kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
cu toate acestea nici în cadrul actualelor negocieri nu s a inut tot timpul cont de nivelul de dezvoltare al ărilor participante.
astfel pentru acordarea unor concesii cu privire la subveniile pentru agricultură ările industrializate au cerut statelor în curs de dezvoltare reciprocitate pentru alte domenii.
pentru ca dezvoltarea să constituie mai mult decât un principiu ornamental al rundei de la doha este nevoie de un acces pe piaă fără taxe vamale i contingente pentru produsele care provin din ările mai puin dezvoltate după cum a fost decis în cadrul conferinei din două mii cinci de la hong kong de asigurarea unui tratament special i difereniat pentru ările în curs de dezvoltare de eliminarea de către statele dezvoltate a subveniilor la export pentru bumbac
de ameliorarea certificatelor de provenienă prefereniale aplicate importurilor din statele cel mai puin dezvoltate precum i de un efort financiar mai mare din partea statelor unite i a uniunii europene în domeniul ajutorului pentru comer.
de reuita rundei de la doha depinde însăi credibilitatea organizaiei mondiale a comerului în gestionarea guvernanei globale.
de aceea consider necesară o regândire a sistemului comercial multilateral care să permită realizarea obiectivelor de dezvoltare propuse de către programul de la doha prin intermediul omc i o abordare într o manieră mai eficientă a conexiunilor dintre comer i provocările globale.
de asemenea o intensificare a cooperării între omc i alte organizaii i organisme internaionale precum organizaia naiunilor unite pentru alimentaie i agricultură organizaia internaională a muncii sau programele organizaiei naiunilor unite pentru mediu i dezvoltare ar putea conduce la crearea de standarde internaionale care ar aborda atât preocupările din domeniul comercial cât i pe cele sociale de dezvoltare i de mediu.
nu în ultimul rând a vrea să atrag atenia asupra nevoii de mai multă democraie i transparenă în activitatea omc.
consider că avem nevoie de o poziie stimulativă referitoare la agenda de dezvoltare de la doha care reprezintă până acum doar o încercare la nivel global de a situa procesul de dezvoltare în centrul sistemului comercial multilateral. drept urmare cred că trebuie ca ările dezvoltate să ia mai mult în considerare nevoile i dezechilibrele din statele în curs de dezvoltare i să le asigure acestora un tratament special i difereniat în conformitate cu acordurile anterioare inclusiv o derogare privind serviciile i un mecanism diferit de monitorizare.
se impun noi investiii pentru a impulsiona relansarea economică i stabilitatea ărilor în curs de dezvoltare multe din ele afectate de crize interne i conflicte dezastruoase.
de aceea solicit comisiei europene să susină în continuare îndeplinirea obiectivelor ambiioase prevăzute în declaraia ministerială de la doha din două mii unu precum i a angajamentelor asumate la conferina ministerială a organizaiei mondiale a comerului de la hong kong din două mii cinci prin promovarea dezvoltării ca obiectiv central al agendei de la doha.
de asemenea consider că în actualul context uniunea europeană poate i trebuie să joace un rol mai activ de mediator între diferitele poziii ale membrilor organizaiei mondiale a comerului.
în acest sens doresc să reamintesc că articolul două sute opt din tratatul de la lisabona referitor la coerena politicilor de dezvoltare obligă uniunea europeană să ia în considerare impactul comerului i al altor politici asupra ărilor în curs de dezvoltare.
în perspectiva celei de a opt a reuniuni a organizaiei mondiale a comerului de la geneva trebuie identificate cele mai adecvate soluii pentru a răspunde principalelor provocări cu care se confruntă aceste state astfel încât comerul să stimuleze dezvoltarea durabilă.
în special în privina restriciilor asupra exporturilor de resurse naturale e necesară o reglementare cuprinzătoare la nivelul normelor comerciale internaionale.
aceste bogăii sunt principala sursă de venit pentru multe din statele în curs de dezvoltare.
in să atrag atenia de asemenea asupra impactului economiilor emergente i cred că e cazul să reiterăm apelul asupra acestor state să îi asume responsabilitatea ce le revine ca actori semnificativi la nivel global i să îi raporteze concesiile la nivelul propriu de dezvoltare i de competitivitate sectorială.
schimbările din ultimul deceniu stimulate i influenate de criza economică pot avea efecte negative asupra rundei doha care trebuie adaptată într o manieră mai dinamică la noile circumstane globale.
insecuritatea alimentară provocată de creterile masive de preuri i de schimbările climatice este unul din elementele eseniale care trebuie avute în vedere în acest sens.
la rândul lor subveniile pentru agricultură ale ărilor în curs de dezvoltare i subveniile pentru export pentru ările dezvoltate au efecte negative care impun găsirea unor remedii care să nu afecteze echilibrele economice din aceste state
eu am prezentat un punct de vedere în care mi am spus părerea având în vedere ceea ce se întâmplă după zece ani în cadrul programului doha.
eu cred că suntem în faza în care trebuie să luăm măsuri urgente i trebuie să luăm o atitudine cât se poate de corectă în a sprijini organizaia mondială a comerului.
politica de coeziune este încă percepută ca o politică de cheltuieli deși ea este de fapt o politică de dezvoltare și de investiții.
de exemplu în românia cu acești bani trebuie să încurajăm imm urile să susținem cercetarea inovația să creăm și să diversificăm locurile de muncă să dezvoltăm infrastructura de asemenea trebuie investiți acești bani în zonele defavorizate geografic sau aflate la limita sărăciei.
e foarte importantă simplificarea pentru că accesul la aceste fonduri este mai ușor ca și controlarea modului în care se folosesc banii.
domnule președinte cum arată viitorul uniunii europene? dacă proiectăm o uniune cu două viteze nu va arata bine iar acest proiect asta propune o uniune cu două viteze.
de aceea am votat împotriva acestui raport.
da uniunea a fost lovită de crize la care a răspuns greoi și ineficient de multe ori prea târziu dar soluția nu este o uniune a statelor din zona euro și răspunsul este numai o uniune a statelor membre unită.
unde a dispărut principiul unită în diversitate?
a rămas doar așa un slogan nu mai este o realitate pentru noi?
da trebuie să ne reformăm trebuie să reformăm instituțiile europene trebuie să fie mai puține instituții trebuie să avem grijă cum cheltuim banii trebuie să fim mai transparenți trebuie să fim mai cumpătați în cheltuieli.
da toate acestea sunt adevărate.
trebuie să avem un singur sediu de asemenea al parlamentului european dar repet nu o uniune cu două viteze.
domnule președinte uniunea bancară este domeniul în care am progresat destul de mult și comisia europeană merită felicitări pentru persistență în acest domeniu.
sunt sigur că vom găsi o soluție rațională și pentru garantarea depozitelor bancare ale oamenilor.
ceea ce este însă îngrijorător este modul în care se aplică reglementările bancare de către unele bănci europene.
este deranjant să aflăm din statele unite ale americii despre cazuri de spălare a banilor prin bănci europene și să nu aflăm acest lucru din sistemul bancar al uniunii europene pe care l am creat.
să nu uităm că un miliard de dolari a dispărut din republica moldova prin bănci europene fără ca noi aici în uniunea europeană să acordăm atenție și să clarificăm și asemenea cazuri.
două mii șaptesprezece am putut cu această ocazie vizita și închisoarea omdurman.
așa cum au spus și colegii mei această tânără a fost măritată cu forța la doar șaisprezece ani și apoi violată de către soț cu ajutorul rudelor.
în plus potrivit regulilor internaționale atunci când pedeapsa capitală e pronunțată împotriva dovezilor clare de legitimă apărare ea poate fi asimilată unei execuții arbitrare.
de aceea rog oficialitățile din sudan să ia în seamă solicitările pe care le facem astăzi iată toate grupurile politice din parlament.
doamnă președintă stimați colegi să privim lucrurile din perspectivă corectă.
argumentul din anul două mii potrivit căruia schimbarea orei ne ajută să economisim energie nu mai este valabil mai ales în condițiile în care alte măsuri de eficiență energetică sunt deja pe larg implementate în toate statele membre ale uniunii europene.
momentan numărul consecințelor negative îl depășește pe cel al beneficiilor pentru a justifica această practică.
începând cu diverse probleme legate de sănătate cum ar fi un risc sporit al atacurilor de cord pentru femei și persoane în vârstă până la o rată cu treizeci mai mare a accidentelor rutiere în perioada imediat următoare schimbării orei.
tot aici să nu uităm și de faptul că schimbarea orei generează costuri și sarcini administrative adiționale pentru anumite sectoare economice în special pentru transporturi și turism.
opinia mea este că ar trebui să eliminăm acest joc cu schimbatul orei.
pentru că spre exemplu acest lucru ar contribui la îmbunătățirea planificării pe termen lung a curselor pentru transportul de marfă precum și pentru pasageri.
eu cred că trebuie să exprimăm părerea cetățenilor.
eu vin din industrie și să știți că era foarte greu când lucrau trei schimburi și schimbam ora aveam mereu întârzieri la lucru.
eu nu cred nu cred că dacă suntem o uniune nu ar trebui să avem și același timp.
eu trăiesc în românia când mă duc în altă țară am grijă să îmi schimb ceasul să nu întârzii.
sunt lucruri absolut normale și apoi au vorbit colegii mei de bioritm.
nu poți să dictezi corpului să se adapteze astăzi dau ceasul înainte dar și corpul se adaptează.
sectorul transporturilor este unul dintre sectoarele cheie pentru dezvoltarea economică i socială a uniunii europene.
la solicitarea parlamentului european comisia europeană a propus internalizarea costurilor externe i modificarea directivei privind eurovigneta.
criza economică face ca numărul comenzilor să scadă transportatorii au costuri ridicate se desfiinează firme i se pierd locuri de muncă.
dei textele propuse de comisie sunt un pas înainte pentru dezvoltarea unui transport care să respecte i să protejeze mediul ele pot i trebuie să fie îmbunătăite.
personal consider că o directivă care nu se aplică tuturor statelor membre cu caracter obligatoriu nu îi va atinge scopul i poate denatura semnificativ piaa internă prin barierele pe care unele state membre dacă doresc le pot introduce în libera circulaie a persoanelor i a mărfurilor.
de aceea consider că internalizarea costurilor externe trebuie să se aplice tuturor tipurilor de transport i trebuie evitată dubla taxare.
astfel dacă unele state membre au decis să introducă taxa de drum atunci acestea nu ar trebui să mai introducă o taxă suplimentară pentru poluare.
trebuie deci să acionăm pentru reducerea acesteia dar preul acestor măsuri nu trebuie plătit doar de transportatorii rutieri de marfă i pasageri.
co modalitatea va permite transferul mărfurilor din sistem rutier în sistem feroviar naval sau aerian i va eficientiza transportul de bunuri i persoane.
în concluzie avem nevoie de o strategie integrată pentru dezvoltarea transportului european cu protejarea mediului fără însă ca internalizarea costurilor externe să afecteze competitivitatea transportului rutier.
taxele pentru utilizarea infrastructurilor rutiere de către vehiculele grele vor sprijini pe termen lung investiiile masive în infrastructurile incluse în planul european i planurile naionale de redresare economică atât la nivelul reelelor transeuropene de transport cât i la nivelul altor categorii de infrastructuri rutiere inclusiv în zonele montane unde construirea de osele este de multe ori deosebit de anevoioasă.
pe termen scurt însă rămâne la latitudinea statelor membre să găsească modalităi concrete i rapide de finanare a acestor investiii prin utilizarea judicioasă a fondurilor pe care uniunea le pune la dispoziie atât prin cadrul financiar al ten t cât i prin intermediul fondurilor structurale i de coeziune precum i prin concesiuni i prin parteneriate public private.
comisia europeană trebuie să sprijine prin intermediul instrumentelor pe care le are la dispoziie iniiativele integrate de extindere a reelelor de infrastructuri ale statelor membre în special ale statelor membre noi.
în ceea ce privete instituirea unei taxe pentru utilizatorii infrastructurilor care să rezolve problema congestiei consider că această propunere ar trebui studiată mai aprofundat având în vedere că nu depinde în mod exclusiv de autovehicule ci mai cu seamă de capacitatea statelor membre de a i planifica i realiza eficient infrastructurile teritoriale la nivel regional i local.
din acest motiv cred că este nevoie de o mai bună corelare între planurile de amenajare teritorială cele de urbanism i managementul traficului mai cu seamă în zonele urbane i periurbane unde se înregistrează cele mai multe probleme datorate congestiei.
organizația reporteri fără frontiere spune simplu și la obiect fără libertatea de informație nu există opozanți.
probabil că asta au urmărit autoritățile din bangladesh atunci când au interzis prin lege în două mii paisprezece discursurile împotriva statului discursurile care ridiculizează ideologia națională sau cele care nu sunt conforme culturii din bangladesh.
de aceea cer eliberarea celor închiși pe baza acestor prevederi și explicații convingătoare cu privire la soarta opozanților care au dispărut din partidele de opoziție și investigații imparțiale în cazurile acestor dispariții.
legea privind securitatea cibernetică din două mii cincisprezece precum și legea privind tehnologia informației trebuie modificate așa încât să nu limiteze opiniile și viziunile diferite de cele ale autorităților.
scopul acestei dezbateri este să discutăm reformele făcute de republica moldova în ultimul an și progresul pe drumul integrării europene.
de un an de zile această țară este pe agenda uniunii europene pentru că și a îndeplinit angajamentele.
s a lansat dialogul în domeniul drepturilor omului.
de asemenea în septembrie parlamentul republicii moldova a ratificat statutul curții penale internaționale.
se negociază intens tratatul de asociere cu rezultate foarte bune.
republica moldova este statul cu cele mai mari progrese din vecinătatea estică a uniunii.
de aceea cer consiliului să evalueze acest stat în mod individual pe baza meritelor sale.
progresul înseamnă voință politică muncă și dedicație iar acestea trebuie răsplătite.
am răsplătit balcanii de vest pentru măsurile luate.
să procedăm la fel și cu republica moldova.
în dialogul pe vize moldova a avansat mult în toate cele patru blocuri.
de aceea cer consiliului ca la următoarea ședință din douăzeci și cinci octombrie să invite comisia să elaboreze planul de acțiune pentru ca cetățenii republicii moldova să poată călători fără vize. contactul direct de la om la om valorează mai mult decât orice declarație.
transnistria regiunea transnistreană o soluție este crucială pentru stabilitatea politică și economică a republicii moldova și a regiunii.
rolul uniunii trebuie să fie mai puternic la nivel politic și trebuie să fim prezenți prin proiecte comune cu schimbări vizibile pentru oameni.
finalmente procesul de integrare europeană a determinat construirea democrației și a libertății într un ritm inexistent în istoria europei.
să ne uităm la europa centrală și de est cum s a schimbat în ultimii douăzeci de ani.
și în balcanii de vest este pace iar reformele sunt pe drum.
să facem să fie la fel și în republica moldova.
în calitate de membru al delegației la comisia parlamentară de cooperare ue moldova am urmărit cu multă bucurie evoluția pozitivă a moldovei și pot să afirm că în ultimul an s a demonstrat foarte clar angajamentul republicii moldova pe calea europeană. aș aminti aici reformele în domeniul economic al justiției sau al administrației publice.
în același timp trebuie să fim realiști și să recunoaștem că procesul de tranziție al moldovei nu este unul ușor și încă multe reforme mai sunt de inițiat.
mă bucur că discuțiile în vederea liberalizării regimului vizelor progresează dar cred că avem nevoie de stabilirea de către comisie a unui parcurs clar pentru atingerea acestui obiectiv și de ce nu pentru o eliminare totală a vizelor în viitor.
republica moldova va avea de trecut un test crucial la alegerile parlamentare din douăzeci și opt noiembrie și sper că drumul european pe care s a angajat să fie validat de populație și să continue.
ajutorul macrofinanciar și politic din partea instituțiilor europene și a unor state membre a fost extrem de important. și având în vedere rezultatele pozitive ale politicii noastre cer instituțiilor europene parlamentul consiliul comisia europeană să continue acțiunile de sprijin pentru moldova pentru a da încredere moldovei și a o încuraja să continue pe calea reformei și a apropierii de uniunea europeană pentru integrarea sa ca membru deplin în cele din urmă.
aș dori să mulțumesc totodată tuturor celor care au făcut posibilă această dezbatere.
avem obligația să privim cu multă responsabilitate către republica moldova mai ales acum în prag de alegeri.
guvernul alianței pentru integrare europeană a demonstrat printr un efort deosebit că este pregătit să înceapă un amplu proces de reforme politice economice și instituționale devenind astfel lider la acest capitol în cadrul parteneriatului estic.
acest lucru se întâmplă după opt ani de guvernare comunistă în care drepturi esențiale precum libertatea de exprimare și dreptul la o justiție echitabilă au fost grav încălcate.
procesul de reforme în republica moldova trebuie să continue cu preponderență în domeniul justiției și afacerilor interne.
este necesară o combatere eficientă a corupției și asigurarea libertății justiției.
este necesară totodată asigurarea unei detenții sigure și umane astfel încât să fie respectate drepturile fundamentale ale omului.
republica moldova traversează o criză politică de mai bine de un an și jumătate nereușindu se alegerea președintelui și validarea referendumului.
consider că alegerile anticipate din douăzeci și opt noiembrie reprezintă o miză enormă pentru parcursul european al ei.
doresc să afirm cu toată responsabilitatea că un eșec al democrației în republica moldova la viitoarele alegeri va reprezenta în mică măsură și un eșec al politicii uniunii în acest stat.
avem nevoie ca în imediata vecinătate a ue să avem un partener în care valorile pe care le împărtășim să fie asumate.
în final aș doresc să subliniez faptul că limba pe care o vorbesc cetățenii din republica moldova este astăzi limbă oficială a uniunii europene.
imperialism românesc așa numesc comuniștii moldoveni interesul și intervențiile aleșilor din românia referitoare la situația de la chișinău indiferent că e vorba despre președintele băsescu sau despre deputații europeni.
altfel spus comuniștii de la chișinău ar vrea ca bucureștiul să tacă și în ceea ce mă privește trebuie să vă spun că nu cred că e o așteptare îndreptățită.
mai întâi de toate pentru că un mare număr de cetățeni europeni români și bulgari în primul rând dar și alții locuiesc în republica moldova și eu cred că la fel ca orice cetățean european și cel care se află pe teritoriul moldovean trebuie să se bucure de drepturile care decurg din condiția sa politică.
în al doilea rând trebuie să fim foarte atenți la chișinău pentru că acolo de mai bine de un an o coaliție guvernamentală și a așezat acțiunea sub semnul integrării europene.
nu e vorba doar de numele pe care îl poartă această coaliție.
sigur că dacă și ar fi spus alianța pentru rusia nu ne ar fi interesat atât de mult.
și au spus alianța pentru integrare europeană dar nu e vorba doar de nume ci de acțiunea foarte curajoasă a acestui guvern.
și doamna macovei și comisarul fle au explicat ce înseamnă această acțiune curajoasă.
am fost săptămâna trecută la chișinău și la tiraspol și am constatat că europenizarea e și o miză a campaniei electorale care va începe pentru alegerile din noiembrie.
cetățenii din moldova vor decide de fapt nu doar între diverse forțe politice ci și între continuarea drumului european sau întreruperea lui.
manifestațiile din aprilie au fost o probă foarte clară a interesului comuniștilor de la chișinău.
de aceea eu sper că și cetățenii vor înțelege mesajul și atitudinile partidelor dar și că politicienii vor înțelege la rândul lor voința exprimată la urne.
domnule președinte ca membru al delegației pentru relațiile cu țările din asia de sud sunt îngrijorat de climatul de violență și de crimele comise în bangladesh în ultimele luni.
au fost așa cum se știe asasinați reprezentanți ai mai multor minorități religioase hinduși creștini sufiști călugări budiști dar și voci care s au exprimat în favoarea secularismul și a pluralismului religios. au fost asasinați atacați sau sunt amenințați cei care
apără libertatea de expresie.
la originea acestor crime se află extremiști și radicali.
reiterez de aceea apelul pe care parlamentul nostru l a făcut deja în noiembrie două mii cincisprezece către autoritățile din bangladesh pentru a investiga aceste crime în mod independent și transparent pentru ca vinovații să fie identificați și pedepsiți.
autoritățile de la dhaka au afirmat deja că vor avea zero toleranță față de asemenea atrocități că vor îmbunătăți securitatea și că au început investigarea unora dintre crimele comise.
e adevărat pe de altă parte așa cum ministrul a spus o mai devreme că în bangalesh avem o situație specială din punct de vedere politic dat fiind faptul că la ultimele alegeri opoziția nu a participat.
asta inflamează spiritele.
repet boicotul acestor alegeri e sursa multor tensiuni.
altfel suntem cu toții conștienți de importanța pe care bangladesh o are ca partener inclusiv ca partener comercial.
viitorul mecanism va asigura un răspuns stabil și coerent în eventualitatea unor situații de destabilizare a zonei euro.
este preferabil însă să nu se ajungă în astfel de situații ceea ce înseamnă să se aplice cu consecvență și disciplină prevederile guvernanței economice.
toate statele membre trebuie să contribuie la stabilitate fie că fac parte sau încă nu fac parte din zona euro.
de aceea crearea pactului euro plus la care au aderat și state din afara zonei euro printre care și românia este un lucru extrem de pozitiv.
implementarea semestrului european va asigura coordonarea politicii economice europene prin ameliorarea competitivității reducerea birocrației promovarea educației și stimularea forței de muncă.
acest priorități însă trebuie transpuse foarte rapid în măsuri concrete la nivel național. succesul noilor reforme structurale europene este strâns legat de întărirea pieței unice.
uniunea are nevoie de o strategie care să contribuie la crearea de locuri de muncă și care să acopere deficiențele de pe piața forței de muncă din uniune.
este salutară intenția comisiei de a prezenta actul privind piața unică care ar trebui adoptat până la sfârșitul anului.
două mii doisprezece regret însă că printre măsurile prioritare care să dea un nou impuls pieței unice și competitivității nu este menționată nevoia de liberă circulație a tuturor lucrătorilor europeni punându se accent doar pe libera circulație a serviciilor.
deși aceștia oferă salarii decente nu reușesc să găsească lucrători mai ales în sectorul creșterii animalelor dar nu numai fapt ce va conduce din păcate într un viitor nu prea îndepărtat la închiderea acestor afaceri din acest domeniu.
fenomenul afectează mai ales fermele mici și mijlocii cele pe care de altfel dorim să le sprijinim la nivel european.
apreciez că nu este suficient să oferim doar suportul financiar pentru înființarea acestor ferme ci este nevoie să le fie asigurată și buna funcționare pe termen cât mai lung.
ajutoarele sociale constituie principala cauză a acestui fenomen care afectează sectorul agricol din românia. o bună parte din persoanele care ar putea munci în acest domeniu beneficiază de ajutoare sociale astfel încât acestea preferă să nu muncească ceea ce apreciez că este inadmisibil considerând totodată că se impune intervenția de îndată în acest domeniu astfel încât prin politicile care să fie făcute de la nivel european să fie stimulată angajarea în acest sector agricol.
domnule președinte aș dori în primul rând să salut armistițiul la care s a ajuns pe douăzeci și șase august și să subliniez rolul foarte important pe care l a jucat egiptul în realizarea acestui acord după șapte săptămâni de conflict.