kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
doresc să îmi exprim susținerea pentru o creștere de până la trei sute șaptezeci și opt de miliarde de euro pentru coeziunea economico social teritorială cel puțin până la același nivel ca și în cadrul acestui exercițiu financiar.
de asemenea prin mărirea ratei de cofinanțare de la șaptezeci până la optzeci și cinci pentru regiunile europene mai puțin dezvoltate ne asigurăm că adevărații beneficiari ai coeziunii sunt chiar aceia care au cea mai mare nevoie de aceasta. vă rog să luați în considerare că este nevoie de mai multă descentralizare și de o relație directă și o decizie directă de finanțare între bruxelles și microregiuni sau administrații locale pentru că în multe state membre guvernele naționale sunt o frână în cheltuirea la timp a fondurilor de coeziune.
domnule președinte este necesar pentru viitorul uniunii europene și al cetățenilor săi ca politica de coeziune să rămână principala politică de investiții a uniunii menținând finanțarea acesteia în perioada două mii douăzeci și unu două mii douăzeci și șapte cel puțin la nivelul celei din perioada de programare două.
mii paisprezece două mii douăzeci propunerea comisiei prevede un buget mai mic însă trei sute treizeci șase miliarde de euro pentru politica de coeziune față de perioada precedentă.
parlamentul a decis ca alocarea pentru politica de coeziune să rămână în termeni reali la același nivel ca în perioada două.
mii paisprezece două mii douăzeci susțin majorarea cu patruzeci și șapte cinci miliarde de euro precum și propunerea ca regiunile mai puțin dezvoltate să fie sprijinite cu ajutorul a două sute douăzeci și patru patru miliarde de euro prin intermediul obiectivului investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică iar patruzeci și șase trei miliarde de euro să fie alocați statelor membre care beneficiază de sprijin din fondul de coeziune.
pe de altă parte este important să fie păstrat nivelul corespunzător de cofinanțare și susțin oferirea unei marje de manevră mai mari prin prevederea de rate mai ridicate de cofinanțare acolo unde este cazul mai exact să existe rate de cofinanțare de optzeci și cinci.
domnule președinte doamnă comisar crețu stimați colegi astăzi dezbatem un regulament care va stabili norme comune pentru șapte fonduri pentru ce va fi în viitor legat de coeziune și sunt consternată de propunerea comisiei care pune condiționalități absurde.
eu vreau să le mulțumesc colegilor coordonați de doi raportori extraordinari care au depus mii de amendamente aici și eu sper sper foarte mult să se voteze excluderea acestor condiționalități pentru că doamnă comisar banii sunt veniți din buzunarul cetățenilor din fiecare stat membru.
este absurd ca un executiv neales al uniunii europene să decidă unde se duc banii.
nu este normal să gândim coeziunea în același timp să pedepsim zonele care din nefericire sunt mai puțin dezvoltate și sper să nu se taie niciun euro din fondurile de coeziune față de perioada trecută și mai sper ca zonele sărace îndepărtate cum vreți numiți le cum vreți să se bucure de adevărata
mai sper doamnă comisar că acest fond strategic de investiții absurd împărțit după criteriul primul venit primul servit va fi altfel distribuit pentru a contribui la coeziune.
domnule președinte doamnă comisar stimați colegi mecanismul de filtrare și examinare a investițiilor străine în uniunea europeană este o necesitate.
aici. nu este vorba de protecționism este vorba până la urmă de siguranță și nu cred că este așa cum spunea colegul mai înainte un mod de a lua bani comisia.
eu sunt de regulă critică la adresa comisiei dar acum trebuie să ne gândim toți că dacă nu avem un sistem armonizat în toate statele membre de filtrare de verificare a investițiilor străine nu numai că se creează o concurență neloială că sunt distruse imm urile din uniunea europeană ci ajungem să nu mai avem securitatea asigurată și până la urmă astăzi am mai dezbătut un raport despre durabilitatea
cred că toți vrem să avem o uniune europeană.
trebuie să avem o piață unică sigură dar să avem și siguranță.
de aceea eu apreciez foarte mult acest regulament și cred că ține de noi să se aplice corect și este foarte bine că este prevăzută în regulament posibilitatea de verificare de către comisie și de a raporta parlamentului cum se aplică acest regulament.
eu cred că aici trebuie să vedem mai degrabă problema modul de aplicare armonizată și modul de filtrare.
este o precizare care îmi place foarte mult trebuie să ținem cont și de specificitatea țării respective.
doamnă președintă doamnă comisar stimați colegi sigur că am văzut aici păreri diferite.
numai că cei care au spus că nu sunt de acord cu raportul nu au adus argumente credibile.
cum să spunem că a privatiza serviciile în domeniul transportului cu autobuzele ar fi ceva rău pentru piața internă?
încep cu ce ar trebui să spun la sfârșit susțin raportul și delegația română susține acest raport.
și țara mea are probleme în zonele rurale unde transportul se face cu autocarul dar nu numai în zonele rurale și între românia și ungaria între românia și spania chiar între românia și serbia și alte state se face acest transport cu autocarele.
eu susțin raportul apreciez echilibrul care este în acest raport și sigur nu am avut niciun regulament perfect și nu am putut de aceea sunt compromisuri să facem un regulament cum ar vrea doar o parte dar sugerez și invit colegii ca mâine să voteze acest raport pentru că doamnă comisar batem pasul pe loc la pachetul privind mobilitatea vrem să îl blocăm și pe acesta.
ce să spunem cetățenilor noștri?
domnule președinte doamnă comisar crețu acest raport este fundamental pentru viitorul politicii de coeziune și doresc să îi felicit pe raportori pentru eforturile și rezultatele lor.
ceea ce au reușit pare aproape miraculos ținând cont de momentul când au început pregătirile pentru a fi prezentată formula finală parlamentului.
în același timp doresc să constat că au îmbunătățit considerabil varianta propusă de către comisie.
o politică de coeziune puternică eficientă bine finanțată și bazată pe solidaritate este esențială nu doar pentru regiunile sărace ci pentru dezvoltarea întregii uniuni europene.
aceasta nu are nicio legătură cu politica de coeziune și sper că parlamentul o va respinge așa cum a făcut o și în trecut.
în ceea ce privește calendarul adoptării acestui regulament doresc să solicit tuturor colegilor și instituțiilor să depună toate eforturile ca pe parcursul timpului rămas să încheiem cât mai multe din capitolele convenite pentru regulamentul comun.
în același timp solicit formal consiliului și președinției rotative române să asigure oficial parlamentul că în viitor nu se vor redeschide pentru negocieri capitolele deja închise.
nu putem să lăsăm totul să meargă fără nicio regulă.
vorbim aici în această propunere de regulament de un principiu recunoașterea reciprocă.
evident că dacă avem norme bine stabilite foarte clare la nivelul statelor membre și le avem și armonizate este mult mai simplu și pentru operatorul economic pentru producător și este și mai sigur pentru consumator.
pe mine mă surprinde poziția unor colegi care consideră că trebuie să lăsăm totul fără nicio supraveghere.
în propunerea de regulament se prevede foarte clar că atât autoritățile naționale cât și operatorii economici statele membre trebuie să își prevadă norme tehnice foarte clare neinterpretabile tocmai pentru ca să nu fie o problemă în momentul în care apare prin sondaj poate verificarea unui produs;
pentru că da există prevăzută în regulament posibilitatea ca operatorul economic să dea o declarație dar aceasta nu exclude posibilitatea statului membru de a verifica dacă declarația pe propria răspundere și coincide dacă produsul coincide cu declarația pe propria răspundere.
din contră eu văd o creștere a circulației mărfurilor în piața internă o creștere a siguranței pentru consumator și trebuie să spunem și o eficientizare a activității economice cu această precizare comisia trebuie să actualizeze online lista cu produsele care intră sub regimul acestui regulament pentru că trebuie să fie cunoscut ce produse intră sub acest regulament.
apoi sigur este nevoie să avem reguli clare de recunoaștere a mărfurilor comercializate în mod legal pentru că trebuie să înțelegem că apare și comercializarea unor produse ilegale.
noi vorbim aici în acest regulament de comercializarea legală a produselor și recunoașterea reciprocă în statele membre și trebuie să fie aceste reguli clare pentru a se evita ca o autoritate națională de exemplu să solicite după aceea anumite verificări ale produselor suplimentare care înseamnă un cost și o birocrație
cincizeci și șapte dintre victimele accidentelor rutiere sunt pietoni bicicliști și motocicliști.
economia mondială este din ce în ce mai dependentă de transportul aerian.
statisticile realizate de agenia europeană de mediu arătau că în două mii cinci douăzeci din totalul emisiilor de dioxid carbon erau generate de transportul aerian.
evident cercetarea în domeniul noilor motoare i a noilor combustibili va putea reduce aceste emisii.
conform unui studiu recent astăzi standardul de eficienă energetică al unui motor de avion a trei sute optzeci este de trei litri combustibil la o sută de kilometri pasager ceea ce înseamnă că este perfect comparabil cu cel al unui autovehicul diesel modern.
pentru deschiderea pieei pentru domeniul serviciilor de transport aerian uniunea negociază acorduri cadru cu tere ări privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene.
un acord exemplar în acest sens este acordul semnat recent între uniunea europeană i canada.
consider că aceste acorduri trebuie să conină în mod explicit prevederi privind reducerea impactului aviaiei asupra mediului.
articolul douăzeci și cinci a alineatul al directivei o sută unu două mii opt prevede că în cazul în care o teră ară adoptă măsuri de reducere a impactului pe care îl au asupra schimbărilor climatice zborurile care decolează din ara în cauză i aterizează pe teritoriul comunităii comisia va analiza opiunile disponibile pentru a asigura o interaciune optimă între sistemul comunitar i măsurile dispuse de ara în cauză.
solicit comisiei să ne prezinte exemple de astfel de interaciuni de succes.
de asemenea articolul douăzeci și cinci a alineatul doi al directivei o sută unu două mii opt menionează că statele membre i comunitatea continuă să depună eforturi pentru a se ajunge la un acord cu privire la măsurile globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenind din aviaie.
din perspectiva unui astfel de acord comisia ar trebui să analizeze dacă sunt necesare modificări la directiva existentă.
includere aviaiei în eu its constituie un progres important în combaterea schimbărilor climatice pentru că aceste schimbări au loc la nivel global i legislaia în vigoare trebuie să acioneze la acest nivel.
solicitarea unor state tere adresate icao de a participa la schemă numai pe bază de voluntariat nu face decât să încetinească progresul în acest domeniu.
a da curs acestei cereri va determina nu numai o scădere a competitivităii companiilor aeriene europene ci i un impediment în combaterea schimbărilor climatice.
de asemenea va constitui o piedică în încercarea uniunii de a ajunge la o înelegere sectorială globală cu scopul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul aviatic.
cer comisiei i consiliului să implice parlamentul european în negocierile cu statele tere pentru a obine obligativitatea includerii companiilor din aceste state în schema de comer cu emisii.
în acest mod nu se diminuează nici progresul realizat prin crearea cerului unic european prin care se vor reduce traseele aeriene ceea ce va facilita o dată mai mult scăderea consumului de carburani.
piața unică digitală eficientă nu poate exista fără infrastructuri de încredere și de mare viteză.
o piață unică digitală funcțională are nevoie de cetățeni europeni conectați peste tot în europa dar din păcate realitatea arată că europa a rămas în urmă cu dezvoltarea rețelelor patru g.
din păcate conform celor mai recente date ale comisiei privind banda largă de mare viteză doar o proporție mică dintre gospodăriile europene au un abonament de peste o sută mbps.
în ceea ce privește negocierile în curs doresc să întreb comisia ce calendar prevede pentru finalizarea pachetului telecom deoarece consiliul este încă foarte împărțit.
chiar dacă statele membre sunt foarte reticente o armonizare crescută a spectrului combinată cu aplicarea de principii comune pentru drepturile de utilizare a spectrului în cadrul uniunii europene constituie un remediu cheie pentru rezolvarea problemei lipsei de predictibilitate în ceea ce privește disponibilitatea spectrului.
referitor la cinci g care este stadiul actual al dezvoltării cinci g și mai ales al parteneriatului public privat privind cinci g lansat de comisie în scopul de a oferi soluții arhitecturi tehnologii standarde pentru infrastructurile de comunicații de ultimă generație din ultimul deceniu?
doamnă președinte am votat în favoarea acestei rezoluții deoarece consider că s a ajuns la un compromis echilibrat care va oferi statelor beneficiare resurse prețioase mai ales în contextul austerității bugetare.
românia care a obținut o creștere a alocărilor de optsprezece va trebui să se concentreze pe măsurile de reducere a șomajului.
insist pe nevoia de a folosi fonduri europene pentru programe de recalificare profesională care să ofere tinerilor posibilități reale de a și găsi o slujbă.
totuși remarc faptul că românia are probleme în ceea ce privește elaborarea contractului de parteneriat cu comisia europeană.
documentul transmis de guvernul român spre consultare nu identifică precis nevoile de finanțare și nici proiectele prioritare pentru perioada două.
mii paisprezece două mii douăzeci astfel există riscul ca fondurile europene să nu fie folosite în sectoarele în care ar fi cu adevărat nevoie de ele.
ne arată că trăim în lumi diferite unii care sunt foarte bogați și care conduc lumea practic ne conduc și pe noi sunt între politicieni și alții care muncesc pentru un trai decent și își plătesc taxele.
pierderile anuale generate de folosirea companiilor offshore și a paradisurilor fiscale sunt de circa un trilion de euro așa cum a estimat comisarul pentru taxare.
acum întreb un om cu un salariu decent pentru care muncește poate să înțeleagă cifra asta un trilion de euro?
tot ce înțelegem este că există o caracatiță morală din care fac parte și aleșii noștri cei care ne conduc oameni de afaceri.
trebuie neapărat să confiscăm acești bani care provin din evaziune fiscală și spălare de bani.
doamnă președintă domnule comisar combaterea fraudei fiscale și a spălării banilor nu este o acțiune și o preocupare nouă a comisiei europene și a consiliului.
și iată după ce vorbim în statele membre în uniunea europeană despre o bună guvernanță constatăm că furturile frauda fiscală și spălarea de bani înfloresc creându se o rețea internațională în componența căreia se află oficiali ai lumii. este inadmisibil cetățenii statelor membre sărăcesc fiscalitatea omoară micii întreprinzători în timp ce
pe bună dreptate cetățenii să întreabă ce a făcut comisia ce au făcut statele membre ce au făcut instituțiile internaționale și naționale?
este o palmă pe obrazul acestor instituții faptul că niște jurnaliști au demascat acest dosar panama.
ce facem însă?
cei prinși cu infracțiuni de spălare de bani și fraudă fiscală trebuie să plătească pentru acest lucru trebuie să li se confiște banii și să li se interzică operarea în spațiul economic.
domnule președinte criza financiară ne a arătat că instituțiile financiare în special băncile au raportat prea târziu și prea puțin pierderile imense suferite din fel de fel de produse financiare.
nouă reprezintă principalul răspuns în domeniul evidențierii acestor pagube trecându se de la metoda înregistrării pagubelor în momentul în care sunt produse la evaluarea
previzionarea acestor pagube înainte de a se produce și concomitent constituirea de provizioane.
aceasta este noutatea adusă de către acest standard în domeniul instituțiilor financiare.
în mod corespunzător a apărut necesitatea majorării capitalurilor având un impact deci asupra mărimii capitalurilor necesare instituțiilor financiare și din această cauză industriile au cerut o perioadă tranzitorie.
dar trebuie să menționăm foarte clar această perioadă tranzitorie se referă la regulile de prudență pe care le urmărește sistemul bancar banca europeană centrală băncile centrale și nu la regulile de contabilitate
de înregistrare de raportare financiară care obligă în continuare instituțiile financiare de la unu ianuarie două mii optsprezece să înregistreze să evidențieze pagubele posibile de produs în viitor și să ia măsuri pentru prevenirea acestora.
domnule președinte importanța pădurilor nu poate fi subestimată.
în prezent uniunea europeană nu are o politică forestieră comună iar statele membre sunt responsabile pentru măsurile din domeniul forestier.
strategia uniunii europene pentru păduri de până acum a contribuit la promovarea dezvoltării durabile și a consolidat cooperarea dintre statele membre.
este esențial însă ca viitoarea strategie forestieră post două mii douăzeci să conțină elemente care să accentueze armonizarea legislațiilor naționale la nivelul uniunii europene.
în același timp strategia forestieră a uniunii europene trebuie să influențeze contextul politic global și să accentueze măsurile pentru stoparea defrișărilor la nivel mondial.
politica agricolă comună reprezintă principala sursă de finanțare europeană pentru păduri dar în același timp sectorul trebuie să fie finanțat și din cadrul fondurilor structurale și nu numai.
este esențial pentru viitorul durabil al acestui sector să regăsim pârghiile necesare și accesibile care să încurajeze refacerea și conservarea pădurilor iar autoritățile locale și regionale trebuie să și intensifice cooperarea în acest sens.
fermierii sunt cei mai conștienți de importanța pădurilor pentru sectorul agricol și zona rurală.
pădurile aduc o contribuție esențială la securitatea alimentară contribuind la menținerea condițiilor de mediu necesare producției agricole a biodiversității dar și la prevenirea și combaterea secetei.
domnule președinte în timpul crizei de covid am petrecut ceva vreme în zona montană a româniei și am observat acolo un fenomen îngrijorător oamenii au grijă ca nu cumva să crească pădure pe terenul lor.
de ce? simplu pentru că pierd subvenția europeană pentru pășune și fânețe.
în mod tradițional acolo cresc animale sau se face fân.
asta este o muncă fizică grea odată ce populația îmbătrânește se schimbă modul de viață mulți ar renunța în favoarea pădurii care crește natural.
ce se întâmplă acum?
ne luptăm practic cu pădurea pentru că astea sunt regulile de primire a subvenției și este mare păcat pentru că vorbim foarte mult aici despre rolul pădurii vorbim foarte frumos despre păduri dar facem reguli prin care silim oamenii din zona de munte să se lupte cu aceste păduri.
vă propun ca membru al comisiei pentru agricultură să regândim această politică să gândim eco scheme dedicate pădurilor atât pentru pilonul unu pentru subvenții cât și pentru pilonul doi astfel încât să încurajăm oamenii să împădurească nu să se lupte cu pădurea.
domnule președinte domnule comisar stimați colegi spre deosebire de toate celelalte strategii ale pactului ecologic biodiversitate tranziție justă și așa mai departe prima strategie pentru păduri de după activarea revoluției verzi nu costă nimic.
sau dacă vreți costă bunăvoință responsabilitate și înțelegerea vremurilor în care trăim.
de aceea ca raportor din umbră al s d mi am dorit am luptat și împreună cu ceilalți raportori și raportori din umbră am ajuns la un compromis echilibrat viabil și conform cu ambițiile uniunii europene.
în această strategie nouă pentru păduri există o combinație în premieră a acelor elemente care pot duce europa spre un model mondial de bune practici în relația om natură și în cea de gestionare a pădurilor naționale.
după șapte luni de negocieri complicate în raport se regăsesc un mesaj dur pentru cei care și au făcut un obicei din a tăia pădurile ilegal mesaj care poate fi sintetizat în două cuvinte game over.
avem nevoie imediată de a implementa un sistem eficient și imbatabil de trasabilitate a lemnului la nivel european.
avem urgența de a defini identifica și proteja cu maximă strictețe ce a mai rămas din pădurile virgine ale europei.
o premieră absolută este legarea conceptului de agrosivicultură de viitoarea politică agricolă comună cu recomandarea ca statele membre să exploateze la maximum această oportunitate în favoarea fermierului a mediului și a noastră a tuturor.
avem prevederi pentru o exploatare cu adevărat sustenabilă a pădurilor astfel încât doar ultimele resturi de lemn să poată fi folosite pentru a produce energie.
renunarea la criteriile istorice i introducerea unui mecanism de convergenă în ceea ce privete plăile directe constituie o propunere corectă.
cred însă că ritmul ar trebui să fie mai alert în sensul ca statele membre să recupereze la sfâritul perioadei două treimi i nu o treime din diferena între nouăzeci din media europeană i situaia din momentul de referină.
ideea contractului din cadrul politicii de coeziune ar trebui implementată i în alte politici europene pentru a determina eforturi susinute din partea statelor membre de a cheltui fondurile alocate.
propunerea de mărire a ratei de cofinanare pentru statele membre aflate în asistenă financiară poate contribui la atingerea stabilităii financiare.
la fel trebuie susinută i propunerea parlamentului de a se reporta sumele neutilizate pentru anul următor.
cred că era mult mai eficient să le păstrăm în bugetul uniunii i să le utilizăm în cadrul bugetului din.
susin astfel continuarea programului i îmbunătăirea acestuia prin oferirea unei mai bune vizibilităi în programul cadru orizont.
două mii douăzeci totui un aspect extrem de important care trebuie subliniat este nevoia unei mai bune promovări a programului energie inteligentă i în noile state membre.
ameliorarea accesului la acest program trebuie să fie echilibrată în statele membre care nu fac parte din astfel de proiecte în prezent ar trebui stimulate i încurajate în mod eficient.
de asemenea o mai bună informare cu privire la proiectele existente i la modurile de accesare a fondurilor ar duce la o coeziune sporită la nivel european cât i la evitarea extinderii actualelor clivaje din punct de vedere al dezvoltării sustenabile.
solicităm continuarea programului inteligent energy europe i în viitoarea perspectivă financiară.
pentru perioada două mii șapte două mii treisprezece programul dispune de o finanare de șapte sute treizeci de milioane eur i asigură șaptezeci și cinci din finanarea proiectelor desemnate câtigătoare în cadrul cererilor anuale de proiecte.
acest program a finanat până acum peste cinci sute de proiecte europene cu o durată de doi trei ani fiecare proiect având opt nouă ări participante.
apreciez ca fiind deosebit de pozitivă iniiativa eu for energy finanată prin programul inteligent energy europe care are scopul de a face europa mai competitivă.
anul acesta în competiie s au înscris patru sute șaptezeci și șase de proiecte din partea a trei sute douăzeci și opt de coli din toate ările membre ale uniunii europene precum i din norvegia i croaia.
reducerea emisiilor poluante i îndeplinirea obiectivelor ambiioase propuse de ue pot avea sori de izbândă prin iniiative ce pornesc de la nivel local i regional.
este nevoie însă de un cadru centrat de o aciune o mai bună informare i cointeresare a autorităilor de la aceste niveluri. portalurile pentru vehicule curate soluiile energetice pentru clădiri sustenabile măsurile ce vizează mobilitatea urbană sau programele manage energy
sunt aciuni concrete ce promovează sustenabilitatea i eficiena energetică urbană.
instrumentele de energie financiară ale comisiei i ale bei pot contribui efectiv la punerea în practică a programelor ce promovează sustenabilitatea.
în spania aproximativ opt zero de românce au beneficiat în acest an în calitate de victime de ordine de protecție valabile pe teritoriul spaniei.
ele trebuie extinse și la românia sau la alte state membre în care ele călătoresc.
conform unor estimări neoficiale în europa circa o sută zero de femei beneficiază de ordine de protecție valabile în statul care le a emis.
proiectul de directivă schimbă caracterul limitat teritorial al măsurilor de protecție.