kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
mai mult călătorii trebuie să fie permanent informai în legătură cu drepturile de care beneficiază iar informaiile puse la dispoziia lor trebuie să fie clare simple i accesibile.
de asemenea este nevoie ca transparena să fie îmbunătăită în toate serviciile oferite pentru a se elimina astfel practicile comerciale neloiale.
subliniez faptul că toi consumatorii au dreptul la un nivel înalt i egal de protecie iar rolul autorităilor naionale de control în acest sens este deosebit de important.
punerea în aplicare a legislaiei privind drepturile pasagerilor în toate modurile de transport va consolida libera circulaie pe piaa internă.
care astăzi sunt considerate ca având un risc mare.
de asemenea programele europene de cercetare precum programul cadru șapte care solicită o cofinanare de până la cincizeci nu sunt foarte adecvate pentru întreprinderile mici i mijlocii.
a dori să întreb comisia dacă are în vedere modificarea acestor programe pentru a crete participarea întreprinderilor mici i mijlocii.
domnule președinte doamnă comisar mulțumesc pentru informațiile prezentate.
facilitatea de conectare a europei acum în acest exercițiu financiar a fost foarte apreciată atât de statele membre cât și de comisie care a considerat o un proiect de succes.
s au făcut investiții importante în căi ferate în sesar în aeroporturi.
infrastructurii militare și a instrumentelor financiare.
însă vreau să vă reamintesc că în două mii unsprezece comisia a propus pentru această facilitate cincizeci de miliarde de euro.
suma propusă acum este mai mică decât cea din două mii unsprezece și este mai mică și decât cea din actualul exercițiu financiar pentru transport în special.
doamnă președintă în directiva a cincea împotriva spălării banilor am câștigat accesul public și necondiționat la beneficiarii reali ai companiilor și ai proprietăților imobiliare.
până acum cei care doreau accesul la aceste informații trebuiau să dovedească un interes legitim ceea ce făcea practic imposibil accesul.
însă accesul public la beneficiarii reali ai fondurilor fiduciare cum ar fi cele pentru caritate studii moșteniri sau alte scopuri a rămas condiționat de un interes legitim din cauza opoziției consiliului.
vom avea însă o definiție care o să includă jurnaliștii și ong urile între cei cu interes legitim.
politicienii sunt supuși în continuare unor verificări financiare suplimentare pentru că prezintă un risc ridicat pentru comiterea infracțiunilor de spălare de bani.
ei sunt persoane expuse politic.
nu am terminat și nu vom termina până când nu vom fi cu un pas înaintea infractorilor.
doamnă președintă stimate coleg este surprinzător că faceți comparația între mersul mașinilor și spălarea banilor.
am avut de multe ori dezbateri aici și am văzut cât de periculos este să fie o plată cu bani negri ajungându se sigur de la traficul de arme până la terorism.
cum explicați dumneavoastră că ați afirmat aici că este o suprareglementare când nevoia din societate ne arată că trebuie să avem transparență și trebuie să cunoaștem ce se întâmplă cu traficul ilegal de bani?
doamnă președintă aș vrea să subliniez faptul că în afara problemelor de migrație și refugiați din sudul europei trebuie să ne uităm din ce în ce mai mult și la estul europei.
criza din crimeea a dus ucraina în postura de a ocupa astăzi locul paisprezece între statele de proveniență a refugiaților din uniunea europeană.
acest lucru ne dovedește că este necesar să acordăm o atenție sporită protejării frontierelor noastre și altundeva nu doar la sud.
românia este un partener important în securizarea frontierelor estice și îndeplinește în totalitate criteriile de aderare la schengen.
cred că este timpul ca factorii politici să recunoască și ei această realitate.
de aceea cer mai multe eforturi mai multă onestitate și în mod cert mai multă transparență în procesul de integrare a româniei la spațiul schengen.
vreau să subliniez că frontex nu trebuie să însemne înăsprirea controalelor la o frontieră schengen care nu cuprinde românia și bulgaria.
totodată cer comisiei europene să confirme dacă există sau nu un sistem de monitorizare a modului în care s au folosit sumele alocate programelor de apărare a refugiaților în afara europei și să ne comunice rapoartele întocmite.
pe douăzeci și trei aprilie aung san suu kyi îi va prelua locul în parlament unde partidul său va fi principala foră a opoziiei.
nu tim încă dacă se va produce o schimbare veritabilă în această ară pentru că scena politică rămâne dominată de militari iar situaia economică ciocnirile cu grupurile de insurgeni modul în care sunt tratate minorităile constituie încă motive de preocupare.
însă ultimele evoluii sunt pozitive iar autorităile birmane trebuie încurajate să continue reformele.
în ultimii doisprezece ani am asistat atât la o cretere semnificativă a preurilor materiilor prime la nivel mondial cât i la o volatilitate îngrijorătoare a acestora.
în a doua jumătate a anului două mii zece patruzeci și patru de milioane de oameni au fost împini spre sărăcie de majorarea preurilor la alimente.
aceste fenomene sunt cauzate nu numai de penuria resurselor dar i de alocarea ineficientă a acestora sau de speculaia de pe pieele de mărfuri.
în acest context uniunea europeană trebuie să lucreze pentru elaborarea unui sistem global de utilizare i alocare a resurselor mondiale i de aceea cer executivului european să urmărească includerea standardelor de mediu i a principiului comerului echitabil pe agenda organizaiei mondiale a comerului.
continuarea eforturilor pentru reducerea i eliminarea barierelor tarifare i netarifare din calea comerului cu bunuri i servicii ecologice reprezintă de asemenea un pas important în direcia unei utilizări mai eficiente a resurselor.
nu în ultimul rând a dori să reamintesc că speculaia cu materii prime afectează în mod direct vieile a milioane de oameni provocând sărăcie i foamete.
utilizarea eficientă a resurselor energetice este un element esenial al politicii energetice care urmărete realizarea obiectivului de sustenabilitate din strategia ue două.
mii douăzeci sunt convins că în următoarea decadă energia regenerabilă care astăzi este încă un lux va depăi rolul de sursă alternativă i va deveni principala sursă de energie în ue.
statele membre prezintă însă un potenial diferit de resurse energetice.
gazul natural va juca un rol important în mixul energetic al uniunii dat fiind noile proceduri de extracie.
avem nevoie de investiii considerabile în infrastructura de energie care ar putea asigura un transport facil între statele membre.
pentru a depăi actuala criză economică trebuie să căutăm noi mijloace prin care să garantăm dezvoltarea i progresul.
avem nevoie de o agendă ambiioasă pentru creterea viitoare care să asigure un nivel superior de calitate a vieii;
dar stimularea performanei economice trebuie să se bazeze pe o utilizare raională i eficientă a resurselor deoarece ele nu sunt nelimitate.
tim deja că resursele minerale nu se refac dar nici apa solul sau aerul nu sunt inepuizabile.
deja la nivel mondial consumăm mai mult decât poate produce pământul iar ările industrializate printre care i state europene au cel mai mare consum de resurse pe cap de locuitor.
răspunsul la provocările cu care se confruntă societatea noastră din punctul de vedere al utilizării eficiente a resurselor nu are cum să fie unul prea simplu sau prea uor de identificat.
din acest motiv doresc să l felicit pe raportor pe raportorul din umbră i pe toi cei care au contribuit la finalizarea acestui raport.
ce este important acum este că tim concret ce avem de făcut tim unde vrem să ajungem mai rămâne să ne mobilizăm ca să ne atingem obiectivele propuse în termen util.
mai sunt foarte multe de făcut la nivel naional i local.
doar dacă luăm situaia gestionării deeurilor urbane în statele membre situaia este foarte diferită. sunt state membre care au eliminat complet depozitarea deeurilor urbane în gropi de gunoi precum germania i olanda ări în care proporia de reciclare a deeurilor municipale sunt foarte ridicate precum belgia sau suedia sau ări în care cota reciclării este destul de scăzută precum este i cazul româniei.
în acest sens a dori să adaug faptul că printre priorităile noului guvern din românia se numără i adoptarea unei strategii i a unui plan naional de gestionare a deeurilor.
este clar cât de important este rolul administraiilor naionale i locale în acceptarea noilor direcii ale agendei europene dar i în dezvoltarea de metodologii i procedee pentru implementarea schimbărilor necesare în cel mai scurt timp posibil.
este esenial că avem cetăenii de partea noastră că din ce în ce mai muli oameni sunt proactivi cred într un consum durabil în importana reciclării i reducerii la minimum a deeurilor.
o europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor va avea nevoie nu numai de inovare i tehnologie ci i de noi modele de comportament în materie de producie i consum i de noi modele de guvernană.
tocmai de aceea comisia europeană ar trebui să iniieze transformarea produciei de energie a europei organizând de pildă pentru început un forum cu autorităile locale i regionale precum i cu pările relevante interesate atât din mediul privat cât i din mediul public.
de asemenea comisia europeană ar trebui să stabilească obiective obligatorii în materie de achiziii publice ecologice pentru guvernele naionale precum i includerea acestora ca element distinct al viitoarei directive privind achiziiile publice pentru sporirea clarităii juridice în acest domeniu.
în condițiile actualei crize economice care duce implicit la creșterea prețurilor la alimente și combustibili milioane de persoane sunt nevoite să se confrunte cu sărăcia.
deși ue este cel mai important donator din lume progresele înregistrate în combaterea sărăciei rămân destul de lente.
se impune regândirea politicilor de asistență pentru dezvoltare aplicarea unor metode de finanțare inovatoare precum și combaterea evaziunii fiscale în aceste țări.
îmi exprim speranța că la summitul privind obiectivele pentru dezvoltare ale mileniului care are loc zilele acestea vor fi elaborate mecanisme eficiente pentru accelerarea procesului de reducere a sărăciei.
în calitate de stat membru al ue românia a devenit donator de asistență pentru dezvoltare.
în luna aprilie țara mea a acordat republicii moldova un ajutor nerambursabil în valoare de o sută de milioane de euro.
din păcate prevederile tratatului au creat dificultăi i în opinia mea diminuează caracterul democratic al adoptării bugetului.
consiliul i parlamentul au fost blocate în procesul de codecizie prin impunerea absenei negocierilor privind resursele necesare politicilor europene.
în această perioadă de criză toate statele membre măresc alocaiile bugetare naionale pentru investiii pentru cretere i locuri de muncă.
statele net contribuabile tiu foarte bine că un euro investit într o regiune a europei aduce beneficii i în alte regiuni ale uniunii.
dacă se găsesc bani publici pentru susinerea sistemului bancar trebuie să se găsească fonduri i pentru susinerea politicilor europene care creează cretere economică i locuri de muncă i implicit o susinere sănătoasă pentru sistemul bancar.
acelai consiliu are datoria să asigure un nivel decent al bugetului european pentru a se îndeplini aceste inte.
cred că membrii consiliului trebuie să aleagă între o atitudine populistă care înseamnă să tăiem i o atitudine îndreptată către dezvoltare pentru că banii se vor întoarce înapoi către statele membre.
doresc de la început să constat că parlamentul i comisia europeană sunt unite în a apăra interesul europenilor pentru un buget de dezvoltare i investiii i salut contribuia preedintelui comisiei europene dl barroso.
vreau să spun ca raportor pentru raportul privind fondul de coeziune că logica din spatele declaraiilor i propunerii preedintelui van rompuy este pur i simplu ocantă.
pe de o parte domnia sa spune că politica de coeziune are ca scop reducerea disparităilor dar după aceea în documentele sale constatăm trei lucruri care toate sunt împotriva primei teze o reducere substanială a bugetului pentru politica de coeziune o reducere a ratelor de cofinanare pentru regiunile cel mai puin dezvoltate ale uniunii europene i i mai surprinzător pedepsirea regiunilor care au o rată de absorbie scăzută i pe lângă toate acestea condiionalităile macroeconomice tot timpul respinse de parlament.
dl van rompuy i consiliul trebuie să îneleagă că nu putem interzice cuvântul solidaritate în europa i că uniunea europeană nu poate fiina ca un centru bogat i egoist i o periferie săracă.
îmi pare rău să i spun dlui preedinte van rompuy dar domnia sa a uitat rolul politicii de coeziune i cel mai important rolul parlamentului european de colegislator.
mulumesc pentru întrebările suplimentare.
în ceea ce privete prima chestiune eventual un proiect care să existe între ungaria i slovacia.
în măsura în care un asemenea proiect va fi prezentat către comisia europeană desigur îl vom examina cu maximă atenie. dorim să contribuim în felul acesta la găsirea unor soluii de interes comun pentru cele două ări.
în ceea ce privete a doua chestiune mai întâi de toate a vrea să subliniez faptul că în luna septembrie am lansat o iniiativă legată de învăarea timpurie a limbilor străine o iniiativă care se va întinde pe câiva ani de zile
i care deja cunoate un succes deosebit.
avem proiecte un număr important de proiecte care se adresează învăării limbilor străine i dobândirii inclusiv a abilităilor interculturale pentru persoanelor care sunt în afara sistemelor educative inclusiv pentru cei care sunt în
instituii vocaionale pentru cei care să zicem au mai puine anse inclusiv pentru pensionari inclusiv pentru omeri.
acest lucru nu este reflectat numai în modalitatea în care finanăm diferite proiecte dar inclusiv acesta este subliniat foarte clar în strategia pe care comisia europeană a adoptat o în.
două mii opt vrem ca toi cetăenii uniunii europene nu numai cei tineri să fie capabili să aibă mijloacele i să aibă posibilitatea să învee limbi străine cel puin două limbi străine.
în măsura în care universităile sunt capabile să înainteze proiecte care să răspundă cerinelor programului de învăare pe toată durata vieii program care se întinde pe perioada două mii șapte două mii treisprezece
comisia europeană este gata să finaneze inclusiv aceste proiecte.
de altfel vreau să vă spun că o serie întreagă de proiecte care sunt deja finanate de către comisia europeană au ca i parteneri un număr important de universiăi de pe tot cuprinsul uniunii europene.
răspunsul este categoric da.
ceea ce a început i mă refer la programul erasmus ca un program văzut iniial acum în jur de douăzeci de ani nu foarte pozitiv de către diferii actori din uniune este în momentul de faă unul dintre cele de mai succes programe ale uniunii europene.
în desele vizite pe care le am efectuat nu numai în capitalele statelor membre dar i în foarte multe regiuni din uniunea europeană am putut constata efectele foarte pozitive ale acestui program.
inclusiv să dobândească cunotine despre limba polonă i despre cultura poloneză deci ceea ce numim cunotine interculturale.
ele dovedesc foarte clar cât de eficiente i eficace sunt aceste cunotine i ca să închei răspunsul meu vreau să vă reamintesc că preedintele comisiei domnul barroso s a referit la intenia de a promova în perioada următoare în mandatul viitor acele iniiative ce in de consolidarea i accelerarea mobilităii tinerilor tocmai pentru a dobândi aceste aptitudini care sunt din ce în ce mai necesare.
am votat în favoarea raportului deoarece regiunile ultraperiferice se confruntă cu probleme specifice în special în contextul crizei economice mondiale.
omajul ridicat i finanarea insuficientă a activităilor agricole pun în pericol dezvoltarea lor i afectează nivelul de trai din aceste zone.
în cazul multora dintre locuitorii regiunilor menionate agricultura reprezintă singurul mijloc de subzistenă.
ca urmare a creterii importurilor unor produse agricole din ările tere consider că uniunea trebuie să compenseze pierderile pe care le ar putea suferi producătorii din regiunile ultraperiferice.
de asemenea autorităile vamale trebuie să se asigure că produsele agricole din ările tere respectă aceleai cerine fitosanitare ca i cele impuse producătorilor din regiunile ultraperiferice.
totodată susin poziia raportorului privind reintroducerea referirii la articolul trei sute patruzeci și nouă din tratat.
iar cifrele demonstrează eficacitatea lor au peste optzeci și șapte de milioane de angajai ce reprezintă șaizeci și șapte din fora de muncă din sectorul privat.
potenialul lor de dezvoltare este condiionat de accesul la finanare i implicit de adaptarea sistemului bancar la necesităile lor.
îmbunătăirea accesului la credite locale prin reducerea rigidităii împrumuturilor financiare contribuie semnificativ la creterea competitivităii întreprinderilor.
susin dezvoltarea parteneriatelor pentru inovare care să cuprindă întreprinderi alături de parcuri inteligente în vederea realizării de patente i inovaii într o abordare de jos în sus.
am votat în favoarea raportului deoarece imm urile reprezintă coloana vertebrală a economiei europene asigurând marea majoritate a locurilor de muncă.
în prezent ele întâmpină dificultăi în accesarea finanării ca efect al crizei economice.
băncile au o importană majoră în contextul investiiilor în imm uri atât la nivel european cât i local.
la fel de importantă este îmbunătăirea dialogului între întreprinderi i creditori i găsirea unor soluii alternative de finanare.
statele membre ar trebui să faciliteze accesul imm urilor la finanare utilizând proceduri transparente.
doamnă președintă una dintre marile provocări ale agriculturii uniunii europene o constituie asigurarea necesarului de proteină atât pentru producția de lapte cât și pentru producția de carne dar și pentru consumul uman.
plantele proteice reprezintă în același timp o resursă cu beneficii importante asupra mediului contribuind la fixarea azotului în sol la creșterea calității solului și implicit la crearea unor condiții favorabile pentru agricultura ecologică.
sprijinirea culturilor proteice prin intermediul plăților voluntare pe înverzire și prin cel de al doilea pilon trebuie să aibă în vedere creșterea flexibilității sprijinului destinat culturilor proteice.
este important să se faciliteze utilizarea pachetelor financiare existente și să se asigure continuitatea lor.
domnule președinte domnule comisar hahn distinși colegi voi începe prin a reaminti că unrwa are ca rol și scop sprijinirea unei populații într o situație dramatică refugiații palestinieni pe întregul teritoriu al orientului mijlociu.
în fața crizelor și conflictelor actuale unrwa este un instrument necesar de o importanță primordială atât în plan umanitar cât și politic și strategic.
pe douăzeci și șase februarie se vor împlini șase luni de la încetarea focului care a încheiat cincizeci de zile de război în gaza.
atunci nouăzeci și șase zero de locuințe ale refugiaților palestinieni au fost distruse sau grav avariate de conflict.
de a lungul acestui conflict unrwa a fost o forță stabilizatoare a fost o forță a ajutorului chiar în condiții dramatice pentru personalul care deservește această cauză nobilă și căruia trebuie să i transmitem întreaga noastră prețuire și respect.
cu toate acestea în șase luni de zile unrwa a primit numai o mică parte a fondurilor promise pentru a face față distrugerilor.
unrwa a fost forțată apoi să suspende programul de asistență în gaza.
conferina rio douăzeci ne oferă ansa importantă de a discuta despre provocări globale precum exploatarea eficientă a resurselor sustenabilitate i securitate alimentară.
vreau să subliniez două elemente importante în contextul rezoluiei de mâine.
la fel se întâmplă i în alte state membre precum i în alte ări din afara uniunii europene.
fermele mici care au un impact redus asupra mediului i care oferă securitate alimentară pentru milioane de oameni trebuie susinute i promovate.
al doilea element pe care îl subliniez are legătură cu mediul marin.
problema siguranei nucleare a revenit în dezbaterea publică după dezastrul de la fukushima accident care a generat îngrijorări în statele uniunii europene.
aceasta a evideniat nu doar riscurile energiei nucleare dar i cel al unor decizii politice în domeniu luate într un context emoional i sub presiunea opiniei publice.
consider că deciziile politice referitoare la mixul energetic european trebuie să ină seama de dezvoltarea noilor tehnologii cu emisii reduse de carbon pentru a evita implementarea forată a unor scheme de sprijin care pot provoca distorsiuni în piaa de energie i creteri ale preului electricităii.
cred totodată că ateptările consumatorilor care doresc electricitate sigură stabilă i la un pre accesibil trebuie să aibă prioritate.
consider că rezoluia este una care exprimă o poziie puternică a parlamentului european i ea trebuie să fie valorificată. sigur că suntem angajai cu toii în dezvoltarea durabilă i măsurile necesare pentru a asigura generaiilor prezente dar i generaiilor viitoare un viitor sigur i corect.
i cred că trebuie să punem accentul pe accesul corect i echitabil la resursele naturale pentru că acesta este o condiie esenială pentru dezvoltarea durabilă pentru eradicarea sărăciei dar i a proteciei mediului. conceptul de economie ecologică aa cum a spus i domnul ministru krashevski
este un concept care trebuie luat în considerare la nivel mondial iar uniunea europeană trebuie să i păstreze rolul de lider în asumarea i respectarea angajamentelor la nivel internaional în special pe schimbările climatice subliniind potenialul de investiii în noi tehnologii în industrii nepoluante în tehnologii curate ca i motor de cretere economică durabilă de creare de locuri de muncă i de protejarea mediului. de asemenea dialogul social este o condiie esenială pentru a asigura dezvoltarea durabilă.
summitul pentru dezvoltare durabilă de la rio trebuie să ofere soluii pentru dezvoltarea unei eco economii mondiale eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor i care să contribuie la îndeplinirea obiectivelor mileniului.
este nevoie de o agricultură ecologică capabilă să asigure hrana tuturor locuitorilor planetei.
în acest context atrag atenia asupra importanei accesului universal la apa potabilă care este o resursă deficitară.
de asemenea este nevoie să încurajăm utilizarea tuturor surselor de energie cu emisii reduse de dioxid de carbon i a energiilor din surse regenerabile dar mai ales a măsurilor privind creterea eficienei energetice în transporturi în agricultură în industrie i în domeniul locuinelor.
aceste măsuri vor asigura preuri accesibile pentru electricitate dar i creterea securităii energetice.
pentru atingerea obiectivelor privind asigurarea cu energie a consumatorilor la un pre suportabil i atingerea intelor în domeniul schimbărilor climatice este necesară meninerea tuturor surselor de energie cu carbon scăzut.
în final summitul pentru dezvoltare ar trebui să asigure accesul universal la educaie i la servicii de sănătate.
domnule președinte o europă unită era dezideratul liderilor mondiali după cel de al doilea război mondial și iată după zeci de ani șaizeci ne aflăm în fața unei europe dezbinate o europă în criză.
pentru a ieși din criză trebuie să fiți atenți cum tratați cetățenii toți cetățenii europeni nu numai pe unii nu mai trebuie să existe cetățeni de diferite categorii.
toți suntem cetățeni europeni nu trebuie să mai existe două trei sau patru europe euro non euro schengen non schengen.
sper că aceste trei rapoarte nu sunt doar pentru cartea albă pe care o pregătiți pentru summit domnule comisar.
toate instrumentele mecanismele pe care le introducem nu trebuie să afecteze statele și cetățenii din zonele non euro nu trebuie să mai alimentăm neîncrederea cetățenilor în uniunea europeană.
trebuie să rezolvați zona schengen nu puteți să mai trimiteți țări în afara spațiului așa cum este cazul țării mele românia deși tehnic este pregătită doar pentru că o țară olanda se opune.
este foarte importantă comunicarea a ceea ce facem a deciziilor luate pentru a crește încrederea cetățenilor.
faceți aceleași greșeli ca și guvernele care nu comunică bine decizii bune și nu pot să votez articolul cincizeci și nouă al domnului verhofstadt