kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
agenia europeană de reglementare trebuie să aibă un rol important în prevenirea abuzurilor de piaă i a manipulărilor care cauzează creterea pieei pentru consumatori i să contribuie la informarea cetăenilor europeni asupra drepturilor pe care le au într o piaă concurenială.
pieele energiei din uniunea europeană depăesc tot mai mult frontierele naionale i acest lucru tinde să se accentueze puternic în următoarea perioadă.
din nefericire sistemul care reglementează transparena pieei energiei i abuzul de piaă a creat decalaje semnificative în ceea ce privete normele aplicabile i nivelul de transparenă.
consider că avem nevoie de norme coerente la nivel european i de un mecanism care să permită autorităilor să acceseze informaii din toată uniunea pentru a înelege în profunzime evoluia pieei.
din păcate în perioada care a urmat câteva sute de oameni i au pierdut viaa în conflictele interetnice.
faptul că referendumul din douăzeci și șapte iunie s a desfăurat fără incidente majore demonstrează că situaia din această ară se poate îmbunătăi.
în concluzie doresc să reafirm că uniunea europeană trebuie să joace un rol mai activ în asia centrală atât în plan politic cât i economic.
acest lucru se va putea realiza prin crearea unor mecanisme de stimulare pentru eficientizarea vehiculelor i impunerea de penalităi pentru producătorii care nu respectă aceste obiective.
consider însă că noua legislaie privind reducerea de co doi nu trebuie să pună în pericol nici producătorii din industria auto nici cumpărătorul.
noile reguli trebuie să ină cont de preocupările imm urilor i ale constructorilor europeni de automobile care cer ca introducerea treptată a limitelor de poluare să demareze după două mii cincisprezece deoarece vehiculele care se vor vinde în două mii paisprezece se află deja în stadiul de dezvoltare i de producie.
o sută patruzeci și șapte de grame este un compromis acceptabil comparat cu cifrele care s au vehiculat.
comisia trebuie însă să urmărească atent raportul între industria auto i utilizatori pentru a evalua efectul acestei măsuri asupra preurilor i implicit asupra activităii micilor întreprinderi.
această reglementare va obliga constructorii auto să dezvolte noi tehnologii verzi i dei pare o nouă povară pentru ei poate duce la creterea competitivităii industriei auto pe piaa mondială.
doresc mai întâi să o felicit pe dna raportor pentru munca sa în vederea constituirii cadrului juridic care va sta la baza implementării sistemului de identificare biometrică.
unele aspecte din acest raport au provocat dezbateri aprinse în numeroase ări membre ale uniunii europene mai ales cele referitoare la identificarea biometrică.
astfel de dispute au avut loc recent i în românia care este penultima ară din uniunea europeană ce introduce paaportul biometric dar prima care implementează un nou standard de biometrie cu amprente de la ambele mâini i expresia facială.
preocuparea pentru adoptarea sistemului de identificare biometrică are la bază îngrijorarea firească referitoare la asigurarea securităii persoanelor după cum firească este i îngrijorarea privind modul în care sunt folosite i protejate datele obinute.
una din cele mai importante datorii ale statelor membre este de a asigura sigurana cetăenilor lor dar fără a pune în pericol drepturile fundamentale ale omului.
de aceea cred că este de datoria noastră să găsim calea echilibrului între cele două elemente eseniale ale vieii noastre libertatea i sigurana.
raportul pe care îl dezbatem astăzi este un raport mai degrabă tehnic menit să armonizeze măsurile la nivel european în privina identificării biometrice.
acest lucru se impune având în vedere că o serie de state membre practică deja această metodă în absena unui cadru legislativ european în domeniu.
faptul că de exemplu copiii cu vârste mai mici de doisprezece ani i persoanele ce se află în imposibilitatea fizică de a fi amprentate vor fi exceptai de la prelevarea de amprente pentru vize biometrice este o dovadă de moderaie i pragmatism care trebuie extinsă în ansamblul statelor membre.
cinci sute doisprezece din opt iunie două mii patru a creat cadrul legal pentru capturarea datelor biometrice pentru identificarea persoanelor. regulamentul european pe care îl discutăm definete standarde comune pentru colectarea datelor biometrice pentru identificare persoanelor i se bazează pe prevederile relevante ale organizaiei aviaiei civile internaionale.
marea britanie i irlanda nu vor aplica prevederile prezentului regulament pentru că lor nu li se aplică acquis ul schengen.
cred că este important pentru acest regulament în special respectarea proteciei datelor cu caracter personal.
practic stocarea i prelucrarea acestor date trebuie să se facă cu respectarea legislaiei europene specifice i de asemenea faptul că statele membre sunt responsabile pentru organizarea primirii i procesării aplicaiei pentru vize conferă statelor membre o foarte mare responsabilitate vis a vis de respectarea
drepturilor persoanelor.
vreau doar să menionez faptul că este extrem de important ca prelucrarea i colectarea acestor date să se facă de către personal autorizat i în niciun caz să nu fie utilizate în alte scopuri.
domnule președinte primii ani de punere în aplicare a cadrului financiar multianual pentru două mii paisprezece două mii douăzeci au însemnat provocări mari pentru uniune de securitate umanitare și acestea au cerut măsuri rapide și ample de flexibilitate bugetară tocmai pentru a răspunde acestor crize.
de asemenea s au activat rezerve pentru ajutoare de urgență și s a folosit instrumentul de flexibilitate financiară.
înțeleg urgența anumitor măsuri bugetare dar am niște întrebări avem o planificare bugetară clară pentru două?
mii optsprezece două mii douăzeci nu avem.
iar brexit ul va avea un impact major asupra acestei clarități sau neclarități în ceea ce privește bugetul două.
se asigură că se raportează sistematic toate cheltuielile că acestea sunt transparente că noi cheltuim numai ceea ce este strict necesar pentru că sunt banii cetățenilor?
domnule președinte negocierile uniunii cu marea britanie pentru brexit trebuie să fie făcute fără ură fără răzbunare și cu gândul în primul rând la oameni cei din uniune și cei din marea britanie.
pentru ei trebuie să negociem pentru comerțul liber pentru libertatea de mișcare pentru drepturile lor și să nu uităm că vrem să fim împreună parteneri ca țări și ca oameni.
peste două sute de mii de români se află acum în marea britanie.
ei muncesc în toate domeniile în funcții foarte calificate sunt bancheri profesori doctori cercetători și așa mai departe.
de asemenea există români și acolo unde există deficit de forță de muncă în spitale în cămine de bătrâni în construcții în agricultură.
ministrul britanic însărcinat cu negocierea brexit domnul david jones ne a spus chiar ieri că dorește să îi păstreze pe români în marea britanie.
domnule președinte nu mi aș fi dorit niciodată să putem da votul astăzi pentru o propunere de negociere a ieșirii marii britanii din uniunea europeană.
pe de altă parte însă voința popoarelor trebuie respectată în această sală.
domnule președinte chiar dacă va părăsi în doi ani uniunea europeană marea britanie rămâne o țară europeană și în aceste condiții drepturile sociale ale cetățenilor europeni membri ai uniunii și ale cetățenilor britanici membri ai europei trebuie respectate.
marea britanie și uniunea europeană trebuie să rămână parte a unui model social european să respecte drepturile sociale.
românii sunt foarte mulți în marea britanie după cum și britanicii sunt foarte mulți uniunea europeană.
carta socială europeană convenția europeană a drepturilor omului ne obligă.
în altă ordine de idei domnule președinte cred că negocierea cu țările terțe trebuie interzisă.
avem nevoie de coeziune în uniunea europeană și uniunea nu trebuie să facă din această ieșire a marii britanii un precedent.
domunle președinte în opinia mea adoptarea tratatului privind comerțul cu arme este un pas istoric spre consolidarea securității la nivel global.
acest tratat este o șansă unică de a combate comerțul ilicit cu arme și tehnologii militare care ucid anual cel puțin trei sute zero de persoane și distrug viețile altor câteva milioane.
din păcate multe dintre victime sunt copii a căror singură vină este că s au născut în zone de conflict precum cele din africa sau america de sud.
totodată doresc să atrag atenția că multe dintre armele comercializate ilegal ajung pe mâna unor copii soldați care sunt nevoiți să lupte cot la cot cu militarii profesioniști.
nu doar grupările rebele ci chiar unele guverne recrutează copii în forțele armate.
bilanțul inundațiilor din pakistan este unul fără precedent.
douăzeci de milioane de persoane au fost afectate două mii și au pierdut viața peste unu milion de locuințe au fost distruse iar segmente de infrastructură și o mare parte din suprafața agricolă sunt inutilizabile.
uniunea europeană nu putea rămâne indiferentă în fața acestei tragedii mai ales că unele state membre printre care și românia au cunoscut violența inundațiilor din această vară.
salut angajamentul ferm al comisiei europene și al statelor membre care au deblocat fonduri de ajutor ce însumează două sute treizeci de milioane de euro.
ue a devenit astfel cel mai important donator extern pentru pakistan.
totuși situația umanitară rămâne una deosebit de gravă cu implicații pe termen lung.
consider că reabilitarea sustenabilă nu poate fi realizată decât prin creșterea economiei proprii.
în zonele afectate de inundații a demonstrat solidarizarea uniunii europene în fața acestei catastrofe umanitare.
acum sinistrații și e vorba de aproximativ optsprezece milioane de oameni sunt expuși unor riscuri majore de îmbolnăvire.
din păcate onu nu a primit decât o treime din sumele solicitate aceasta datorându se și rezervelor manifestate de țările membre față de corupția generalizată în pakistan.
cred că se impune un mecanism de control privind modul în care ajutorul umanitar este direcționat direct spre victimele inundațiilor și nu deturnat de către feudalii locali în paralel cu intensificarea misiunilor umanitare.
de asemenea cred că grija față de măsurile de securitate ale lucrătorilor umanitari trebuie să constituie o prioritate pentru noi având în vedere amenințările islamiste.
doamnă președintă în primul rând mulțumesc colegilor europarlamentari grupurilor parlamentare care au fost de acord ca această dezbatere să aibă loc în epicentrul democrației europene.
astăzi sărbătorim treizeci de ani exact astăzi de la momentul în care timișoara a răbufnit într un incident aparent banal pe șaisprezece decembrie.
o mie nouă sute optzeci și nouă pe șaptesprezece decembrie regimul criminal al lui ceaușescu trăgea în populație prin armata poporului.
brutalitatea regimului a fost materializată în peste unu o sută patruzeci și doi de români împușcați trei două sute de români răniți șapte sute de români torturați.
cu toate acestea oricare dintre milioanele de români care au ieșit în stradă a fost în fața gloanțelor armatei române întoarse împotriva propriului popor.
dorința românilor de a reveni într o europă a valorilor acolo de unde au fost smulși cu tancurile sovietice a fost mult mai puternică decât teama de represiune.
este un moment în care românii au spus nu hotărât cu sacrificiul vieții lor comunismului și au revenit în familia europeană.
astăzi sunt în nato sunt în europa sunt acolo unde le este locul.
aș încheia spunând că uniunea europeană nu este numai despre pace în europa uniunea europeană este și despre interdicția dictaturilor pe teritoriul uniunii europene.
doamnă președintă stimați colegi revoluția din decembrie o mie nouă sute optzeci și nouă a pus capăt unui regim comunist totalitar criminal și odios în românia.
diferit de alte țări foste comuniste revenirea de la comunism la democrație în românia s a făcut prin jertfă umană.
peste o mie de persoane au murit pentru libertate și alte mii au fost rănite. miile de jertfe umane din decembrie o mie nouă sute optzeci și nouă se adaugă sutelor de mii de români de toate etniile și confesiunile din românia care de la instaurarea comunismului în românia în o mie nouă sute patruzeci și șase au luptat și au militat pentru apărarea libertății democrației și drepturilor fundamentale ale omului.
mulți dintre aceștia au luptat cu arma în mână ca partizani în munți alții au fost închiși de comuniști și au murit în pușcării insalubre iar alții au luat calea exilului.
alte mii de români au fost împușcați la frontiera româniei când au încercat să scape spre vest din marea închisoare în care comuniștii au transformat românia.
pentru că a refuzat să slujească instituțional partidul comunist biserica greco catolică din românia a fost scoasă în afara legii în o mie nouă sute patruzeci și opt iar episcopii ei împreună cu sute de preoți și mii de credincioși au fost aruncați în pușcării unde mulți au murit. alături de preoți greco catolici au fost închiși în pușcăriile comuniste preoți ortodocși pastori protestanți și neoprotestanți
ba chiar persoane fără o confesiune anume și de etnii diferite pentru că au refuzat să slujească partidul comunist ori s au opus ideologiei comuniste.
acestora li se adaugă milioane de familii de români cărora statul comunist le a confiscat pământul și orice altă proprietate mai aveau distrugându le sursele de subzistență.
revoluția din o mie nouă sute optzeci și nouă din românia a fost apogeul luptei pentru reinstaurarea libertății și democrației în românia duse de peste patruzeci de ani.
la treizeci de ani de la revoluția anticomunistă comemorăm acest eveniment și ne bucură faptul că toți reprezentanții româniei în acest parlament își dau mâna pentru a duce mai departe libertatea pentru ei și pentru generațiile care vor veni după noi.
doamnă președintă exact acum treizeci de ani la șaisprezece decembrie o mie nouă sute optzeci și nouă la timișoara se aprindea scânteia revoluției române.
câteva sute de oameni au îndrăznit atunci să se opună regimului totalitar.
lor li s au alăturat în orele și zilele care au urmat alte sute apoi mii de persoane și revoluția s a extins la bucurești la brașov la cluj la arad și în toată țara.
oamenii aceia nu își făceau iluzii că vor fi iertați de regim știau că își riscă viața și totuși au ieșit în stradă au ales libertatea au avut curajul să denunțe dictatura opresiunea lipsa de libertate lipsurile economice într unul din cele mai dure regimuri comuniste din lume.
curajul lor este ceea ce a făcut posibilă revenirea româniei la valorile democrației pluralismului statului de drept a libertății. este ceea ce ne a readus pe harta europei libere democratice și unite.
în acele zile oameni obișnuiți au devenit eroi.
mulți prea mulți dintre ei nu s au mai întors acasă în viață.
o mamă povestea cum pe douăzeci și doi decembrie după ce stătuse o zi și o noapte în stradă în bucurești fiul ei s a întors acasă cu cămașa plină de sânge pentru că un prieten de al lui cu care protestase îi murise în brațe.
omul a plecat la serviciu pe douăzeci și doi după amiază și mama l a regăsit pe douăzeci și șase venind acasă în sicriu.
copii care după treizeci de ani au azi vârsta părinților pe care i au pierdut atunci.
anul trecut când numele eroilor au fost arborate pe gardul palatului regal în piața revoluției din bucurești un asemenea copil care era deja adult a venit și a scris alături de numele tatălui său te iubesc tati.
acei copii se întreabă zi de zi care este sensul sacrificiului părinților lor.
și ei în primul rând dar și ceilalți au dreptul să afle adevărul despre ceea ce s a întâmplat atunci și noi trebuie să luptăm pentru ca niciodată oamenii să nu iasă în stradă și să moară pentru libertatea lor nici acum și nici în generațiile viitoare.
doamnă președintă stimați colegi pe șaisprezece decembrie o mie nouă sute optzeci și nouă în urmă cu exact treizeci de ani mii de români au ieșit pentru prima dată în stradă iar lor le au urmat sute de mii de români în zilele următoare.
aceste evenimente cunoscute drept revoluția română au dus la înlăturarea comunismului în românia și au dus la revenirea româniei și a poporului român în europa.
prin revoluția română s au deschis porțile pentru milioane de români pentru a spune ce gândesc și au câștigat libertatea de exprimare pentru a citi ce doresc pentru a își vedea pentru prima dată rudele membrii familiei plecați în străinătate și pe care poate unii dintre ei nu i au putut vedea deloc până atunci.
românia și poporul român și au câștigat prin acele sacrificii din zilele revoluției române locul în europa.
cuvântul cheie doamnă președintă stimați colegi al dezbaterii de astăzi trebuie să fie comemorare.
trebuie astăzi să ne gândim mai mult decât oricând la cei unu o sută patruzeci și doi de români care și au pierdut viața în zilele revoluției române. în timp ce în alte țări europene regimul comunist a putut fi înlăturat pe cale pașnică la noi în românia acest lucru a necesitat sacrificiul vieții a unu o sută patruzeci și doi de persoane multe dintre acestea fiind
aceștia au luptat pentru democrație pentru libertate pentru libertatea de exprimare și astăzi trebuie să ne gândim la ei.
de a lungul ultimilor treizeci de ani mereu românii au continuat această luptă.
au luptat pentru valori europene și pentru recâștigarea locului româniei în uniunea europeană.
doamnă președintă consider că noi toți cei șapte sute cincizeci și unu de membri ai parlamentului european din toate cele douăzeci și opt de state membre ale uniunii europene avem datoria să apărăm valorile pentru care românii și au pierdut viața în decembrie o mie nouă sute optzeci și nouă democrație libertate libertate de exprimare dreptate
și să continuăm să facem toate eforturile pentru continuarea procesului de integrare europeană și pentru conviețuirea pașnică a tuturor națiunilor în interiorul uniunii europene.
doamnă președintă doamnă comisară onorați deputați în iarna anului o mie nouă sute optzeci și nouă în românia băcăuanul gheorghe dorel nechita avea toată viața înainte.
familia sa îi pregătea căsătoria programată pentru anul următor.
o mie nouă sute nouăzeci într o oarecare zi de marți douăzeci și doi decembrie un glonț rătăcit a străpuns inima bravului george așa cum îi spuneau cei din familia sa ucigându l pe loc.
pentru tânărul cercetător de la institutul de fizică atomică totul s a sfârșit înainte de a începe la doar douăzeci și nouă de ani.
george avea să nu mai vină niciodată acasă la familia sa în bacăul pe care îl avea în inima străpunsă de glonțul ucigaș.
azi își doarme somnul de veci în cimitirul orașului natal bacău și în fiecare an la douăzeci și doi decembrie mama sa caută răspuns la o întrebare care i a frământat zilele și nopțile ultimilor treizeci de ani cine mi a ucis băiatul?
jertfa de sânge a celor peste cinci două sute de victime ale revoluției din care peste unu o sută decedați cere dreaptă judecată.
eroii revoluției au deschis drumul democrației și statului de drept în românia.
de aceea dincolo de a le cinsti în permanență memoria trebuie să facem tot ce ține de noi pentru aflarea adevărului și elucidarea crimelor.
doamnă președintă stimați colegi luna aceasta se împlinesc treizeci de ani de la revoluția din o mie nouă sute optzeci și nouă din românia.
a fost singura țară unde regimul comunist a luptat să rămână la putere în ciuda opoziției clare din partea românilor.
au pierit peste o mie de oameni au fost rănite câteva mii în cele aproape zece zile de frământări și confruntări între populație și forțele de ordine.
o mare parte dintre aceste victime au fost din timișoara orașul în care a început revoluția exact acum treizeci de ani.
este și acum incredibil curajul lor de a se ridica în fața regimului comunist știind că ar putea fi singuri și totuși nu puteau concepe că autoritățile vor trage în oameni neînarmați în femei în copii.
poate părea prea dramatic să spunem că au rămas în stradă sub focul gloanțelor și aceasta este cea mai clară imagine pe care o puteți avea când vă gândiți la revoluția română din.
o mie nouă sute optzeci și nouă oamenii care au stat acolo în piață pe străzi își vedeau prietenii căzând lângă ei și puteau alege să plece să se salveze dar nu au făcut o.
aradul orașul meu al doilea oraș care s a alăturat revoluției a avut partea sa de luptă de morți și de răniți.
revoluția din o mie nouă sute optzeci și nouă este acel moment din istoria noastră care ne arată forța pe care o au oamenii atunci când luptă împreună pentru principii.
în timișoara în arad în bucurești în toate celelalte orașe unde oamenii au ieșit în stradă acest împreună le a dat puterea de a dărâma muntele totalitarismului.
omagiul nostru nu este destul. trebuie să cerem așa cum o facem de treizeci de ani adevărul.
trebuie să cerem dreptate pentru ei și pentru toți cei care și au riscat viața în acele zile pentru familiile victimelor.
este momentul ca statul român să trateze cu celeritate acest capitol întunecat din viața româniei și oricât de mult ar durea să ne prezinte adevărul.
trebuie să știm cine sunt principalii vinovați pentru măcelul din o mie nouă sute optzeci și nouă pentru ca eroii noștri să se odihnească în pace.
din păcate încă astăzi în românia nu se știe adevărul absolut al acestei revoluții și există o hotărâre a curții europene a drepturilor omului care a cerut să se facă dreptate care a cerut să se găsească vinovații să se acorde despăgubiri celor care au suferit și a cerut în concluzie un adevăr pentru întreaga națiune română.
am spus și în intervenția mea că românia a suferit foarte mult pentru că acei vinovați nu au fost descoperiți încă de la începutul anilor o mie nouă sute nouăzeci și o parte din cei care au avut o contribuție nefastă la această revoluție s au perpetuat
în funcții publice în românia.
doamnă președintă personal ca om care a trăit o jumătate din viață într un regim opresiv cred că nu e nimic mai periculos și mai umilitor pentru o ființă umană decât dictatura.
mai cred că distanța dintre democrație și dictatură e uneori despărțită doar de o fracțiune de secundă acea fracțiune de secundă în care alegi să taci în loc să vorbești.
victimele revoluției au fost ucise de gloanțe dar în fapt destinul lor tragic a fost decis de tăcerea criminală a celor care au lucrat pentru sau s au complăcut în sistemul opresiv pentru liniștea și foloasele proprii.
în plus însă este obligația noastră să fim atenți și să vorbim răspicat ferm la timp pentru a putea salva acei oameni pe care altfel i am omagia post mortem.
să fim cu toții atenți la primele semne de dictatură pentru că astăzi ea este mult mai subtilă ascunzându se uneori chiar în spatele unei aparențe democratice și putând perverti prin manipulare chiar și minți luminate.
o formă de dictatură începe să se construiască încă de atunci când descoperi că nu ți mai poți afirma opțiunea politică fără a fi agresat verbal și izolat inclusiv de cercul de prieteni sau de familie sau când țara ta se împarte ideologic în două tabere dispuse să se sfâșie între ele până când nu mai rămâne decât una.
doamnă președintă doamnă comisară acum treizeci de ani pe măsură ce regimurile comuniste se prăbușeau în toată europa și reformele democratice măturau estul europei dictatorul nicolae ceaușescu părea de neclintit dar evacuarea de către poliție în data de cincisprezece decembrie a pastorului reformat maghiar lszl tks a dat scânteia unui foc sălbatic ce a cuprins toată țara în câteva zile.
îndârjirea sa de a denunța public încălcarea drepturilor omului cât și de a se opune planului de sistematizare a satelor a precedat izbucnirea revoluției.
deși activitatea sa politică ulterioară ridică multe semne de întrebare retragerea distincției pentru meritele domnului tks fost deputat al acestui parlament este o imensă nedreptate.
este extrem de trist că niciun român în afara soților ceaușescu nu a fost găsit vinovat de susținere a terorii comuniste.
într un mod abuziv retrocedarea bunurilor confiscate de regimul comunist trenează de ani buni.
din respect pentru cele peste o mie de persoane care și au pierdut viața în timpul revoluției și a regimului comunist la treizeci de ani după revoluție nicio clipă nu mai trebuie pierdută pentru tragerea la răspundere a celor vinovați și pentru a repara crimele și pagubele produse de regimul comunist.
pentru ca azi să putem trăi într o societate sănătoasă trebuie să avem curajul să înfruntăm propriul nostru trecut.