kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
este necesară o abordare comună coordonată de la nivel european care să mărească ansele uniunii de a pătrunde pe noi piee.
trebuie finalizate acordurile pentru servicii aeriene cu brazilia australia i noua zeelandă este necesară negocierea unor acorduri cu zone cu economii emergente china india asean statele din golf.
acordurile cu state vecine ca ucraina liban tunisia adzerbaidjan algeria sunt oportunităi de dezvoltare pentru aeroporturile regionale i secundare i pot contribui în acelai timp la descongestionarea principalelor hub uri europene i creterea competitivităii acestora pe plan global.
aglomerarea principalelor aeroporturi europene este evidentă i creează dezavantaje faă de noile hub uri din ările tere.
este nevoie de infrastructuri noi i de utilizarea eficientă a celor existente. concurena trebuie să fie transparentă i corectă.
există încă elemente care distorsionează piaa subvenii lipsa de transparenă nerespectarea standardelor sociale abordarea inegală a drepturilor pasagerilor.
politica externă pentru aviaie trebuie să respecte pe deplin principul reciprocităii inclusiv accesul pe piaă să abordeze toate activităile legate de serviciile aeriene o competiie corectă i transparentă i să aibă două obiective principale beneficiul pasagerilor i al companiilor i sprijinirea companiilor i a aeroporturilor europene în efortul de a păstra poziia de lideri pe piaa mondială. parlamentul european cere comisiei i statelor membre să urgenteze implementarea celor două proiecte europene exrtrem de importante pentru sectorul aviatic ses i sesar.
în acest sens vreau să salut propunerea comisiei ses doi care chiar dacă nu este suficient de ambiioasă poate fi îmbunătăită i poate constitui un pas foarte mare înainte pentru eficiena transportului aerian în interiorul uniunii.
cerem comisiei să examineze măsurile care pot asigura reciprocitatea în ceea ce privete utilizarea spaiului aerian între uniune i federaia rusă.
acordul comercial între statele unite i uniune va afecta i transportul aerian.
comisia trebuie să ia în calcul eliminarea restriciilor în ceea ce privete proprietatea i controlul companiilor aeriene atât în relaia cu statele unite cât i cu canada.
prezentul regulament este extrem de important deoarece stabilește dispoziții care vizează garantarea siguranței furnizării de gaze prin asigurarea funcționării corecte și continue a pieței interne a gazelor naturale permițând aplicarea unor măsuri excepționale atunci când piața nu mai este în măsură să furnizeze cantitățile de gaze necesare inclusiv a unei măsuri de solidaritate de ultimă instanță.
responsabilitățile între întreprinderile din sectorul gazelor naturale statele membre și uniune sunt clar stabilite atât în ceea ce privește acțiunile preventive cât și reacția la perturbările efective ale furnizării.
prezentul regulament stabilește de asemenea mecanisme transparente în spiritul solidarității privind coordonarea planificării de măsuri și de reacții în cazul unor situații de urgență la nivel național al regiunilor și al uniunii.
parlamentul a reușit să îmbunătățească textul și îi felicităm aici pe domnul raportor buzek și pe raportorii din umbră astfel încât acesta să reflecte mai bine principiul solidarității protejând în același timp compensațiile echitabile pentru companiile din domeniul gazelor naturale.
acesta este un pas important spre consolidarea securității energetice a uniunii europene iar în cazul unei crize serioase a aprovizionării cu gaze naturale țările ue vor trebui să își ajute vecinii fără a și neglija consumatorii protejați pentru a evita ca cetățenii europeni să rămână fără încălzire pe vreme rece.
trebuie să subliniem că solidaritatea se aplică doar pentru cetățeni și pentru servicii precum spitale școli și așa mai departe.
principiul transparenței este un element cheie deoarece statele membre vor trebui să notifice contractele noi sau modificările imediat după încheierea lor.
obligația de notificare ar trebui să includă totodată toate acordurile comerciale relevante pentru executarea contractului de furnizare a gazelor inclusiv acordurile relevante care ar putea avea legătură cu infrastructura stocarea și orice alt aspect important pentru siguranța furnizării de gaze.
domnule președinte onorați membri ai parlamentului european în primul rând dați mi voie să mulțumesc tuturor vorbitorilor începând de la președintele comisiei
până la cei care au vorbit în numele grupurilor politice.
ați atins mai multe subiecte dintre care cel care mie îmi e cel mai drag țara mea românia.
în decembrie o mie nouă sute optzeci și nouă noi românii am decis că nu mai suportăm dictatura comunistă și am înlăturat o.
de atunci construim o democrație pe care noi românii ne o dorim bazată pe ceea ce se numește valorile democrației europene valorile
uniunii europene.
suntem o țară din estul europei care în continuare crede în democrația de tip european.
românia este o țară care reprezintă un pol de stabilitate în regiunea geografică în care ne găsim.
românia este o țară care aspiră la statutul de lider în domenii precum cele pe care le am menționat în prima parte a discursului meu.
românia este o țară apreciată și respectată pentru securitatea pe care o livrează și în regiune și în nato și în altă parte.
noi am înțeles noi românii am înțeles de mult că nu putem să rămânem receptori de ajutor și de securitate ci trebuie să ne asumăm un rol mult mai greu dar în care credem cel de furnizor de securitate
în românia există o dezbatere politică și în românia există ceea ce am denumit o democrație foarte vie. nu vreau să intru în detalii ale dezbaterii
interne din românia dar pot să vă asigur că eu sunt hotărât să rămân implicat pentru a garanta românilor păstrarea valorilor democratice păstrarea regulilor și principiilor unui stat de drept
și continuarea unei lupte foarte dure grele dar drepte a luptei împotriva corupției.
cred că în europa avem mai multe probleme.
una dintre ele este conexiunea între cetățean și politician.
de multe ori această conexiune este una slabă cetățenii nu înțeleg ce fac politicienii și din păcate unii politicieni nu înțeleg ce vor cetățenii.
în românia cetățenii au spus clar ce vor iar eu care am fost ales de un număr semnificativ de români am înțeles că ei doresc
să continui acest mesaj cu care am început pentru o românie democratică pentru o românie europeană o românie integrată profund în uniunea europeană o românie care păstrează
intact statul de drept și care luptă și trebuie să spun cu rezultate notabile împotriva corupției. că există controverse este adevărat dar spuneți mi ce democrație parlamentară ar fi aceea fără controverse?
iar eu sunt hotărât că din această luptă va câștiga românia europeană românia democratică și mă voi implica pentru acest lucru.
am vorbit în prima parte a întâlnirii noastre despre cum văd eu viitorul uniunii europene.
mai multe luări de poziții s au referit mai degrabă la viitorul apropiat al uniunii europene și atunci dați mi voie să spun câteva cuvinte și despre cum vedem noi în românia cum văd eu viitorul apropiat al uniunii europene și mă refer la prima parte a anului două mii nouăsprezece când românia va deține președinția consiliului uniunii europene.
ne așteaptă o perioadă extrem de dificilă.
avem dosare extrem de grele pe care dorim să le tratăm într un mod echitabil dar și cu foarte multă determinare spre un rezultat pozitiv sau optimist.
nu întotdeauna va fi posibil.
unul din dosare se numește brexit și aici cu siguranță lucrurile sunt încă într o fază care depinde foarte mult de negocierea care se poartă însă noi ne dorim să ajungem la un acord cu marea britanie și dorim să avem
acest acord foarte repede.
românia se va implica atât cât președinția consiliului poate să se implice în acest lucru. și dați mi voie să spun că aici avem în ce privește negocierea brexitului o primă dovadă palpabilă clară și transparentă
a eficienței colaborării.
faptul că cei douăzeci și șapte au lucrat strict împreună au acceptat o singură echipă de negociere a adus rezultate notabile.
iată că unitatea nu este un concept al visătorilor ci unitatea este un concept al politicienilor cu viziune.
avem un dosar pe care știu că l ați discutat în parlament și care vă este drag și ne este drag este vorba de cadrul financiar multianual.
trebuie să ajungem la un progres pe acest dosar.
faptul că dumneavoastră în parlament ne încurajați pe noi din consiliu să mergem spre o creștere a bugetului este în opinia româniei un lucru bun dar negocierea va trebui să continue practic și aici românia se va implica și sperăm să avem
dacă nu chiar finalizarea negocierilor măcar progrese semnificative în zone sensibile pe acest buget.
un dosar care a fost menționat și de mine și de unii vorbitori migrația.
trebuie să ajungem cât se poate de repede la o abordare comună.
dacă nu reușim să definim o politică europeană în acest domeniu atunci vom avea o problemă majoră.
și românia se va implica pentru a progresa în aceste negocieri.
la momentul acesta știți foarte bine în ce privește reforma dublin avem douăzeci și opt de păreri din douăzeci și opt de state foarte diferite.
eu cred că putem să apropiem aceste opinii și să ajungem la primele concluzii comune care pe urmă ne permit un tratament pe mai multe paliere al acestui fenomen un tratament care va diferi fundamental
de felul cum am acționat până acum.
până acum am acționat în urma unei crize;
noi trebuie să acționăm înaintea unei crize asta am vrut să spun când am spus că uniunea europeană trebuie să acționeze preventiv.
noi știm cum funcționează lumea dar trebuie să ne și pregătim să facem față la efectele acestei funcțiuni.
și în fine în timpul președinției româniei vor avea loc alegerile europene și în timpul campaniei pentru alegerile europene vom avea summitul de la sibiu.
acest summit este extrem de important pentru românia și pentru uniunea europeană și nu neapărat prin faptul că este orașul meu natal ci prin faptul că acel summit are tema unică și clară viitorul uniunii europene.
vom discuta și vom creiona o gândire despre uniunea europeană clară limpede de înțeles pentru cetățeanul european nu numai pentru politicianul european.
iar alegerile pentru parlamentul european de anul viitor ne vor oferi o radiografie ne vor arăta dacă noi toți am fost credibili dacă am știut să generăm proiecte credibile
dacă știm să desenăm un viitor pentru uniunea europeană sau dacă mai avem un pic de lucrat.
domnule președinte mulțumesc tuturor vorbitorilor
pentru pozițiile exprimate.
au fost numeroase mi aș fi dorit să fi fost mai numeroase.
vă mulțumesc celor care ați găsit cuvinte de apreciere pentru românia vă mulțumesc și celor care au găsit cuvinte de critică constructivă fiindcă altfel de critică
unitate în diversitate acesta a fost conceptul cu care am încheiat prima mea prezentare și luările de poziție din această sală arată într adevăr că aici trebuie să lucrăm.
abordări foarte diferite dar evident fiecare cu greutatea și cu reprezentativitatea parlamentară a ei. dați mi voie să vă propun un demers prin care pot să interacționez cu dumneavoastră cei care ați luat cuvântul și poate și cu alții care
încă nu au făcut o.
având în vedere diversitatea temelor și vă asigur că toate sunt importante mă interesează și avem poziții ferme pe toate nu pot să intru în toate detaliile și în toate răspunsurile.
împreună cu colegele și cu colegii mei vom avea grijă ca fiecare vorbitor să primească un răspuns în scris și cred că în acest fel vom îmbunătăți net dialogul între noi.
încă o dată mulțumesc pentru luările de poziție.
dați mi voie în încheiere domnule președinte onorați membri ai parlamentului european să revin la câteva cuvinte cheie fiindcă astăzi vorbim despre cum vom creiona viitorul uniunii europene unitate
și coeziune apropiere față de cetățean securitatea internă a uniunii europene securitatea frontierelor uniunii europene greutate
în politica internațională a uniunii europene abordări care respectă și cultivă diversitatea dar permit o acționare unitară înspre exterior iată
temele care ne preocupă pe toți teme care îi preocupă pe europeni.
cred că este obligația noastră să găsim nu numai răspunsuri ci să găsim politici și să aplicăm practic ceea ce credem noi că este important pentru cetățenii noștri dar în același fel și pentru uniunea
europeană.
eu cred că avem într adevăr în românia o mare problemă i anume problema pe care dna dăncilă a rezumat o citând numele prim ministrului.
pentru că din păcate avem o majoritate oarbă la bucureti sigură de sine pentru că e foarte amplă i care crede că îi poate permite orice inclusiv să dea note de loialitate cetăenilor i membrilor celorlalte partide.
aceasta ine de o cultură totalitară care pe mine personal mă face să cred că avem nevoie de o alternativă la bucureti.
dle arlacchi sunt fata preedintelui român dar am fost aleasă independent în parlamentul european cu scorul unui partid politic.
deci numărul de voturi pe care l am obinut pentru a ajunge parlamentar european îmi dă dreptul să vă pun astfel de întrebări.
a vrea să îi reamintesc dlui preda ceea ce spunea jean monet construcia europeană nu se adresează guvernelor i minitrilor se adresează cetăenilor europeni.
acest mecanism nu se adresează guvernului româniei ci cetăenilor români.
o dezbatere importantă o dezbatere care trebuia purtată mai demult dar mai bine mai târziu decât niciodată!
vorbim despre un mecanism care nu are un termen limită care nu are o metodologie de lucru vorbim despre un mecanism care a modificat în cei ase ani cele patru condiionalităi adăugând domenii noi i care a introdus noi condiionalităi.
pentru că nu avem standarde europene în materie de sistem juridic poate fi prelungit la nesfârit ceea ce în opinia mea este profund inacceptabil.
solicit pe această cale comisiei europene să ofere o metodologie de lucru i mai ales să ofere un calendar clar de închidere a acestui mecanism care a devenit aa cum bine s a spus i o repet pentru a întări acest lucru mai degrabă un mecanism de verificare i mult mai puin un mecanism de cooperare un mecanism intens politizat o sursă de atacuri politice aa cum s a dovedit și în seara aceasta prin atacurile inacceptabile i ruinoase ale domnului preda la adresa prim ministrului din românia.
ei au capital intelectual i capacitate de muncă ce trebuie exprimate i valorificate la capacitate maximă cât de mult posibil pentru ei în primul rând i pentru societate.
desigur investiiile în sistemul privat pentru crearea de locuri de muncă sunt vitale i aceasta ar trebui să fie prioritatea fiecărui guvern al uniunii europene.
în mod particular cer comisiei să acorde o atenie sporită tinerilor din grupurile vulnerabile i celor din categoriile defavorizate care experimentează excluziune socială cum sunt cei afectai de sărăcie sau dizabilităi sau cei care provin din minorităi sau grupuri de migrani.
aceti tineri trebuie să dispună de sprijin financiar uman i social i de informare completă cu privire la posibilităile pe care le au pentru a îi găsi locuri de muncă.
autorităile naionale trebuie să implementeze cât mai rapid acele măsuri care să faciliteze introducerea acestei garanii. în primul rând va fi nevoie de o evaluare i un plan personalizat de ocupare urmate ulterior de aplicarea garaniei.
serviciile publice de ocupare vor trebui să ofere asistenă personalizată având în vedere faptul că există diferite motive care stau la baza dificultăilor cu care se confruntă tinerii în a face tranziia de la coală la primul loc de muncă.
însă va fi nevoie de măsuri i pe termen lung.
statele trebuie să i adapteze oferta educaională la cerinele de pe piaa muncii.
de aceea în românia se pune accent pe redeschiderea colilor profesionale i a celor de ucenicie fără însă a neglija învăământul superior.
domnule președinte domnule comisar domnule ministru maasikas vă spun din start că nu îmi propun astăzi să îi învăț pe colegii de la ecr și cu atât mai puțin pe doamna macovei despre ce înseamnă schengen.
românia și bulgaria sunt două țări profund europene cu contribuții majore în cadrul frontex recunoscute ca atare și contribuie considerabil la asigurarea controlului și securității frontierelor externe ale uniunii europene fiind angajate în același timp cu onestitate și loialitate la construcția viitorului uniunii europene. rapoarte succesive ale parlamentului european și evaluări succesive ale comisiei europene după două mii unsprezece
au confirmat îndeplinirea tuturor repet tuturor standardelor tehnice prevăzute în procesul de aderare.
opoziția unor state membre se bazează mai degrabă pe rațiuni politice și economice devenind deja o formă vădită de discriminare care continuă sa afecteze inclusiv economic negativ cele două state.
parlamentul european trebuie să ceară astăzi consiliului să dea în sfârșit curs propunerii comisiei de acum două luni de zile pentru primirea deîndată a româniei și bulgariei în spațiul schengen fiind convins că valorile solidarității între statele membre și excluderea standardelor duble nu sunt doar sloganuri bune pentru campania electorală.
închei cu încrederea și speranța că partenerii europeni ai româniei și bulgariei și ai croației vor dezgheța acest dosar astfel încât cele două țări românia și bulgaria să devină cât mai repede membre ale spațiului schengen iar croația să adere atunci când condițiile sunt îndeplinite.
în contextul acestei dezbateri a vrea să subliniez deteriorarea respectării drepturilor religioase ale românilor din valea timocului serbia. vorbim aici despre o comunitate de peste o sută de mii de români. îmi exprim pe această cale îngrijorarea faă de decizia primăriei oraului negotin serbia de demolare a fundaiei bisericii ortodoxe de limbă română dei preotful boian alexandru a obinut toate avizele necesare.
această biserică ar fi cea de a doua pentru românii care trăiesc în serbia.
pentru curajul de a o construi pe prima preotul boian alexandru a fost condamnat la două luni cu suspendare.
subliniez faptul că serbia s a angajat conform articolului cinci al acordului de stabilizare i asociere să respecte drepturile omului i protecia minorităilor etnice i religioase.
a vrea să închei cu un citat dintr o scrisoare a preotului boian alexandru în sperana că autorităile sârbe nu vor demola această biserică unde se va sluji în română.
ne ajute i pe noi să dobândim aceste drepturi în ara noastră în care trăim serbia să avem măcar numai biserica i coala noastră i să putem vorbi românete.
doamnă preedintă stimai colegi la sfâritul săptămânii trecute câteva sute de cetăeni români au fost împiedicai să intre pe teritoriul republicii moldova.
cei mai muli dintre ei fără nicio explicaie sau sub pretexte dintre cele mai bizare cum ar fi de exemplu că nu au acte care să arate că nu sunt infectai cu virusul hiv.
susin puternic drumul european al republicii moldova i al cetăenilor ei dar protestez împotriva acestui abuz grosolan i rog comisia europeană i consiliul să ceară explicaii autorităilor de la chiinău aa cum românia a cerut deja prin vocea ministrului de externe.
mulțumesc domnule președinte. am votat în favoarea raportului deoarece parlamentele din statele membre au un cuvânt important de spus atunci când se elaborează legislația europeană iar acest lucru este o dovadă clară a transparenței procedurilor decizionale în uniunea europeană.
pe de altă parte unele parlamente naționale nu au înțeles spiritul acestor prevederi din tratatele uniunii.
vă dau exemplul camerei deputaților din românia care anul trecut a dat aviz negativ pe propunerea de instituire a parchetului european.
presupun că majorității socialiste îi este frică că o astfel de instituție ar putea scoate la iveală posibile nereguli în procedurile de achiziții desfășurate cu fonduri europene.
spun acest lucru pentru că motivarea acestui aviz nu este coerentă și nici nu explică în mod clar de ce s a considerat că această propunere încalcă principiul subsidiarității.
mulțumesc domnule președinte. am votat în favoarea raportului deoarece odată cu transpunerea directivei privind practicile comerciale neloiale în statele membre achizițiile transfrontaliere au crescut. așadar este important ca aplicarea completă și uniformă a acestei directive să fie monitorizată în permanență.
mai mult sancțiunile aplicate nu ar trebui să fie niciodată mai mici decât câștigul realizat de pe urma practicilor neloiale sau înșelătoare.
astfel de măsuri i ar descuraja cu siguranță pe cei care recurg la diferite mijloace de denaturare a concurenței.
în plus ar crește gradul de încredere a consumatorilor și a comercianților în tranzacțiile efectuate pe piața internă.
salut eforturile ppe de combatere a publicității ascunse și înșelătoare.
această practică ia amploare în special în mediul online iar comisia trebuie să aibă o abordare proactivă în ceea ce privește comerțul pe internet.
doamnă președintă în data de șapte august două mii cincisprezece se împlinește un an din momentul în care rusia a impus interdicții la importurile de alimente din țările uniunii europene.
conform analizelor instituțiilor financiare la sfârșitul primului an de interdicții uniunea europeană pierde șase șapte miliarde de euro și circa o sută treizeci zero de locuri de muncă. în acest război economic românia este lovită de două ori.
dacă primul efect a fost acela al pierderii contractelor de export cu rusia în industria procesării laptelui unde producția a scăzut cu un sfert față de perioada dinaintea interdicției iar industria cărnii de porc a fost nevoită să scadă prețurile cu douăzeci și cinci cumulând pierderi uriașe producătorii români trebuind să facă față și afluxului de mărfuri venite pe piața românească din țările uniunii europene supuse și ele acelorași interdicții.
în contextul în care este previzibilă o decizie a moscovei de prelungire a embargoului cu cel puțin un an uniunea europeană trebuie să găsească cât mai rapid o formulă de sprijin a producătorilor români.
în absența acestui sprijin previziunile sunt de a dreptul alarmante și merg până la falimentarea totală a celor două sectoare de producție românească cu consecințe dezastruoase asupra echilibrului fragil al pieței muncii dar și a bugetului româniei.
conform acestui regulament se stabilește foarte clar că la lucrările dezbaterii pe care o avem noi astăzi pot să participe din partea consiliului cei care sunt membri ai consiliului. a fost luată o decizie care a părut ciudată.
domnul președinte tajani a fost indus în eroare pentru că nu i s a adus la cunoștință legea din românia.
conform legii române și constituției româniei cel care este prezent la lucrările consiliului este președintele româniei care sigur nu a putut să fie astăzi aici iar în absența acestuia la lucrările consiliului participă cum este cazul problemei pe justiție ministrul justiției.
ministrul justiției din românia se află astăzi în sală și cred că pentru o dezbatere în care să poată să fie aduse și argumentele necesare ar trebui să i se dea posibilitatea domnului ministru al justiției tudorel toader membru al comisiei de la veneția să poată să dea măcar răspunsuri la întrebări.
acest lucru ar da și o notă pe care ne o dorim cu toții de seriozitate de discutare a argumentelor care să aducă lumină în privința tuturor chestiunilor care se vor lămurite astăzi în plen și în același timp templul democrației pentru toți românii ar arăta că este parlamentul european și că prezența ministrului justiției care să poată să dea explicațiile necesare reprezintă un lucru pe care cu toții îl respectăm și pe care toți românii vă garantez îl vor aprecia ca atare.
deci vă rog domnule președinte să vă uitați pe articolul o sută douăzeci și trei alineatul și vă solicit respectuos să încercați să îi dați posibilitatea ministrului justiției din românia să răspundă măcar întrebărilor care sunt puse sau să aducă clarificările necesare.
ce să vă spun ne am întrebat cu toții de ce nu este lăsat să vorbească ministrul justiției din românia.
motivele sunt foarte simple pentru că nu adevărul interesa astăzi ci discursuri politicianiste și lipsa oricărui argument.
nu sunt în stare cei care critică să spună domnule articolul alineatul cutare este în neregulă pentru că nu există așa ceva.
au colportat astăzi și din păcate vreau să vă spun unii dintre colegi minciuni și v au dezinformat doamna comisar.
cum e posibil să spuneți despre independența sistemului judiciar când legile respective au fost adoptate de curtea constituțională? declarate constituționale.