kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
raportul meu își propune să atragă atenția asupra riscurilor cu care sunt confruntate din punct de vedere al drepturilor fundamentale femeile care au condiția de migrant fără acte de identitate în țările membre ale uniunii europene.
riscurile sunt multiple și pornesc în primul rând de la lipsa unei situații juridice reglementate.
riscurile se cantonează de asemenea în ceea ce privește existența dreptul la educație dreptul la sănătate.
riscurile de a nu le fi respectate drepturile salariale sunt pregnante și suntem confruntați în multe din statele membre cu astfel de realități pe care presa și organizațiile neguvernamentale le au subliniat.
dar dincolo de aceste riscuri care sunt inerente pentru persoanele care nu au un statut juridic legal cred că suntem obligați să punem în aplicare documente juridice și numeroasele directive de care dispunem și să solicităm ceea ce am făcut și în raport statelor membre să aplice aceste documente.
în special directivele privind permisul de ședere directivele privind resortisanții directiva privind facilitarea intrării tranzitului și a șederii și nu în ultimul rând directiva cu privire la drepturile victimelor care constituie un progres din punct de vedere juridic pentru că nu condiționează drepturile victimelor de statutul lor reglementat.
am solicitat ca nu numai statele membre să se ocupe de acest fenomen și să găsească modalități pentru a încuraja organizațiile neguvernamentale și comunitățile să îndepărteze acest fenomen. de fapt femeile în această situație sunt într o formă certă de excluziune socială
și opțiunea noastră europeană este să combatem excluziunea socială.
am făcut numeroase recomandări în acord cu directivele cu documentele comisiei și cu documentarea științifică și țin să subliniez că deși nu avem o formă de statistică a numărului de persoane care prezintă acest risc de vulnerabilitate va trebui să găsim soluții pentru a le identifica.
le identificăm de asemenea în multe state membre ca fiind ignorate și supuse condițiilor de discriminare majoră iar toate acestea într un spațiu al democrației și al respectării drepturilor omului nu trebuie să își mai găsească loc.
deci este un semnal de alarmă care continuă să lucreze și să încerce să îmbunătățească lucrările comisiei europene de până acum.
mulțumesc raportorilor alternativi și cred că faptul că în acest moment parlamentul european se preocupă de acest subiect constituie un pas în continuare pentru preocupările noastre constante pentru dezvoltarea democrației și respectarea drepturilor omului în general.
salut raportul doamnei nicolai și faptul că discutăm în premieră despre situația femeilor migrante fără acte.
problema lor este una foarte delicată deoarece nu beneficiază de niciun drept pe teritoriul uniunii.
așa cum menționează și raportul ele se lovesc de o dublă discriminare din cauza genului și a statutului juridic.
pot deveni cu ușurință victime ale rețelelor de crimă organizată de trafic de persoane sau de prostituție.
în plus aceste femei reprezintă cea mai vulnerabilă categorie din toate punctele de vedere fiind în imposibilitatea de a cere ajutorul poliției sau spitalelor din cauza statutului lor juridic.
așa cum arată și acest raport este important ca statele membre să ia măsuri.
un drept minim la servicii medicale de bază și un drept limitat de muncă ar contribui la ameliorarea condițiilor de trai pentru femeile migrante. mulțumesc.
un migrant fără acte de identitate este considerat ca un cetățean al unei țări terțe a cărui ședere pe teritoriul uniunii este ilegală.
situația femeilor migrante fără acte de identitate este însă și mai dificilă ele fiind confruntate cu o dublă discriminare din cauza genului și a statutului juridic sau chiar cu o discriminare triplă atunci când e vorba de rasă.
responsabilitatea fragilizării situației migranților fără acte de identitate cărora li se refuză frecvent dreptul la locuințe decente la servicii de sănătate la școlarizare la protecție față de exploatarea prin muncă sau față de abuzurile fizice și psihologice aparține celor care fac toate presiunile posibile pentru eliminarea garanțiilor drepturilor fundamentale și sacrificarea tuturor valorilor și principiilor comune societății europene.
este de datoria noastră să apărăm drepturile fundamentale ale imigranților și mai ales ale femeilor migrante care trebuie protejate în conformitate cu legislația uniunii europene și cu legislația internațională la care statele membre sunt semnatare.
domnule președinte recentul eurobarometru al parlamentului european a constatat că încrederea românilor în apartenența la uniunea europeană a scăzut de la cincizeci și nouă la.
patruzeci și nouă fără discuție aderarea la uniunea europeană a fost cel mai bun lucru care s a întâmplat româniei după două mii șapte încoace.
astfel cele peste treizeci de miliarde de euro nerambursabile de la uniunea europeană atrase în românia au avut un impact pozitiv asupra românilor crescând calitatea vieții sub toate aspectele.
apreciez însă că scăderea încrederii în uniunea europeană se datorează exclusiv guvernării dezastruoase a psd alde.
modificarea legislației penale în folosul unui grup restrâns lipsa atragerii fondurilor europene pentru proiecte vitale acuzele aduse mereu de psd alde uniunii europene pentru a și justifica propriile eșecuri au dus la această stare de lucruri.
atrag atenția acestei guvernări iresponsabile psd alde că recentele observații din partea instituțiilor europene fie că vorbim de comisia europeană parlamentul european sau comisia de la veneția au fost făcute cu bună credință și pentru a atrage atenția asupra derapajelor legislative care încălcau valorile uniunii europene și nicidecum nu au fost împotriva românilor.
domnule președinte dragi colegi consider că este momentul pentru o corectă informare.
să vă spun câteva lucruri despre performanțele pe care le a obținut actualul guvern social democrat și liberal ceea ce face din românia factor de stabilitate economică și socială în uniunea europeană.
astfel economia românească a crescut cu patru în prima jumătate a acestui an față de aceeași perioadă din două mii șaptesprezece după ce în trimestrul doi al acestui an a înregistrat un avans cu unu patru în termeni reali față de trimestrul precedent.
în previziunile economice publicate la începutul lunii mai comisia europeană a menționat estimările referitoare la creșterea economiei româniei în două mii optsprezece la patru cinci iar pentru două mii nouăsprezece se așteaptă la un avans de.
trei nouă dacă la aceste performanțe adăugăm și faptul că guvernul dăncilă pune un accent major pe programele sociale respectiv mărirea absolut necesară a pensiilor și a salariilor cred că putem concluziona că românia este pe drumul cel bun și tinde să ocupe și din acest punct de vedere locul șapte ca poziție în rândul statelor europene devenind un membru important al uniunii europene.
în acest raport am analizat eficiena folosirii fondurilor de preaderare în două domenii reforma justiiei i lupta împotriva corupiei în state candidate i potenial candidate la uniunea europeană.
este vorba de albania bosnia i heregovina croaia kosovo macedonia serbia i turcia.
ne am uitat la reformele în justiie i cele privind combaterea corupiei pentru că acestea alcătuiesc esena statului de drept iar statul de drept este baza unei democraii i este condiia esenială pentru o economie de piaă funcională.
sistemul judiciar trebuie să fie complet independent previzibil eficient i corect pentru a garanta că oamenii i comunitatea de afaceri au încredere în justiie.
ările candidate i potenial candidate la uniune trebuie să facă mai multe lucruri.
o să enumăr câteva dintre ele în ceea ce privete reforma justiiei i mai ales previzibilitatea justiiei foarte importantă pentru investitori i mediul de afaceri trebuie să asigure judecarea proceselor într un timp scurt;
trebuie să introducă o distribuie aleatorie a cazurilor în toate instanele de judecată astfel încât să poată fi evitate aranjamentele;
trebuie să prezinte în ceea ce privete lupta împotriva fraudei i corupiei cazuri i rezultate concrete ale anchetelor i ale deciziilor judecătoreti.
ările candidate i potenial candidate trebuie să demonstreze că sunt pregătite să îi asume responsabilităile acestui statut de membru al uniunii.
asta înseamnă că reformele judiciare i combaterea corupiei trebuie să fie completate până la data aderării i toate măsurile implementate. sigur că dorim ca acestea să fie implementate în mod ireversibil.
de aceea capitolele justiie i anticorupie se deschid acum primele pentru că i uniunea europeană a ajuns la concluzia că acestea sunt vitale i sunt i cele mai grele.
în prezent regret că în cele mai multe din aceste ări există o lipsă de voină politică majoritară pentru a pune în practică schimbări reale în combaterea corupiei i a crimei organizate i pentru un sistem judiciar complet independent i eficient.
de asemenea regret că nivelul de asistenă preaderare investit în reforma judiciară i măsurile anticorupie nu reflectă priorităile stabilite chiar de comisia europeană.
de exemplu între două mii șapte i două mii doisprezece două sute șaptezeci și patru de milioane de euro au fost investite în reforma judiciară i aproximativ cincizeci și unu de milioane pentru lupta împotriva corupiei în toate acele state.
dacă comparăm cu întregul buget de preaderare în toate domeniile ele reprezintă numai trei treisprezece în ceea ce privete justiia i numai zero cincizeci și doi în ceea ce privete anticorupia.
evident că aceste sume nu sunt suficiente.
de aceea cer modificări substaniale în aceste sectoare în bugetul ipa ii.
aceste investiii vor influena în mod pozitiv i celelalte sectoare i repet i competitivitatea i piaa economică.
fiecare proiect de preaderare se bazează pe o fiă care prezintă obiective generale specifice activităile concrete durata costurile i indicatorii pe baza cărora se măsoară reuita proiectelor.
indicatorii nu sunt întotdeauna clari i de aceea cer comisiei să continue să detalieze aceti indicatori pentru că altfel nu putem evalua în mod amănunit eficiena proiectelor.
doar câteva cuvinte în final.
mă bucură angajamentul comisiei de a participa la iniiativa internaională privind.
nu trebuie să existe concesii în procesul de implementare a recomandărilor specifice pentru fiecare stat membru.
pe de altă parte ideea unei europe cu două viteze nu trebuie susinută sub nicio formă.
toate statele membre trebuie să aplice într un fel sau altul măsurile referitoare la uniunea economică i monetară.
preedinia daneză nu a realizat progresul ateptat într un subiect extrem de important pentru viitorul uniunii.
nu există nici măcar o previziune în ceea ce privete cuantumul bugetului european.
casetele de negociere nu cuprind ceea ce ar fi trebuit să propună consiliul european ci referiri la elemente foarte importante ale politicilor orizontale care intră sub incidena procedurii de codecizie.
nu se poate accepta o asemenea abordare care nu poate să ducă decât la o decizie negativă din partea parlamentului european privind cfm ul două.
mii paisprezece două mii douăzeci atept ca preedinia cipriotă să schimbe această abordare i să înceapă urgent discuiile cu parlamentul european.
dacă ne uităm la concluzii există o discrepană foarte mare între concluziile referitoare la cretere economică i locuri de muncă i cele referitoare la cfm.
începând cu două mii opt am asistat la prăbuirea pieei imobiliare în numeroase state membre ale uniunii europene cu consecine grave pentru cetăeni.
numeroi au fost cei care au pierdut economiile de o viaă sau care au fost dai afară din locuine deseori ca urmare a informaiilor deficiente pe care le primiseră de la instituiile de credit.
totodată aa cum a spus i domnul barnier un împrumut ipotecar reprezintă de multe ori unul dintre cele mai importante angajamente ale unei familii.
în acest context doresc să salut prezenta reglementare care urmărete garantarea unei mai bune protecii a consumatorilor în domeniul creditelor pentru proprietăi imobiliare rezideniale.
această directivă va aduce beneficii considerabile tuturor celor interesai inclusiv persoanelor care se confruntă cu prima achiziie i va crea o piaă a creditelor imobiliare mult mai sigură i mai stabilă.
o tensiune extremă s a instalat între cele două națiuni vecine și cred că de aceea dezbaterea pe care o avem azi e binevenită.
aș vrea apoi să spun că deplâng la rândul meu pierderile de vieți omenești survenite în urma înfruntărilor armate de la începutul lunii.
mai ales în contextul tensionat actual trebuie să cerem ferm ambelor părți să acționeze cu maximă moderație și să dea curs cererii consiliului de securitate al onu de a instaura un armistițiu durabil. oricare ar fi sursa dezacordului dintre thailanda și cambodgia recursul la forță nu e o soluție.
vreau de aceea să lansez un apel celor două părți să găsească de urgență o soluție pacifică la diferendul teritorial din zona templului preah vihear.
trebuie să reamintesc de altfel că există o decizie lipsită de echivoc a curții internaționale de justiție din o mie nouă sute șaizeci și doi și că posibilitățile de soluționare nu lipsesc inclusiv prin medierea asean.
e nevoie doar potrivit dreptului internațional de negocieri de bună credință.
luptele de la începutul lunii marchează reînceperea unui conflict mai vechi pentru templul unesco aflat pe granița dintre cele două țări.
subliniez că acest monument a fost încredințat cambodgiei în o mie nouă sute șaizeci și doi printr o decizie a curții internaționale de justiție iar autoritățile trebuie să respecte această hotărâre.
da este adevărat că zona din jurul templului nu a fost demarcată de curte dar cred că thailanda și cambodgia pot ajunge la o înțelegere prin negocieri și nu prin vocea armelor.
luptele din regiune nu pun în pericol doar un monument unesco ci și viața populației.
un conflict la frontieră este întotdeauna o sursă de instabilitate.
de aceea încurajez inițiativa celor două guverne de a rezolva problema la nivel bilateral.
consider că proiectul amenajării unei zone tampon pentru a preveni extinderea distrugerilor este un pas spre pace.
doresc să mi exprim și eu la rândul meu regretul pentru pierderile de vieți omenești în special pentru victimele nevinovate din rândul civililor.
de asemenea îmi exprim îngrijorarea pentru faptul că mii de oameni au fost nevoiți să și abandoneze casele din cauza înfruntărilor de la frontiera thailandezo cambodgiană.
după cum sintetizează proiectul comun de rezoluție există un cadru legal internațional pe care ambele părți trebuie să l respecte.
cred că apelul lansat de parlamentul european trebuie urmat de presiuni ferme din partea înaltului reprezentant pentru politica externă.
sprijinul declarat al ue pentru primăvara arabă nu s a concretizat în privina relocării refugiailor de la frontiera tunisiano libiană.
statele membre trebuie să depună eforturi suplimentare pentru a asigura preluarea acestor persoane.
fiind prima facilitate europeană de acest fel centrul a găzduit până în prezent peste șapte sute treizeci de persoane.
susin coordonarea dintre centrele de acest tip din statele membre ca prim pas către elaborarea unei strategii de relocare europene.
consider că este necesar ca uniunea să facă o evaluare a situaiei i a ajutorului umanitar ce trebuie acordat în continuare autorităilor tunisiene pentru a preveni o catastrofă umanitară în regiune.
cred totodată că europa în calitatea sa de partener în cadrul uniunii pentru mediterana trebuie să se implice mai mult prin mecanismele politicii sale de vecinătate pentru a evita posibilitatea ca lipsa de alimente să fie utilizată ca o armă i pentru a întări securitatea alimentară în regiune.
din păcate italia nu a reuit să găsească o soluie la criza provocată de cei aproape cincizeci de mii de imigrani ilegali sosii la începutul anului în ciuda promisiunilor făcute de premierul berlusconi în cursul vizitei din martie iar uniunea europeană n a găsit o modalitate de a face faă exodului determinat de instabilitatea din tunisia i războiul din libia.
acordul de repatriere nu este o soluie viabilă mai ales având în vedere drama miilor de refugiai de la frontiera dintre tunisia i libia.
uniunea europeană nu a reuit să i respecte angajamentul privind ajutorarea refugiailor de pe teritoriul tunisian i nu este capabilă să gestioneze nici criza de pe teritoriul său.
problema pe care vreau să o pun acum credeți că acum când discutăm problema migrației uniunea europeană are un plan coerent prin care să se asigure pe de o parte securitatea migranților pe de altă parte o selecție corectă a celor care migrează din punct de vedere economic sau din perspectiva războiului?
și avem și un plan de returnare a migranților?
cu toii recunoatem necesitatea fixării unor obiective ambiioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră astfel încât să combatem schimbările climatice i suntem mândri că uniunea europeană este lider la nivel mondial în această luptă importantă.
în acelai timp cred că trebuie să avem o abordare pragmatică i să analizăm cu atenie impactul acestor măsuri.
încetarea alocării gratuite de certificate pentru producătorii de energie electrică va avea bineîneles consecine asupra preului energiei ceea ce se va repercuta asupra competitivităii industriilor energofage aa cum este i industria siderurgică.
evident că statele membre respectiv industria sunt afectate diferit în funcie de modul de producere al electricităii i de tipul furnalului aa cum a amintit i domnul pirillo fie pe bază de combustibil fie electric.
în românia ara mea de exemplu jumătate din cantitatea totală de oel este produsă în furnale electrice iar impactul va fi unul de anvergură.
doresc să subliniez faptul că piaa oelului este o piaă globală iar intele de reducere a emisiilor riscă să introducă distorsiuni de concurenă între producători.
în condiiile în care nu s a ajuns la un acord mondial privind intele de reducere a emisiilor industria uniunii europene este supusă unei presiuni la care nu sunt supuse întreprinderile ărilor care nu i au stabilit astfel de obiective ambiioase i de aceea riscul de relocare este unul real i trebuie tratat ca atare.
pentru a neutraliza acest risc comisia ar trebuie să precizeze clar în viitoarele orientări privind ajutoarele de stat că toate industriile aflate pe lista adoptată prin decizia din douăzeci și patru decembrie două mii nouă sunt eligibile pentru a beneficia de compensaia costului datorat emisiilor indirecte.
de asemenea este necesar ca aceste compensaii să fie proporionale cu nivelul costurilor indirecte generate de sistemul de tranzacionare a cotelor de emisii.
în lipsa acestui principiu problema nu este rezolvată decât parial ceea ce va constitui o ameninare pentru competitivitatea industriei i deci pentru câteva mii de locuri din uniunea europeană i un eec în ceea ce privete reducerea emisiilor de carbon la nivel global.
competitivitatea industriei europene i păstrarea locurilor de muncă în uniunea europeană depinde deci de modul în care vom reui să modernizăm industriile energofage. consider că în cadrul dezbaterilor pe care le avem în jurul certificatelor de emisii aferente acestor industrii ar trebui să impunem condiii clare astfel încât să obligăm i în acelai timp să sprijinim
întreprinderile din aceste sectoare să investească în tehnologii mai puin poluante i mai eficiente din punct de vedere al consumului de resurse.
industria siderurgică reprezintă baza pe care s a creat uniunea europeană i unul dintre pilonii economici centrali ai acesteia.
fără industria siderurgică nu se poate menine creterea i dezvoltarea viitoare într o piaă mondială globală care nu are reguli comune obligatorii.
indiferent de îmbunătăirile care se vor înregistra în viitor pe termen scurt i mediu pentru reducerea emisiilor de carbon din producerea de energie electrică este evident că preul acestei energii va crete din cauza costurilor suplimentare ale certificatelor de emisii.
consider că producerea oelului i aluminiului în cuptoare electrice trebuie să fie inclusă rapid în rândul sectoarelor industriale eligibile pentru măsurile compensatorii financiare în vederea apărării competitivităii industriale a uniunii europene. astfel se pot elimina dezavantajele în competiia cu producătorii de oel i aluminiu din ările care acordă subsidii sau care nu promovează politici de reducere a
adoptarea cadrului strategic precum i a planului de aciune privind drepturile omului i democraia oferă baza aciunii uniunii în domeniul drepturilor omului la nivel global însă eforturile noastre nu sunt de ajuns.
mă preocupă în continuare folosirea în unele ări în special în africa a copiilor soldai.
conform unor estimări cifrele variază de la câteva zeci de mii la peste două sute cincizeci zero de copii care iau parte la aciuni militare desfăurate de unele guverne sau grupuri militare din africa.
au fost raportate inclusiv cazuri ocante în care copiii erau obligai să i ucidă membrii familiei pentru a i demonstra loialitatea faă de liderul militar. cred că problema copiilor soldai trebuie abordată mai ferm de uniune atunci când stabilete relaii economice sau comerciale cu state suspectate de astfel de practici.
doamnă președintă domnule comisar agenda două mii treizeci privind obiectivele de dezvoltare durabilă prezentată de comisie este o agendă ambițioasă. cele paisprezece acțiuni pe care comisia le propune sunt sustenabile responsabile și rezonabile
dar trebuie să ținem cont de faptul că în proporție de peste treizeci resursele noastre marine sunt supraexploatate.
consider că în această agendă două acțiuni sunt vitale pentru viitorul oceanelor noastre în primul rând îmbunătățirea cadrului de guvernanță internațională a oceanelor eliminarea lacunelor care există în cadrul existent și în al doilea rând pescuitul ilegal.
cele două acțiuni în opinia mea sunt interconectate dar cred domnule comisar că va fi o bătălie foarte dificilă bătălia cu pescuitul ilegal în contextul în care există state din afara ue care încă nu au ratificat și aplicat convenția onu și mă refer inclusiv la statele unite.
în contextul negocierilor privind viitorul acord internațional privind biodiversitatea marină în zonele din afara jurisdicțiilor naționale care poate exista doar în contextul convenției onu privind dreptul mărilor aș vrea să știu cum își propune comisia europeană să obțină un acord eficient care să elimine lacunele din dreptul internațional
când știm foarte bine că există state hotărâte să nege existența schimbărilor climatice și nevoia gestionării responsabile a stocurilor de pește.
în ceea ce privește gestionarea sustenabilă a resurselor din nou vorbim de nevoia unui sistem de organizații regionale de gestionare a pescuitului în baza unor acorduri internaționale care să aibă forță susținerea și respectul necesar din partea statelor pentru ca deciziile acestora să fie aplicate.
domnule președinte controlul banilor cash care intră și ies din uniunea europeană trebuie să fie obligatoriu real urgent și mai ales sistematic iar suma cash permisă la intrarea în uniunea și la ieșirea din
altfel nu putem combate eficient finanțarea terorismului nici spălarea banilor nici crima organizată iar cooperarea vamală trebuie să fie reală și rapidă pentru a împiedica infractorii să
spălare de bani.
este o gaură neagră în care se scurg banii oamenilor și de multe ori viețile lor. noua directivă europeană privind combaterea spălării banilor prin mijloace penale încearcă să corecteze o parte din aceste lipsuri. elimină legătura dintre infracțiunea principală de spălare de bani și infracțiunea predicat cea prin care se produc banii murdari
care trebuie să fie spălați de către infractori. deci nu este nevoie de o condamnare anterioară sau să cunoaștem autorul activității infracționale care a generat banii murdari.
tot directiva introduce excepții de la principiul dublei incriminări pentru toate infracțiunile grave face posibilă urmărirea penală și condamnarea spălării de bani chiar dacă activitatea infracțională care a generat bunurile a fost comisă într o altă țară și așa mai departe. deci vom avea infracțiuni comune pentru toate statele membre pentru spălarea de bani.
ce? pentru că acolo există politicieni și oligarhi corupți. șaisprezece țări între care unsprezece state membre ale uniunii sunt calul troian prin care china încearcă