kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
directiva privind serviciile mass media audiovizuale este elementul principal al reglementării în domeniu în uniunea europeană.
mi a fi dorit însă ca actuala consultare publică privind o posibilă revizuire a directivei să fie mai largă.
nu ne putem limita doar la garantarea independenei organelor de reglementare naionale.
trebuie inut cont i de extinderea prevederilor articolului nouă alineatul prin încurajarea dezvoltării de către organizaiile media a codurilor de conduită i în alte domenii decât cel al comunicării comerciale.
ar trebui totodată să se ia în calcul recomandările formulate de grupul la nivel înalt privind libertatea i pluralismul mass media.
una dintre ele ar fi înfiinarea unui centru de monitorizare independent la nivel european care să urmărească evoluiile din statele membre în domeniul mass media i să adreseze eventuale recomandări.
în condiiile evoluiilor tehnologice reglementarea funcionării mass media a devenit prioritară atât prin prisma libertăii de exprimare i a accesului la informaii cât i din punct de vedere comercial.
analiza comisiei asupra aplicării directivei serviciilor media audiovizuale devine astfel un instrument util în planificarea ajustării cadrului de reglementare din domeniu.
printre aspectele pe care le consider prioritare amintesc înăsprirea măsurilor din statele membre pentru protecia minorilor faă de comunicările comerciale ce încurajează comportamentele nesănătoase în special în domeniul alimentar.
de asemenea salut faptul că toate statele membre au respectat prevederea de a furniza minimum zece opere europene independente dar atrag atenia asupra obiectivului limitat pe care îl reprezintă acest proces.
cu un produs intern brut în continuă scădere situaia economică din uniunea europeană a rămas fragilă în două mii doisprezece i tinde să amenine îndeplinirea obiectivelor strategiei europa.
două mii douăzeci tocmai de aceea avem nevoie mai mult ca niciodată de reforme structurale la nivel naional i la nivel comunitar care să consolideze capacitatea uniunii europene de a fi competitivă pe plan mondial i să genereze o cretere durabilă.
astfel consider că în cel de al treilea semestru european trebuie să ne concentrăm eforturile pe îmbunătăirea mediului de afaceri prin reducerea sarcinilor administrative;
promovarea de noi surse de capital inclusiv creditarea între întreprinderi i facilitarea accesului la capital de risc;
crearea de scheme de sprijin inovatoare prin care imm urile să beneficieze de împrumuturi mai ieftine i mai accesibile;
i nu în ultimul rând reducerea presiunii fiscale exercitate asupra companiilor i a veniturilor salariale pentru a stimula creterea de noi locuri de muncă în uniunea europeană.
a vrea să informez comisia că am avut mai multe participări la întâlniri cu reprezentanii parlamentelor naionale pe tema semestrului european i pot să vă încredinez că semestrul european a devenit o realitate percepută de către parlamentele naionale
un proces care în felul acesta câtigă mai mult în ceea ce privete caracterul democratic.
a vrea să subliniez însă că la nivelul instituiilor europene avem o mare responsabilitate pentru ceea ce facem în cadrul semestrului european.
trebuie să ne gândim i la aceste perspective ale creterii economice i la recomandările care vor urma deoarece suntem contieni că intervenim tot mai mult în acest proces de coordonare a politicilor economice i bugetare ale statelor membre.
aici vreau să subliniez un aspect care este mai puin prezent în preocupările noastre din moment ce coborâm atât de mult în recomandări la nivelul statelor membre e bine să ascultăm i foarte mult ceea ce spun reprezentanii anumitor industrii.
dau ca exemplu industria metalurgică din europa.
e bine să tim ce se întâmplă cu această industrie semnalele care vin sunt foarte îngrijorătoare.
sunt mii i mii de locuri de muncă în joc iar ei spun foarte limpede dacă nu reuii să determinai puteri economice din afara uniunii europene să adopte aceleai standarde de exemplu de mediu atunci vom iei din această competiie mult mai repede decât
domnule președinte domnule prim ministru vă felicit pentru discursul pe care l ați avut și viziunea pentru uniunea europeană.
mă bucur că slovacia o țară care nu este foarte departe de țara mea are o asemenea viziune și un asemenea lider.
credeți domnule prim ministru că este bine să condiționăm fondurile de coeziune de funcționarea statului de drept?
și a doua întrebare. vi se pare că este onest față de cetățenii din românia și bulgaria ca noi să avem o rezoluție în parlament ca aceste două țări să fie schengen și în consiliu există o opoziție de ani de zile din?
două mii unsprezece este onestitate față de cetățeni?
este onestitate că avem pentru două țări mcv ul care este caduc?
nu este nici o prevedere în tratat să existe mcv.
ce părere aveți și cum putem să explicăm acum în pragul alegerilor în țările noastre?
domnule președinte susțin perspectiva prezentată mai devreme de raportoarea grupului ppe doamna sommer dintr un motiv foarte simplu poziția pe care o îmbrățișează astăzi kati piri noi am îmbrățișat o deja în urmă cu doi ani și consiliul ne a ignorat.
există state membre care blochează schimbarea poziției față de turcia.
cred de altfel că nu trebuie să ne facem iluzii din păcate există state membre care sunt atrase de modelul erdogan și chiar președinția rotativă a consiliului e unul dintre aceste cazuri.
turcia fascinează și fascinează și în balcanii de vest.
vă reamintesc că singurul loc în care erdogan a putut să facă un miting electoral e sarajevo.
așa că trebuie să vedem pericolul nu doar pentru unele dintre statele membre dar și pentru prietenii din balcanii de vest.
de asta cred că semnalul din parlament european trebuie să fie mai dur decât în trecut pentru că istoria asta trebuie să se încheie.
avem un text prin care se recunoaște existența campaniilor de dezinformare și a propagandei ostile și prin care cerem statelor membre măsuri proactive măsuri de contracarare a propagandei măsuri eficiente de răspuns la cazurile dovedite de spionaj efectuate de țări terțe un schimb de informații între statele membre precum și investiții educaționale
și alocarea nu în ultimul rând a unor lor fonduri adecvate pentru istrat.
războiul informațional este cât se poate de actual și uniunea este obligată să acționeze ferm.
să ne amintim că deja din anul două mii treisprezece valeri gherasimov declara că rolul mijloacelor non militare de atingere a obiectivelor politice și strategice a crescut și în multe cazuri a depășit puterea armelor prin eficiența lor.
așadar nu vorbim doar despre promovarea unor minciuni vorbim mai ales despre anihilarea capacității propriilor noștri cetățeni de a face diferența între adevăr și minciună.
nu întâmplător de curând putin îi felicita pe cei care muncesc la conceperea acestei propagande îi felicit pentru modul activ fructuos și cu talent în care muncesc.
europa are nevoie urgentă de măsuri ferme și mai ales de coordonare cu partenerii nato și g. șapte altminteri cei care continuă să susțină contrariul sau să promoveze non acțiunea pun în pericol interesele celor cinci sute de milioane de cetățeni pun în pericol valorile securitatea și chiar integritatea uniunii europene.
domnule președinte ca să contracarezi propaganda trebuie să i înțelege mecanismele. ele pot fi diferite de la țară la țară.
în românia de pildă tezele lui dughin sunt difuzate de fundația unui fost prim ministru socialist prin conferințele unui actor de la teatrul național și cu ajutorul unui colonel în rezervă.
toate astea în condițiile în care guvernul actual este el însuși sursă de referitor la comisia europeană și la parlamentul european.
mcv este descris de către miniștrii ca instrument bazat pe informații eronate iar rezoluțiile adoptate aici ca niște manipulări electorale.
nu i de mirare de aceea că premierul fosta noastră colegă dăncilă e lăudată de sputnik în fiecare săptămână.
să adăugăm că principalele posturi tv de știri sunt controlate de condamnați pentru corupție care susțin că statul de drept este o manipulare a lui george soros.
în fine facebook a închis treizeci și unu de pagini care manipulau opinia în favoarea socialdemocraților români.
domnule președinte doamnă comisar avem o dezbatere aici și nu e prima legată de egalitatea de gen.
vorbim acum de egalitatea de gen din instituțiile economice dar trebuie să recunoaștem că există responsabilități partajate.
după ce am auzit ce a spus colegul mă gândesc că trebuie să revenim la punctul esențial și anume educația.
dacă mai avem în acest secol bărbați în parlamentul european care consideră că sunt meserii predestinate suntem foarte jos cu nivelul educației și înțelegerii egalității de egalității de gen.
de aceea cred doamna comisar că pe de o parte parlamentul comisia și consiliu trebuie să dea dovadă de transparență și de bună intenție în promovarea femeii pentru că avem mai puține vicepreședinte decât vicepreședinți de exemplu în propriul parlament.
dar în același timp trebuie să ne gândim ca la noi acasă statele membre să dea dovadă de aplicarea a ceea ce avem.
avem reglementări suficiente pentru egalitatea de gen.
și vă întreb câte femei guvernatori ai băncilor naționale avem?
dragi colegi acasă trebuie ca statele membre să își pună în aplicare politicile de egalitate de gen.
în acest context doresc să subliniez importana transpunerii la timp i a implementării în mod corect a directivelor europene.
prin urmare consider că monitorizarea constantă a statelor membre este esenială.
atât întreprinderile cât i cetăenii vor putea beneficia de o piaă unică îmbunătăită.
cel mai recent tablou de bord al pieei interne arată că doar un număr redus de state membre i au îndeplinit obiectivele de transpunere.
piaa unică este un domeniu despre care toate statele membre fără excepie sunt de acord că este un avantaj al uniunii europene pentru a reveni la creterea economică pentru a crea locuri de muncă.
cu toate acestea prima condiie pentru buna funcionare a pieei unice este ca toate statele membre să transpună în legislaiile naionale regulile europene;
or aici din păcate cu toate că s au făcut progrese avem încă state membre care întârzie această transpunere.
a doua condiie este de a avea o bună calitate a transpunerii normelor europene în legislaiile naionale i aici trebuie să subliniez că ne lovim de primul obstacol chiar în procesul de elaborare a legislaiei europene.
de câte ori intrăm într o negociere tripartită parlamentul european consiliu comisia europeană ne izbim de rezistena unor state membre în a fi de acord cu elaborarea tabelelor de corespondenă între
aceste tabele de corespondenă sunt primul pas pentru a asigura o monitorizare competentă a modului în care se respectă calitatea în procesul transpunerii.
domnule președinte domnule comisar pentru prima dată pentru perioada de programare două mii paisprezece două mii douăzeci statele membre sunt obligate să elaboreze o strategie de cercetare și inovare pentru a sprijini capacitatea de inovare regională și pentru a coordona mai eficient fondurile alocate domeniului cercetării dezvoltării și inovării.
consider important ca directoratele generale din cadrul comisiei să își intensifice activitățile de formare și sprijinire a regiunilor pentru elaborarea și realizarea strategiei de cercetare și inovare.
solicităm părților interesate din sectorul public și cel privat să utilizeze numeroasele posibilități de finanțare pentru perioada două mii paisprezece două mii douăzeci inclusiv prin sprijinirea stabilirii incubatoarelor regionale de inovare și prin dezvoltarea de legături și sinergii între universități alte instituții de cercetare și de educație superioară întreprinzători și întreprinderi inovatoare și creative
precum și investitori și furnizori de servicii de asistență pentru întreprinderi cum este cazul de exemplu pentru industriile creative și culturale.
domnule președinte întâi vreau să îl felicit pe raportor domnul winkler care a elaborat un raport extraordinar de important.
regret însă faptul că ceea ce a prezentat guvernul româniei la comisia europeană a fost respins respectiv acordul de parteneriat care nu includea nici pe departe componenta de inteligență respectiv de cercetare dezvoltare inovare acest raport fiind de altfel
calificat ca fiind necorelat cu obiectivele uniunii europene.
de aceea cer comisiei europene să fie vigilentă în acest sens și să ceară guvernului din românia în mod concret ca aceste obiective să se regăsească în acordul de parteneriat al guvernului româniei cu comisia europeană.
spun în același timp că avem o mare problemă în ceea ce privește forța de muncă respectiv cercetătorii din uniunea europeană încep să plece spre alte destinații nu numai spre america și japonia ci au început să plece și spre china.
domnule președinte promovarea competitivității uniunii europene la nivel internațional este un proces complex iar cooperarea regională este un element important care poate și trebuie să constituie un avantaj datorită transferului de cunoștințe și tehnologie.
aceste transferuri sunt benefice atât pentru uniunea europeană în ansamblul ei cât și pentru regiunile respective iar strategiile de specializare regionale precum și cea care vizează crearea unei rețele a centrelor de excelență pot contribui la o mai bună participare a universităților a centrelor de cercetare și inovare a întreprinderilor precum și a societății civile dar și la atragerea de investiții în sectorul privat.
nu trebuie să uităm faptul că în regiunile frontaliere există deseori aceleași provocări de ambele părți ale frontierei datorită caracteristicilor teritoriale comune și ca atare statele membre autoritățile locale și regionale ar trebui să colaboreze mai strâns pentru a elabora strategii de specializare inteligentă transfrontalieră.
domnule președinte în calitate de președintă a comitetului de cooperare cu republica moldova aș vrea în primul rând să mă refer la republica moldova și să spun că singura modalitate de a proteja republica moldova de agresiunea sovietică și de agresiunea organizată și planificată de putin este să aducem moldova cât mai aproape de uniunea europeană să aducem moldova
trebuie să putem găsi un mecanism special de integrare un mecanism special prin care să integrăm republica moldova discutăm probabil aici și de georgia și ucraina deci un mecanism special pentru a o integra în uniunea europeană cu tot felul de condiționalități ca să și continue reformele pe care trebuie să le ducă până la capăt.
dar suntem într un moment de criză politică și răspunsul trebuie să fie un răspuns de criză și singurul mod repet de a proteja republica moldova este de a o aduce în uniunea europeană.
și acum aș vrea să readuc aminte pentru toată lumea ce spunea putin în două mii unsprezece și anume că cea mai mare catastrofă geopolitică a secolului xx
domnule președinte am intrat pe site ul comisiei înainte de a veni în sala de plen și la ora la care noi facem această dezbatere rusia figurează acolo ca partener strategic.
una din ariile de cooperare în cadrul parteneriatului pentru modernizare cum se numește foarte pretențios această relație se numește libertate securitate și justiție.
vă întreb domnule comisar fle vă întreb stimați colegi ce legătură are putin cu libertatea cu securitatea și cu justiția?
dacă nu vrem să rămânem pentru generațiile viitoare niște cerșetori de gaze trebuie să inițiem o politică de fermitate bazată pe sancțiuni și pe delimitarea de putin.
nu o cooperare cu putin ne poate salva.
mai este o chestiune următoarea victimă este moldova mai precis partea estică a republicii moldova transnistria.
am propus ca în textul rezoluției pe care o vom vota să solicităm ca uniunea să devină parte a negocierii și nu să fie simplu observator ca în acest moment.
înțeleg că sub presiunea grupului socialist s a ales formula călduță în care se menține formatul cincizeci și doi cel care de douăzeci de ani încoace n a făcut decât să dea curaj rusiei pentru a menține trupele pentru a nu muta un soldat de pe teritoriul moldovei.
dacă vrem din nou să ne trezim în fața unui fapt împlinit menținem această poziție a fricii și nu a fermității.
domnule președinte am să răspund la întrebarea ce ar trebui făcut?
redefinirea ca prioritate majoră a viitoarei comisii europene și a viitorului parlament a unei autentice strategii energetice în numele tuturor celor douăzeci și opt de state membre;
redefinirea politicii comune de securitate și apărare și consolidarea relației transatlantice pentru a răspunde la provocarea imperialistă de la moscova.
industria farmaceutică este un sector cheie pentru uniunea europeană atât datorită legăturii directe cu sănătatea fiecăruia dintre noi cât i datorită potenialului economic.
cred că directiva i regulamentul în discuie vor contribui la ameliorarea sistemului de supraveghere a medicamentelor.
va avea loc un schimb de informaii între autorităile naionale i cele europene care vor fi în contact permanent cu organizaii de pacieni i cu reprezentanii industriei farmaceutice.
pacienii trebuie să fie întiinai de toate caracteristicile medicamentului pe care îl folosesc i această informaie trebuie precizată clar în prospectul medicamentului.
noile medicamente care au fost autorizate în momentul în care nu se cunosc încă toate efectele adverse i conin substane active noi trebuie să poată fi uor identificate de către pacieni.
trebuie să existe o monitorizare regulată i să se elaboreze un raport periodic cel puin la cinci ani referitor la securitatea respectivelor medicamente.
efecte adverse dramatice pot fi descoperite chiar i după treizeci de ani de la autorizarea unui medicament pe piaă.
i nu în ultimul rând vreau să subliniez interdependena între investiia în cercetarea farmaceutică i în tehnologii medicale inovative i securitatea pacienilor i dezvoltarea industriei farmaceutice.
în uniunea europeană norvegia i islanda bacteriile rezistente la antimicrobiene au cauzat anual aproximativ patru sute zero de infecii i douăzeci și cinci zero de decese costurile aferente îngrijirilor de sănătate suplimentare i a pierderilor de productivitate fiind de cel puin unu cinci miliarde de euro.
solicităm sprijinirea cercetării cu privire la noile substane antimicrobiene la alternative ale acestora precum i la strategii fondate tiinific pentru evitarea bolilor contagioase.
solicităm autorităii europene pentru sigurana alimentară să acorde o atenie specială monitorizării i analizei situaiei privind rezistena la antimicrobiene pe teritoriul uniunii.
comisia i statele membre în acord cu ageniile competente ale uniunii ar trebui să elaboreze i să promoveze orientări privind utilizarea prudentă cu scopul de a reduce expunerea neesenială i inadecvată la antimicrobiene în medicina umană i veterinară.
având în vedere perioada de criză pe care o traversăm problemele bugetare ale statelor membre disciplina financiară impusă de noile regulamente europene acordul privind cfm poate fi considerat un succes.
dacă luăm în considerare situaia politică i socială din uniune creterea populismului i scăderea încrederii în uniune putem de asemenea să spunem că s a realizat un acord în condiii dificile i că poate fi considerat un sprijin pentru stabilitatea europeană.
un buget multianual este de preferat unui buget anual contribuie la meninerea unităii uniunii.
dacă ne gândim însă că s a aplicat pentru prima dată procedura bugetară din tratatul de la lisabona putem spune că parlamentul european nu a utilizat avantajele oferite de această procedură i anume codecizia pentru politicile orizontale.
bugetul uniunii a fost decis în consiliul european i datorită condiiei de unanimitate a fost decis de un număr restrâns de state membre.
nu trebuie să uităm însă că sunt încă necesare decizii importante ale consiliului referitoare la actualul exerciiu financiar două rectificări bugetare pentru anul două mii treisprezece în valoare de treisprezece doi miliarde absolut necesare pentru a respecta angajamentele comisiei în special pentru politica de coeziune.
a adăuga aici i punerea în practică a acordului din consiliul european din februarie două mii treisprezece privind aplicarea regulii m trei pentru românia i slovacia.
este o măsură care contrazice angajamentul statelor unite de a facilita mobilitatea transatlantică.
nu cred însă că e cazul ca uniunea europeană să răspundă cu un gest reciproc faă de cetăenii americani.
de aceea cred că soluia trebuie găsită printr o intensificare a dialogului bilateral iar comisia europeană are în acest sens datoria de a depune eforturi sporite pentru îmbunătăirea relaiilor cu statele unite ale americii.
din păcate această taxă injustă se adaugă unei alte măsuri discriminatorii impusă unilateral de statele unite unor state membre ale uniunii europene i care afectează cooperarea i încrederea transatlantică.
cetăenii din patru ări ale uniunii au încă nevoie de viză de călătorie pentru statele unite românia bulgaria polonia i cipru.
cetăenii ărilor noastre nu pot călători din păcate în mod liber în statele unite ale americii.
este cu atât mai regretabil faptul că legislaia americană în vigoare din iulie două mii nouă a îndepărtat într o manieră descurajantă perspectiva integrării unora din aceste ări în programul visa waiver în condiiile în care rata de refuz a solicitărilor rămâne principalul obstacol pentru eliminarea obligativităii vizelor.
având în vedere faptul că această pondere a respingerilor depinde strict de decizia reprezentanilor sua cred că e nevoie de eforturi suplimentare din partea americană pentru creterea transparenei în procesul de acordare a vizelor.
de aceea mă alătur i eu celor spuse de vicepreedinte i doresc să reînnoiesc apelul către comisie de a insista pentru asigurarea unui tratament nediscriminatoriu tuturor cetăenilor uniunii europene inclusiv a celor din statele pentru care mai este necesară viza de acces în statele unite.
este nedrept i trist dragi colegi că statele care i au rezolvat această problemă a vizelor au uitat despre acest subiect în discuiile i actele oficiale ale parlamentului european cu oficialităile americane.
libera circulaie în zona schengen i dreptul de mobilitate în relaiile cu ările tere sunt egale pentru toi cetăenii europeni prin urmare i pentru cetăenii din noile state membre.
luând în considerare aceasta continuăm să ne exprimăm regretul vis vis de excluderea nemotivată a milioane de cetăeni europeni din patru state membre printre care i românia la parteneriatul special de mobilitate între uniunea europeană i statele unite.
comisia trebuie să găsească împreună cu partea americană o soluie pentru eliminarea ei.
atrag atenia că meninerea deciziei poate avea un impact neprevăzut în alte dosare legate de relaiile transatlantice pentru securitate i mobilitate aflate în lucru cum ar fi viitorul acord ue sua pentru pnr.
în cazul în care administraia sua nu va renuna la taxă sprijinim comisia în demersurile necesare pentru aplicarea reciprocităii faă toi cetăenii americani care călătoresc în uniunea europeană conform principiului fundamental al politicii uniunii europene în domeniul vizelor.
în concluziile ultimului consiliu european se spune că relaia transatlantică se bazează pe valori comune.
o parte din cetăenii europeni au încă nevoie de viză pentru a călători în statele unite.
în plus la intrarea în statele unite fiecărui cetăean european i se iau amprente indiferent dacă are sau nu viză.
cetăenii europeni trebuie să anune electronic intenia de călătorie i cel mai recent să plătească paisprezece dolari la intrarea în statele unite.
cred că este necesar ca la viitorul summit din noiembrie uniunea europeană să ceară eliminarea vizelor pentru toi cetăenii europeni i un tratament identic pe cele două maluri ale atlanticului.
domnule președinte domnule comisar dragi colegi aș vrea întâi să îi răspund doamnei keller care în plenul parlamentului european îndeamnă lumea la demonstrații de stradă îndeamnă lumea din parlamentul european să dărâme guverne care au fost alese democratic
dragi colegi democrația este respectarea votului.
în românia perspectiva aderării la spațiul schengen a devenit un fel de discuție despre sexul îngerilor domnule președinte domnilor colegi adică pe cât de savantă pe atât de a inutilă.
toți politicienii promit în campania electorală că îi vor convinge pe europeni să primească românia în schengen dar nici cetățenii și nici politicienii înșiși nu mai cred așa ceva.