kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
domnule președinte dragi colegi doresc să vă sesizez o problemă foarte importantă care afectează viitorul a zeci de mii de familii și de copii din românia dar și din toată europa centrală și de est și cred că atât parlamentul european cât și comisia europeană trebuie să ia atitudine cât mai urgent pentru soluționarea acestei probleme.
începând cu unu ianuarie două mii nouăsprezece în austria a intrat în vigoare o lege prin care alocațiile copiilor care provin din românia și din toată europa centrală și de est și ai căror părinți lucrează pe teritoriul austriei au fost reduse considerabil prin ajustarea acestora la nivelul de trai din țările comunitare unde trăiesc acești copii.
o astfel de măsură nu poate fi permisă într un stat membru al uniunii europene în care drepturile cetățenilor europeni sunt consfințite de tratatele europene și mai ales dacă vorbim și în acest caz vorbim de o măsură care afectează viitorul educația și dezvoltarea copiilor noștri.
de asemenea mi se pare revoltător faptul că deși acești lucrători care vin din europa centrală și de est contribuie la sistemul național social din austria plătesc taxe și impozite în austria nu primesc aceleași beneficii ca și cetățenii austrieci.
de aceea solicit atât comisiei europene dar și parlamentului european să reacționeze corespunzător.
comisia europeană are datoria să sancționeze această lege arbitrară care afectează viitorul a zeci de mii de copii și cred că nu putem să acceptăm o astfel de situație.
doamna președintă securitatea energetică este un domeniu strategic pentru uniune iar fuziunea nucleară este una dintre soluțiile viitoare pentru obținerea acestei necesități.
în calitate de raportor al parlamentului în acest dosar consider că finanțarea pentru participarea europeană la proiectul iter care se referă la obținerea de energie electrică prin fuziune nucleară trebuie să continue pe întreaga durată a următorului cadru financiar multianual.
în calitate de raportor am susținut acest proiect având convingerea că trecerea la energia electrică produsă prin fuziune va schimba profund viitorul în domeniul energiei la nivel global.
șase miliarde de euro va fi contribuția euratom pentru ca uniunea europeană să rămână și în perioada două mii douăzeci și unu două mii douăzeci și șapte în acest proiect.
aceste șase miliarde nu sunt altceva decât o investiție în securitatea energetică a uniunii.
regret că parlamentul nu este colegislator și că avem doar un rol consultativ în acest dosar. parlamentul european va continua să urmărească derularea acestui proiect în anii următori în special prin rapoartele de descărcare de gestiune.
fondurile alocate trebuie să fie cheltuite eficient.
agenția europeană responsabilă trebuie să depună eforturi în continuare împreună cu ceilalți parteneri astfel încât să nu existe întârzieri în programul propus și nici depășirea costurilor evaluate.
doamnă comisar am luat act cu îngrijorare de o decizie luată de parlamentul austriei care afectează mii de familii și de copii din românia și alte state din estul europei și încalcă atât normele europene în vigoare cât și principiile egalității și nediscriminării în interiorul uniunii europene.
parlamentul austriei transformă copiii cetățenilor europeni în copii de ranguri diferite.
este inacceptabil într o uniune europeană așa cum ne o dorim cu toții. cetățenii din alte țări europene care lucrează pe teritoriul austriei plătesc aceleași taxe ca și muncitorii austrieci.
în aceste condiții de ce ar primi din partea statului austriac în total pentru alocațiile copiilor cu circa o sută de milioane de euro mai puțin decât cei austrieci?
nu este aceasta o încălcare a principiilor dreptului muncii?
nu este aceasta o încălcare a drepturilor cetățenilor europeni?
doamna președintă după cum se știe austria a adoptat recent și a început să aplice legislația privind alocațiile pentru copii nerezidenți.
cu alte cuvinte de acum în austria cetățenii români care muncesc în această țară dar care nu au copiii lângă ei vor fi discriminați. deși românii care muncesc în austria plătesc taxe la fel ca cetățenii austrieci alocațiile copiilor acestora vor fi diminuate la nivelul statului din care provin ceea ce înseamnă un regim de discriminare ce nu ar trebui să fie acceptat în europa și nu este vorba doar de români ci de toți cetățenii din celelalte state ale uniunii europene care muncesc în austria.
o astfel de decizie încalcă un principiu fundamental social și economic la contribuții și muncă egale beneficiile ar trebui să fie egale.
dar iată că un stat european austria refuză să mai respecte acest principiu.
astfel de politici sunt exact acelea care afectează coeziunea proiectului european și încrederea cetățenilor în acesta.
fac un apel la comisia europeană să ia de urgență măsurile care se impun astfel încât cetățenii români din austria să nu fie victimele unor politici discriminatorii incompatibile cu valorile europene.
în românia funcionează din nefericire o cenzură brutală cum nu mai există în niciuna dintre ările membre ale uniunii europene este vorba de o instituie aberantă intitulată consiliul naional al audiovizualului.
această bandă terorizează efectiv posturile de televiziune independente.
a compara acest cna cu un cimitir al elefanilor de unde apar nite zombie teleghidai politic de o dictatură muribundă care aplică sanciuni financiare insuportabile pentru acele emisiuni în care partidele din opoziie rostesc nite adevăruri.
ajutai ne să scăpăm de gauleiterii de la cna i să redăm româniei cea mai mare victorie a anului revoluionar o mie nouă sute optzeci și nouă libertatea presei!
cel mai grav lucru care se poate întâmpla în timpul unei crize economice este ca acesteia să i fie suprapusă o criză politică.
acest fapt se întâmplă în românia ara care înregistrează cea mai severă scădere economică din europa emergentă.
măsurile de austeritate de o duritate fără precedent sunt aplicate de guvern indiferent de greutăile milioanelor de români condamnai practic să sufere de frig foame i imposibilitatea procurării medicamentelor.
protestele sociale la care asistăm în ultima perioadă reflectă starea de spirit a cetăenilor disperai că sunt obligai să înfrunte greutăile iernii cu venituri drastic diminuate.
în paralel au loc încălcări dramatice ale dreptului la liberă exprimare cum s a mai spus aici în plen în această seară.
în ciuda măsurilor anticriză luate de guvernele ărilor europene demonstraiile i grevele din ultima vreme arată că situaia este încă departe de a se îmbunătăi.
din păcate tocmai aceste măsuri anticriză prin care guvernele intesc să umple golurile bugetare i să plătească împrumuturile scumpe luate de la bănci sunt cele care generează o nouă criză tradusă prin reducerea directă a veniturilor i scăderea calităii vieii cetăenilor ărilor europene.
poate că a venit timpul ca guvernele statelor membre ale uniunii europene să îi schimbe atitudinea punând interesele cetăenilor cu buzunarele din ce în ce mai goale mai presus decât pe cele ale băncilor care în continuare reuesc ca prin minune să obină profituri substaniale.
în fond dacă în acest joc cineva trebuie să mai i piardă acesta nu trebuie să fie întotdeauna omul de rând.
rapoartele pe care le dezbatem în seara aceasta pentru migraia la sistemul sis ii au fost adoptate în comisia libe printr o procedură simplificată pentru a pune cât mai repede la dispoziia comisiei i a statelor membre atât instrumentele legale cât i fondurile necesare pentru trecerea la noua generaie sis.
acest spirit de bună credină i bună cooperare a parlamentului contrastează din păcate flagrant cu atitudinea unor state membre care arată că sunt dezinteresate de succesul sis ii. vă împărtăesc cu sinceritate frustrarea mea personală dar i a întregului parlament european faă de această problemă fără de sfârit care este sistemul de informaii schengen ii.
este deja ridicol că un sistem de informaii fie el i complex să necesite iată mai mult de doisprezece ani pentru a fi dezvoltat i implementat i nici măcar acum statele membre i comisia nu îi pot ine angajamentele i repetă greelile din trecut.
avem în cazul de faă o lipsă de responsabilitate îngrijorătoare atât din partea finlandei care manifestă lipsă de interes pentru a realiza nite simple teste cât i din partea comisiei.
condiia de bază impusă comisiei de către parlament pentru deblocarea fondurilor pentru dezvoltarea sis ii a inut de angajamentul acesteia pentru respectarea i pentru supravegherea atentă a procesului de migrare.
din păcate comisia văd că nu i a respectat acest angajament.
toate aceste lucruri scot încă o dată la iveală motivele pentru care întreaga gestiune a spaiului schengen trebuie să fie schimbată i europenizată.
dacă am fi dispus de un mecanism de evaluare comunitar eficient toate aceste întârzieri ar fi putut fi evitate i s ar fi putut interveni mult mai prompt pentru a corecta astfel de probleme precum cea a finlandei.
în sfârit vreau să remarc ironia situaiei în care românia i bulgaria state candidate care dei îndeplinesc toate cerinele acquis ului de a accesa la spaiul schengen nu sunt acceptate să adere iar un stat vechi membru schengen are probleme grave cu respectarea acquis ului.
importana strategiilor deja elaborate precum cea a mării baltice i a dunării a constat în faptul că acestea au reprezentat atât un cadru integrat de abordare a provocărilor i oportunităilor din această regiune cât i proiecte pilot pentru viitoarele strategii macroregionale.
sprijin cu tărie ideea unor programe comune în regiunea alpilor a carpailor i în special a mării negre o zonă cu importană strategică recunoscută dată de bogăia resurselor naturale i o piaă potenială de peste trei sute cincizeci de milioane de consumatori.
din nefericire cooperarea la marea neagră deine un loc destul de modest în planurile actuale ale uniunii europene.
consider însă că trebuie să dăm dovadă de mai mult curaj i să jucăm un rol semnificativ în această regiune prin creionarea unei strategii europene pentru marea neagră.
o eventuală strategie va genera beneficii însemnate nu numai statelor din bazinul mării negre ci i întregii uniuni creând astfel o adevărată punte între europa i asia.
macroregiunile sunt forme inovative de cooperare ce pun în practică principiile guvernării pe mai multe niveluri.
ele au capacitatea să adune la un loc autorităile locale regionale i cele comunitare în vederea exploatării eficiente a potenialului comun de dezvoltare.
o macroregiune de succes trebuie să fie un prim pas către un model european capabil să combine creterea inteligentă incluzivă i sustenabilă a regiunilor europene.
strategia mării baltice i cea a dunării confirmă oportunitatea iniiativei macroregionale pentru alpi.
consider că în implementarea strategiilor macroregionale un rol cheie îl joacă grupurile de cooperare teritorială.
gect urile pot deveni platformele pentru implementarea strategiilor de dezvoltare teritorială i pot contribui la consolidarea cooperării între autorităile de la diferite niveluri.
obiectivele de dezvoltare comune iniiate de municipalităile din regiunile alpilor urmăresc domenii precum competitivitate inovare apă energie mediu climă creterea accesibilităii i transport.
punerea lor în practică va însemna ca i în cazul strategiei dunării transformarea obstacolelor în avantaje i va contribui la prosperitatea regiunilor montane.
în alpi în prezent în carpai pentru viitor.
comisia a stabilit clar că macroregiunile nu pot beneficia de finanări structuri administrative sau legislaie noi separate.
dar strategia macroregiunilor trebuie încurajată prin măsuri ferme concrete.
tocmai de aceea propun ca proiectele înscrise în cadrul acestor strategii să beneficieze de o atenie specială în cadrul contractelor de parteneriat i a viitoarelor programe operaionale beneficiind de punctaje suplimentare avantajoase.
în plus pentru ca strategiile macroregionale să dea roade concrete este nevoie de o comunicare eficientă i un schimb continuu de bune practici între actorii din regiunile implicate astfel încât aciunile întreprinse să producă rezultate măsurabile.
doresc să subliniez importana unei strategii macroregionale pentru alpi în domeniul agriculturii i mai ales în ceea ce privete creterea animalelor unica activitate umană posibilă în unele zone de munte.
o strategie pentru zonele muntoase trebuie să aibă printre priorităi agricultura ca factor esenial pentru meninerea unui mediu rural viu i pentru păstrarea locurilor de muncă i a demnităii umane în aceste zone.
de asemenea trebuie să includă crearea condiiilor de viaă necesare pentru oamenii care trăiesc în aceste zone.
în al doilea rând doresc să subliniez ca i muli colegi de ai mei faptul că munii carpai care se întind pe teritoriile mai multor state din europa centrală i de est ar trebui de asemenea cuprini într o viitoare strategie asemănătoare.
lanul carpailor împarte cu munii alpi întreaga listă de provocări naturale economice i sociale.
alpii i carpaii împart de asemenea vecinătatea imediată a dunării fluviu care face obiectul unei strategii regionale europene.
de aceea consider că munii carpai situai pe teritoriul a opt state dintre care ase sunt membre ale uniunii europene trebuie să facă obiectul unei viitoare strategii aflată în strânsă legătură cu strategia pentru alpi.
conform articolului o sută douăzeci și doi din regulament această situaie nu poate face obiectul unei rezoluii de urgenă.
nu este o chestiune care vizează statul de drept nu este o chestiune care vizează democraia nu este o chestiune care să vizeze drepturile omului.
aplicarea acestei chestiuni în relaiile dintre două ări recunoscând cu toii că a fost vorba de un acord care a funcionat perfect legal i ambele pări atât ungaria cât i azerbaidjanul i au respectat drepturile poate face obiectul unei indignări dar nu al unei rezoluii politice într o împrejurare în care situaia securitară din zonă poate fi
i a vrea să întreb retoric cum vă explicai că în presa de la erevan deja se tie că această rezoluie a fost adoptată.
a vrea să nu mai încercăm să jucăm în această cauză meciuri în favoarea uneia sau alteia dintre pări reuind să destabilizăm o situaie în care uniunea europeană ar trebui să joace un rol hotărâtor.
de aceea grupul liberal i a retras semnăturile de pe această rezoluie de aceea grupul liberal nu o va vota.
domnule președinte stimate coleg o să fiu foarte scurtă.
scurt dumneavoastră considerați o fantezie faptul că există pedeapsa cu moartea și că sunt oameni care sunt pedepsiți să li se ia viața?
stimate coleg mă bucur că ați vorbit de poporul pakistanez pentru că de foarte multe ori noi confundăm cetățenii dintr o țară cu deciziile unor lideri.
însă această rezoluție consider că este necesară și vă întreb se poate pune ceva în balanță cu viața oamenilor?
sunteți de acord să existe în pakistan încă pedeapsa cu moartea și să riscăm ca oameni nevinovați să ajungă să își piardă viețile pentru o decizie a unor temporari conducători?
jurnalistul a primit ameninări cu moartea încă din două mii șapte când a fost emisă o fatwa iraniană prin care se cerea uciderea sa.
autorităile iraniene au obligaia să coopereze pe parcursul anchetei cu informaii reale i cu probe.
în plus autorităile iraniene trebuie să interzică urgent clericilor iranieni să solicite public uciderea unor oameni.
rezultatul deci i răspunderea pentru această anchetă sunt în mare măsură legate de iran.
cer autorităilor din azerbaidjan să facă tot le stă în putină pentru protejarea vieii i siguranei celor care trăiesc în azerbaidjan i pentru care a fost solicitată fatwa adică cererea de a fi ucii.
îmi exprim i eu regretul faă de decesul jurnalistului rafig tagi i condamn cu toată fermitatea acest asasinat odios care demonstrează consecinele extremismului religios în privina drepturilor omului în primul rând a dreptului esenial la viaă.
uciderea acestui proeminent jurnalist ridică serioase semne de întrebare în legătură cu situaia drepturilor omului în azerbaidjan.
faptul este cu atât mai îngrijorător cu cât această ară este membră a parteneriatului estic a consiliului europei i participă activ la politica europeană de vecinătate.
i totui în ciuda parteneriatelor sale internaionale azerbaidjanul nu a reuit încă să îi demonstreze angajamentul serios în vederea asigurării libertăii presei i a protejării militanilor pentru respectarea libertăilor fundamentale.
adresez i eu un apel autorităilor azere să efectueze o anchetă urgentă i obiectivă cu privire la circumstanele înjunghierii lui rafig tagi i să acioneze cu toată responsabilitatea pentru a pune capăt impunităii de care se bucură autorii crimelor săvârite în numele unor convingeri religioase.
de asemenea solicit comisiei i celorlalte instituii europene să condiioneze orice progres în cooperarea cu azerbaidjan de garantarea respectării drepturilor omului.
vreau să mă alătur la ceea ce domnul vigenin spunea;
dincolo de ceea ce regretabil s a întâmplat în azerbaidjan trebuie să subliniem un singur lucru care se impune acest tip de criminalitate nu are frontiere.
cred că trebuie să cooperăm toate statele membre pentru a încerca să prevenim astfel de aciuni care sunt aciuni de o cruzime sigur semnificativă dar nu cred că putem condamna azerbaidjanul pentru acest asasinat.
tot ceea ce putem cere azerbaidjanului este să se mobilizeze i să încerce ca ancheta să fie mult mai rapidă i mai eficientă pentru că descoperirea autorului condamnarea lui este un mijloc principal de persuasiune pentru ca astfel de crime odioase să fie prevenite.
toate ările europene care au aderat sau doresc să adere la uniunea europeană trebuie să respecte criteriile de la copenhaga care includ i carta drepturilor fundamentale.
ca atare serviciile publice de mass media finanate de la bugetul de stat sunt eseniale.
ele au datoria instituională de a oferi publicului informaii de un înalt nivel de calitate precise i de încredere i ele trebuie să fie independente de presiunile externe i de interesele private sau politice.
pe de altă parte i mass media din sectorul privat are îndatoriri similare privind informarea.
susin deci necesitatea unui sistem dual european realmente echilibrat în care mass media publică i privată să i respecte rolul să fie garantată independena profesională a ageniilor naionale de tiri i să se evite crearea de monopoluri în domeniul tirilor.
în ultimii ani problemele cu care se confruntă mass media sunt aproape asemănătoare în toate statele membre.
tocmai de aceea adoptarea acestui raport referitor la norme standard pentru libertăile mass media în uniunea europeană va reprezenta un imbold pentru comisia europeană care va trebui pe viitor să devină mai curajoasă în ceea ce privete reglementările din acest domeniu. pe fond legat de această temă am două observaii prima se referă la mass media comercială
unde cred că avem nevoie de informaii transparente privind identitatea destinatarilor acestor mijloace ceea ce ar fi în folosul cetăenilor care ar putea afla mult mai multe informaii i să analizeze mai în detaliu ceea ce li se oferă i a doua se referă la instituirea unui mecanism
de verificare prin care comisia europeană să se asigure că statele membre garantează o aplicare reală pe teritoriul lor a cartei drepturilor fundamentale care implică pluralismul mass mediei egalitatea de acces la informaii i respectarea independenei presei.
primul ar fi acela că deja în comisia itre este un raport de inițiativă care se ocupă exact de același subiect și care va fi prezentat în perioada imediat următoare iar al doilea motiv foarte puternic este acela că în doar două săptămâni vom avea planul prezentat de către vicepreședintele efovi care bineînțeles este un plan foarte amplu care include și această problemă foarte importantă
a transportului și care va rezolva în ansamblul proiectului care va fi prezentat de domnul efovi întreaga problematică inclusiv cea referitoare la cele două țări din peninsula iberică și țările baltice dar cu referire și la țările din mediterana și cele din sud estul europei.
și cred că este bine să așteptăm acest plan el va fi discutat în sesiunea din douăzeci și cinci februarie și sigur vom avea posibilitatea să discutăm un subiect atât de important în ansamblul întregii problematici a pieței energetice europene.
domnule președinte știți foarte bine statele membre și au stabilit ținte în ceea ce privește interconectarea rețelelor dorind piață unică pentru energie în europa iar rețelele sunt la baza acestei piețe unice și a uniunii energetice a uniunii de aceea grupul ppe susține o dezbatere cu rezoluție
aceasta va facilita investiiile i comerul i va accelera modernizarea economiei rusiei oferind oportunităi de afaceri atât companiilor din rusia cât i celor din uniunea europeană.
consider important parteneriatul strategic pe termen lung dintre uniunea europeană i rusia i subliniez importana intensificării parteneriatului din domeniul energiei.
intensificarea colaborării în domeniul energiei reprezintă pentru ambele pări o oportunitate de aprofundare a cooperării economice i comerciale pe o piaă deschisă i transparentă inându se seama pe deplin de nevoia uniunii de diversificare a rutelor de transport i a furnizorilor de energie.
această cooperare trebuie să se bazeze pe transparenă accesul egal la piaă la infrastructură i la investiii precum i pe un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic care să garanteze furnizarea fiabilă i regulată a energiei către toate statele membre ale uniunii europene bazată pe standarde egale.
consider că obiectivul principal ar trebui să îl constituie o piaă energetică deschisă i transparentă între uniunea europeană i rusia.
aderarea rusiei la organizaia mondială a comerului răspunde intereselor proprii ale rusiei dar i intereselor economiei europene i mondiale în ansamblu.
banca mondială estimează că va crete productivitatea cu efecte pozitive asupra produsului intern brut urmare a faptului că rusia va avea posibilitatea să atragă noi investitori străini i să achiziioneze produse tehnologice de calitate.
uniunea europeană este principalul partener al rusiei în plan economic volumul produselor exportate în uniunea europeană fiind de peste o sută treizeci și opt de miliarde de euro iar ancorarea rusiei în sistemul comercial multilateral i implicit aderarea la reglementările instituite de acesta reprezintă un pas către îmbunătăirea relaiei bilaterale ue rusia.
producătorii români mai ales cei de produse de origine animală sunt nerăbdători să intre pe o piaă cu un potenial de consum uria unde până în prezent din păcate s au confruntat cu măsuri arbitrare i uneori ostile.
rămân însă probleme dintre care unele au fost deja semnalate în dezbatere.
rusia trebuie să elimine măsurile protecioniste ca interzicerea importurilor de porci.
nu în ultimul rând trebuie să renune la invocarea abuzivă a unor motive sanitare.
doresc să reamintesc atitudinea manifestată de rusia în luna martie când a interzis importurile de animale vii din uniunea europeană pe fondul crizei virusului schmallenberg chiar dacă restricia nu era în acord cu standardele organizaiei internaionale pentru sănătatea animalelor.
nu în ultimul rând doresc să reamintesc poziia acestui parlament care a arătat clar că trebuie să avem de la partenerii notri comerciali în domeniul agricol pretenia de a respecta exact aceleai standarde de calitate i de securitate alimentară pe care le pretindem de la agricultorii europeni.
solicit comisiei să aibă în vedere toate mijloacele de aciune pentru a se asigura că aderarea rusiei la omc va aduce beneficii comerciale atât agricultorilor rui cât i celor europeni i că relaia nu va fi una dezechilibrată ca în multe alte situaii.
astfel rusia i a luat angajamentul de a i alinia regulile i practicile comerciale la standardele omc în special în ce privete tratamentul nediscriminatoriu pentru importurile de bunuri i servicii asigurarea transparenei în implementarea măsurilor comerciale reducerea subveniilor agricole i îmbunătăirea drepturilor de proprietate intelectuală.
consider că eforturile rusiei în această direcie sunt substaniale iar o implementare cât mai rapidă a acestor angajamente va facilita comerul cu statele membre omc va încuraja crearea de noi locuri de muncă i va contribui la creterea pib ului rusiei.
în acelai timp decizia de a face parte dintr o organizaie internaională cu caracter comercial înseamnă nu doar avantaje ci i respectarea unor reguli stabilite de comun acord.