kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
această stare de fapt are un efect puternic negativ creează premisele unei discriminări de gen.
femeilor li se oferă locuri de muncă slab remunerate lipsite de prestigiu i care nu ajută la dezvoltarea competenelor proprii.
în plus femeile se mai lovesc de încă un obstacol reconcilierea vieii de familie cu cea profesională care tim cu toii cât este de dificilă.
femeile din românia au o problemă suplimentară pentru că în continuare au restricii pe piaa muncii din nouă state membre.
este necesară o abordare unitară în sensul recunoaterii diplomelor i calificărilor profesionale la nivelul statelor membre.
avem nevoie i de o strategie pentru consilierea profesională a femeilor dar i de armonizarea legislaiilor naionale privind protecia socială a femeilor cu copii.
îl felicit pe domnul comisar pentru noua funcie i îl rog să detalieze dacă este posibil subiectul efectelor crizei economice asupra comerului mondial cu produse agricole.
profit de prezena în parlament a domnului comisar pentru a l întreba cum privete cooperarea cu colegul domniei sale responsabil de agricultură pentru finalizarea negocierilor în cadrul rundei de la doha
referitor la europa două mii douăzeci o nouă strategie europeană pentru ocuparea forei de muncă i cretere economică între obiectivele principale aprobate de consiliul european în douăzeci și cinci douăzeci și șase martie anul acesta se află i cele referitoare la îmbunătăirea condiiilor de cercetare i dezvoltare în special pentru ca nivelurile combinate ale investiiilor
tot acolo se menionează comisia va elabora un indicator menit să reflecte intensitatea cercetării dezvoltării i inovării.
salut interesul acordat integrării migranilor din statele tere pe piaa muncii din uniune mai ales în condiiile îmbătrânirii populaiei europene însă cred că înainte de a ne gândi la situaia lucrătorilor care vin din afara uniunii ar trebui să ne preocupăm de cei europeni
pentru că există o dimensiune externă a migraiei dar i o dimensiune internă.
a vrea să atrag astfel atenia asupra faptului că în continuare cetăenii români i bulgari se confruntă cu restricii pe piaa muncii în mai multe state membre dei au trecut ase ani de la aderare.
comisia europeană a arătat că impactul liberalizării pieei muncii asupra statelor membre este redus.
în ciuda acestui fapt lucrătorii români au nevoie de un permis de muncă în nouă state membre.
în plus marea britanie încearcă să găsească modalităi de a împiedica accesul la piaa muncii pentru cetăenii români chiar i după.
cum putem vorbi despre integrarea acestora pe piaa muncii atunci când chiar i imigranii din interiorul uniunii europene au parte de un tratament josnic pe teritoriul statelor membre unde muncesc acetia?
într un moment în care avem serioase probleme demografice iar competitivitatea economică pe plan extern are de suferit mai mult ca niciodată recomand guvernelor europene să ia toate măsurile necesare în scopul de a integra emigranii i de a îmbunătăi coerena politicilor economice sociale educaionale i de asistenă medicală
să facă tot posibilul pentru atragerea de lucrători calificai care să corecteze deficitul de foră de muncă de pe piaă să dea dovadă de înelepciune lăsând la o parte aceste discursuri politice ce promovează ura faă de imigrani i în schimb să facă cunoscute efectele pozitive ale acestora pe piaa europeană.
am subliniat astfel necesitatea de a standardiza dialogurile privind migrația și mobilitatea am recomandat încheierea de parteneriate pentru mobilitate cu țările terțe iar atunci când nu este posibil a unor agende comune pentru migrație și mobilitate. am spus totodată că este esențială introducerea unei clauze standard privind securitatea socială.
avizul încurajează uniunea europeană să dea un exemplu în privina portabilităii drepturilor sociale i să promoveze în cadrul omc coordonarea securității sociale cu alte regiuni din lume.
mai mult decât atât avizul scoate în evidență beneficiile pe care le poate aduce migrația circulară atunci când este vorba despre relațiile cu ări tere i mai ales în situațiile de postconflict când diaspora poate sprijini reconstrucția ării de origine.
procesul de îmbătrânire la nivel european va determina o cretere semnificativă a lipsei de foră de muncă în deceniile următoare.
acest deficit de personal mai mult sau mai puin calificat poate fi asigurat i prin integrarea pe piaa muncii din ările de reedină a migranilor un segment important fiind reprezentat de femei.
ele pot juca un rol foarte important pentru că femeile migrante nu oferă doar un mare potenial pentru piaa forei de muncă ci ele dein de cele mai multe ori un rol important în educarea copiilor i transmiterea standardelor i valorilor.
consider că statele membre i comisia trebuie să dezvolte programe de educaie i de comunicare pentru a informa femeile migrante cu privire la drepturile i responsabilităile lor i să ia măsuri pentru a consolida în mod semnificativ poziia juridică i socială a acestora pentru a preveni orice discriminare i pentru a utiliza contribuia lor potenială la dezvoltarea economică i socială.
domnule președinte doamna președintă europa a făcut progrese considerabile în ultimele luni.
fără îndoială planul de relansare este un pas istoric înainte și întruchipează forța uniunii și capacitatea noastră de a depăși crizele împreună.
am început să construim o europă cetățenească în adevăratul sens al cuvântului.
s a mai auzit vocea naționaliștilor sau antieuropenilor în ultimele săptămâni?
au început să se încurce în propriile argumente care denigrau proiectul european și azi nu prea mai au nimic relevant de spus.
vor să ascundă faptul că au nevoie de acest plan de relansare la fel ca toți ceilalți europeni pentru că și ei au nevoie de europa.
evident nu o vor recunoaște niciodată dar azi e tot mai clar că proiectul naționalist rămâne încet încet fără obiect pentru că europa își face treaba și e concretă și e directă.
este deci momentul să fim clari și când vorbim despre valorile noastre nu doar când vrem bani de la uniunea europeană.
nu există un compromis posibil între o europă a investițiilor sau o europă a valorilor.
statul de drept nu este o alternativă este un principiu cheie inclusiv pentru dumneavoastră doamna președintă pentru comisie pentru parlament și pentru consiliu.
pentru că ce se va întâmpla cu încrederea cetățenilor câștigată în aceste zile dacă peste un an sau doi vom citi articole în presă care arată cum bani din planul de redresare sau din bugetul viitor se scurg în buzunarele celor care și au găsit vocație de autocrați în uniunea noastră?
o justiție slabă într un singur stat membru subminează credibilitatea întregului stat de drept din europa.
consiliul a dorit o mai mare flexibilitate în utilizarea fondurilor europene dar sumele implicate sunt colosale și sunt datorii făcute în numele cetățenilor europeni.
de aceea interesele financiare ale uniunii trebuie protejate împotriva corupției și a conflictelor de interese.
statul de drept nu este abstract și este responsabilitatea dumneavoastră să stați alături de parlament în această luptă la fel ca în lupta pentru resursele proprii pentru un nou buget pentru că așa începem să construim europa.
apoi fiecare din deciziile noastre trebuie să le permită cetățenilor să câștige prosperitate durabilă.
tocmai a fost făcut un pas important pentru legea europeană a climei cu setarea unui obiectiv ambițios de cincizeci și cinci pentru reducerea emisiilor de carbon.
și ați răspuns aici doamna președintă și unei solicitări de analiză de impact pe care a făcut o renew europe și vă felicit și vă mulțumesc pentru asta.
este o decizie exemplară și istorică ca atunci când luăm o astfel de decizie să avem și o analiză de impact.
așteptăm acum o lege digitală care deschide calea către independență în ceea ce privește procesoarele criptarea datelor stocarea în cloud așa cum ați spus o.
aceste tehnologii de zi cu zi ne determină modul de viață viitor.
ar fi iresponsabil să ne bazăm pe state din afara uniunii pentru astfel de lucruri strategice și salut decizia dumneavoastră de a rezerva cel puțin douăzeci din buget pentru acest tip de investiții.
construcția unei europe verzi și digitale trebuie să provoace încredere nu teamă dar pentru asta haideți să construim fără constrângeri administrative și fără îngrădiri de libertăți.
să creăm premisele unei tranziții pozitive către o nouă relație cu resursele naturale prin inovații digitale sociale și economice.
să construim o europă care nu se clatină în fața unui prim ministru britanic care începe să și piardă reperele sau a unui lider turc care are o vizibilă febră naționalistă și un putin dornic să semene discordie.
o europă care nu lasă în urmă teritoriile rurale cu o agricultură în care digitalul și ecologizarea nu sunt acolo pentru a crea birocrație ci pentru a genera venituri pentru fermieri și bunăstare pentru consumator.
doamna președintă europa trebuie să fie un reper de stabilitate în fața anxietății cetățenilor și să ofere soluții în fața incertitudinilor și temerilor.
am oferit câteva răspunsuri bune în ultimele luni dar criza nu a trecut.
mai mult ca oricând oamenii așteaptă o europă concretă reactivă și prezentă acolo unde e nevoie.
vom câștiga dacă vom ști să generăm solidaritate prin ceea ce decidem și facem.
acesta este lacunar în prezent deoarece textilele au constituit un punct sensibil în negocierile din anii nouăzeci pentru acordurile de parteneriat i cooperare cu ările din fosta uniune sovietică.
protocolul în discuie dorete să includă textilele în acest acord astfel încât securitatea juridică a exportatorilor din uniunea europeană să fie garantată.
dincolo de acest context general se află însă o problemă serioasă faă de care parlamentul european nu poate să nu reacioneze acuzaiile de folosire a muncii forate a copiilor în câmpurile de bumbac din uzbekistan.
acesta este principalul motiv pentru care în urma dezbaterilor din comisie am decis redactarea acestui raport interimar.
potrivit mai multor rapoarte ale grupului de iniiativă a militanilor pentru drepturile omului în uzbekistan realizat în parteneriat cu forumul internaional pentru drepturile civile precum i ale forumului uzbek german pentru drepturile omului sau ale organizaiei non gvernamentale anti slavery international în uzbekistan sistemele politice i economice sunt controlate de stat.
bumbacul este produs în exploataii agricole private dar bumbacul recoltat trebuie cedat unor firme deinute de stat la un pre stabilit de acesta.
conform acelorai rapoarte agenii guvernamentali mobilizează copiii ca o sursă ieftină de foră de muncă în perioada de recoltare a bumbacului.
estimările variază de la două sute zero până la doi zero zero de copii cu vârste între nouă i cincisprezece ani iar statul este cel care stabilete cotele pentru bumbac iar acestea trebuie îndeplinite.
multe coli în special cele din zonele agricole sunt închise din septembrie până în noiembrie sau decembrie.
guvernul uzbek neagă existena acestor probleme i declară că este vorba despre activităi agricole familiale.
de a lungul timpului mai multe organizaii internaionale ca onu sau oim s au arătat îngrijorate de utilizarea muncii forate a copiilor în uzbekistan.
cu toate acestea guvernul uzbek nu permite accesul observatorilor internaionali independeni în ară în perioada recoltei pentru a verifica aplicarea conveniilor oim.
în calitate de raportor am încercat să mă întâlnesc cu toate pările implicate în acest acord.
regret că nu a fost posibil un schimb de opinii în comisia inta cu ambasadorul uzbekistanului la ue dei acesta a fost invitat în repetate rânduri.
din păcate nici întâlnirea bilaterală pe care am reuit să o am cu ambasadorul nu a fost edificatoare.
consider că am reuit să obinem un raport echilibrat prin intermediul căruia solicităm consiliului să sprijine cererea adresată de oim uzbekistanului de a accepta o misiune de observare tripartită la nivel înalt care să beneficieze de deplina libertate de micare cu scopul de a evalua aplicarea conveniilor oim.
săptămâna trecută am avut ocazia să întâlnesc câiva studeni din isbourne care au venit la parlamentul european împreună cu membri ai anti slavery pentru a cere uniunii europene să protejeze drepturile copiilor.
i trebuie să vă spun domnule preedinte că după încheierea acestei dezbateri am să vă înmânez o petiie semnată de treisprezece trei sute șaptezeci și nouă de persoane care solicită acest lucru.
în primul rând vreau să mulumesc tuturor colegilor care au luat cuvântul în această dezbatere.
le mulumesc pentru cuvintele pe care le au spus.
nu în ultimul rând sigur că sunt pentru o abordare constructivă însă atâta timp cât nu există dialog atâta timp cât nu există un partener de discuie cred domnule comisar că trebuie să luai în considerare cu toată seriozitatea faptul că uniunea europeană ar trebui să demareze o anchetă
privind retragerea temporară a drepturilor legate de sistemul generalizat de preferine.
încep prin a mulumi raportoarelor doamnelor flautre i ludford pentru buna colaborare pe care am avut o pe parcursul negocierilor.
în calitate de raportor din umbră din partea grupului ppe pentru afet am avut i eu o mică contribuie la redactarea acestui raport.
am urmărit obinerea unui document final obiectiv i echilibrat care să evidenieze elementele noi apărute în ultimii cinci ani bineîneles în cazul în care acestea au existat.
în acelai timp am susinut pe parcursul întregului proces că raportul nu trebuie să se transforme într un rechizitoriu împotriva statelor membre iar parlamentul nu trebuie să se substituie mecanismelor de anchetă naională sau internaională i mai ales nu trebuie să dea verdicte i să stabilească sentine de vinovăie.
în acest scop am depus amendamente atât în cadrul comisiei afet cât i în cadrul comisiei libe i consider că ele au contribuit la reflectarea mai echilibrată a situaiei din statele membre inclusiv din românia.
apreciez faptul că raportul final face referire la ancheta parlamentară desfăurată în ara mea în două mii opt i la concluziile sale pentru că această anchetă lipsea din proiectul iniial ceea ce genera o imagine deformată a realităii.
totodată erau necesare clarificări cu privire la noile elemente apărute în ultimii ani.
de exemplu era important să se precizeze că unele informaii prezentate în presă nu au fost confirmate de anchetă sau de către autorităi.
de aceea am susinut că eventualele solicitări pentru noi anchete trebuie să se bazeze pe elemente solide.
consider că trebuie să se facă lumină privind eventuala implicare a statelor uniunii în transferul sau deinerea ilegală de prizonieri de către cia dar prezumia de nevinovăie trebuie să fie respectată.
raportul ar trebui să fie obiectiv i să aibă ca finalitate anchetarea unor încălcări posibile ale drepturilor omului.
din păcate formularea unor acuzaii directe la adresa anumitor state membre fără existena unor dovezi concrete mă face să nu pot să îl susin în totalitate.
nu pot să nu remarc că din acest document se poate deduce că parlamentul european tie deja ce s a întâmplat cu aceste presupuse aciuni secrete ale cia i deine deja verdictul substituindu se astfel autorităilor judiciare. rolul nostru de reprezentani ai cetăenilor europeni nu este acela de a înlocui autorităile de aplicare a legii ci de a veghea că aceste autorităi îi îndeplinesc în mod corect obligaiile ce le revin astfel ca cei care au greit să plătească iar astfel de aciuni să nu se mai întâmple în viitor.
suntem membri ai organizației mondiale a comerțului și cred doamnă comisar că din cele trei măsuri nu aș începe cu prima cu acționarea în justiție.
cred că trebuie să ne adresăm organizației mondiale a comerțului să facem o negociere și sigur mai ales să protejăm piața pentru că în alte situații când am cerut în această plenară să avem măsuri de protejare a pieței nu de închidere a pieței ci de protejare pentru că avem intrare de produse cu preț de dumping nu s a întâmplat acest lucru.
crearea brevetului uniunii europene reprezintă o oportunitate de a consolida inovarea în europa.
un brevet european perfect unitar poate fi liceniat pentru întregul teritoriu al statelor membre participante sau pentru o parte a acestuia.
șaptezeci nivelul taxelor de reînnoire se stabilete inând seama printre altele i de situaia unor entităi specifice precum imm urile.
consider însă că este esenial să fie asigurat atât registrul lingvistic pentru toate statele membre dar i valoarea juridică a traducerilor în toate limbile oficiale ale uniunii.
din păcate traducerea automată nu asigură valoarea juridică a traducerilor.
în final consider că românia ar trebui să găzduiască o divizie regională pentru europa de sud est în cadrul sistemului jurisdicional pentru brevetul comunitar.
înfiinarea unui tribunal unic va institui un sistem coerent de soluionare a litigiilor în materie de brevete.
consider că existena unui astfel de tribunal este utilă în special în ceea ce privete aplicaiile software pentru care brevetarea diferă considerabil de la un stat la altul.
recomandarea mea pentru viitoarele structuri care se vor ocupa de brevetul unitar este să acorde o atenie specială sistemului de protecie a noilor tehnologii în special a aplicaiilor software pentru a elibera brevete de bună calitate i pentru a evita contestaiile i procesele. de asemenea consider că pe viitor trebuie îmbunătăită
calitatea traducerilor apelând la specialiti în traduceri tehnice.
nivelul actual al programelor de traducere automată este prea slab pentru a obine calitatea cerută de limbajul tehnico juridic specializat.
doamna președintă domnule comisar stimați colegi sigur e foarte importantă întâlnirea consiliului.
au spus foarte mulți colegi aici cred că trebuie să definim ce vrea să fie uniunea europeană.
mergeți în statele noastre și spuneți ceva cetățenilor veniți aici și vorbiți altceva.
este cazul româniei în care v ați dus ați spus ceva aseară la libe din nou nominalizați românia ca o țară care nu respectă statul de drept.
doresc să aduc în dezbaterea de astăzi concluziile unui studiu recent care demonstrează că aproape jumătate din suprafaa agricolă la nivel mondial dispune de o acoperire forestieră de cel puin.
zece această suprafaă agricolă acoperită de vegetaie forestieră este echivalentă cu dublul suprafeei amazoniei.
cred că este sugestiv pentru a ne da seama de valoarea acestei vegetaii.
este evident că agricultorii s ar strădui mai mult să protejeze această vegetaie dacă ar obine unele finanări adecvate.
un alt element care ar putea fi luat de asemenea în considerare ar fi încurajarea sistemelor agroforestiere stratificate care asociază culturile cu arborii.
cu toate acestea cel mai bun argument pentru a convinge alte state să adere la un acord post kyoto este dat de măsurile pe care uniunea europeană le ia pentru a i respecta angajamentele deja asumate.
pentru sectoarele non ets măsurile avute în vedere pot include renovarea clădirilor ineficiente energetic stabilirea unui fond pentru eficiena energetică în fiecare stat membru creterea semnificativă a cotei din feder ce poate fi utilizată pentru eficiena energetică a locuinelor i dezvoltarea transportului public.
prin aceste măsuri putem crea la nivel european aproximativ șapte milioane de locuri de muncă până în.
două mii douăzeci pentru sectoarele ets sunt necesare mecanisme de finanare pentru economia cu emisii reduse de carbon.
retehnologizarea întreprinderilor europene din domeniul produciei de energie sau din domeniul metalurgic va permite acestora să producă în mod ecologic.
realitatea demonstrează că efectele acestor schimbări nu in cont de granie sau zone geografice i ne afectează pe fiecare dintre noi sub diferite forme fie că sunt inundaii secete incendii sau furtuni devastatoare.
principala cauză a acestor dezastre este evident dezvoltarea necontrolată a unor categorii de activităi având ca rezultat creterea emisiilor de dioxid de carbon i încălzirea globală.
statisticile actuale arată că raportul emisiilor de dioxid de carbon pe cap de locuitor poate fi de ordinul sutelor de ori mai mare în cazul ărilor dezvoltate comparativ cu cele în curs de dezvoltare.
inând cont de această realitate mă simt dator să adresez o întrebare retorică este sau nu de datoria noastră să sprijinim ările în curs de dezvoltare cu iniiative i tehnologii care să păstreze o planetă curată?
cred că răspunsul este evident iar trecerea la măsuri concrete nu permite niciun fel de tergiversări pentru noi i generaiile viitoare.
doresc să îi felicit pe autorii rezoluiei pentru armonizarea punctelor de vedere ale grupurilor politice.
summitul de la stockholm este o ocazie bună pentru a demonstra statelor noastre că putem să fim unii.
dei vorbim douăzeci și trei de limbi ne putem exprima printr o singură voce atunci când vine vorba de apărarea intereselor economice politice i energetice.
uniunea europeană trebuie să acorde o atenie deosebită securităii energetice atât prin asigurarea livrării constante din rusia cât i prin dezvoltarea unor proiecte alternative cum este nabucco i conducta petrolieră paneuropeană constana trieste.
pentru noi românii securitatea energetică înseamnă securitatea în zona mării negre.
politica energetică europeană poate fi afectată de conflictele îngheate din această zonă.
este necesară totodată schimbarea mentalităii sferelor de influenă cu cea a sferelor de încredere.
rusia trebuie să coopereze cu uniunea europeană în această zonă de maxim interes.
rezoluția privind fondul social european subliniază rolul acestuia în atingerea obiectivelor strategiei uniunii două mii douăzeci strategie care fără instrumentele politicii regionale nu are nicio șansă să fie implementată cu succes la nivel național regional sau local.
prin urmare atâta timp cât politica regională și politica socială sunt politici interconectate care funcționează împreună cu succes nu cred că ar trebui sub nicio formă să acceptăm separarea fondului social european de fondurile structurale o astfel de decizie ar deschide ușa către sectorializarea fondurilor creând astfel un precedent de nedorit în acest sens.
fondul social european trebuie să rămână în cadrul fondurilor structurale cu atât mai mult cu cât și a dovedit eficiența în toate regiunile europene fiind de altfel un element cheie în lupta împotriva crizei economice alături de fondul european de dezvoltare regională.
pentru a obține coeziune socială economică și teritorială avem nevoie de o politică regională comunitară puternică și bine finanțată.
prin urmare consider că dimensiunea regională trebuie să ocupe în continuare locul care i se cuvine atât în cadrul bugetului uniunii revizuit cât și în cadrul viitorului buget trebuie să respingem orice încercare de renaționalizare.
politica regională nu este o politică de caritate ci o politică comunitară destinată tuturor regiunilor care să aducă creștere economică inovare și competitivitate un instrument care este la îndemâna tuturor statelor membre.
dacă dorim soluții adecvate nevoilor și realităților cu care ne vom confrunta și în viitor trebuie să menținem același cadru și mă refer aici atât la principiile de bază cât și la sumele alocate
de asemenea trebuie subliniat rolul pe care această politică îl are în asigurarea creșterii competitivității regiunilor și în facilitarea creșterii adaptabilității acestora.
consider că deși prioritățile politicii de coeziune ar trebui aliniate la obiectivele ue două mii douăzeci ar trebui să existe o suficientă flexibilitate pentru a se putea ține seama de specificul regional și pentru a sprijini regiunile mai slabe cu nevoi mai mari în așa fel încât acestea să depășească dificultățile socio economice
solicit comisiei europene ca viitoarea politică de coeziune economică socială și teritorială a uniunii europene să aloce sume importante pentru sectorul transporturilor în special pentru intermodalitate și de asemenea pentru eficiența energetică a locuințelor.
consider că aceste investiții vor asigura pe de o parte crearea de locuri de muncă la nivel local regional și de asemenea vor crea bunăstare economică și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii în aceste sectoare.
nu în ultimul rând dle comisar hahn sper ca după două mii treisprezece să avem o linie de finanțare separată pentru strategia uniunii europene pentru regiunea dunării.
menționez faptul că strategia uniunii europene pentru regiunea baltică are doar pentru două mii unsprezece douăzeci de milioane de euro.