kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
socialines išmokas reikėtų vertinti kaip investiciją į žmones kuri leidžia jiems prisitaikyti prie pokyčių darbo rinkoje apsisaugoti nuo skurdo ir socialinės atskirties bei padeda integruotis į darbo rinką.
m laimėjimų tai praeitais metais priimtas europos prieinamumo aktas.
m mes privalome užtikrinti tinkamą šio prieinamumo akto nuostatų perkėlimą ir realų įgyvendinimą valstybėse narėse.
taip pat turime užtikrinti kad per ateinantį dešimtmetį būtų pilnai garantuotas prieinamumas ir kitose viešųjų paslaugų srityse.
pavyzdžiui švietimo įsidarbinimo sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas būtinas.
taip pat būsimoje strategijoje būtina pilnai įgyvendinti socialinio ramsčio nuostatas kad mūsų žmonės su negalia turėtų tinkamas socialines garantijas užtikrinančias orų gyvenimą ir paslaugas leidžiančias jiems dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje.
madride konstatuota kad yra skubus poreikis naujiems įsipareigojimams dėl klimato kaitos. bet tai turbūt ir visas pozityvas.
bendri rezultatai konferencijoje veikiau nuviliantys.
šiaip mokslas neginčytinai įrodė kokie yra klimato kaitos faktoriai.
tačiau politinė valia skirtinguose pasaulio regionuose kaip matome yra skirtinga.
nesutarta dėl naujų lėšų nukreipimo šalims patiriančioms klimato kaitos padarinius sistemos.
nesutariama ir dėl paties termino ambicijos.
mums europoje šiandien tai jau reiškia konkrečius žaliojo kurso teisinius finansinius įgyvendinimo aspektus.
kad ir ambicija iki du tūkstančiai trisdešimt.
taip nuosekliai siekiame klimato neutralumo du tūkstančiai penkiasdešimt aisiais.
taigi europa ėmėsi ryškios lyderystės ir ją turime išlaikyti.
būsimus forumus panaudoti diskusijomis su kitais pasauliniais veikėjais ir tęsti artėjimą link paryžiaus susitarimo tikslų o svarbiausia atliepti europos ir pasaulio piliečių lūkesčius.
ačiū ponia pirmininke siekiai sudaryti sąlygas skaitmeninei sveikatos priežiūrai bendroje skaitmeninėje rinkoje siūlo galimybes atliepia pacientų lūkesčius bet kartu kelia ir iššūkius tokius pavyzdžiui kaip standartizacija ir unifikavimas.
skaitmeninės sveikatos priežiūros sistema suteikia galimybės plėtoti dirbtinio intelekto bei kompiuterinio mokymosi panaudojimą. naujos technologijos pritaikytos sveikatos priežiūros sistemai gali padėti geriau suprasti sunkiai pagydomas ligas bei kitus sveikatos sutrikimus.
svarbi problema yra asmens duomenų saugumas teisėtas disponavimas jais.
konfidencialiai naudojami duomenys gauti iš sveikatos sistemos galėtų padėti vykdyti sveikatos apsaugos politiką.
sukūrus bendrą sistemą kuri padėtų derinti sveikatos duomenų rinkimą bei išsaugojimą ir jų naudojimą europos sąjungoje būtų gerinama teikiamų paslaugų kokybė plėtojami moksliniai tyrimai gerinamas duomenų prieinamumas.
juolab būtų atsigręžta į vis didėjančius pacientų lūkesčius stebėti savo sveikatą.
tam būtina suderinti unifikuoti sveikatos priežiūros paslaugų sistemas valstybėse narėse gerinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą bei viešosiose e.
be to būtina atkreipti dėmesį ir į rezoliucijoje paminėtus teritorinės atskirties problemos sprendimus kuriuos manau privalu išplėtoti.
ačiū gerų švenčių ir geros sveikatos.
ir negalima apsiriboti vien dar daugiau taisyklių sugriežtinimu ir galbūt net nepraktišku sprendimu ūkininkų interesus pažeidžiančiu bet turime žiūrėti kad tos taisyklės kurios yra jų būtų laikomasi. paprastai daugiausiai žalos gyvūnų gerovei kelia ne pati kelionė bet jos neigiami aspektai ekstremali temperatūra
maisto vandens bei poilsio stoka.
todėl turime imtis suderinto horizontalaus požiūrio į problemą kuris ne tik sutelktų dėmesį į standartų laikymąsi kontroliavimą bet ir apimtų kitas sritis kaip es pasienio punktų įrengimas ir procedūros juose.
todėl mes turime priversti laikytis nustatytų mūsų standartų.
karas atnešė neregėto masto kančias holokausto tragedija okupacijos gulagai tremtys tai patyrė nesuskaičiuojama daugybė žmonių.
gimusi okupuotoje lietuvoje nebūčiau patikėjusi kad kada nors stovėsiu šioje salėje kaip europos parlamento narė.
esu gyvas pavyzdys kad europos sąjungos ir nato plėtra geriausiai trina skiriamąsias tironų nubrėžtas linijas.
vis dėlto net praėjus aštuoniasdešimt metų nuo pakto jo pasekmes vis dar jaučiame nes skiriamosios linijos išlieka europos rytuose.
kremlius ir toliau siekia išlaikyti savo įtakoje šalis norinčias prisijungti prie mūsų ukrainą moldovą ir sakartvelą;
molotovo dvasia gyvenantis kremlius skatina stalinizmo garbinimą ir skleidžia melą.
todėl ir rezoliucija kurią siūlome priimti rytoj yra ne tik apie praeitį.
ji skirta ateičiai jaunajai kartai kad ši istorija niekada nepasikartotų o išlikusios europos padalijimo linijos išnyktų galutinai.
gerbiama pirmininke komisare ministre kolegos.
daugiau niekada šiuos žodžius norisi ištarti prisimenant prieš aštuoniasdešimt metų rugpjūčio dvidešimt trečią dieną komunistinės rusijos ir nacistinės vokietijos pasirašytą molotovo ribentropo paktą.
dviejų nusikalstamų ideologijų atstovai tuomet nusprendė kokia bus suverenių valstybių ateitis ir atvėrė kelius masinėms žūtims genocidui deportacijoms.
būtina aktyviai veikti ir demaskuoti pastangas dominuoti paveržti kitų laisvą valią suvaržyti laisves.
sukurti taiką pavyko dėl glaudaus bendradarbiavimo ir galimybės kiekvienai valstybei narei lygiaverčiai dalyvauti sprendimų priėmimo procese.
molotovo ribentropo paktas nebus pakartotas jei mes sprendimus ir toliau priiminėsime visi o ne uždaruose kabinetuose slaptuose pasitarimuose bandydami pasiekti naudos tik konkrečiai grupei ar vienai valstybei.
paktas nebus pakartotas jei nebūsime atlaidūs kai vykdoma agresija kurstomas separatizmas ir terorizmas ar skleidžiama dezinformacija siekiant sukelti masinius neramumus.
gerbiama pirmininke gerbiama ministre gerbiamas komisare mieli kolegos istorinė atmintis yra mūsų bendros stiprios europos pagrindas.
nors mes visi turime savo unikalią istoriją tačiau kaip europiečiai esame sujungti bendroje istorijoje.
istorijoje kuri pažymėta didžiausiais žmonijos karais milijonais aukų brutaliais nacistiniais komunistiniais ir fašistiniais režimais.
aš pati esu iš šalies iš lietuvos kurios istorija yra skausmingai paženklinta prievartine okupacija masiniais trėmimais sibiro gulagais ir sulaužytais žmonių likimais.
turime kovoti su augančia propaganda ir visomis neapykantos ir netolerancijos apraiškomis.
europos atminties diena kurią minime kasmet privalo būti labiau matoma ir girdima kad niekados nepamirštume kokią kainą teko sumokėti už laisvę taiką ir demokratiją.
istorinės atminties išsaugojimas ir jos perdavimas ateities kartoms yra mūsų pareiga.
gerbiama komisare nepaisant didelių praradimų dėl rusijos įvestų sankcijų lietuvos transporto ir logistikos sektorius sulaukė nepakankamo europos komisijos dėmesio.
priešingai prancūzija ir belgija uždraudė vairuotojų kassavaitinį poilsį transporto priemonėse vokietija nustatė minimalų valandinį atlyginimą.
šie pakeitimai naudingi vietos vežėjams.
tuo tarpu didžiausius praradimus dėl embargo patyrusioms baltijos šalių įmonėms nauji reikalavimai yra nepakeliami.
raginu komisiją kompensuoti baltijos šalių vežėjų patirtus nuostolius ir prašau vokietiją belgiją ir prancūziją atšaukti konkurenciją iškreipiančius teisės aktus.
tai yra mūsų europos sąjungos solidarumo klausimas.
ir aš tikrai jus užjaučiu asmeniškai kad jums tenka dirbti tokioje sudėtingoje situacijoje.
aš visiškai sutinku ir suprantu italijos problematiką dėl pabėgėlių plūdimo į šią šalį kitų valstybių suvereniteto klausimus ir čia yra taip pat vienas iš politinių klausimų.
ar mes europos sąjungoje turime tam tikrą nuojautą ir supratimą dėl solidarumo ir pagalbos vienas kitam ar iš tikrųjų rusija ir toliau vykdys savo politiką skaldydama ir valdydama mus visus?
todėl gerbiama komisare aš tikiuosi kad iš tikrųjų šitas klausimas bus pakeltas į aukštesnį politinį lygį.
ir mes visi bendrai turime surasti paramą pagalbą ne tik ekonominę bet ir politinę pagalbą toms valstybėms.
reikia pripažinti kad smulkios ir vidutinės įmonės jau dabar teikia paslaugas prisidedančias prie ekologiškai tvarios ekonomikos augimo.
tačiau dažnai dėl resursų trūkumo jos veikia apibrėžtoje teritorijoje ir jų idėjos produktai bei paslaugos žinomi tik ribotam žmonių kiekiui.
tiek neformalūs tinklai tiek steigiamas europos efektyvaus išteklių naudojimo kompetencijos centras turėtų padėti įmonėms keistis gerąja praktika žiniomis užtikrinti efektyvų išteklių panaudojimą.
gerbiamas komisare kolegos pagalvokime kokias problemas ūkinių gyvūnų klonavimas išsprendžia europos sąjungos žemės ūkyje.
ne mes turime didesnę problemą maisto švaistymą.
irgi ne mes žinome kad gyvūnų klonavimo pasekmė yra dar didesnės kančios gyvūnams nei buvo iki šiol.
teigiama kad klonuoti gyvūnai turi problemų su imunine sistema ir yra neatsparūs daugeliui ligų todėl iš jų pagaminti maisto produktai gali būti užkrėsti ligų pernešėjais labiau negu įprasta.
labai gerai kad diskutuojame šiuo klausimu kuris iki šiol nebuvo reglamentuotas visos europos sąjungos mastu ir kol kas vienintelis priimtinas reglamentavimas yra draudimas užsiimti tokia veikla kaip siūlo pranešėjai ir envi bei agrariniai komitetai.
ar jie neiškraipo sąžiningos konkurencijos ir ar taip elgdamiesi nesudarysime sąlygų precedentams ne tik transporto srityje bet ir kitose ekonominės veiklos srityse.
rinkos skaidymas ir nesąžininga konkurencija iš tikrųjų kelia labai rimtą pavojų rytų europos šalių vežėjams tarp jų ir mano gimtosios lietuvos.
nes jie tikrai negalės konkuruoti su vokietijos nustatytais reikalavimais. todėl gali atsitikti pats blogiausias variantas mūsų vežėjai bankrutuos. darbuotojai neteks darbo neteks pajamų.
ir galiausiai visoje šitoje situacijoje turime atsižvelgti į pačius darbuotojus ir jų teises.
norėčiau gerbiamos kolegės paklausti kaip jūs manote ar šis sprendimas nėra tiesiogiai susijęs su savo rinkos apsauga?
mes su gerbiamu izmailu esame senai pažįstami nuo praėjusios kadencijos ir šitas klausimas šiandien iš tikrųjų nurodo kad pačioje europos sąjungoje yra daug neišspręstų klausimų.
ir visi puikiai žinojo kokia skirtinga ekonominė situacija skirtinga mokesčių sistema ir taip yra skirtingas minimalus atlyginimas.
bet kalba yra apie tai kad vokietija iš tikrųjų įvesdama šitą įstatymą stengiasi nukonkuruoti kitų valstybių vežėjus kad atsirastų laisvesnė rinka kad jie galėtų ją užimti.
vokietijos priimtas įstatymas nesiderina nei su ekonomine logika nei su kertiniais europos sąjungos vidaus rinkos veikimo principais.
tai yra ne tik vienos šalies kišimasis į kitų šalių socialinę politiką ir darbo klausimus.
tokiais įstatymais yra neva kovojama su socialiniu dempingu tačiau realiai tai yra priemonė uždaryti nacionalines vežimo įmones ir panaikinti konkurenciją ypač rytų ir centrinės europos šalių vežėjų.
rusija jau taiko apribojimus vežėjams ypač iš kaimyninių europos sąjungos šalių.
šio apribojimo paveikti vežėjai siekdami išsaugoti savo verslą ir darbo vietas dėjo dideles pastangas perorientuoti pervežimus iš rytų į vakarus todėl nesuprantama kaip pačios europos sąjungos valstybės narės tokiu sudėtingu laikotarpiu įveda apsunkinančias priemonės kitų šalių vežėjams.
manau kad pakankamai jau buvo šitas klausimas išaiškintas ir išstudijuotas iš visų pusių.
ir manau kad iš vienos pusės mes turime labai aiškiai sau pasakyti kad europoje yra didžiuliai skirtumai ir turime pasidaryti pakankamai aiškų planą kaip tuos skirtumus kuo greičiau sumažinti sušvelninti.
o komisija manau šiuo atveju turi atsiimti savo teisę atsistatyti savo teises siųsti vokietijai aiškų signalą kad vokietija peržengė savo įgaliojimus ir vokietija turi tuoj pat stabdyti taikymą kitoms šalims juos taikyti tik tai savo šaliai.
dėkoju pranešėjui už įdomų pranešimą.
iš tikrųjų darbuotojų finansinis dalyvavimas dalijantis įmonių pajamomis yra pažangi ir efektyvi priemonė kurios pagalba darbuotojams yra ne tik suteikiama papildoma finansinė nauda už darbą įmonėje bet kartu darbuotojai yra įtraukiami ir į įmonių strateginių sprendimų priėmimą.
tai be abejo sustiprina įmonėje dirbančių darbuotojų suinteresuotumą prisidėti prie įmonės veiklos gerinimo didina jų motyvaciją darbui ir kartu suteikia teises naudotis sėkmingos įmonės veikimo nauda.
deja skirtingų šalių praktikoje ši įmonių valdymo priemonė vis dar nėra tolygiai išvystyta todėl europos sąjungos lygiu būtina ir prasminga šia tema diskutuoti ieškoti ir siūlyti būdus kaip situaciją valstybėse narėse keisti kokie modeliai būtų patys priimtiniausi.
žinoma aš pritariu tik savanoriškam darbuotojų dalyvavimui ir taip pat manau kad būtina kalbėti apie tokio dalyvavimo riziką galimus pavojus darbuotojams kaip silpnesnei darbo santykių šaliai bei būtinos darbuotojų apsaugos priemones galimam nepageidaujamam poveikiui išvengti.
su pasitenkinimu ir malonumu kalbėdamas ecr frakcijos vardu noriu pabrėžti kad lietuvos pirmininkavimas buvo aukšto lygio ir praėjo sėkmingai.
tarp lietuvos pirmininkavimo prioritetų galima išvardinti energetinį saugumą rytų partnerystę išorinių es sienų stiprinimą baltijos jūros regiono valstybių bendradarbiavimą.
lietuva užsibrėžė ambicingą tikslą užtikrinti nuoseklumą priimant sprendimus todėl es darbotvarkėje buvo suplanuota daugiau negu penki šimtai teisės aktų užklausimų.
visgi svarbiausiu lietuvos pirmininkavimo pasiekimu buvo be abejo susitarimas su europos parlamentu dėl daugiamečio es biudžeto skirto nuo du tūkstančiai keturiolika m.
iki du tūkstančiai dvidešimt. m t. y. dėl sąjungos daugiametės finansinės programos. ukrainos asociacijos susitarimo su es nepasirašymas negalėtų būti pavadintas lietuvos pirmininkavimo nesėkme kaip tai įvardijo daugelis komentatorių bet akivaizdaus žaidimo pasekme žaidimo kurį žaidė kijevo valdžia
ir kurio rezultatai buvo nuspėjami dar iki susitikimo.
pirmininkavimas tai puiki proga pačios valstybės narės reklamai jos vaidmens sustiprinimui sąjungoje bei teigiamo valstybės kaip patikimos partnerės įvaizdžio pristatymui.
deja bet pastarieji skandalingi įvykiai lietuvoje nukreipti prieš tautines mažumas paliko blogą įspūdį ir tapo lyg deguto šaukštas lietuvos pirmininkavimo medaus statinėje.
kalėdų išvakarėse lietuvos vyriausybės atstovo prašymu vilniaus apygardos teismas spaudžiamas viešų politikų pareiškimų nustatė drakonišką apie trylika tūkstančių eurų baudą šalčininkų rajono savivaldybės direktoriui boleslavui daškevič už dvikalbių informacinių lentelių su gatvių pavadinimais valstybine lietuvių
bei lenkų kalbomis naudojimą kurios kabo ant privačių namų.
kova su autochtoninių tautinių mažumų kalbomis palaikoma aukščiausios valdžios yra ne kas kitas kaip kraštutinio nacionalizmo pasireiškimas kurio neturėtų būti europos sąjungoje.
praėjusių metų liepą europos parlamentas specialioje kalbų įvairovės rezoliucijoje paragino valstybes nares kurios to dar nepadarė pasirašyti bei ratifikuoti europos regioninių bei mažumų kalbų chartiją.
parlamentas taip pat paragino smerkti bet kokius veiksmus kurie diskriminuoja kalbos pagrindu arba per nustatytą arba paslėptą asimiliaciją pažeidžia kitų bendruomenių kalbas bei tapatybes.
kreipiuosi į tarybą ir komisiją nedelsiant imtis veiksmų įgyvendinant šią rezoliuciją ir reaguoti siekiant sustabdyti represijas diskriminaciją bei tautinių mažumų persekiojimus sąjungos teritorijoje.
sveikinu ir džiaugiuosi pasiektais puikiais lietuvos pirmininkavimo rezultatais ir ypač sveikinu pasiekus susitarimą dėl europos sąjungos daugiametės finansinės programos nes šis susitarimas leis užtikrinti kad visos es finansuojamos programos bus pradėtos
lietuvos pirmininkavimo metu po ilgų derybų galiausiai buvo susitarta dėl socialinę dimensiją turinčių europos sąjungos programų o tai reiškia kad europos sąjungos biudžetas bus orientuotas į žmones ir mūsų piliečiai pajus konkrečią naudą.
iš jų noriu pasidžiaugt pasiektais susitarimais dėl europos socialinio fondo europos globalizacijos fondo paramos labiausiai skurstantiems fondo nes visi šie fondai prisideda prie mūsų žmonių gerovės skatinimo ir yra skirti nuo krizės nukentėjusiems žmonėms.
lietuvos pirmininkavimo metu patvirtinta jaunimo garantijų iniciatyva bei švietimo ir mokslo programa erasmus šiame kontekste yra labai svarbi nes kartu pasiekėm kad nedarbo problemos sprendime ypatingas dėmesys būtų skirtas jaunimo užimtumo didinimui.
ir be to iš tikrųjų tai yra geras pasiekimas kad švietimui ir mokymui skirtas biudžetas padidintas net keturiasdešimt proc.
palyginti su praėjusiu finansinio programavimo laikotarpiu.
iš tikrųjų lietuvai pirmininkaujant pavyko rasti bendrus kompromisus priimti bendrus sprendimus dėl bendro bankų priežiūros ir pertvarkos mechanizmo dėl indėlių garantijų sistemos direktyvos dėl ilgai diskutuotos tabako direktyvos.
labai džiaugiuosi ir dėl judančių darbuotojų papildomų teisių į pensiją ir galiausiai tvirta padaryta pažanga ir dėl komandiruojamų darbuotojų direktyvos ir dėl daugelio kitų klausimų kurie daro europos sąjungą iš tikrųjų labiau patikimą augančią ir atvirą.
karobliui dėkoju viceministrui vytautui leškevičiui kuris iš tikrųjų labai gerai dirbo su europos parlamentu ir visai lietuvos vyriausybei ir visiems čia esantiems žmonėms todėl kad žinau kiek daug jie dirbo kiek naktų nemiegojo kiek nervų sugadino bet užtai rezultatas yra tikrai geras.
kadangi atstovauju lietuvai pirmiausia dėkoju visiems kolegoms iš europos liaudies partijos ir kitų frakcijų kurie prisidėjo prie lietuvos pirmininkavimo sėkmės.
pirmininkaudama europos sąjungai lietuva sugebėjo sutelkti europos dėmesį į glaudesnius santykius su rytų partnerystės šalimis o rusijai atsakius spaudimu europos sąjungoje nebeliko iliuzijų dėl maskvos politikos tikslų.
ukrainos atsisakymas viršūnių susitikime vilniuje pasirašyti istorinę sutartį su europos sąjunga yra tik trumpalaikė ir labai brangiai kainavusi rusijos ir prorusiškų jėgų ukrainoje pergalė.
turime pripažinti kad mūsų rytų partnerystės programa pradžioje buvo biurokratiška ir techniška tačiau dabar tapo aišku kad tai yra geopolitinis klausimas ir mūsų požiūris į jį turi būti atitinkamas.
pažymėsiu kad rusija visiškai sugadino savo įvaizdį pasaulyje daugelis žmonių suprato kad rusija nesiūlo draugiškos partnerystės bet siekia dominuoti.
rusija žaisdama be kompromisų gali laimėti trumpalaikių pergalių bet ilgalaikėje perspektyvoje tautos sieks išsilaisvinti iš rusijos įtakos.
lietuvos pirmininkavimas ir buvo sėkmingas pirmiausiai todėl kad jo metu rytų kaimynystė tapo visaverte europos sąjungos darbotvarkės dalimi.
ir pabaigai nors tarp graikijos prioritetų rytų partnerystės politikos nėra bet manau kad būtent šiai politikai artimiausią pusmetį turime skirti ypatingai didelį dėmesį.
pirmiausia noriu pabrėžti kad direktyva dėl moterų ir vyrų lygių galimybių darbe ir darbo rinkoje tikrai yra sunkiai įgyvendinama valstybėse narėse.
taigi reikėtų skubiai peržiūrėti šią direktyvą nes mes iš tikrųjų privalome spręsti ilgametę problemą dėl nevienodų moterų ir vyrų atlyginimų už tą patį darbą.
nes tai yra didžiausias lyčių lygybės principo pažeidimas ir nesilaikymas.
taigi būdama nuomonės pranešėja užimtumo ir socialinių reikalų komitete raginu valstybes nares kuo efektyviau ir aktyviau įgyvendinti komisijos rekomendaciją dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą.
antra noriu priminti jog darbo rinkoje nuolatos vyksta darbų išskaidymas pagal sektorius.
ir moterys dažniausiai dirba tuose sektoriuose kuriuose yra mažesni atlyginimai nelegalūs darbai darbai be garantijų kaip antai darbas namų ūkiuose auklės sergančių žmonių priežiūra.
tai yra labai sunkūs darbai tačiau vis dar nuvertinami ir mažai apmokami. ir galiausiai noriu paraginti komisiją paskelbti europos kovos su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu metus.
mes ir vėl svarstome padėtį ukrainoje nes būti akli ir kurti tam kas vyksta mūsų kaimyninėje šalyje mes jau negalime.
prireikė vilniaus aukščiausiojo lygio susitikimo ir euromaidano sos signalų iš ukrainos aukų kad visa europos sąjunga ir mes europos parlamentas visiškai suvoktume ir rusijos politikos bei tikslų esmę ir ukrainos ekonominės padėties sudėtingumą ir tą aukštą kainą kurią rytų europiečiams tenka sumokėti už suartėjimą su europos sąjunga demokratiniu pasauliu.
šiame kontekste rusijos ir es strateginės partnerystės kuri grindžiama bendromis vertybėmis lozungas skamba kaip pasityčiojimas.
jei es ir rusija siektų strateginės partnerystės nebūtų prireikę euromaidano o ukrainos motinoms apverkti savo žuvusių vaikų.