kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
de akkor a fotyga képviselő asszony éppen már befejezte a hozzászólását és de sarnez képviselő asszony elkezdte. úgyhogy nem tudtuk a kék kártyát figyelembe venni ugyanakkor természetesen láttam hogy mr.
egy pillanatot kérek képviselő úrtól!
másodszor fordul elő az ülésünk alatt hogy nem állunk fel.
hálás vagyok de lange asszonynak mivel a téma kapcsán elmondhatom személyes tapasztalataimat.
az elmúlt évben több magyar mezőgazdálkodó farmer keresett meg panaszával hogy a közös agrárpolitika keretében a legelőtámogatást lecsökkentették ha nem vágták ki az őshonos fákat és bokrokat.
egyik kezünkkel fizetünk hogy a gazdák a madaraknak mesterséges odúkat álltsanak fel másik kezünkkel a madarak és más élőlények élőhelyének megszüntetésére ösztönzünk.
erre van egy magyar népi mondás nem tudja a jobb kéz hogy mit csinál a bal kéz.
megdöbbentő hogy huszonhárom év után az én pártomat az erdélyi magyar néppárt tagjait támogatóit hasonlóképpen zaklatják megfélemltik.
az ügyészség a rendőrség behvatja őket munkahelyükön keresik fel őket szatmár beszterce naszód hunyad szeben megyében ahol alárásukkal támogatták a pártunk létrehozását.
tudnivaló hogy december nine én kerül sor az országos választásokra ezért támadják pártunkat mivel mi a korrupció ellen vagyunk a föderalizmust és az autonómiát a kisebbségi jogokat hangsúlyozottan támogatjuk.
kérem reding biztos asszonyt és a parlamentet a bizottságot hogy vizsgálják ki hogy a ponta antonescu kormányzat ne sértse meg a jogállamiságot a demokráciát a választás szabadságát a kisebbségi jogokat a demokratikus pluralizmus értékeit.
thousand and ten május five én fogadta el az európai parlament igen nagy többséggel four hundred and eighty eight igen szavazattal az áder jános és tőkés lászló képviselőtársaim által kezdeményezett többpárti határozati javaslatot amely a cianidos bányászati technológiák. two thousand and eleven év végéig történő betiltását szorgalmazta. sajnos az európai bizottság a mai napig nem tett semmit annak érdekében hogy a parlamenti határozatot követően jogszabály szülessen amely rendezné ezt a kérdést és megtiltaná európában ezt a rendkvül veszélyes bányászati üzemmódot.
a közelmúlt eseményei illetve a jövő várható lépései azt vettik elő hogy ebben a témában több újabb probléma fog előkerülni az európai unió területén hiszen a romániai felsőcsertésen már kiadta a környezetvédelmi hatóság a működési engedélyt egy cianidos bár kisebb mértékű bányának szlovákiában pedig kremnicán szintén előkésztés alatt áll egy bánya újranyitása. ha nem akarjuk azt hogy ezek a folyamatok elvezessenek odáig hogy
üdvözlöm azt a döntést miszerint a nobel békedjjal járó összeggel az eu a háborútól vagy más háborús konfliktustól szenvedő gyermekeket fogja támogatni.
e konfliktusos helyzetek következményeként a gyermekszegénység és a gyermekek elleni erőszak nő szerte a világban ami ellen minden eszközzel küzdenünk kell.
most mégis egy másik jelenségre hvnám fel a figyelmet ami itt az unión belül egy komoly probléma és a mi fiataljainkat nap mint nap érinti.
gyakran halljuk az elveszett generáció kifejezést a fiatalok magas munkanélküliségi aránya miatt ezért fontos hogy minél több olyan kormányzati program szülessen mely a fiatalok munkavállalási helyzetét javtja és olyan fórumok létrehozása ahol maguk a fiatalok juttathatják el véleményüket a döntéshozókhoz.
ezért örülök hogy végre magyarországon is elindult ez az új nemzedék program keretében.
minden fiatalban tehetség rejlik mely felfedezésre és támogatásra vár ezáltal olyan képességek alakulhatnak ki melyek növelhetik a versenyképességet a munkaerőpiacon.
ehhez szeretnék személyesen hozzájárulni a tehetséggondozásról szóló rásbeli nyilatkozattal ami most indult el novemberben.
tisztelt reding asszony kedves képviselőtársaim!
a teljes létbizonytalanságba került magyar állampolgárok segélykiáltását tolmácsolom.
már az európai parlament három állásfoglalásában figyelmeztette a magyar kormányt az továbbra sem hajlandó tiszteletben tartani az alapvető emberi és szociális jogokat.
éppen egy évvel ezelőtt jelentette be a magyar kormány a rokkantnyugdjak jogosultsági szabályainak felülvizsgálatát. felhvom reding asszony figyelmét arra hogy a korábban rokkantsági baleseti rokkantsági nyugdjban illetve rendszeres szociális járadékban részesülők támogatását olyan juttatássá alaktották át amely csökkenthető sőt megszüntethető.
ezzel a magyar kormány ismét visszamenőleges hatállyal vont meg olyan jogosultságot magyar állampolgároknak egy csoportjától amely szerzett jog volt.
a kormány egypárti alkotmányát korábban azzal dicsérte hogy az garantálja a fogyatékkal élők jogait.
az európai adófizetők azonnali és tömeges tiltakozását szeretném kérni ezzel a gyalázatos kezdeményezéssel szemben amelynek a lényege a következő magyarországot és lengyelországot kvánják destabilizálni olyan módon hogy európai uniós pénzeket juttatnak
úgymond nem kormányzati szervezeteknek azzal a nyilvánvaló céllal hogy a demokratikusan megválasztott kormányokat aláássák szétverjék ugye ezt látjuk magyarországon is.
a másik célcsoport a tömeges migrációt támogató civil szervezetek ezek számára is pénzeket akarnak adni.
tiltakozni kell és arra kérem a néppárti képviselőtársaimat hogy ha megtennék aki hallja most amit mondok hogy rám néz és fölvesszük a szemkontaktust.
ön komoly tapsot kapott a felszólalása után bár már felszólalása közben is érzékeltem hogy itt a teremben valósznűleg egyet fognak érteni önnel nagyon sokan.
de az igazán szép szavak mentén még azért kérdezném hogy lát e arra lehetőséget hogy ez az eszköz vagy az eszköz körüli politikai képlet kezelje azt a szituációt hogy pl. egyes országokban gy magyarországon ennek a pénzügyi eszköznek az elfogadása
akár börtönbüntetéssel is járhat.
a múlt héten kkv csúcsot tartottunk brüsszelben kb.
előző héten a parlamentben több száz innovatv vállalkozás vett részt különböző konferenciákon.
a szavainknak és a cselekedeteinknek egy irányba kell mutatni!
ezért elfogadhatatlannak tartjuk az ipari bizottságban hogy a tanács és a bizottság arra tett javaslatot hogy a vállalkozói kezdeményezés és innovációs programot kurttsuk meg hogy a kutatás fejlesztési programot kurttsuk meg hogy a digitális menetrendet kurttsuk meg.
nem ezt gértük nem ezt várják tőlünk sem a választóink sem a vállalkozóink.
azt gértük hogy növekedést és foglalkoztatást biztostunk.
ezért arra szeretném önöket bztatni hogy fogadják el az ipari bizottság és a költségvetési bizottság javaslatát ezen sorok eredeti állapotára történő visszaálltására.
az elmúlt két évben illetve már harmadik évben egy komoly harcot vvtunk hogy megtaláljuk közösen az iter finanszrozásának a forrásait.
mi fontosnak tartjuk ezt a programot de azt is mindig hangsúlyoztuk és most is hangsúlyozni kvánjuk hogy ez nem mehet a kutatás fejlesztés egyéb programjainak a rovására.
őszintén remélem hogy ennek a rémálomnak amit itt évek óta folytatunk ebben a kérdésben a végére érünk és a következő hétéves költségvetésben ez a kérdés megoldódik.
arra bztatom önöket hogy gondoljanak a fiatalokra gondoljanak a jövőre és fektessenek ebbe forrásokat.
az európai uniót a gazdasági válság kitörése óta számos alkalommal brálták hogy nem képes megfelelő módon reagálni a válsághelyzetre.
én úgy télem meg hogy ez a mostani vita és kirilov úr kiváló jelentése ékes cáfolata annak hogy igenis az európai unió képes volt reagálni ezekre a folyamatokra.
nem értem a kollégákat akik attól aggódnak hogy a mostani egyszerűstések azt fogják jelenteni hogy nem lesznek kontrollálva a folyamatok hiszen a kohéziós politikának éppen az a nagyon nagy értéke hogy egy nagyon pontos ellenőrző mechanizmusa van.
tehát senkinek nem kell aggódni és hogyha a kollégák emiatt aggódnak remélem hogy ez nem egy szolidaritásdeficit a részükről azon tagállamok irányában például az én országom magyarország irányában hogy mi ezeket a pénzeket nem fogjuk megfelelően fölhasználni.
nagyon aggódok amiatt hogy barroso úr első dokumentumában a kap ot meg sem emltették a kohéziós politikát is csak szőrmentén emltették meg holott ezek megkerülhetetlenül fontos kohéziós fontos közösségi politikák amelyek elengedhetetlenek ahhoz hogy a zöld növekedést az innovációt
az elmúlt években migránsok milliószámra érkeztek európába és a földközi tengeren átkelők közül tzezres nagyságrendben haltak meg.
ez a parlament fogadta el a többségével azt a jelentést amelyben úgy beszél a migrációról mint egy pozitv folyamatról amit támogatni kell.
azt deklarálta ennek a parlamentnek a többsége hogy nem lehet különbséget tenni az üldöztetés elől menekülők és a jobb élet reményében ide jövő gazdasági menekültek között.
ez nem más mint egy meghvólevél a megoldás pedig nem a kötelező kvóta szerinti elosztás.
egyre több ország utastja el látja a példákat nem akarják hogy a saját országukban is párhuzamos társadalom épüljön ki.
a megoldás a gyökerénél afrikában kezelni a migrációt erre fordtani energiát és mivel ez nem egy rövid folyamat addig pedig a határoknak mind a szárazföldön mind a tengeren valódi határokként kell működni.
amikor beszámolót kaptunk néhány héttel ezelőtt a bizottságtól illetve az európai beruházási alaptól akkor még csak kétszázvalahány millió euróról volt összesen szó és az egyik kérdésem pont ez volt hogy az eredeti géret vagy terv szerint five hundred millió volt tervbe véve.
azt gondolom hogy nagyon fontos ez hiszen a krzis hatásainak a csökkentésében ez egy kiemelten fontos program ezért is siettünk ennek az elfogadásával.
nagyon fontos az információnyújtás az hogy elérjen az emberekhez az információ.
a lisszaboni szerződés érvénybelépése óta ez az első visszafogadási egyezmény amelyhez az európai parlament is beleegyezését kell adja.
több tárgyalási fordulót követően közel ten év után.
two thousand and nine október twenty six án az európai közösség és pakisztán brüsszelben alárta a megállapodást. a lisszaboni szerződés hatálybalépése következtében az unió az európai közösség jogutódja lett s ez azt jelenti hogy a lisszaboni szerződés hatálybalépése óta az európai parlamentnek is egyetértését kell adni a javasolt megállapodáshoz.
a külügyi szakbizottság pozitvan véleményezte az állampolgári jogi bel és igazságügyi bizottság pedig megszavazta az ajánlást.
ennek a megállapodásnak az a célja hogy javtsa az együttműködést a megkereső és a megkeresett államok igazgatási szervei között a visszafogadási eljárás meggyorstása érdekében. erre vonatkozóan a megállapodás rögzti a saját állampolgárok és a harmadik országok állampolgárai és hontalan személyek teljes kölcsönösség alapján történő visszafogadásának kötelességét
valamint a visszafogadási eljáráshoz szükséges technikai rendelkezéseket.
a megállapodás célja hogy fontos eszközként szolgáljon az európai unióba irányuló illegális bevándorlás elleni küzdelemben és növelje az unió területén a polgárok biztonságát.
pakisztán jelentős származási vagy tranzitország olyan bevándorlók esetében akik nem illetve már nem felelnek meg valamilyen uniós tagállam területére történő belépés illetve az ottani jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek.
a pakisztánnal kötött megállapodás regionális szempontból is fontos mert támogatni fogja az uniónak a régió más országaival történő együttműködés fokozására irányuló erőfesztéseit.
a megállapodás érinthetetlenségi záradékot tartalmaz a nemzetközi jogszabályok és az adatvédelmi szabályozás tekintetében.
a személyek fizikai visszaszálltása teljes mértékben a tagállami vagy pakisztáni illetékes hatóság feladata marad.
eszerint be kell tartaniuk a nemzetközi jogszabályok előrásait.
a megállapodás egy visszafogadási vegyes bizottság felálltását rja elő amely elfogadhatja eljárási szabályzatát.
tekintettel arra hogy a visszafogadási vegyes bizottságban az európai intézmények közül csak az európai bizottság vesz részt az európai parlament kéri a bizottságot hogy rendszeresen tájékoztassa a vegyes bizottság tevékenységéről.
a megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba amely napon a felek értestették egymást a megerőstési eljárások befejezéséről.
meg szeretném köszönni a bizottság nyilatkozatát a kollégák kritikai észrevételét és bzom abban hogy az elmondottak alapján a tisztelt ház megszavazza ezt az egyezményt.
remélem hogy nem lesz túl szigorú hozzám az első négy percemből csak három perc húsz másodpercet használtam fel ha egy kicsit hosszabb leszek most akkor megbocsátja nekem.
mélységesen megindtott bennünket mindaz ami pakisztánban az árvz idején történt és aggodalommal tölt el bennünket mind a mai napig is minden emberjogi sértés ami pakisztán területén vagy akár a világban történik de még nagyobb aggodalommal tölt el bennünket
hogy olyan országokban is sérülnek az emberi jogok amely országok alárták a menekültek jogállásáról szóló genfi protokollt.
és még nagyobb aggodalommal tölt el bennünket hogy olyan kollégák is védelmükbe veszik persze jogosan a pakisztáni embereket felszólalnak az emberjogi sértések ellen akik lehet hogy a saját uniós országukban nem ismerik el a nemzeti kisebbségeket. még egyszer megismétlem amit a vitában is elmondtam
hogy igenis az emberjogi kérdés fontos de ez az egyezmény nem az emberjogi kérdésekről szól elsősorban.
nem csak arról szól hanem arról hogy biztonságot kérnek tőlünk az uniós polgárok biztonságot a tagállamok és engedjék meg hogy egy olyan példát mondjak el ami nagy britanniában two thousand and ten májusában történt amikor is két terrorgyanús pakisztáni diák
abid nasser és ahmad faraz khan egyetemista diákokat letartóztatták és a brit bróság úgy vélte a két diák visszaküldése veszélyeztethetné életüket és ezért nagy britanniában maradhatnak.
tehát amikor arról beszélünk hogy visszaküldés akkor természetesen jogosan számon kérhetjük pakisztánon az emberi jogok sérelmét de elsősorban a tagállamaink bráiban és bróságaiban bzzunk meg és megbizonyosodhatunk esetleg arról hogy nem sérülnek
a személy emberi jogai.
pakisztán sok mértékben alulmarad a követelmények szempontjából de ne felejtsük el hogy two thousand and four óta van kisebbségi minisztériuma és lehet hogy pont az önök kritikus megjegyzéseinek is köszönhetően ebben az esztendőben két olyan nemzetközi egyezményt ratifikált
azt kell mondanom hogy lehet hogy ezért változtatták meg mert önök kritikusan viszonyultak ehhez az egyezményhez és ratifikálták de lehet hogy azt is mondhatom hogy ha önök holnap nemmel szavaznak azt szavazzák meg hogy nem bznak meg saját tagállamaik bróságaiban.
tehát én mindenit arra biztatok hogy közel tzéves egyezkedés egyezmény után adjuk meg az esélyt hogy pakisztán tovább haladjon ezen az úton és remélhetőleg a még hiányzó genfi egyezményt is alá fogja rni.
először is szeretném megköszönni a biztos úrnak és három előadó kollégámnak a kiváló együttműködést és a kiváló munkát amit ebben a nagyon fontos kérdésben elértek.
az európai unió alapvetően innovatv társadalom ahol a szellemi tulajdonjog védelme létfontosságú érdekünk.
ehhez járul hozzá az egységes európai szabadalmi védelem kialaktása is.
az európai szabadalmi reform szükségességét senki sem vonja kétségbe.
több évtizede próbál az unió olyan jogi keretet kialaktani amely majd megerősti egységesti és egyszerűsti az európai szabadalmi rendszert.
nem lehet tovább odáznunk a döntést akkor amikor ez eu kutatásfejlesztési ipara évről évre leszakadóban van a világ többi szereplőjétől.
a twenty five tagállam kormányközi megállapodása egytizedére csökkentheti a találmányok védelmének jelenlegi költségeit.
ugyanakkor nem csak az európai szabadalmaztatási költségek csökkentéséről van szó.
az egységes oltalmi rendszer kedvezően hat majd a vállalkozási környezetre hozzájárul a belső piac kiteljesedéséhez.
európa innovatv szellemiségét őrizheti meg az uniós szabadalomnak köszönhetően valamint versenyhelyzetét és versenyképességét javthatja világviszonylatban.
amint a rendszer működni kezd az európai vállalkozások megtapasztalhatják annak előnyeit.
egyetlen helyen nyújthatják majd be szabadalmi kérelmüket ahelyett hogy tagállamonként kellene külön külön ezt megtenni.
sajnálom hogy két tagállam nem csatlakozik de bzom benne hogy a jövőben ez is rendeződik majd.
az egységes európai szabadalmi brósági rendszer az alkalmazandó jogszabályok egységes értelmezése útján jogbiztonságot teremt. az új szabadalmi igazságszolgáltatási rendszer különösen hasznára fog válni a kkv knak és a kisebb piaci szereplőknek különösen a kutatóknak és az újonnan alaptott innovatv társaságoknak.
fájlalom hogy nem sikerült egy közös székhelyet találni számára de a háromközpontú kompromisszumos megoldást is üdvözlöm.
már a weber frakcióvezető úrtól is szerettem volna megkérdezni de a néppárti kollégák elég sokat szólnak energiauniós kérdésekről. az önök sorában található az a fidesz amelyik jelen pillanatban is a magyar kormányt működteti és éppen a minap thirty évre titkostottak egy egyezményt melynek nyomán egy igazi komplett atomerőművet ten milliárd euróért orosz pénzből éptenek orosz technológiával magyarországon.
nem tudja azt elképzelni hogy ez a jelenlegi szerződéses keretek közt megvalósulhat úgy hogy tagállami szuverenitásokat sem sért?
örültem a szavainak tehát messzemenőleg nem vitatkozni akarok inkább egy kérdést tennék föl hogy ugye most cseperedik föl a smart villages koncepció és például ennek keretében én azért fontosnak tartanám hogy minden európai faluban legyen például elektromos töltési lehetőség.
egyértelmű hogy nincs meg a megfelelő idő a külső határokon a megfelelő ellenőrzések és keresztellenőrzések elvégzéséhez. tehát kellett egy olyan rendszer amely hatékonyabb és gyorsabb kockázatelemzést tesz lehetővé.
demokrácia szabadság szolidaritás keresztényi eszme.
egyetlen bűne az volt hogy következetesen kiállt a szlovákiai magyarság mellett akiket a németajkú polgárokkal egyetemben a szégyenletes benesi dekrétumok alapján tömegesen meghurcoltak hontalanná és földönfutóvá tettek.
az eu szégyene hogy ezek az embertelen állami terrort legitimáló dekrétumok ma is életben vannak és eszterházy jános valamint vagyonuktól és emberi méltóságuktól megfosztott polgárok százezrei rehabilitálása továbbra is várat magára.
európában a kulturális soksznűség olyan érték amelynek megőrzése érdekében mindannyiunknak tenni kell.
a románia területén élő moldvai magyar csángók is egy ilyen veszélyeztetett közösség.
bár az ajánlás hatására az utóbbi évtizedben történtek előrelépések az ügyben távolról sem kielégtő a helyzet.
az európa tanácsnak nem áll rendelkezésére az európai jog illetve az a számonkérési mechanizmus ami ennek betartását lehetővé teszi és ami az európai unió hatékony működését biztostja.
az európa tanács számos kérdésben az eu előtt jár ami az emberi jogok magas szintű biztostását illeti ám ajánlása és egyezményei nem érhetik el a kvánt hatást.
ha az európai unió komolyan veszi a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletben tartásának elvét amelyet az eu szerződés harmadik cikkelye is kimond akkor mindent megtesz azért hogy ez az elv konkrét esetekben is érvényesüljön.
jelentős siker hogy a tanácsban nemrégiben megszületett az elvi egyetértés a gazdasági kormányzást erőstő hatos jogszabálycsomagról.
az új szabályok gyors parlamenti elfogadása nagyban javthatja az európai gazdaság versenyképességét.
valódi áttörést hozott a februári energiacsúcs is.
a közös energiapiac megerőstése és az infrastruktúrafejlesztés eredményeként végre létrejöhet a közös európai energiapolitika.
ezen túlmenően kulcsfontosságú megállapodások születtek a közös agrárpolitika valamint a kohéziós politika ügyében is.
vannak természetesen még nyitott kérdések ilyen például az uniós romastratégia.
ennek elfogadásával az eu végre hivatalosan is felelősséget vállal majd a romák felzárkóztatásáért.
tisztelt képviselőtársaim a magyar elnökség sikere egyben európa sikerét is jelenti.
éppen ezért arra kérem önöket hogy szavazataikkal továbbra is támogassák a közös célok teljesülését.
two thousand and six ban amikor az új tagországok vártak a schengeni csatlakozásra feltételként azt fogalmaztuk meg és azt fogalmazták meg velünk szemben hogy a sis ii nek működnie kell. közben kiderült hogy a rendszer semmiképpen sem lesz működőképes. akkor azt hallottuk hogy a padlózat nem elég erős arra hogy
a műszaki berendezések súlyát elviselje és ha akkor bizony a portugál elnökség nem talált volna megoldást a sis one for all rendszer működtetésére akkor valósznűleg a mai napig nem kerülhetett volna sor a nyolc új tagország schengeni övezethez való csatlakozására.
közben emlékszünk új szerződéseket kellett kötni új pénzcsomagokat kellett lokalizálni a sis ii rendszer kiéptésére miközben a sis i rendszer működését ugyanúgy finanszrozni kell tehát gyakorlatilag egy kettős finanszrozás állapotában vagyunk és ez nem kis pénzébe kerül az európai adófizetőknek.
nyilvánvalóan nem kis beruházásról van szó az európai polgárok biztonsága érdekében és eltérően baloldali kolléganőmtől én úgy látom hogy ez bizony nagyon nagy minőségi változást hozhat az európai biztonság érdekében.
biztos úr egy mérnöki rendszerben nem lehet annyi bizonytalansági tényező hogy az éptés ideje megduplázódjon.
tudjuk hogy a technika ördöge közbeszólhat tudjuk hogy késett a közberuházás de végül is föl kell tennünk a kérdést hogy mi van a háttérben?
nem egyes országok egyes tagországok készakarva késleltetik a sis ii kiéptését?
amint láttuk a tejágazatban történt piaci liberalizáció sajnos nem hozta meg azokat a várt eredményeket amelyben oly sokan reménykedtünk. ennek több oka is van de kettőt szeretnék kiemelni.
az egyik az élelmiszerláncban a piaci láncban a termelési láncban megjelenő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ügye a másik pedig a különböző áfa azaz hozzáadott adó mértékeknek a kérdése.
úgy gondolom és ezt már többször igyekeztem megfontolásra javasolni hogy az élelmiszerek főleg az alapvető élelmiszerek áfájának egységes csökkentése egy helyes kvánalom lenne az európai unióban.
már csak azért is mert ennek két következménye várható mindegyiket tapasztalati tények bizonytják alá.
az egyik hogy megnövekednének a költségvetési bevételek minden országban hiszen az áfacsalások mértéke jelentősen csökkenne.
illetve egyúttal a fogyasztók is ennek hasznát látnák tekintettel arra hogy olcsóbb lenne mindenütt az élelmiszer.
súlyos gondokkal küszködik európa szerte az alacsony árak lehetetlen helyzetbe hozzák a termelőket akik közül sokan azon gondolkodnak hogy elhagyják az ágazatot.
egyes esetekben a tej előálltási ára meghaladja a piaci árat ezért a gazdák veszteséggel működnek.
ez a helyzet fenntarthatatlan a tagállami kormányok pedig sok esetben tehetetlenek.
azt gondolom hogy ebben a kérdésben a bizottság felelőssége óriási a termelők a feldolgozók és a fogyasztók is brüsszeltől várják a megoldást a helyzetre.
egyesek szerint a tejpiaci rendellenességek csak egy időszakos válság tünetei hamarosan normalizálódni fog a piac.
nem tudjuk hogy ez valóban gy lesz e de amg ez megtörténik addig termelők ezrei mehetnek tönkre és hagyhatnak fel a gazdálkodással.
a korrupció az adócsalás a szervezett bűnözés már réges rég nem vesz tudomást a határokról és éppen ezért nem is lehet csak tagállami keretekben ezek ellen harcolni.
ezért kellett létrehozni az európai ügyészséget hiszen az európai ügyészség lehetővé teszi hogy sokkal hatékonyabban harcoljunk a korrupció ellen.
pontosan tudjuk hogy hiába az olaf mindenfajta erőfesztése ha vannak olyan tagállami ügyészségek amelyek politikai okokból nem hajlandók ténylegesen kivizsgálni a korrupciós vádakat.
nem kell sajnos messzire mennem konkrét példákért az én országom magyarország talán ebből a szempontból is az egyik legszomorúbb eset.
az utóbbi években az olaf által javasolt huszonkét esetből összesen háromban indtott tényleges nyomozást a magyar ügyészség.
ezekben az esetekben mindig eu pénzekről az európai adófizetők pénzéről volt szó amit a magyar kormány az illiberális demokrácia feléptésére és nem az ország javára fordt.
nyilvánvalóan nem biztos asszony kompetenciája teljes egészében ez a kérdés de amit megtehetnénk és ugyanaz amit a kérdésben is kértem legyen ennek a témának ennek a felvetésnek egy akcióterve legyen egy uniós szintű ajánlás amit akár az európai szemeszter keretében is meg tudunk fogalmazni és legyen gyakorlati megvalósulási felülete.
elnök úr örvendek hogy a gyermekek jogai ezen belül a gyermekéhezés és az alultápláltság elleni küzdelem kiemelt figyelmet kaptak az éves jelentésben.