kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
ce dorește de fapt consiliul?
de ce mai suntem noi șapte sute cincizeci de eurodeputați aici dacă douăzeci și șapte de state și nu douăzeci și șapte de state ci unu doi trei șefi de stat decid să încalce un regulament care este foarte clar și pe care cele două state îl îndeplinesc.
aici vorbim de libertatea de mișcare a cetățenilor vorbim de faptul că sunt pierderi economice și vorbim de faptul că există acum o discriminare clară între state și între cetățenii statelor.
dacă democrația este cu capul în jos și un parlament care are cea mai mare reprezentativitate are de atâtea ori o rezoluție și un punct de vedere legate de acest subiect dacă o comisie are un punct de vedere pe acest subiect dacă evaluatorii și specialiștii spun că îndeplinim condițiile de ce se inventează motive politice?
libera circulație este un privilegiu fundamental al uniunii europene.
încă din anul două mii unsprezece consiliul a concluzionat că romania și bulgaria îndeplinesc toate condițiile tehnice privind accesul în spațiul schengen.
astăzi suntem furnizori de pace securitate și stabilitate în regiune iar acest refuz de a intra în acest spațiu este de natură să ducă la creșterea populismului și extremismului în regiune.
în dezbaterile publice se vorbește de interese economice care determină în consiliu poziția unor țări așa cum este olanda.
atrag atenția acesteia să nu uite că este unul dintre cei mai mari investitori în romania iar aceștia au pierderi însemnate în acest context.
în același timp să nu uite că portul constanța nu a fost și nu este de vânzare.
știu că în românia avem probleme cu o guvernare dezastruoasă însă consiliul trebuie să înțeleagă că accesul în spațiul schengen nu este acordat pentru cei câțiva miniștri din guvernul psd alde ci milioanelor de cetățeni romani și firmelor din romania care nu pot fi pedepsiți și trebuie să se bucure de aceleași drepturi ca toți cetățenii uniunii europene.
astăzi romania are cea mai mare contribuție militară în cadrul agenției frontex.
domnule președinte dragi colegi este o situație destul de jenantă pentru construcția europeană faptul că în această seară consiliul lipsește la o discuție foarte importantă despre construcția europeană și anume construcția și ceea ce ține de spațiul schengen.
dar pentru că avem comisia și consiliul aici prezente știm cu toții că acestea au susținut în repetate rânduri în ultimii ani că atât românia cât și bulgaria începând încă din anul două mii unsprezece îndeplinesc toate criteriile tehnice ce țin de integrarea deplină în spațiul schengen.
de asemenea trebuie să nu uităm faptul că aceste două țări fac parte din sistemul de informații privind vizele și din sistemul de informații schengen sisteme instituite tocmai pentru a gestiona și apăra mai bine frontierele externe ale uniunii europene.
dar în mod paradoxal dacă nu chiar absurd consiliul refuză integrarea deplină a acestor două țări în spațiul schengen.
de aceea cer consiliului chiar și în lipsă să ia o decizie pozitivă în acest sens.
este momentul ca anumite state membre și menționez aici în special olanda să renunțe la dublul standard și la interesele politice și economice egoiste care determină blocarea accesului româniei la spațiul schengen.
nu se mai poate să tolerăm o astfel de situație și o să transmit și eu în calitate de român că portul constanța aparține româniei și românilor și nu este de vânzare.
doamna președintă guvernul dăncilă se pregătește să preia președinția consiliului uniunii europene. e un guvern profund antieuropean.
cea care îl conduce a refuzat să lucreze cu comisia.
de curând a anunțat că va ataca raportul mcv la curtea europeană de justiție.
prim ministrul român a ignorat și rezoluția pe care am adoptat o de curând în acest hemiciclu zicând că e un gest electoral al ppe și sd grupul din care și ea a făcut parte timp de zece ani.
cei peste șaptezeci de miniștri din guvernele psd alde au prezență de cincisprezece douăzeci în reuniunile consiliului.
niciunul nu a zis vreodată ceva de bine despre uniunea europeană.
calitatea deplorabilă a miniștrilor actuali și deriva antidemocratică a regimului socialist liberal slăbesc uniunea.
guvernul controlat de facto de dragnea nu e capabil nici intelectual nici politic să asume președinția consiliului.
solicit schimbarea urgentă a executivului de la bucurești și alcătuirea unui cabinet tehnic din experți în chestiuni europene și condus de unul dintre cei trei comisari pe care i a trimis românia în ultimii doisprezece ani în colegiile barroso și juncker.
domnule președinte domnule comisar stimați colegi de fapt ce vrem să facem?
la cererea cetățenilor pentru că noi facem politici publice pentru cetățeni iată comisia vine cu o propunere legată de întărirea autorității efsa de noi reguli pentru această agenție care de fapt să asigure diminuarea riscului în lanțul alimentar.
sigur că trebuie să stabilim aici un echilibru cu interesul industriei dar nu putem să l punem înaintea vieții cetățenilor și înaintea calității alimentelor pe care noi le consumăm.
de aceea eu cred că vom face un pas înainte și apreciez propunerea venită de la comisie.
sigur că trebuie mai multă transparență și există mijloace prin care să protejăm ideile și inovațiile.
important este să avem reguli foarte clare transparente știute și același set de reguli să se aplice în toată piața internă.
domnule comisar poate îmi răspundeți și ce facem cu alimentele care sunt distribuite comercializate în interiorul pieței interne dar sunt aduse din afară din țările terțe dacă au același regim și cum putem să supraveghem acest lucru.
e foarte greu de înțeles de ce astăzi deși trebuie să vorbim sau vrem să vorbim despre românia și bulgaria intrând în schengen vorbim despre cât de prost merge economia în românia când avem cea mai mare creștere economică din uniunea europeană și asta de foarte mulți ani sub guvernarea social democrată.
haideți să ne obișnuim dragi colegi deputați români să nu mai înjurăm să nu mai defăimăm țara asta aici la bruxelles!
nu a defăimat nimeni românia eu nu am făcut o în intervenția mea.
am spus clar și răspicat că există o problemă de imagine a româniei astăzi datorată actualei guvernări care are o retorică greșită față de uniunea europeană care face lucruri greșite în primul rând în justiție dar și în economie în ciuda unei creșteri economice.
această creștere este risipită pe anumite cheltuieli care nu vor aduce o plusvaloare.
românia are dreptul să intre în schengen și va intra în ciuda iresponsabilității actualei guvernări.
sănătatea publică și siguranța alimentară sunt chestiuni sensibile și de interes pentru toți cetățenii europeni.
aceștia evident că sunt mereu preocupați de transparența decizională cu privire la alimentele sau alte produse introduse pe piață.
tocmai de aceea regimul de reglementare privind siguranța alimentară trebuie să fie unul extrem de serios pentru a i asigura credibilitatea și eficiența.
problemele legate de siguranță au un impact imens atât asupra încrederii consumatorilor cât și asupra stabilității piețelor.
în acest context consider că este necesară o aliniere a normelor efsa în ceea ce privește transparența cu cele ale altor agenții europene.
în același timp este nevoie să ne asigurăm că studiile efectuate în laboratoarele din țările terțe respectă aceleași standarde de calitate ca și cele din uniunea europeană.
considerăm că elaborarea unui aviz preliminar din partea efsa asupra produselor testate ar preveni acest lucru și ar oferi calea spre o dezbatere publică reală.
domnule președinte dragi colegi este a doua oară pe anul acesta când votăm o rezoluție pentru acceptarea româniei și bulgariei în spațiul schengen. rezoluția anterioară nu a avut niciun efect.
pentru că consiliul nu a luat nicio decizie în acest sens.
și iată că astăzi tocmai consiliul lipsește din sală deși această discuție în plenară deși această rezoluție pe care o să o votăm din nou se adresează în principal consiliului!
consiliul este cel care nu respectă drepturile celor două țări.
de asemenea doresc să mulțumesc tuturor colegilor care au votat rezoluția anterioară și rog din nou colegii europeni să voteze pozitiv pentru acceptarea româniei și bulgariei în spațiul schengen.
de data aceasta cred eu este necesară fixarea unui termen astfel încât cetățenii celor două țări să se bucure cât mai mult de aceleași drepturi pe care le au toți cetățenii europeni.
românia și bulgaria au îndeplinit condițiile tehnice de foarte mulți ani ba mai mult aplică regulile de acces în spațiul schengen și cooperează excelent cu statele membre în privința respectării acestora și în privința depistării situațiilor care contravin legislației specifice.
solicit imperativ acceptarea celor două țări în spațiul schengen și propun să stabilim un termen specific. haideți să vorbim cu cărțile pe față.
însă uniunea europeană aparține tuturor statelor membre nu numai unora dintre acestea.
domnule președinte românia și bulgaria sunt pregătite de mai mulți ani să facă parte deplin din sistemul schengen dar chestiuni politice interne din unele țări din spațiul schengen au împiedicat ca acest lucru să se întâmplă până acum.
în ceea ce privește românia se mai adaugă un interes concret al unei țări importante olanda care își apără un avantaj comercial.
da astăzi românia are o mare problemă cu o guvernare iresponsabilă care are o retorică greșită în raport cu uniunea europeană și o abordare și mai greșită în domeniul justiției al funcționării statului de drept dar și în economie.
dar ținerea româniei în afara spațiului schengen va da apă la moară unei retorici naționalist populiste sau chiar retoricii euro cinice a actualei guvernări.
drept și corect ar fi ca românia și bulgaria să fie parte a sistemului schengen și acest lucru ar fi în interesul funcționării mai bune a sistemului schengen dar și al unei mai bune construcții europene.
doamnă președintă stimați colegi a doua parte a acestui an a adus cu sine o serie de mișcări sociale în mai multe state europene.
manifestațiile vestelor galbene din franța sunt din ce în ce mai prezente în mai multe state ale europei occidentale.
în urmă cu circa două luni printr o rezoluție parlamentul european condamna guvernul român și forțele de ordine de la bucurești pentru intervenția necesară restabilirii ordinii. în acest context și pe bună dreptate acum după intervențiile cel puțin la fel de dure ale jandarmilor francezi sau ale celor belgieni o parte din compatrioții mei se întreabă de ce parlamentul european nu are același tip de abordare.
comportamentul cu dublă măsură și atitudinea părtinitoare în abordarea unor cazuri similare riscă să devină unul din factorii care sădesc germenii neîncrederii europenilor în proiectul european în instituțiile europene fapt la care atât parlamentul cât și comisia europeană ar trebui să reflecteze îndelung și să ia măsurile corespunzătoare aceleași pentru toți.
domnule președinte în această cea mai importantă instituție democratică a uniunii europene cerem dreptate pentru românia și bulgaria.
cerem dreptate pentru cetățenii români și pentru cetățenii bulgari.
cerem ca cetățenii români și cetățenii bulgari să nu mai fie discriminați în comparație cu alți cetățeni ai uniunii europene.
românia și bulgaria doamnelor și domnilor îndeplinesc condițiile de aderare la spațiul schengen.
ele se comportă deja și acționează ca membri de facto ai spațiului schengen și gestionează mii de kilometri pe frontierele externe ale uniunii europene.
cum să asigurăm siguranța și securitatea cetățenilor europeni când pe frontierele externe românia și bulgaria nu sunt membre ale schengen?
cum să asigurăm securitatea în momentul în care vedeți foarte bine ce se întâmplă cu atentatele teroriste cu imigrația ilegală în europa?
doamnă președintă în mai puțin de o lună la doisprezece ani de la aderarea la uniunea europeană românia va prelua președinția consiliului uniunii.
pentru țara mea acesta este un moment istoric care încununează o perioadă de la aderarea la uniune și până astăzi.
vorbim despre un alt moment istoric după ce românia a sărbătorit în acest an centenarul. mandatul care stă în fața țării mele este unul greu de aceea salut mesajul președintelui comisiei europene domnul jean claude juncker care a apreciat că țara mea este pregătită pentru exercitarea acestei misiuni.
am convingerea că românia se va achita cu brio de această sarcină care îi revine.
fac un apel către toți colegii eurodeputați din toate grupurile politice să susțină raportul privind aderarea româniei și bulgariei la spațiul schengen.
coeziunea în cadrul uniunii europene trebuie să crească iar acest lucru nu se poate realiza realist dacă unele state membre au mai puține drepturi decât celelalte.
cer solidar din partea tuturor statelor uniunii europene să susțină atingerea unor astfel de obiective legitime atât pentru gestionarea dosarelor cât și pentru perioada în care românia va deține președinția consiliului uniunii europene.
acest sistem facilitează mobilitatea forei de muncă în viitor precum i meninerea legăturilor culturale cu ara de origine. avantajul major al acestora este menionat în articolul.
patruzeci aici este prevăzută predarea disciplinelor secundare în limbile de lucru ale instituiilor europene.
de asemenea crearea de clase pentru elevii vorbitori de limbi rare elimină barierele de comunicare din cadrul acestei metode educaionale.
subliniez că în românia s a iniiat reforma sistemului de învăământ într un mod similar.
de la unu septembrie există mai multe coli cu predare în limba maghiară cum este cazul în sighet dar i în ucraineană în instituii precum liceul taras sevcenco din judeul maramure.
extinderea constantă a uniunii europene i creterea numărului de ageni ai căror copii urmează cursurile colilor europene dar i nevoia de a raionaliza cheltuielile în contextul crizei economice au făcut necesară regândirea acestui sistem de educaie.
adaptarea curriculei la sistemele naionale de educaie spre exemplu poate facilita reintegrarea rapidă a elevilor la întoarcerea în ara de provenienă.
de asemenea restriciile financiare trebuie contrabalansate de principiul învăării materiilor în limba maternă inclusiv în cazul limbilor vorbite de un număr mai mic de cetăeni ceea ce contribuie la consolidarea unei identităi europene comune.
totodată includerea în programa colară a unui curs dedicat construciei ue poate stimula contientizarea cetăeniei europene încă de la o vârstă fragedă.
la fel de importantă este i clarificarea statutului juridic al acestor coli i asumarea responsabilităii depline de către statele membre în ce privete gestionarea domeniului prin asigurarea unei finanări adecvate i detaarea cadrelor didactice solicitate.
într o europă în care circulaia persoanelor este din ce în ce mai dinamică lucru care determină i un flux important al elevilor care îi însoesc părinii în altă ară conceptul de coală europeană trebuie promovat mai mult la nivelul statelor membre.
experiena colilor europene în domeniu ar trebui totodată să fie fructificată mai mult în momentul elaborării programelor colare din statele uniunii europene pentru a realiza o corelare cât mai bună a acestora cu sistemul colilor europene mai ales în ceea ce privete bacalaureatul european la finalizarea ciclului liceal.
pentru aceasta consider benefică realizarea unor proiecte de înfrăire între colile europene i cele naionale încurajarea de schimburi de elevi i profesori precum i instituirea unui program comun la nivelul uniunii europene dedicat promovării funcionării uniunii europene a instituiilor i a politicilor sale în rândul tinerilor.
domnule președinte trebuie să spun că sunt lucruri bune în raport amendamente pe care le am votat așa cum este de exemplu articolul șapte legat de asigurarea de stimulente pentru imm uri și pentru exploatații agricole de dimensiuni mici.
aș fi vrut să susțin acest raport în totalitate dar trebuie să fim realiști sunt foarte multe lucruri în raport care vor afecta în principal statele mai mici și cele mai puțin dezvoltate așa cum sunt articole în care se prevăd exemplu introducerea de acte delegate suplimentare și nu știm ce vor conține aceste acte delegate.
cred că vor avea de suferit cetățenii care au cea mai mare nevoie de susținere.
reducerea de emisii de gaze este o necesitate dar țintele propuse trebuie să fie raționale și în concordanță cu posibilitățile fiecărui stat pentru că și așa avem o criză a locurilor de muncă și așa avem probleme cu disparități regionale și cu venituri pe cap de locuitor foarte diferite.
așadar m am abținut și sper ca acest raport să fie îmbunătățit pentru că da avem nevoie de o reducere de emisii dar avem nevoie și de locuri de muncă și de venituri pe cap de locuitor mai mari.
doamnă președintă domnule comisar dragi colegi dezbaterea de astăzi este foarte importantă pentru viitorul sectorului cultural și creativ european care este puternic afectat de criza generată de covid nouăsprezece.
mii de persoane care lucrează în domeniu nu au avut posibilitatea sau mijloacele pentru a se adapta schimbărilor provocate de această criză iar soluțiile implementate de guverne lasă de dorit.
în ciuda multiplelor apeluri ale parlamentului european în ciuda interpelărilor pe care fiecare dintre noi le a făcut pe lângă autoritățile naționale acest sector de care suntem mândri și care reprezintă unul din punctele forte ale economiei europene pare a fi uitat.
acest lucru a fost din păcate cazul și în românia unde autoritățile nu au făcut nimic pentru cele trei sute de mii de persoane care lucrează în acest domeniu și reprezintă în jur de zece din produsul intern brut.
din acest motiv solicităm astăzi un răspuns european și măsuri clare pentru susținerea acestui sector.
trebuie să alocăm doi din planul de relansare european pentru salvarea sectorului cultural și creativ european dar trebuie făcut la fel și la nivelul statelor membre.
sper ca executivul european și consiliul să asculte vocea miilor de persoane care muncesc în acest domeniu.
domnule președinte doamnă comisar stimați colegi doamna cancelar angela merkel sublinia recent importanța preocupării pentru coeziunea europei ca una dintre prioritățile fundamentale ale președinției germane ale consiliului european.
pentru a menține și consolida coeziunea noastră trebuie să întărim cea mai importantă politică de investiții a europei politica de coeziune.
în caz contrar o să ajungem să vorbim în curând de politica de coroziune a europei.
testul de referință al europei este de a ne însănătoși împreună atât noi cât și economiile noastre.
dacă nu putem fi acum cu adevărat solidari în fața morții și suferinței semenilor noștri în fața falimentului economic atunci în fața a ce să fim solidari?
cetățenii și companiile europei au nevoie acută de banii bugetului multianual au nevoie de banii pachetului de redresare corelat convergent cu bugetul.
noi stăm la distanță unii de alții dar nu mai putem ține la distanță banii de nevoile stringente ale europei.
statele membre așteaptă din partea comisiei europene măsuri tranzitorii explicite care să asigure absorbția celor treizeci și șapte de miliarde de euro din fonduri structurale și de investiții.
nu putem oferi europei o inflație de promisiuni și compromisuri financiare pe hârtie fără bani reali fără venituri corect estimate și reglementate la timp.
doresc să încep prin a saluta la fel cum au făcut o și alți colegi decizia comisiei din luna septembrie privind aprobarea programelor naționale ale celor douăzeci și șapte de state membre privind apicultura pentru perioada două mii unsprezece două mii treisprezece și mai ales faptul că a crescut cu douăzeci și cinci contribuția uniunii europene la finanțarea acestor programe față de
salut de asemenea inițiativa comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală de a iniția această dezbatere pe marginea unui subiect atât de important.
apicultura furnizează locuri de muncă uni mare număr de familii europene chiar și în zone în care alte activități nu au condiții propice.
de asemenea apicultura aduce dezvoltare economică în mediul rural iar în acest context doresc să subliniez că este important nu doar producătorii de miere ci și micii procesatori să se afle în atenția programelor europene de sprijin mai ales în cadrul actualului pilon ii al politicii agricole comune.
liniile de procesare și ambalare a mierii aduc avantaje competitive în ceea ce privește accesul la piață calitatea și atractivitatea produselor pentru consumatori.
nu în ultimul rând produsele apicole sunt utilizate nu doar pentru consumul alimentar ci devin ingrediente ale unor produse de aceea trebuie să încurajăm soluții care să permită la nivel local realizarea de produse cu valoare adăugată ridicată.
este incontestabil că faă de precedentul raport referitor la turcia aceasta a înregistrat o serie de progrese în vederea modernizării i construirii unei democraii.
turcia a făcut o serie de reforme importante atât în domeniul judiciar cât i în alte domenii precum drepturile omului protecia familiei i aa mai departe.
doar că aceste reforme constituie un prim pas înainte iar uniunea europeană trebuie să încurajeze turcia să continue pe această direcie în multe dintre aceste arii fiind nevoie de reforme susinute pentru a atinge standardele uniunii europene.
iniierea reformei constituionale este o evoluie pozitivă i am sperana că vom vedea în curând progrese concrete în direcia unei constituii care să respecte criteriile de la copenhaga.
va fi foarte important ca noua constituie să asigure separarea puterilor în stat cu clarificarea relaiilor între stat i religie precum i garantarea proteciei drepturilor i libertăilor fundamentale.
am insistat să iau parte la această dezbatere deoarece provin dintr o țară asupra căreia se fac presiuni pentru reluarea adopțiilor internaționale și pentru modificarea legislației aflate în vigoare.
însă în românia există mai multe familii doritoare să adopte decât copii adoptabili iar legislația noastră la care au participat și numeroși experți internaționali este în perfectă coordonare cu cea europeană.
referindu mă acum la această rezoluție menționez că sintagma dreptul copilului de a fi adoptat internațional cum prevede punctul d nu este recunoscută de convenția onu și de cea de la haga.
acești copii ajung în sistem datorită situației precare a familiilor din care provin care conform legislației și convențiilor internaționale nu trebuie să reprezinte un motiv pentru adopție.
de aici numărul mare de copii aflați în centrele de plasament.
legislația din românia nu prevede decăderea din drepturile părintești decât în cazul unui abuz.
deci acești copii nu sunt în situația de a fi adoptați. la fel și cei douăzeci și doi două sute optzeci și cinci de copii aflați în asistență maternală.
raționamentul rezoluției trebuie axat pe interesul superior al copilului așa cum au spus și colegii mei înainte și nu al celui care adoptă.
fiecare stat și nu altcineva are obligația de a alege soluțiile cele mai potrivite pentru copiii săi.
în final recomand tuturor o mai bună cunoaștere a legislațiilor naționale.
mă refer aici la faptul că de exemplu mai multe tribunale de minori din italia au emis în două mii nouă șapte hotărâri de adopție pentru copii din românia fără să țină cont de legislația noastră.
bineînțeles criterii comune și stricte pe care statele membre să le implementeze sunt necesare pentru ameliorarea condițiilor de îngrijire și trai ale copiilor instituționalizați și abandonați și pentru protecția lor atunci când aceștia sunt adoptați și mai ales acum în condițiile în care austeritatea bugetară pare să fie singura idee a guvernelor de dreapta din uniunea europeană.
în consecință primul pas este asigurarea unei îngrijiri corespunzătoare pentru acești copii;
în al doilea rând lupta împotriva traficului de copii și a prostituției infantile;
în al treilea rând să nu uităm că în interesul copiilor trebuie dată întâietate adopțiilor de către un membru al familiei și adopțiilor naționale;
în al patrulea rând abia adopțiile internaționale.
pentru că aici putem trage doar concluziile din trecut deschiderea porților pentru adopțiile intenționale în românia a însemnat crearea unor rețele de trafic de copii fără precedent cazuri de răpire a copiilor și vânzarea lor spre occident în colaborare cu organizații europene și internaționale.
între o mie nouă sute nouăzeci și șapte două mii doamnă comisar românia a exportat nouă o sută cincizeci copii iar țara mea nu va mai accepta niciodată o asemenea monstruozitate.