kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
se vorbește mult nu se pune în practică la același nivel.
nord stream nu se încadrează în nicio regulă de securitate nici ca sursă care s a dovedit imprevizibilă politizată și generatoare de condiționalități nici ca regulă de piață determinând o dependență periculoasă de o singură sursă.
este de neînțeles pasivitatea europei relativ la încercările de diversificare din coridorul sudic.
este necesară implicarea activă financiară politică pentru alimentarea cu gaz a uniunii europene din zona sud estică din surse existente sau noi azerbaidjan iran marea neagră mediterana.
cele douăzeci și trei de milioane de imm uri reprezintă un factor determinant pentru stimularea competitivităii a inovaiei a creterii economice i pentru crearea de locuri de muncă.
acestea însă întâmpină numeroase dificultăi în accesarea de finanare ele trebuind să respecte criterii i mai stricte în contextul de criză.
uniunea trebuie prin urmare să urmărească simplificarea procedurilor administrative promovarea unor mecanisme alternative de finanare solidificarea sistemelor bancare la nivel local suplimentarea instrumentelor europene dedicate imm urilor i încurajarea parteneriatului între bănci asociaii de afaceri i camere de comer.
structura companiilor mici i mijlocii variază în funcie de viteza de dezvoltare de nivelul de tehnologie sau de sectorul de activitate.
în fine nu putem uita responsabilitatea socială pe care o poartă acest tip de întreprindere.
de aceea trebuie garantat accesul la securitate socială i la un nivel adecvat de sigurană la locul de muncă pentru toi lucrătorii întreprinderilor mici i mijlocii.
având în vedere că programele europene în special cele structurale i de coeziune contribuie semnificativ la îmbunătăire în ceea ce privete crearea de locuri de muncă i sprijinirea imm urilor consider că este nevoie de o alocare suplimentară de fonduri către axele destinate imm urilor pentru următoarea perioadă de programare respectiv două mii paisprezece două mii douăzeci
de finanarea unor programe de formare profesională pentru antreprenori care să îmbunătăească cunotinele acestora privind accesul la finanare i nu în ultimul rând de organizarea de către comisie a unor schimburi de bune practici în statele membre care continuă să aibă dificultăi în privina utilizării instrumentelor financiare din uniunea europeană.
într o europă care caută încă soluii viabile pentru ieirea din criza economică întreprinderile mici i mijlocii europene sunt i rămân cele mai vulnerabile la capitolul acces la finanare.
în paralel se constată că o parte importantă dintre cetăenii statelor membre preferă să facă economii prin depozitarea banilor în conturi bancare familiale în loc să facă investiii pentru dezvoltarea de întreprinderi mici i mijlocii.
consider că cetăenii respectivi ar trebui încurajai prin stimulente fiscale să se implice mai mult în asemenea aciuni atât pe plan intern cât i la nivel transfrontalier.
ei ar putea demara afaceri de familie tradiionale sau microîntreprinderi cu dezvoltare rapidă firme de înaltă tehnologie sau chiar întreprinderi sociale.
pentru aceasta ar fi benefice derularea de parteneriate sau programe comune în care să fie implicate băncile i ali operatori din domeniul finanării imm urilor pentru a activa această economie familială.
în a doua parte a paragrafului șase am vrea să înlocuim only cu mainly.
aa cum am spus o i ieri avem nevoie de o poziie fermă a uniunii în raport cu iranul ppe nu e pentru sanciuni de dragul sanciunilor decizia de a adopta sanciuni nu se ia cu lejeritate i din păcate în cazul iranului avem motive foarte serioase de îngrijorare.
în primul rând doresc să l felicit pe domnul corts lastra pentru munca depusă în elaborarea raportului său raport care subliniază încă o dată importana politicii de coeziune în atingerea obiectivelor strategiei ue.
două mii douăzeci trebuie să ne asigurăm că rolul politicii de coeziune axată pe regiuni este recunoscut ca atare în cadrul acestei strategii.
tim cu toii că o punere în aplicare eficientă a strategiei va depinde foarte mult de modul în care este concepută.
prin urmare cred că trebuie ca autorităile locale i regionale să fie implicate încă din faza de elaborare pentru a avea garania obinerii unor rezultate cu adevărat eficiente în etapa ulterioară.
o mai bună guvernană pe mai multe niveluri reprezintă în acelai timp garania implementării eficiente a politicii de coeziune la nivel naional regional i local.
în calitate de beneficiari ai acestei politici cred că statele membre trebuie să i păstreze rolul cheie pe care îl au în procesul decizional privind politica de coeziune în cadrul consiliului.
în final doresc să salut recunoaterea rolului fondurilor structurale în realizarea obiectivelor strategiei însă vreau să atrag atenia încă o dată că nu trebuie să cădem în capcana de a folosi aceste fonduri pe viitor drept instrument de sancionare a statelor membre.
o astfel de măsură cred că ar fi în dezacord total cu adevăratele obiective ale politicii de coeziune.
aceasta este abordarea ce consider că trebuie să stea la baza acestei strategii.
este important ca în noul cadru european să continuăm direciile de dezvoltare i obiectivele stabilite deja care trebuie urmate în vederea unor rezultate concrete i pentru a realiza un impact pozitiv.
mă refer aici în mod concret la investiiile în infrastructura de orice fel pentru a deveni mult mai competitivi din punct de vedere economic.
este nevoie de continuarea politicii de coeziune economică socială i teritorială astfel încât să fie reduse diferenele între regiuni i să fie obinută baza pentru o dezvoltare economică echilibrată aa cum stipulează i tratatul de la lisabona.
europa două mii douăzeci trebuie să fie europa aciunii globale ce se poate realiza dacă în interiorul uniunii europene există un nivel comun de dezvoltare ce crete capacitatea de reacie la provocările globale din partea actorilor locali i regionali.
europa două mii douăzeci este europa în care regiunile se dezvoltă în funcie de potenialul specific al regiunilor i folosesc dimensiunea regională a cercetării dezvoltării i inovării pentru dezvoltarea economică i creterea numărului de locuri de muncă.
cercetarea i dezvoltarea vor constitui soluiile de luat în calcul în viitor pentru a răspunde cu succes marilor provocări cu care ne confruntăm fie că vorbim de fenomenul acut al crizei economice sau de atingerea obiectivelor pe termen lung ale strategiei.
două mii douăzeci sub impulsul politicii de coeziune care urmărete încurajarea inovării i a antreprenoriatului i dezvoltarea unei economii bazate pe cunoatere cercetarea i dezvoltarea trebuie să capete două dimensiuni.
în cadrul abordării de sus în jos cercetarea i inovarea vor constitui temele principale pentru a identifica soluii în vederea depăirii problemelor cu care ne confruntăm i pentru creterea economică i dezvoltarea durabilă.
la fel de important este ca inovarea să coboare din laboratoare i centre de cercetare la un nivel cât mai apropiat de necesităile cetăeanului european.
trebuie să încurajăm economiile locale i regionale să i intensifice capacitatea de a inova să identifice la rândul lor soluii cât mai eficiente în cadrul abordării de jos în sus valorificând astfel potenialul regional i local.
astăzi uniunea se confruntă cu o criză economică financiară i socială.
politica de dezindustrializare dusă în ultimii ani a dus la pierderea a milioane de locuri de muncă la delocalizarea industriei europene către tere ări la o rată a omajului de zece în rândul tinerilor chiar de douăzeci punând în pericol competitivitatea uniunii.
consider că uniunea trebuie să investească masiv în infrastructura de transport i energie în agricultură sănătate educaie i cercetare i mai ales în dezvoltarea economică sustenabilă.
dezvoltarea produciei industriale i implicit a locurilor de muncă în uniune necesită investiii în modernizarea întreprinderilor europene pentru ca acestea să producă mai ecologic.
în următorii zece ani eficiena energetică trebuie să se afle în topul priorităilor noastre.
de asemenea populaia uniunii îmbătrânete rata natalităii scade iar rata ridicată a omajului afectează sustenabilitatea sistemelor de pensii.
cred că a venit momentul ca uniunea să îi apere principiile fundamentale i valorile iar cea mai mare valoare a uniunii sunt cele cinci sute de milioane de cetăeni europeni.
consider că regiunile ar trebui să urmărească o specializare inteligentă i ecologică să îi definească o serie de priorităi inovatoare pe baza obiectivelor uniunii i a necesităilor lor i să concentreze resursele comunitare pe aceste priorităi identificate.
ele trebuie totodată să promoveze modele de succes în cadrul triunghiului cunoaterii în cadrul relaiilor dintre întreprinderi centre de cercetare universităi i autorităi publice mai ales a celor realizate prin parteneriat public privat.
consider totodată că schimbul de cunotine din cadrul grupărilor regionale poate fi facilitat i de fondurile structurale pentru că politicile europene sunt îndreptate coerent către o dezvoltare durabilă cu rezultate sesizabile la nivelul regiunilor.
domnule președinte doresc să subliniez complexitatea rapoartelor și munca raportorilor.
gestionarea și reciclarea deșeurilor dar și evitarea producerii excesive de deșeuri sunt obiective importante.
consider că ar trebui să ținem cont atunci când stabilim ținte pentru diferite grupe de deșeuri și de capacitatea de investiții în cercetare investiții în educație și investiții în tehnologie.
cred că ar fi foarte important să dezvoltăm instrumente de inspecție și control pentru a ne asigura că statele membre previn declasificarea deșeurilor periculoase prin activitățile de amestecare.
nu pot să susțin însă din raport exceptarea de la înregistrarea companiilor care transportă deșeuri nepericuloase în cantități mai mici de douăzeci de tone respectiv două tone pe an de deșeuri periculoase pentru că există riscul unor transporturi ilegale de deșeuri.
domnule președinte vreau să mă adresez colegilor.
eu în ansamblu spun că raportul este necesar dar ce șanse are să se aplice când domnule comisar începeți prin a spune că este un raport important după care uluitor spuneți că de fapt trebuie să îmbunătățim competențele femeilor și să le ajutăm? ce vreți să induceți domnule comisar ideea că femeile nu sunt pregătite că nu au competență că trebuie să le ajutăm?
cum vă explicați că în țări cu populație majoritar feminină accesul femeilor la funcții de conducere fie că vorbim de instituțiile statului politice sau în mediul privat sunt ale bărbaților?
bărbații.
noi vrem să respectați valoarea;
matematic nu se poate ca dintr un procent mare al populației feminine dintr un stat să nu existe un procent apropiat în locurile de decizie.
și mai este o problemă problema educației despre care s a vorbit.
nu se poate să existe într adevăr educație cu manuale în care femeia stă la bucătărie și bărbatul e la mașină.
doamnă președinte reindustrializarea uniunii este o condiție esențială pentru depășirea crizei.
în primul rând trebuie vizate acele sectoare care generează locuri de muncă așa cum ar fi industria auto reprezentată atât de bine în europa de către dacia.
facilitatea finanțării pentru producătorii europeni și stimularea industriilor tradiționale sunt priorități în acest context.
încurajarea inovării și cercetării poate consolida competitivitatea la nivel european.
din păcate industria românească nu are o direcție clară de dezvoltare.
între timp șomajul crește iar investițiile străine se reduc în fiecare an.
asta deși guvernul socialist promitea anul trecut crearea a peste cincizeci zero de locuri de muncă și atragerea de investiții străine.
însă până acum aceste investiții sunt doar pe hârtie iar lipsa de viziune a guvernului nu face decât să îndepărteze investitorii străini.
doamnă președintă domnule comisar competitivitatea industriei europene se confruntă cu probleme fără precedent în primul rând datorită factorilor interni precum investiții limitate în cercetare și inovare accesul dificil la finanțare birocrația și prețurile ridicate la energie.
totodată costurile producției industriale în ue au devenit prea ridicate pentru a face față economiilor țărilor emergente iar diferențele în materie de competitivitate industrială se adâncesc treptat.
regiunile uniunii pot folosi instrumentele financiare comunitare ce urmăresc inovarea tehnologică crearea de produse și servicii noi contribuind la creșterea gradului de ocupare.
însă tăierile la rubrica unu a din cadrul financiar multianual afectează instrumentul orizont două mii douăzeci și mecanismul conectarea europei.
prin urmare consider că lipsa de coordonare între prioritățile de dezvoltare și strategia de reindustrializare ne îndepărtează și mai mult de obiectivele propuse.
producția industrială trebuie să fie cât mai aproape de consumatorii din marile piețe de aceea trebuie creat cadrul pentru reîntoarcerea producției europene din țările terțe.
doamnă președintă mulțumesc raportorului pentru că a pus această problemă a reindustrializării europene în dezbaterea parlamentului și mulțumesc domnului tajani pentru că instituțiile europene au devenit conștiente că trebuie să acționăm pentru dezvoltarea bazei industriale europene.
aveți dreptate domnule comisar dezvoltarea industriei nu este numai o problemă de echilibru între politica energiei și a schimbărilor climatice și cerințele de competitivitate ale industriei problemă semnalată de foarte multe companii
de exemplu în țara mea românia aproape că nu mai avem învățământ profesional care să pregătească tinerii pentru meseriile concrete cerute de către industrie.
iată de ce avem nevoie de un program european cu o abordare integrată a dezvoltării bazei industriale și care să poată coordona eforturile atât la nivel european cât și la nivelul statelor membre.
avem de asemenea nevoie ca europa să mențină în continuare producția de oțel și de produse petrochimice pentru că generațiile noile generații de tineri nu vor lucra numai în industriile de vârf iar aceste industrii creează multe
avem nevoie ca europa să devină din nou un magnet pentru companiile care își relocalizează investițiile producția industrială din china și din alte țări asiatice înspre europa înspre statele unite
doamnă președinte domnule comisar viitorul uniunii competitivitatea sa și locurile de muncă de pe teritoriul său depind de o politică industrială ambițioasă și ecoeficientă. această politică industrială trebuie să fie aliniată la obiectivele uniunii privind ocuparea forței de muncă inovarea creșterea eficienței energetice și reducerea emisiilor poluante.
consider important ca uniunea să producă produsele și materialele necesare atingerii obiectivelor privind eficiența energetică și energiile regenerabile reducând astfel importurile din terțe țări.
consider că orice politică industrială a uniunii trebuie să abordeze punctele sale slabe comparative printre care se numără lipsa investițiilor în cercetare și dezvoltare evoluția prețurilor la energie birocrația sau accesul dificil la finanțare.
eu vin dintr un oraș bazat pe industria siderurgică și de aceea subliniez rolul foarte important al industriilor mari consumatoare de energie care produc materiale de bază esențiale și atrag atenția că aceste industrii sunt supuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid carbon și că prin urmare sunt necesare măsuri de precauție speciale pentru a le menține competitivitatea.
domnule președinte armenia și azerbaidjan nu pot ajunge singure la un compromis dar vor ajunge cu siguranță la un război devastator.
federația rusă susține principiul autodeterminării cu care ar justifica toate intervențiile în regiune transnistria estul ucrainei crimeea nagorno karabah.
de aceea cred că soluția corectă pentru uniunea europeană este o intervenție fermă alături de franța și statele unite pentru ca rusia să accepte o rezoluție a consiliului de securitate în sensul celor șase principii convenite la madrid.
doamnă președintă de la ultima dezbatere pe care am avut o despre ucraina s au înregistrat mai multe progrese.
e vorba desigur în primul rând despre înțelegerile referitoare la retragerea mai multor categorii de armament.
asta a adus un spor de securitate și trebuie să recunoaștem acest lucru.
pe de altă parte avem sigur în urma întâlnirii pe care a pomenit o și doamna comisar un acord politic important pentru a anula scrutinul prevăzut pentru optsprezece octombrie.
ținerea acestui scrutin ar fi complicat enorm situația în teritoriile din est.
cred că în acest context trebuie să salutăm aplicarea chiar și întârziată a acordurilor de la minsk fiind conștienți totuși de faptul că sfârșitul lui două mii cincisprezece e ratat.
va trebui probabil ca data să fie extinsă în.
două mii șaisprezece pe de altă parte trebuie să constatăm că din punct de vedere politic încrederea kievului în autoritățile de la moscova nu a sporit.
iată de ce cred că alegerile locale sunt un test important;
un test pentru autorități centrale desigur dar și o ocazie pentru a vădi angajamentul democratic.
la unu ianuarie două mii paisprezece toate ările uniunii europene sunt obligate să ridice restriciile privind accesul pe piaa europeană a muncii pentru cetăenii români i bulgari.
din păcate din timp în timp se declanează adevărate campanii împotriva cetăenilor români iar intervenia mea exprimă îngrijorarea pentru modul în care acetia sunt tratai în unele state membre care caută modalităi pentru a i discrimina în continuare pe români sub pretextul că sunt săraci.
înlocuirea vechii cortine de fier cu o cortină a sărăciei care să i ină departe pe săracii din sud i est ar fi semnul cel mai puternic al eecului proiectului de reunificare europeană.
este mult mai productiv cred să reducem sărăcia.
europa chiar i în criză are mijloacele necesare.
republica moldova este foarte importantă pentru uniunea europeană i nu vrem să se piardă în hăiurile tranziiei de la comunism spre democraie tranziie care tim că este foarte grea i vrem ca democraia i bunăstarea să se instaleze ireversibil în republica moldova.
instalarea guvernului pro european pe treizeci mai două mii treisprezece este un succes i îi felicit pe toi actorii politici care au contribuit i desigur îi felicit pe noul prim ministru iurie leancă i pe noul preedinte al parlamentului igor corman.
în aceste zile acum în timp ce vorbim se finalizează negocierile pentru acordul de asociere cu uniunea europeană pentru ca acesta să fie parafat la summitul de la vilnius în noiembrie.
două mii treisprezece cer comisiei europene să facă o declaraie în acest sens la consiliul de cooperare de la luxemburg pe douăzeci și cinci iunie.
două mii treisprezece la sfâritul lunii mai comisia va publica raportul privind implementarea ultimei faze cea de a doua a planului de aciune pentru liberalizarea vizelor.
dacă acest raport va fi pozitiv cer consiliului să anune eliminarea vizelor la summitul de la vilnius din noiembrie.
domnule președinte sistemele de navigație prin satelit au atins toate aspectele vieții începând cu navigația rutieră o aplicație deja familiară pentru majoritatea cetățenilor.
galileo va funcționa independent de alte sisteme contribuind astfel la autonomia strategică a uniunii.
patru sateliți sunt deja pe orbită alți optsprezece vor fi în două mii paisprezece iar constelația completă va număra treizeci de sateliți.
două mii paisprezece egnos sistemul de amplificare a semnalelor satelit furnizează deja servicii importante.
el va conferi o mai mare precizie semnalelor emise de sateliții galileo și va face ca aceste semnale să corespundă cerințelor unor aplicații critice cum ar fi localizarea de urgență aterizarea aeronavelor agricultura de precizie.
un număr mare de sectoare economice în special transporturile telecomunicațiile agricultura și energia utilizează din ce în ce mai mult sisteme de radionavigație prin satelit.
autoritățile publice pot beneficia de asemenea de galileo și egnos în diverse domenii cum ar fi serviciile de urgență poliția gestionarea crizelor sau gestionarea frontierelor.
dezvoltarea utilizării radionavigației prin satelit va aduce avantaje enorme economiei uniunii nu doar prin creșterea pieței spațiale ci mai ales prin dezvoltarea pieței din aval pentru aplicații și servicii. se vor crea și avantaje indirecte ce decurg din apariția unor aplicații în alte sectoare.
se vor crea noi locuri de muncă în întreaga uniune și se vor deschide noi orizonturi și oportunități de afaceri pentru producătorii de aplicații pentru furnizorii de servicii și pentru cercetători.
în primii douăzeci de ani de operare se estimează că galileo și egnos vor genera beneficii socioeconomice cumulate în valoare de aproximativ șaptezeci de miliarde de euro.
am propus o defalcare a bugetului pentru reducerea costului și pentru un mai bun management financiar activități legate de segmentul spațial activități legate de segmentul serviciilor de la sol și de furnizare a serviciilor galileo activități de exploatare a sistemului egnos respectiv activități legate de gestionarea programelor.
propunerea de buget a comisiei prevede în medie un miliard de euro pe an pentru cei șapte ani corespunzători perioadei două.
mii paisprezece două mii douăzeci am recomandat comisiei o abordare flexibilă a acestor fonduri cu posibilitatea realocării lor de la un segment la altul până la un plafon de zece din suma totală.
în prezent aproximativ șase șapte din pib ul uniunii europene depinde direct sau indirect de aplicațiile bazate pe navigația prin satelit aceste cifre crescând de la o zi la alta.
sprijinul necesar pentru aplicații a fost estimat la circa trei sute de milioane de euro din care circa o sută cincizeci de milioane pentru promovarea utilizării aplicațiilor și adoptarea tehnologiei egnos pe tot cuprinsul uniunii și alte circa o sută cincizeci de milioane pentru cercetare și dezvoltare.
au fost alocate o sută de milioane în cadrul acestui regulament pentru dezvoltarea aplicațiilor restul fiind prevăzut în cadrul horizon.
două mii douăzeci comisia europeană a încredințat gsa sarcina de a promova aplicațiile și serviciile de navigație prin satelit.
întrucât piața aplicațiilor va avea un rol crucial pentru viitorul economiei uniunii am solicitat agenției un plan de acțiune clar și cuprinzător de dezvoltare a acestei piețe.
nu în ultimul rând evidențiez rolul bunei guvernanțe pentru activitatea spațială a uniunii și nevoia stabilirii de obiective și roluri clare pentru toate entitățile implicate comisie gsa agenția spațială europeană agențiile naționale precum și cele specializate.
pentru a asigura o exploatare eficientă trebuie să ne asigurăm că toate aceste entități colaborează și funcționează pe termen lung și în același timp că rolul fiecăreia dintre ele este clar stabilit.
mii paisprezece două mii douăzeci utilizarea sistemelor de radionavigație prin satelit depășește cu mult frontierele naționale ale statelor membre iar serviciile oferite prin intermediul acestor sisteme contribuie la o largă gamă de servicii și activități sociale și economice.
un număr mare de sectoare economice în special transporturile telecomunicațiile agricultura și energia dar și serviciile de urgență poliția sistemele de gestionare a crizelor sau de gestionare a frontierelor utilizează din ce în ce mai mult sistemele de radionavigație prin satelit.
de aceea este important ca uniunea să sprijine dezvoltarea de aplicații și servicii bazate pe sistemele gnss.
acest lucru va permite cetățenilor uniunii să beneficieze din plin de avantajele ce decurg din sistemele de radionavigație prin satelit asigurându se totodată atât utilizarea la valoarea reală a sistemului galileo cât și menținerea încrederii populației în programele galileo și egnos.
salut acordul la care s a ajuns între parlament și consiliu acord prin care se stabilește pe lângă bugetul alocat și un nou cadru de guvernanță ce stabilește clar rolul comisiei al agenției gnss și al agenției spațiale europene.
totodată se stabilesc noi norme privind achizițiile publice și condiții concrete de concurență.
acordul reprezintă un pas înainte în realizarea unui sistem european de navigație prin satelit independent precis și fiabil oferind soluții practice pentru industria europeană pentru răspunsurile în caz de dezastre pentru siguranța în transporturi protecția mediului și pentru serviciile publice.