale vedem ce se întâmplă cu fenomenul panama.
de ce nu ar putea fi eliminată frauda și scăzută presiunea fiscală?
parteneriatele public privat sunt extrem de importante pentru sectorul privat.
creează plusvaloare și locuri de muncă.
sărăcia are legătură directă cu dezvoltarea sectorului privat.
statele membre și comisia trebuie să înțeleagă că sprijinirea sectorului privat nu înseamnă aducerea banilor în buzunarul unor persoane ci înseamnă dezvoltarea economică a fiecărui stat membru.
emitem aici foarte multe documente însă este o diferență foarte mare între reflecție și acțiune și domnule timmermans și domnule comisar economie durabilă înseamnă viața oamenilor și înseamnă încrederea cetățenilor în proiectul european. toți vrem să reziste acest proiect european și pentru acest lucru cred că trebuie să ne gândim cum putem să definim conceptele la fel pentru toată lumea cum putem să le aplicăm în mod transparent la fel pentru toată lumea pentru că se spunea aici că au fost crize în
diverse state în franța în italia în olanda în românia țara mea însă vedeți aceste crize au fost tratate diferit și acest lucru nu dă încrederea pentru o uniune europeană durabilă.
domnule președinte doamnă comisar aș dori în primul rând să îi felicit pe cei doi raportori constanze krehl și andrey novakov pentru excelenta muncă depusă în privința acestui raport privind politica de coeziune.
prezentul regulament comun al fondurilor așa cum este el astăzi reușește să fie un instrument esențial care permite celor opt politici europene în domenii de importanță majoră să aibă un impact pozitiv în viețile cetățenilor uniunii europene.
reținem mai departe nevoia unei simplificări reale în procesul de absorbție a fondurilor europene după cum la fel de important este doamnă comisar și subliniez acest lucru ca statele membre să nu adauge condiționalități suplimentare peste regulile de la bruxelles fapt care îngreunează enorm procesul de absorbție. salut în același timp acordul de la nivelul parlamentului european cu privire la regula de n trei în ceea ce privește cheltuirea banilor europeni
cunoscute fiind întârzierile în acest domeniu cauzate din varii motive care nu sunt însă imputabile beneficiarilor.
sper ca acest lucru să fie menținut și după discuțiile din trialog.
totodată subliniez nevoia unei sinergii mai mari între fondurile europene din diverse domenii aspect care în mod cert crește eficiența utilizării banilor europeni și are un impact major asupra creșterii calității vieților cetățenilor.
nu în ultimul rând poveștile de succes cum sunt cele din cadrul programului leader mai exact cele ale grupurilor de acțiune locală trebuie să fie multiplicate și trecute într o etapă superioară de valorificare a lor prin creșterea finanțării acestora.
microregiunile trebuie să capete competențe sporite în procesul de absorbție a fondurilor europene și în relația cu comisia europeană reducându le dependența de guvernele naționale care în mod paradoxal uneori le pot fi ostile.
acestea trebuie să aibă posibilitatea de a se adresa direct comisiei europene în vederea obținerii finanțărilor europene necesare dezvoltării lor.
un ultim aspect pe care doresc să îl subliniez este cel legat de vizibilitate.
domnule președinte stimați colegi politica de coeziune este o politică extrem de importantă pentru europa și a dat rezultate după părerea mea suficient de bune în anii în care a fost aplicată începând din perioada crizei din două. mii nouă două mii zece
din păcate această politică a fost sub presiune în permanență în special de la statele net contributoare.
se vede clar și în propunerea comisiei cu propunerea de proiecte doar în cadrul recomandărilor pentru fiecare țară ceea ce nu cred că este normal plus condiționalitatea macro economică.
de fapt se vede și în buget pentru că nu înțeleg doamnă comisar cum ați putut accepta să fie tăiat bugetul pentru fondul de coeziune într o asemenea măsură?
așa ceva cred că nu este normal pentru un comisar care este responsabil de respectivul domeniu.
deci se vede și în buget și trebuie să susținem propunerea parlamentului european care ridică bugetul măcar la nivelul la care este acum pentru că repet este încă nevoie de această politică.
în ceea ce privește cofinanțarea cofinanțarea este o discuție după părerea mea artificială.
este nevoie de cofinanțare mai mare pentru statele care nu au mijloace financiare să propună proiecte bazate pe fonduri europene.
până la urmă suma dată de fondurile europene este aceeași.
depinde câte proiecte faci cu finanțare mai mare faci proiecte mai puține cu una mai mică faci proiecte mai multe deci eu cred că trebuie lăsată la o valoare mai mare pentru a permite statelor membre să depună proiecte.
transferul la sef până la urmă banii din coeziune trebuie folosiți pentru transport.
domnule președinte doresc să salut propunerea comisiei de a simplifica procedurile politicii de coeziune din cadrul următorului exercițiu financiar multianual venind în ajutorul administratorilor și beneficiarilor fondurilor de coeziune.
este important ca prin intermediul acestui regulament să reușim diminuarea drastică a sarcinilor administrative inutile din cadrul programelor precedente.