kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
când a fost întrebat de spațiul schengen ne a tăiat o scurt schengen trebuie reformat și abia după aceea vorbim de aderarea româniei și a bulgariei.
am înțeles foarte bine reținerea țărilor occidentale privind aderarea româniei și a bulgariei la schengen în.
două mii doisprezece în tot acest timp eforturile de securizare a frontierei au costat mulți foarte mulți bani.
în două mii cincisprezece însă invazia refugiaților nu s a făcut prin românia și nici prin bulgaria dragi colegi.
este clar că păstrarea acestor țări în afara schengen are un alt motiv.
pot înțelege și acest motiv anume că unele țări sau unii politicieni din occident consideră că uniunea trebuie să aibă două viteze.
îl pot înțelege și pe președintele macron care sugerează că ar vrea renegocierea acordului schengen.
este ok ca națiunile să dorească să își controleze frontierele.
dar nu este ok ca țările mari sau puternice să împiedice țările mai mici sau mai slabe să adopte aceleași măsuri protecționiste ca și cele mari.
susțin din toate puterile competiția și sunt convins că egalitarismul inhibă dorința și capacitatea de a progresa. prin urmare nu militez pentru omogenitatea europei dar vreau să se asigure o egalitate de șanse și o independență reală a statelor membre.
dacă statele mari și puternice vor să împiedice prin piedici artificiale țările mai mici să facă progrese atunci uniunea europeană va înceta să mai existe.
reformarea spațiului schengen poate fi un proiect interesant dar aceasta presupune cu necesitate și începutul unei reforme profunde a întregii uniuni europene.
din o mie nouă sute cincizeci și șapte până la maastricht comunitatea europeană s a dezvoltat prin adăugiri succesive care au fost posibile pentru că numărul de state membre era mic.
trebuie o reformă adevărată a uniunii europene dragi colegi.
domnule președinte românia a securizat frontierele și și a îndeplinit angajamentul luat prin tratatul de aderare.
a cheltuit peste un miliard de euro din bani proprii și din facilitatea schengen sub conducerea unui concert franco german.
frontiera românească este mult mai securizată decât alte frontiere externe ca de exemplu a franței în sud pe marea mediterană. din păcate acest lucru s a întâmplat în.
două mii unsprezece îndeplineam toate condițiile.
nu am fost acceptați în schengen și nici ulterior.
eu cred că această situație trebuie abordată diferit.
și acuma sunt astfel de lucruri legile justiției sunt atacate în parlament.
aceste lucruri trebuie tratate separat și cer comisiei să facă acest lucru.
dar schengen trebuie tratat de asemenea separat. eu cred că aderarea pe aeroporturi e un lucru de bun simț în acest moment.
domnul președinte zilele astea se fac șapte ani de când avea loc ultima evaluare tehnică a dosarului româniei privitor la schengen.
din vara lui două mii unsprezece comisia și parlamentul consideră că românia e gata să între în zona de circulație liberă.
argumentul a fost că securitatea zonei schengen e afectată de felul defectuos în care funcționează statul de drept din românia.
mecanismul de cooperare și verificare a devenit astfel cheia care trebuia să deschidă poarta shengen.
în ultimii cinci ani guvernele de la bucurești au avut trei atitudini referitoare la mcv.
guvernul ponta și majoritatea psd pnl au aruncat românia în vara lui două mii doisprezece într o criză instituțională foarte gravă adăugând noi criterii de îndeplinit în dosarul mcv.
ulterior supărați că europenii așteptau o justiție independentă premierul ponta și ministru de externe corlățean au zis că nu i mai interesează schengen ul.
a doua atitudinea a fost efortul de a îmbunătăți funcționarea justiției.
e perioada scurtă din păcate în care premier a fost dacian cioloș.
în fine de la începutul anului asaltul împotriva domniei legii a fost reluat de guvernele grindeanu și tudose.
majoritatea psd alde vrea limitarea independenței magistraților și protejarea corupților.
în ianuarie au folosit o ordonanță de urgență adoptată la miezul nopții.
de câteva săptămâni au la îndemână o mașină de vot bine unsă de corupți de veleitari sau de deputați incompatibili.
cum criticii de acum șase ani din alte state membre nu și au schimbat opinia despre relația schengen mcv câtă vreme nu va fi dreptate în românia nu va fi nici libertate deplină de mișcare pentru români.
am fost întrebată de domnul boștinaru dacă știu ce înseamnă schengen că a considerat că nu trebuie să îmi dea lecții și vreau să îi spun că da știu ce înseamnă schengen.
am fost raportor al parlamentului pentru modificarea codului schengen și am introdus românia și bulgaria între statele care trebuie să asigure frontiera externă a uniunii europene cu drepturi și obligații egale față de celelalte state membre.
deci am făcut un pas înainte tocmai pentru aderarea țării mele și a bulgariei la schengen pentru că în raportul inițial al comisiei nu existau românia și bulgaria.
dar ce a făcut acest guvern socialist și alde în românia?
din cele peste șaizeci de milioane fonduri alocate pentru componenta frontieră și control frontiere au folosit până acuma sub.
zece nu au cumpărat niciun scanner pentru verificarea celor care intră și ies din uniunea europeană și pentru protejarea uniunii împotriva terorismului.
domnule președinte eu sunt unul dintre cei mai mari susținători ai intrării româniei în schengen. dar eu muncesc pentru asta și nu vin cu vorbe goale așa cum fac colegii socialiști din psd și din alde
care sunt la guvernare și care spun că vor românia în schengen dar în realitate fac totul ca să împiedice acest lucru.
o să vă dau câteva exemple în acest moment în parlamentul româniei se votează modificarea legilor justiției în procedură de urgență practic în secret fără dezbatere.
lumea se uită la televizor și vede la televizor ce se modifică și toate astea pentru a subjuga politic justiția a nu mai avea stat de drept apropo de statul de drept care trebuie să ne unească și pentru a crea mecanisme de anchetare de amenințare și de șantajare a judecătorilor și procurorilor.
ca să scape politicienii din alde și psd aflați la guvernare.
dacă faci asemenea lucruri și susții că vrei să intri în schengen atunci îți pui o întrebare chiar vrei să intri în schengen sau doar vii și vorbești în plenul parlamentului și spui că vrei să intri în schengen?
da eu vreau să intru în schengen și de asta nici nu leg mcv ul de schengen pentru că mcv ul este una.
comisia niciodată nu a cerut această legătură și el trebuie să se oprească atunci când toate sunt îndeplinite.
orice se întâmplă azi în românia pe justiție este contrar mcv ului.
da să intrăm în schengen dar lucrați pentru asta dragi colegi socialiști și din alde.
domnule președinte domnule comisar vreau să vă asigur că și pentru cetățenii români și bulgari spațiul schengen este un simbol.
ceea ce nu înțeleg cetățenii noștri este de ce permitem unor state membre cu așa zise democrații consolidate să își bată joc de simbolurile uniunii europene.
dacă toți privilegiem libertatea de mișcare dacă toți dorim mai multă europă de ce acceptăm ca unii să nu respecte tratatele europene și introducem condiții parazitare și precare în tratate care nu prevăd astfel de condiții.
domnule președinte noi suntem convinși că am îndeplinit criteriile dar începem să fim din ce în ce mai convinși că se formează un dublu limbaj un fariseism european pe care cetățenii noștri nu l acceptă.
suntem cetățeni europeni suntem cetățeni cu drepturi egale dorim mai multă europă dorim mai multă încredere în europa și trebuie ca cei care au creat această uniune să înțeleagă că de încredere depinde totul nu de jocuri politice partizane ieftine.
dacă franța dacă olanda dacă austria dacă germania doresc mai multă europă vor trebui să voteze la consiliul european pentru spațiul schengen.
așa vor dovedi că au încredere în ceea ce spun în discursurile lor publice și că nu folosesc un dublu limbaj antamat politic în relațiile cu alte țări.
românia nu este o colonie românia nu este un stat periferic românia este stat membru al uniunii europene are o limbă care este limbă a uniunii europene și pentru asta cetățenii români cer respectul acelora care au uitat să ni l acorde de prea multă vreme.
în acest an manifestările separatiste ale extremiștilor maghiari din transilvania organizate cu ocazia zilei naționale a ungariei au fost marcate de un radicalism îngrijorător în special din cauza sprijinului și declarațiilor reprezentanților la vârf ai statului maghiar și ale unuia dintre vicepreședinții parlamentului european.
în acest context gesturi provocatoare ca recenta spânzurare simbolică de către un extremist maghiar a eroului luptei românilor ardeleni pentru drepturile naționale la o mie opt sute patruzeci și opt nu fac decât să amenințe conviețuirea pașnică.
condamn cu fermitate aceste manifestări extremiste cer autorităților române să treacă de la complicitatea politicianistă la măsuri legale și lansez un apel forurilor europene să acționeze pentru oprirea escaladării urii etnice și a separatismului teritorial într o regiune în care rănile trecutului au șansa unică de a se închide sub semnul valorilor europene.
în românia este o lege care spune că profesorii ar trebui să aibă salariile mărite pentru că ele sunt foarte mici o lege aprobată și votată în parlamentul național dar care nu este aplicată absolut deloc.
prin urmare vine cu o nouă lege prin care plafonează salariile profesorilor.
nu este doar un pericol al democrației și nu este doar un mod nesănătos al instituțiilor democratice ale unui stat de a funcționa este mai mult decât atât.
două mii douăzeci știm cu toții că pentru a ieși durabil din criză avem nevoie de educație avem nevoie de competențe.
pentru a avea o economie bazată pe cunoaștere și cercetare avem nevoie de tineri foarte bine pregătiți avem nevoie de profesori foarte bine plătiți și avem nevoie de învățământ sănătos și eficient.
atât cadrele medicale care lucrează în acest sistem cât și bolnavii care ar trebui să fie beneficiarii lui au ajuns să fie tratați sub limita decenței și a demnității umane.
soluții pentru îmbunătățirea și redresarea acestei situații există dar ele nu sunt luate în seamă de către actualii guvernanți.
de curând s au pus bazele unei colaborări între organizațiile sindicale ale medicilor de familie și comisia pentru sănătate din camera deputaților în speranța obținerii unor rezultate mai bune la viitoarele discuții cu ministerul sănătății și cu casa națională de asigurări de sănătate.
am dorit să aduc în atenția parlamentului european această situație deoarece dacă și aceste demersuri susținute de parlamentul româniei vor eșua acest lucru va constitui încă o probă la dosarul abuzurilor de putere din românia unde principiul democratic al separării puterilor în stat a încetat să existe.
patruzeci și doi dintre consumatori consideră că o companie ar trebui să fie parial sau integral responsabilă de rezolvarea problemelor sociale ale comunităii în care activează iar patruzeci și nouă dintre consumatori in cont de aspecte legate de ecologie atunci când cumpără un produs.
întreprinderile trebuie să ină cont de aceste aspecte i să adopte un comportament responsabil faă de oameni planetă i profit dar i să vizeze măsuri sociale precum formarea profesională reconcilierea vieii de familie cu viaa profesională i condiii de muncă adecvate.
consider că responsabilitatea socială a întreprinderilor este i trebuie să rămână un element important de dezvoltare strategică dar i o prioritate în procesul de cretere a întreprinderilor indiferent de mărimea i tipul activităii lor.
încep i eu prin a l felicita pe colegul meu domnul baldassarre pentru acest raport.
în ultimii ani responsabilitatea socială a întreprinderilor a devenit un subiect aflat tot mai des în atenia mediului privat autorităilor i societăilor.
consider că dacă este aplicată i practicată corect rsi poate avea o contribuie majoră la reinstaurarea încrederii pierdute în uniune. susin introducerea noii definiii propuse de comisie.
rsi trebuie să fie dirijată în principal de întreprinderi pe baza posibilităilor proprii care să fie sprijinite de către autorităile publice.
în românia ca de altfel în majoritatea economiilor emergente responsabilitatea socială a întreprinderilor este încă într un stadiu incipient.
recunoscând importana organizaiei cooperării economice a mării negre a sinergiei la marea neagră a conveniei privind protecia mării negre împotriva poluării i având în vedere importana geostrategică a mării negre pentru uniunea europeană solicităm comisiei elaborarea unei strategii a uniunii europene pentru regiunea mării negre care să fie integrată cu strategia uniunii europene pentru regiunea dunării.
românia i bulgaria au devenit membre ale uniunii europene în două mii șapte ceea ce a extins în marea neagră politica comună în domeniul pescuitului.
provocările cu care se confruntă pescuitul în marea neagră sunt lipsa unei gestionări regionale cooperative a pescuitului utilizarea unor tehnici destructive de recoltare eutrofizarea i poluarea poluarea din surse terestre i din evacuări directe pierderea unor habitate valoroase de depunere a icrelor i de cretere i pescuitul.
în primul rând vreau să o felicit pe raportoare pentru acest raport deosebit de important pentru pescuitul în marea neagră.
consider că este important pentru românia în calitate de stat membru al uniunii europene cu ieire la mare să participe activ la dezvoltarea politicii comune de pescuit aceasta fiind o componentă importantă în condiiile în care uniunea europeană este a doua putere mondială în materie de pescuit după china.
astfel românia este direct interesată ca principiile i liniile directoare de aciune ale acestei politici să fie aplicate i mării negre i mai ales ca acestea să fie în concordană cu specificul regional al statelor uniunii europene cu ieire la marea neagră.
în acest context în ceea ce privete viitoarea finanare consider că în vederea îndeplinirii angajamentelor asumate românia este interesată în meninerea unui instrument financiar consistent în domeniul pescuitului i acvaculturii.
pentru aceasta este necesară o abordare difereniată a sprijinului în funcie de criteriul convergenei i inând cont într o mai mare măsură de specificul regional.
agricultura este neglijată în discuțiile privind strategia și viitorul uniunii europene iar raportul vine să arate că europa nu se află într o situație de securitate alimentară că fermierii și întregi zone rurale sunt în pericol de dispariție și că noile provocări cum sunt schimbările climatice tind să destabilizeze rezervele alimentare deja în scădere nu doar în europa ci și în lume.
în contextul în care producția de alimente trebuie să crească până în anul două mii cincizeci cu cel puțin șaptezeci pentru a satisface nevoia de hrană a populației la nivel global este nevoie ca securitatea alimentară să se afle în centrul dezbaterilor atât la nivel mondial cât și european.
uniunea europeană trebuie să răspundă ferm acestor provocări iar prin acest raport încercăm să propunem astăzi câteva căi concrete de acțiune. în primul rând avem nevoie de o politică agricolă comună puternică menită să garanteze securitatea alimentară atât a cetățenilor săi cât și să contribuie la asigurarea securității alimentare la nivel mondial
în contextul resurselor limitate și al efectelor schimbărilor climatice.
nu putem vorbi despre securitatea alimentară dacă nu abordăm două probleme esențiale și anume volatilitatea piețelor și a prețurilor și rezervele de hrană în scădere la nivel mondial.
în ceea ce privește volatilitatea prețurilor am solicitat comisiei ca în cadrul noii pac să consolideze rolul instrumentelor de intervenție pe piață și să ia măsuri mai consistente pentru limitarea speculațiilor pe piețele agricole.
în zilele noastre rezervele de alimente la nivel global sunt mult mai limitate decât în trecut conform estimărilor acestea putând acoperi nevoia de hrană de la nivel mondial doar o lună și jumătate.
de aceea am considerat că ar fi benefic să se creeze un sistem global de rezerve alimentare atât rezerve de urgență pentru a reduce foametea cât și rezerve care să fie folosite pentru reglementarea prețurilor pe piețele agricole care să se afle sub egida internațională și să se sprijine pe expertiza instituțiilor deja existente
precum onu sau fao.
cred că uniunea europeană trebuie să fie inițiatorul acestui demers de aceea am cerut comisiei să își asume acest rol.
o altă chestiune importantă abordată în acest raport este situația tinerilor agricultori.
dacă ne gândim la viitorul agriculturii europene atunci trebuie să acordăm mai multă atenție tinerilor agricultori.
la nivel european doar șapte din agricultori sunt sub treizeci și cinci ani.
de aceea am cerut comisiei să se prevadă măsuri de încurajare a acestora.
pe de altă parte am subliniat necesitatea păstrării diversității agriculturii europene.
în acest sens am menționat faptul că practicile agricole tradiționale exploatațiile familiale fermele mici dar și agricultura ecologică pot aduce o contribuție valoroasă la asigurarea securității alimentare și am solicitat crearea de programe la nivel european care să sprijine aceste tipuri de agricultură.
să nu uităm însă că și pe teritoriul uniunii încă există sărăcie și foamete și că milioane de europeni au apelat în această iarnă la ajutoare alimentare europene.
de aceea în contextul crizei economice este de o importanță majoră menținerea programului european ajutoare alimentare pentru persoanele cele mai defavorizate cu finanțare europeană.
în încheiere aș dori să mulțumesc raportorilor din umbră și celorlalți colegi din comisia pentru agricultură pentru buna colaborare și pentru contribuțiile aduse în redactarea acestui raport cât și secretariatului comisiei pentru agricultură și sper ca împreună să adoptăm mâine un raport care să răspundă așteptărilor cetățenilor europeni.
domnule președinte doamna comisar stimați colegi treizeci și doi de milioane de copii cu vârstă preșcolară analiza arată că situația îngrijirii copiilor și nu numai a copiilor ci și a persoanelor în vârstă în uniunea europeană nu arată bine.
trebuie să alocăm fonduri în zona rurală unde sunt cei mai mulți copii și unde nu avem posibilitatea de a le asigura o îngrijire eficientă și corectă.
trebuie să asigurăm o remunerație bună și corectă și echitabilă a femeilor pentru că în majoritate femeile fac aceste îngrijiri și da trebuie să ne gândim cum putem instituțional să îmbunătățim situația pentru că iată avem situații în finlanda de exemplu când copiii sunt luați și separați de mamă și ținuți în instituție cu forța.
domnule președinte boala lyme sau boala cu o mie de fețe care afectează întregul organism este cea mai comună și mai larg răspândită afecțiune transmisă de căpușe în europa.
salutăm includerea bolii lyme pe lista europeană a bolilor transmisibile ceea ce va permite pacienților să beneficieze de avantajele unui sistem de sănătate robust și structurat de identificare rapidă și fiabilă a cazurilor de borelioză lyme în uniunea europeană precum și de asistența reciprocă în domeniul analizei și al interpretării datelor colectate.
însă trebuie să consemnăm și faptul că această boală cu o mie de fețe solicită finanțări suplimentare față de cele alocate de uniunea europeană până acum în vederea creșterii eforturilor de cercetare pentru detectarea precoce diagnosticarea și tratamentul boreliozei.
îmi exprim sprijinul pentru protecia minorităilor respectarea culturii a limbilor a tradiiilor i obiceiurilor acestora.
cred că toate statele membre ar trebui să includă în legislaia naională în diverse domenii precizări referitoare la protejarea minorităilor.
în acest sens consider că românia are o legislaie deosebit de bine construită în acest domeniu i poate constitui un exemplu pentru celelalte state membre.
o probă a acestei afirmaii o constituie chiar un onorabil membru al acestui parlament pe care eu îl respect foarte mult care s a născut a crescut i a învăat în mijlocul comunităii maghiare din transilvania iar acum reprezintă cu mult succes ungaria în această casă.
protejarea minorităilor nu trebuie însă să ducă la exagerări de tipul drepturi colective promovarea autonomiei i autodeterminării inclusiv teritoriale.
de asemenea nu cred că este benefică împărirea minorităilor în diverse categorii deoarece poate induce ideea că este nevoie de tratamente diferite pentru aceste categorii.
toi cetăenii trebuie tratai egal trebuie să aibă aceleai drepturi i obligaii faă de comunităile în cadrul cărora trăiesc. descentralizarea i autonomia locală în cadrul legilor naionale răspund foarte bine la toate dorinele cetăenilor indiferent de naionalitate sau etnie.
nu este normal să aducem în discuie concepte care nu sunt încă consacrate în dreptul internaional actual i care nu sunt acceptate la nivelul statelor i nu este nevoie să reluăm prevederi ale consiliului europei.
o meniune specială trebuie făcută pentru minoritatea rromă.
cred cu tărie că programe comune la nivelul uniunii în special în domeniul educaiei ar grăbi substanial integrarea rromilor.
în final îmi permit să reamintesc că orice naiune cât de mare ar fi ea este o minoritate în comparaie cu cei cinci sute de milioane de cetăeni europeni.
consider că integrarea noilor minorităi migrante nu trebuie să facă parte din politica comună în materie de imigrare pe care o elaborează în prezent uniunea.
această politică poate fi definită doar în momentul în care în interiorul uniunii dispar barierele existente pentru libera circulaie a lucrătorilor ce provin din statele membre ce au aderat la uniunea europeană după.
două mii patru protecia minorităilor migrante face parte din principiile promovate de europa socială.
asigurarea condiiilor echitabile de muncă pentru toi cetăenii europeni indiferent de statul membru de origine garantează acestora o viaă decentă.
ca socialist european susin dezvoltarea unui cadru european pentru imigrarea legală dar militez mai întâi pentru respectarea principiilor de bază ale uniunii europene pentru toi cetăenii europeni.
în primul rând nu cred că uniunea europeană are nevoie de o politică comună în privina minorităilor;
pe de altă parte dacă semnatarii întrebării aflate în dezbatere îi doresc o politică europeană în această privină îi asigurăm că de exemplu legislaia românească poate fi considerată un exemplu de bună practică.
românia are poate cea mai generoasă i mai modernă legislaie la nivel european cu privire la minorităile naionale. acestea se bucură de drepturi largi în domeniul politic i social identice cu cele ale tuturor cetăenilor;
minorităile semnificative cum este cea maghiară beneficiază de educaie în limba maternă la toate nivelurile; reprezentanii minorităilor au dreptul la locuri în parlament chiar dacă nu întrunesc voturile necesare. de altfel partidul minorităii maghiare care a fost invocat în această seară i în dezbaterile de ieri seară a făcut parte din guvernul româniei în doisprezece din cei nouăsprezece ani de când românia funcionează ca stat democratic.
la nivel european există un set consistent de norme criterii i recomandări ce asigură protecia cetăenilor aparinând minorităilor naionale i sunt destul de rare cazurile de încălcare a acestora în cadrul uniunii europene.
românia a recunoscut minorităilor naionale drepturi care depăesc normele europene în materie iar prezena parlamentarilor români de naionalitate maghiară în acest for este o dovadă vie în acest sens.
este esenial pentru armonia interetnică în europa ca drepturile omului să fie respectate dar derapajele separatiste întemeiate pe exacerbarea drepturilor etnice trebuie stopate.
consider de asemenea că ar trebui să ne îndreptăm mai mult atenia asupra situaiei minorităilor naionale din ările învecinate uniunii cu atât mai mult când e vorba de cetăeni de naionalitate identică unora din ările membre.
domnule președinte domnule comisar vreau de la bun început să felicit comisia pentru propunere și evident raportoarea și îmbunătățirile care s au adus.
două mii zece eu am trăit un cutremur în românia în o mie nouă sute șaptezeci și șapte unde mii de oameni au murit.
dumneavoastră spuneați domnule comisar că protecția civilă începe acasă și colega raportoare spunea că la nivel local există subsidiaritate dar în anumite situații avem nevoie de acest mecanism integrat.
cred că trebuie să ne mai gândim și cum putem să alocăm fonduri pentru că în fața cutremurelor foarte multe clădiri mai ales în țările din est sunt neconsolidate și practic degeaba intervenim după ce clădirile s au prăbușit.