kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
mai sunt încă douăzeci și șase de state membre ale uniunii europene.
este o întrebare pentru colegii din parlament când vor avea alegeri dacă se vor putea baza pe sprijinul doamnei reding aa cum ne am bazat noi în această vară.
este vorba de principiile i valorile pe care dumneavoastră le ai reamintit pe care românii i nu numai politicienii români ci i cetăenii româniei le respectă.
a dori să vă reamintesc una din obligaiile fundamentale ale liderilor în uniunea europeană i ale cetăenilor ei aceea de a apăra democraia diversitatea culturală i organizarea puterilor publice ale statelor membre la nivel naional.
ai putea să îmi spunei doamnă reding în mod concret care sunt prevederile constituionale pe care procedura de suspendare prevăzută în constituia statului român le a încălcat?
mai mult poporul a validat această procedură prin șapte patru milioane de oameni care au votat pentru demiterea unui preedinte.
sigur doamnă reding în uniunea europeană poate popoarele nu contează pentru unii dintre dumneavoastră.
pentru marea majoritate a celor care stăm în această sală contează doamnă reding pentru că a dori să vă reamintesc ceea ce spunea jean monnet nu vei reui să facei mai multă europă dacă vei coaliza statele ci va trebui să facem mai multă europă unind oamenii.
ceea ce s a întâmplat în această vară intervenia dumneavoastră brutală în proceduri constituionale legitime i legale în statul român nu a făcut decât să dezbine oamenii.
susin o europă a diversităii sunt convinsă că împreună vom fi mai puternici.
dar nu vom fi doamnă mai puternici printr un partizanat politic manifest.
nu vom fi niciodată mai puternici dacă ne privilegiem ideologiile i familiile politice.
vom fi mai puternici doamnă reding atunci când vom ti ce înseamnă diversitate culturală când vom cunoate ceva despre ările pe care le judecăm când le vom respecta tradiiile i mai ales când vom respecta principiile fundamentale ale uniunii europene.
noi românii am intrat în uniunea europeană ca să respectăm regulile ca să ne consolidăm democraia ca să fim liberi ca să fim responsabili pentru viaa noastră i să avem o justiie dreaptă independentă imparială care să cerceteze pe oricine chiar la putere chiar politician ceea ce nu s a întâmplat înainte.
mulumim comisiei i parlamentului european pentru ajutorul pe care ni l au dat în perioada de preintegrare i pentru ajutorul pe care ni l au dat după aceea.
procurorii i judecătorii care fac dosare cu politicieni astăzi sunt cei lăudai cei care au primit premii în fiecare raport al comisiei europene privind mecanismul de cooperare i verificare.
acetia nu fac dosare politice acetia cercetează pe oricine este la putere.
insist asupra acestui lucru pentru că în realitate ceea ce s a întâmplat în românia a fost pentru oprirea acestor anchete i pentru luarea justiiei captivă în curtea unor partide politice.
de aceea este foarte important să revenim la această normalitate.
în acest moment procurorii si judecătorii cercetează fraude aduse referendumului în urma unor sesizări.
vreau să vă dau doar câteva cifre într unul din dosare este vorba de alegaii de unu cinci milioane de voturi furate la referendum iar acum câteva zile procurorul ef al direciei naionale anticorupie a afirmat că în seciile verificate s au găsit indicii i probe de fraudă între cinci.
zece cincisprezece deci trebuie finalizate aceste dosare trebuie meninui aceti procurori pentru că se încearcă să fie dai afară i trebuie văzut rezultatul acestor anchete.
doamnă vicepreedintă reding ceea ce ai auzit acum este dovada halucinantă a interveniei unui europarlamentar în treburile justiiei din ara mea.
o întreb pe doamna deputat macovei de unde tie aceste date fiind vorba de dosare în curs de investigare.
poate nu tii dar pe douăzeci și doi mai consiliul superior al magistraturii a acuzat o pe doamna macovei că a intervenit în cazul unui procuror i a considerat acest lucru intervenie în treburile justiiei i subminare.
dacă nu există încredere în justiia din românia.
de abia după trei săptămâni au venit aceste acuze dar este clar în ciuda a ceea ce s a spus aici că procedura de suspendare a preedintelui româniei a respectat constituia i deciziile curii constituionale la fel ca iniiativa din.
două mii șapte dar acum din păcate comisia europeană s a situat pe poziia de aliat politic al preedintelui băsescu i nu de arbitru neutru într un proces electoral într o dispută politică internă blamând din start atât guvernul cât i parlamentul democratic ales.
nu v am văzut doamnă comisar la dezbaterea privind apărarea democraiei în ungaria dar văd că acum vrei să facei o paralelă care nu se justifică cu nimic între aceste două ări.
ai ignorat ani de zile semnalele la adresa abuzurilor pe care le a făcut guvernarea pdl.
ai vorbit de două ordonane de urgenă ale guvernului ponta fără să spunei un cuvânt despre sutele de ordonane de urgenă emise abuziv de guvernul pdl. dubla măsură pe care o aplicai forelor politice interne din românia este atât de evidentă încât nu este de mirare că încrederea românilor în uniunea europeană a scăzut cu zece procente în numai o lună în această vară.
doamnă harms a vrea să vă informez că nu guvernul ponta l a demis pe traian băsescu. demiterea preedintelui se face de către parlament de către majoritatea din parlament iar în parlamentul româniei ase formaiuni politice au votat pentru demiterea lui traian băsescu.
a vrea să mai reiterez faptul că traian băsescu a fost demis de două ori în cinci ani de două guverne diferite.
cred că acest lucru arată că s a respectat statul de drept i că noi am avut dreptate din punct de vedere politic.
voiam să o întreb pe doamna mathieu văd că cunoate atât de bine situaia din românia voiam să o întreb de unde a aflat atâtea amănunte despre fraudarea aa zisa fraudare presupusa fraudare a voturilor de la referendum i de asemenea dacă
aa cum spunea domnul weber mai devreme referindu se la nite portrete de familie dacă domnii de la pdl.
mulțumesc dlui raportor care iată a elaborat un raport extrem de important dar și extrem de dificil în același timp datorită faptului că avem poziții controversate în acest sens în ceea ce privește aderarea româniei și bulgariei la spațiul schengen.
dragi colegi vreau să mulțumesc și tuturor celor care au înțeles că uniunea europeană se extinde pe baza valorilor și nu în ultimul rând aderarea bulgariei și româniei la spațiul schengen face parte din asumarea răspunderii în două mii patru de către cele două state pentru îndeplinirea condițiilor care s au dovedit ulterior a fi îndeplinite prin rapoartele de evaluare
astăzi întrebam un coleg deputat în parlamentului european dintr o țară care are o poziție controversată în ceea ce privește aderarea noastră la spațiul schengen care ar fi motivul pentru care ei s ar opune.
se pare că condițiile tehnice sunt îndeplinite însă politica controversată la nivel național ar fi motivul.
consider că statele care și au exprimat rezerve privind aderarea româniei și bulgariei la spațiul schengen nu trebuie să uite că acest proces este o obligație juridică prevăzută prin tratatul de aderare a româniei și bulgariei la uniunea europeană și pe care toate aceste țări și au asumat o prin semnarea tratatului.
țările uniunii europene trebuie totodată să conștientizeze și faptul că este în interesul lor ca românia și bulgaria să adere la schengen pentru că ele își vor aduce propria contribuție la securitatea tuturor statelor membre extinderea spațiului schengen urmând să consolideze procesul de integrare în interiorul uniunii europene și spațiul comun de libertate securitate și justiție.
recunoașterea de către misiunile de evaluare ale uniunii europene a bunei funcționări a conectării româniei și bulgariei la sistemul de informații schengen care funcționează la cele mai înalte standarde de siguranță este un argument forte în acest sens.
prin această conexiune toate țările uniunii vor avea acces la datele informatizate privind clandestinii care încearcă să ajungă în europa și va exista un control mai eficient al frontierelor externe ale uniunii europene.
mai mult decât atât așa cum se arată în documentele de evaluare în ceea ce privește anumite aspecte românia poate fi un exemplu de bune practici.
am convingerea fermă că aderarea româniei și bulgariei la acest spațiu nu va afecta negativ siguranța frontierelor ci dimpotrivă va crește încrederea europenilor în spațiul schengen.
se vorbește adesea de încredere reciprocă s a vorbit și în această dezbatere.
cum putem vorbi însă de încredere reciprocă în momentul în care unele state membre schimbă regulile jocului din mers introducând noi criterii pentru aderarea la schengen? argumentele invocate astăzi împotriva aderării româniei și bulgariei nu au fost luate în considerare în cazul niciunui alt stat care a aderat la schengen în trecut.
singurul lucru pe care îl așteaptă românii și bulgarii este un tratament egal față de celelalte state și o evaluare obiectivă conform acelorași criterii.
doresc să i mulțumesc raportorului dlui carlos coelho pentru felul foarte profesionist în care a condus activitatea în comisia pentru libertăți civile justiție și afaceri interne în așa fel încât aceste principii să fie respectate.
a fost o plăcere să colaborez cu dl coelho al cărui spirit constructiv și a pus amprenta asupra întregului dosar.
pe de o parte avem o chestiune de principiu atunci când analizăm dacă două state membre ale uniunii care îndeplinesc criteriile de aderare la spațiul schengen trebuie să fie admise în acest spațiu. regula spune da.
ambele țări au fost evaluate privind pregătirea tehnică pentru această aderare și concluziile sunt categoric pozitive.
raportorul nostru a mers chiar mai departe și a organizat el însuși vizite de lucru însoțit fiind și de raportorii alternativi pentru a vedea felul în care se prezintă tehnic atât centrele de comandă cât și unele puncte de frontieră.
pe de altă parte tot o chestiune de principiu a fost cea a relațiilor instituționale dintre parlamentul european și consiliu atunci când a fost vorba de accesul deputaților europeni la documentele pe baza cărora trebuiau să voteze.
punctul de vedere al consiliului că numai unii deputați ar putea avea acces și vota în cunoștință de cauză în vreme ce alții ar trebui să ridice mâna în mod mimetic a fost aspru criticat de comisia libe și sunt bucuroasă că punctul nostru de vedere a avut câștig de cauză.
colaborarea instituțională trebuie să fie corectă rațională și democratică.
sper ca votul de mâine să trimită un mesaj clar și pozitiv al deputaților europeni privind aderarea româniei și bulgariei la spațiul schengen.
dezbaterea privind aderarea româniei și bulgariei la spațiul schengen a fost atât de mult deturnată în scopuri politicianiste încât aproape s a uitat ce dezbatem în realitate.
vreau să reamintesc tuturor că în realitate vorbim despre criterii extrem de clare și concrete pe care orice stat candidat trebuie să le îndeplinească pentru a deveni membru al spațiului schengen.
nu există niciun fel de argument moral sau juridic care să ne facă să schimbăm regulile de aderare acum la final.
este momentul să fim onești și să recunoaștem că românia și bulgaria sunt socotite vinovate pentru tot ceea ce merge prost la nivelul uniunii și la nivelul intern al unor al unor state membre.
nu românia și bulgaria sunt vinovate pentru că uniunea europeană și anumite state membre nu sunt capabile să gestioneze imigrația și frontierele și nici pentru derivele extremiste și populiste ale câtorva guverne care pun în practică politici antiimigrație și consideră ca fiind o crimă mobilitatea cetățenilor europeni în special a celor de etnie romă.
nu în ultimul rând cetățenii români și bulgari trebuie să sufere de pe urma proastelor relații personale ale autorităților naționale cu anumiți lideri influenți europeni.
parlamentul european și consiliul trebuie să respecte legislația europeană iar comisia să vegheze la acest lucru în calitate de gardian al tratatelor.
românia a investit peste un miliard de euro și rezultatele au fost clar pozitive în toate rapoartele de evaluare.
românia administrează una dintre cele mai lungi frontiere externe din uniune și în consecință a dezvoltat cel mai modern sistem integrat de securizare la standardele impuse de acquis ul schengen.
românia și agenția frontex și au intensificat relațiile de parteneriat.
în operațiunile frontex desfășurate în grecia românia este după germania al doilea contribuitor cu echipamente și resurse umane.
în cazul unui aflux masiv de imigranți la frontieră s au implementat în parteneriat cu instituții similare din alte state membre germania și olanda mecanisme specializate în domeniul imigrației și azilului.
în activitatea de combatere a traficului ilegal se folosesc toate metodele moderne de investigare și culegere de informații.
a fost dezvoltată o aplicație unică în europa care permite prelucrarea datelor atât în sis i cât și în sis ii.
sistemul de supraveghere a frontierelor maritime a fost dat ca exemplu de bună practică.
în paralel autoritățile au acordat o atenție deosebită luptei împotriva corupției.
colaborarea permanentă în cadrul mecanismului special instituit de comisia europeană a condus la rezultate care dovedesc că românia are capacitatea instituțională necesară și voință politică pentru a atinge obiectivele din domeniul justiției.
consider că aderarea la spațiul schengen nu este un cadou oferit româniei ci o recunoaștere a meritelor și eforturilor sale și va aduce un plus evident la securitatea frontierelor externe ale uniunii.
dle coelho vă mulțumesc și vă felicit pentru modul în care ați gestionat acest dosar.
doamna președintă domnule comisar sunt membră a comisiei tran și cred că este nevoie de îmbunătățirea mobilității transportului evident ținând cont de reducerea emisiilor pentru că statistica arată că douăzeci și cinci din emisiile din uniunea europeană sunt din partea transportului și șaptezeci din transportul rutier.
mă bucur că în raport s a pus accentul pe transportul urban unde putem să avem o contribuție majoră în reducerea emisiilor și cred că este important să se treacă la combustibili alternativi mai întâi la acest nivel.
știm că potrivit organizației mondiale a sănătății zgomotul produs de traficul rutier reprezintă cel de al doilea factor de stres din mediul înconjurător.
este nevoie așadar de o tranziție spre un transport ecologic;
de aceea este nevoie de investiții în cercetare în industria auto pentru a putea avea mijloace de transport eficiente și nepoluante.
în cartea albă privind transportul din două mii unsprezece se arată foarte clar că avem nevoie de o politică de mobilitate durabilă și că trebuie să ne bazăm pe o gamă largă de instrumente politice care să asigure o tranziție eficientă.
domnule președinte stimați colegi pentru mulți poate părea greu de crezut că aproape un sfert din cetățenii europeni trăiesc la limita sărăciei.
dintre aceștia aproximativ cincizeci și cinci de milioane nu au posibilitatea să se hrănească zilnic cu o masă normală.
între nouăzeci și o sută douăzeci de milioane de tone de alimente sunt distruse în fiecare an.
risipa devine o obișnuință în timp ce studiile arată că unul din trei copii este fie supraponderal fie obez.
am propus alocarea unei jumătăți de milion de euro pentru dezvoltarea acelor practici care să limiteze risipa de alimente.
de aceea cred că este de datoria tuturor statelor membre și a comisiei europene să lucreze împreună pentru a crește aria de redistribuire a alimentelor.
numărul de refugiați este în continuă creștere și acum este momentul să ne gândim la tot ceea ce putem face pentru a limita risipa și a folosi resursele pentru familiile sărace.
mesajul meu este următorul opriți risipa de alimente informați vă cetățenii veniți cu soluții pentru a redistribui resursele alimentare care altfel sunt distruse.
domnule președinte vorbim mult în această perioadă despre solidaritate și este normal să fie așa.
românia este solidară cu partenerii săi europeni și este normal ca această atitudine să fie dublată de solidaritatea în drepturi.
așa ar fi corect și conform cu valorile și principiile uniunii europene în care cu toții credem.
solidaritate înseamnă drepturi și obligații respectate și asumate în aceeași măsură de către toate statele membre.
cred că aderarea româniei la spațiul schengen va spori securitatea acestui spațiu.
suntem un stat membru ue responsabil.
de altfel românia deja acționează ca stat schengen de facto dacă ne uităm la modelul în care țara noastră își securizează granițele.
fac apel la liderii politici europeni să țină cont de eforturile și rezultatele autorităților române și să renunțe la obiecțiile politice care au oprit până acum intrarea româniei în schengen.
domnule ttina dragă coleg ce părere aveți despre faptul că în moldova avem un guvern marionetă controlat de oligarhul plahotniuc la fel ca și într un stat membru unde guvernul de la bucurești e condus de o marionetă doamna dăncilă controlată de liviu dragnea condamnat de două ori la închisoare?
cum vi se pare această situație?
domnule președinte domnule comisar ați început în dezbaterea dumneavoastră spunând china nu este o economie de piață și toți de aici din hemiciclu au spus același lucru.
problema este că nu este suficient să spunem că nu este o economie de piață ci trebuie să acționăm.
provin din industria textilă și din două mii cinci am cerut comisiei la acel moment să avem măsuri de protecție a industriei europene.
suntem la o intersecție de trei mari puteri china statele unite și rusia.
ttip este la fel de periculos pentru că america are buy america.
problema care se pune acum și este capitală pentru viitorul nostru este ce măsuri luăm acum de protecție a industriei?
că acum când vorbim piața uniunii europene este invadată de produse din china fără a i acorda noi statutul de economie de piață.
greșeala trebuie reparată și consiliul și comisia au o obligație istorică să găsească măsuri de protecție a industriei europene.
domnule președinte stimați colegi decizia noastră cu privire la relația comercială cu china va afecta sute de mii de cetățeni europeni sectoare industriale strategice industria oțelului înainte de toate dar și viitorul relației noastre cu china care este partenerul strategic al uniunii europene.
recunoașterea automată a statutului de economie de piață al chinei nu este o opțiune viabilă de aceea solicităm comisiei europene identificarea instrumentelor de apărare comercială viabile care să poată fi aplicate pentru a asigura protecția industriei oțelului a celorlalte sectoare industriale împotriva concurenței neloiale și a dumpingului.
considerăm că dialogul cu china și cu ceilalți parteneri din omc va duce la identificarea celor mai bune soluții în interesul reciproc al celor doi parteneri strategici europa și china.
știm cu toții că obiectivul nostru principal este acela de a prezerva interesele companiilor europene și locurile de muncă din europa fără a periclita însă regulile de bază ale omc și relațiile noastre strategice cu china.
cum am spus și altă dată adevărata întrebare aici nu este aceea de a acorda sau a nu acorda statutul de economie de piață chinei.
trebuie să fim clari expirarea prevederilor protocolului nu se referă decât la felul în care sunt calculate măsurile antidumping.
răspunsul corect trebuie să fie nu recunoașterea automată sau confruntarea economică ci deblocarea urgentă a modernizării instrumentelor de apărare comercială tdi.
cer consiliului și comisiei europene să își asume răspunderea și să permită adoptarea urgentă a unui nou set de instrumente de apărare comercială.
termin prin a sublinia importanța rezultatelor studiului de impact lansat de comisia europeană el fiind singura evaluare credibilă a consecințelor.
din păcate i la nivel european mai puin de treizeci din imm uri efectuează tranzacii transfrontaliere.
uniunea europeană îi dezvoltă o nouă politică industrială i o nouă politică spaială iar cooperarea internaională devine extrem de importantă.
evident aceste iniiative eseniale pentru crearea de locuri de muncă i pentru competitivitatea uniunii europene au nevoie de o finanare adecvată.
am solicitat comisiei alocarea bugetului necesar pentru cercetarea în domeniul gnss.
astfel imm urile europene vor contribui la dezvoltarea de servicii i aplicaii bazate pe serviciile de localizare prin satelit i la implementarea strategiei spaiale europene pe plan internaional.
evident este nevoie aici să promovăm la nivel internaional i standardele europene.
ce măsuri are în vedere comisia pentru a crete implicarea imm urilor în acordurile de asociere dintre uniunea europeană i tere ări sau regiuni ale lumii de exemplu în contextul summitului uniunea europeană brazilia din patru octombrie anul acesta?
domnule comisar în anul două mii nouă comisia a publicat o comunicare intitulată o economie nepoluantă i ecoeficientă pentru cetăenii europeni în care prezenta apte măsuri pentru crearea a două milioane de noi locuri de muncă în cadrul economiei ecoeficiente până în.
două mii douăzeci una dintre aceste măsuri era utilizarea întregului potenial al întreprinderilor mici i mijlocii.
de exemplu cooperarea transfrontalieră participarea la reele profitabile căutarea de mijloace competitive sau de noi tehnologii sunt elemente importante în motivaia imm urilor moderne de a se internaionaliza. de asemenea în strategiile lor de internaionalizare imm urile
de aceea subliniez importana practicării întreprinderilor în parteneriate cu ări tere asigurând astfel accesul la piee interne i internaionale.
în europa se regăsesc păduri primare bogăii ale naturii de o diversitate inedită care trebuie ocrotite.
în românia în parcul naional retezat una dintre ultimele păduri intacte de pe planetă au avut loc despăduriri masive cu acceptul autorităilor chiar în perimetrul protejat.
practic tăierea copacilor cauzează fragmentarea inuturilor forestiere deteriorarea calităii solului i dispariia speciilor de plante i animale.
uniunea europeană din păcate deine un sistem lacunar de monitorizare a pădurilor sale din care lipsesc evaluările obligatorii regulate i complete privind împădurirea despădurirea i reîmpădurirea.
pentru toi membrii parlamentului european relaia uniunii europene cu china este una strategică are i va avea majore consecine globale.
m a fi ateptat să discutăm despre cooperarea uniunii europene cu china pentru a reforma sistemul financiar mondial inând cont de poziia echilibrată i constructivă a chinei mai ales acum înaintea summit ului g douăzeci de la londra.
poate ar fi fost timpul să punem pe agenda comună africa inând cont de rolul major pe care china îl joacă acolo i a putea continua.
în ciuda acestor evidene în ciuda agendei comisiei europene cu china în contrast cu agenda mult mai consistentă i mai echilibrată a celor douăzeci și șapte de state membre cu china constat cu regret că noi în parlamentul european transformăm această relaie strategică în subiectul i prizonierul campaniei electorale a grupurilor politice.
doresc să felicit aadar munca i eficiena de care a dat dovadă preedinia poloneză i a vrea să enumăr câteva realizări câteva decizii foarte importante luate de această preedinie una este mărirea bugetului disponibil pentru diversele programe ale parteneriatului estic până la unu nouă miliarde de euro până în două mii treisprezece lucru care este foarte apreciat
apoi avem inaugurarea unor programe similare erasmus care se adresează studenilor din statele parteneriatului estic ceea ce este extraordinar de important pentru viitorul tineretului apoi avem deschiderea la varovia a unei academii de administraie publică destinate trainingului funcionarilor din statele estice.
am subliniat faptul că trebuie tratată într un mod echilibrat atât protecția consumatorilor deci am făcut referire la culturile de omg uri dar în același timp am considerat că trebuie tratate și problemele apicultorilor.
deci sunt pentru etichetare și sunt pentru amendamentul pe care îl susține domnul tabajdi și dumneavoastră domnule arsenis.
cred că colegul meu domnul stoyanov nu a înțeles.
asta nu presupune costuri suplimentare dacă polenul este un constituent și nu un ingredient. deci nu văd legătura cu această întrebare referitoare la speech ul ținut de mine.