kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
kérdezem a szocialista liberális frakciók vezetőit akik oly látványosan és hangosan küzdenek ezekért a jogokért sok esetben vélt jogsértésekért most mit tesznek majd pártcsaládjaikban a valós jogsértések ellen?
az ellenzéki pártok bizalmatlansági indtványának elfogadása nyomán szociáldemokrata politikus alakthatott kormányt.
a bizalmatlansági indtvány fő témája a törvény által garantált önálló magyar nyelvű orvosi egyetem megalaktása volt.
tehát egy nemzeti kisebbség törvényben leszögezett jogának biztostása miatt bukott meg a jobbközép kabinet.
az új kormány programjában a rendszerváltás óta egyedülálló módon egyetlen szó sem esik a magyar kisebbségről.
mindezek a tendenciák rendkvül rossz irányba mutatnak olyan körülmények között amikor a gazdasági válság hatásait a romániai polgárok is erősen megszenvedik.
óva inteném a román politikai osztályt különösen a most hatalomra került pártok vezetőit hogy ebben a válságos időszakban a magyar kisebbség elleni támadásokkal próbálják elterelni a figyelmet az ország problémáiról.
az unió borreformjának egyik legnagyobb vvmánya az egységes eredetvédelmi szabályozás.
több határon átnyúló európai borrégió eredményesen rendezte a borkésztési eljárással és eredetvédelemmel kapcsolatos kérdéseket gy a francia német luxemburgi területen fekvő moselle borrégió.
ez lehetne a követendő példa a tokaji bor névhasználata késztési módja körüli vita mihamarabbi megoldásában.
sajnos a jelenlegi helyzetben vita van a két ország között.
az európai bróság előtt van a szocialista magyar kormány beadványa de nagyon jó lenne ha a szlovák kormány a magyar kormány és a brüsszeli bizottság megegyezne hogy megvédjük a királyok borának a borok királyának a hrnevét.
nem biztostott az azonos nemű párok számára a szabad mozgás az unió területén mivel a civil státusz kölcsönös elismerése sem adott.
a gyűlöletbeszéd gyűlöletcselekmények elleni európai szintű fellépés sem adott noha azt az európa tanács ajánlása is fontosnak tartja.
de a jogszabályi környezet mellett nagyon fontos a tényleges diszkriminációmentesség olyan elfogadó társadalmi környezetet kell teremtenünk amely tiszteli a másságot.
európa szerte nagyon sok tennivalónk van ezen a területen ebben a politikai szereplőknek a médiának az oktatásnak nagyon nagy szerepe van.
magyarország egyrészt büszke lehetne arra hogy az unió nyolcadik legkedvezőbb diszkriminációellenes jogszabályi környezetével rendelkezik. közben azonban azt látjuk hogy most másodszor történik meg hogy a rendőrség megpróbálta betiltani a meleg büszkeség napját a budapest pride ot hogy a budapest pride résztvevőit a rendőrségnek kell megvédenie a szélsőséges ellentüntetőkkel szemben hogy a euro gays megrendezését mindenféle módon próbálja ellehetetlenteni a város a vezetése.
tehát azt látjuk hogy ellentmondó a kép és a politikai retorika sokszor pontosan ezt erősti azokat az attitűdöket amelyeket nem szeretnénk látni.
sok teendőnk van a bizottságnak monitoroznia kell a diszkriminációs irányelvek végrehajtását átültetését és azt szeretnénk kérni hogy vizsgálja meg a gyűlöletcselekmények elleni európai uniós szabályozás megvalóstását.
a tanácsnak el kellene fogadnia a horizontális antidiszkriminációs irányelvet a tagállamoknak pedig sokat kellene tenniük a befogadó környezet megteremtéséért képzéssel tudatossággal és szorosabb párbeszéd kellene a civil szervezetekkel.
nagyon rövid lehet a válaszom nem.
ez az együttműködés egyértelműen nem működik a magyar parlamentben pontosan azért mert a jobbik álláspontja teljességgel elfogadhatatlan a szocialista frakció számára nemcsak ezekben a kérdésekben hanem egyéb kérdésekben is. én meg pontosan azt látom hogy a fidesz kormány az ami nagyon sokszor a szélsőségek felé tolódik.
a fidesz kormány képviselői azok akik a euro gays megrendezését mindenféle módon akadályozzák és pontosan ez a rendőrség ez alatt az idő alatt tiltotta be illetve nem engedélyezte a meleg büszkeség napja megrendezését.
ilyen korábban nem történt meg.
én is elválasztanám a tartalmi részt és a folyamatra vonatkozó hozzászólásomat.
ten éve született meg a döntés arról hogy ez a hálózat szükséges.
az értékelés most azt mutatta hogy a hálózat nem élt azokkal a lehetőségekkel amelyek adva lehettek volna.
viszont egyértelművé vált az is hogy szükség van egy ilyen hálózatra ennek a továbbfejlesztésére civilek kutatók bevonására bűnüldöző szervekkel való együttműködésre.
szeretném elmondani én is hogy az európai szocialisták és demokraták fontosnak tartják a hálózat munkáját fontosnak tartják a továbbfejlesztését.
az hogy az európai parlament most elutastja ezt a kezdeményezést az pontosan azért van hogy a lisszaboni szerződés értelmében még erősebb legitimációval történjen meg ez a lépés és még intenzvebben részt vehessünk ebben.
elnök úr negyven éve fogadták el az emberi jogok beleértve a kisebbségek jogainak tiszteletben tartását alapelvként leszögező helsinki záróokmányt továbbá húsz éve itt strasbourgban rták alá a keretegyezményt a nemzeti kisebbségek védelméről.
jó alkalom ez a kettős évforduló tehát arra hogy mérleget vonjunk és megállaptsuk rendkvül sok még a tennivaló a nemzetközi egyezmények kisebbségvédelmi passzusainak életbe ültetése és alkalmazása terén.
a keretegyezmény számos pontját egyszerűen nem hajtják végre ezen a helyzeten pedig meglátásom szerint az segthetne ha az európai unió intézményei fogadnának el egy jogi kötőerővel bró kisebbségvédelmi keretszabályozást.
bár a kezdeményezést a bizottság részéről várnánk a parlament mint az európai polgárok érdekeinek megjelentője is az élére állhatna ennek a folyamatnak.
forty millió uniós polgárt érint ez a kérdés közvetlenül az eu nak tehát foglalkoznia kell a nemzeti kisebbségek problémáival. annál is inkább mivel az európai unióról szóló szerződés második cikke is kimondja hogy az unió a kisebbségek jogainak tiszteletben tartásán alapul.
elnök úr lassan este eleven et mutat az az óra az európai zászlók fölött és én ismét újra azért vártam ki szorgalommal ezt az időt mert el kell mondjak meg kell értessek mindenkivel valamit.
tudom hogy nagy a félelem mindannyiunkban a terrorcselekmények miatt. tudom hogy vannak kormányok politikai erők akik felhasználták az elmúlt időszakot menekültellenes propagandára.
de értsük meg az igazi baj a mai európai társadalomban van.
és ezért kell beszéljek a gyermekszegénység kérdéséről.
jelenleg európában twenty six millió gyermek szegény minden negyedik gyermek szegénységben él.
magyarországon ez a szám ez az arány borzasztó.
forty one four el kell mondjam önöknek ezzel kell valamit tegyünk és éppen ezért hvom fel arra az önök figyelmét hogy holnap szavazunk a gyermekszegénység megszűntetésével kapcsolatos határozatról és a kormányok ezt követően pedig vegyék tudomásul hogy végre kell hajtsák a közös akaratot meg kell szüntessük közösen a gyermekszegénységet mert gy nem lesz európai egészséges fejlődés.
elnök úr a nemzetközi terrorizmus egyértelmű igyekezete napjainkban hogy áttolják a konfliktusfelület egy részét európába is és éppen a karácsonyi ünnepkörben.
el akarják bizonytalantani és meg akarják félemlteni ezzel európa polgárait.
meggyőződésem hogy európa polgárai tetteket várnak tőlünk s ezeket a döntéseket nekünk meg kell hoznunk ha azt akarjuk hogy a polgárok bizalma megmaradjon az európai unió iránt.
most nem szabad itt a klasszikus politikai játszmákat játszani ne az legyen a kérdés hogy ki győz le kit hanem az hogy találunk e ésszerű megoldásokat a kialakult helyzetre.
az európai néppárt kidolgozott egy megoldási javaslatcsomagot amely európa polgárainak biztonságát hivatott növelni.
nos ez kiemelten fontos az én hazám a magyar vállalkozások számára hiszen eddig ők óriási hátrányban voltak hiszen az unió legmagasabb azaz twenty seven os áfakulcsával nyújthattak csak szolgáltatást értelemszerűen mindenki más olcsóbb volt náluk.
remélhetőleg majd mindezt egy európai adóunió megoldja de amg odáig elérünk addig itt két veszéllyel szemben állunk.
az egyik az az hogy a mini one stop shop ötlete nagyon jónak tűnik viszont itt figyelni kell arra hogy az egyes szolgáltatók nehogy esetleg mondjuk éppen a legmagasabb tagállami adókulcs szerinti összegeket szedjék be.
ez azért fontos mert néhány eurós szolgáltatásoknál ez bizony nem olyan feltűnő különbséget eredményez.
illetve az is hogy úgy torzuljon a kereskedelem hogy bizonyos szolgáltatók csak egyféle piacra vagy néhány piacra szolgáltatnak ott ahol az áfa a legkisebb.
éppen ezért azt kérem azt javaslom fontoljuk meg hogy pont a leginkább európai és határok nélkül működő szolgáltatások esetében egy közös áfakulcsot határozzunk meg.
az európai unió bróságának nemrég született egy télete ami arról szól hogy a tagállamok számára lehetővé teszi hogy a digitális formában tárolt könyveknek az áfáját csökkentsék.
innentől kezdve akár örülhetnénk is azonban a kérdés megoldása nem ilyen egyszerű.
rögtön az első kérdés ott adódik hogy mi is ez a digitális forma mit tekintünk ebbe a körbe tartozónak.
aztán innentől kezdve már nem örülünk mert kiderül hogy csak azokat a könyveket amelyek fizikai adathordozókon jelennek meg cd n pendrive on.
attól tartok hogy minden kivétel amit ezen a területen megalkotunk csak bonyoltani fogja a rendszert.
a mi érdekünk azonban egyáltalán nem ez hanem az egyszerűstés irányába szeretnénk menni hiszen azt gondolom minden felszólaló azt mondta közös érdekünk az hogy ezen a területen a vállalkozásaink főként a kis és középvállalkozások amelyek tőkeszegényebbek kevesebb lehetőséggel brnak versenyképessé váljanak.
tehát olyan szabályozást kellene megalkotnunk hogy támogatni tudjuk ezeket a vállalkozásokat amelyek jelentős versenyhátrányt szenvedtek el ezen a területen.
ugyanakkor szeretném egy másik aspektusára is felhvni a figyelmet az áfacsökkentés kérdésének jelesül annak hogy ez egy költségvetési kérdés a tagállamok kompetenciájába tartozó kérdés.
olyan közmunkaprogramokat bonyolt amely óradja one eurónál is kevesebb?
point of order t kértem abban szólhatok vagy esetleg kapok egy percet arra hogy érdemben beszéljek elnök úr?
megrázó volt hallgatni a vita során azokat a beszámolókat amelyekben képviselőtársaim számot adtak arról hogy az európai unió micsoda rettenetes nyomorúságot és fájdalmat okozott különösen ugye a munkavállalóknak kisgazdáknak kisvállalkozóknak.
szinte európa szerte de elsősorban az úgymond ne széptsük gyarmatostott országokban tehát a másodosztályúnak tekintett országokban.
ahelyett hogy nemzeti önrendelkezésben gondolkodnánk. én a magam hazájának magyarországnak azt kvánom hogy vegyük a sorsunkat a kezünkbe különös tekintettel arra hogy breaking news ként most kaptam a kezembe azt a hrt hogy a gyarmatostó európai unió újra eljárást akar indtani magyarország ellen ezúttal a földtörvényünk miatt amellyel szeretnénk a magyar földet
magyar gazdák kezében tartani.
felhábortó nincs más megoldás mint népszava.
ennek a ciklusnak talán a legfontosabb jelentése van a kezünkben.
az európai parlament az intézmények közül elsőként fogalmazza meg gondolatait a következő hét évről de evvel nem sértjük meg a bizottság javaslattételi jogát viszont ez az egyetlen lehetőség arra hogy az egyetértési jogunk ne torkolljon egy olyan botrányba hogy a végén kénytelenek lennénk elutastani a tanács javaslatát.
gy minden partnerünk tudja hogy mit akar az európai parlament és ezt lehetőséghez képest be tudja épteni a saját elgondolásaiba.
kedves kollégáimnak azt ajánlanám hogy két dolgot azért érdemes elolvasni a lisszaboni szerződést és magát a jelentést mielőtt durva kritikákba fordtanák a gondolataikat.
a saját források melletti kiállás nem több de nem is kevesebb mint amit a lisszaboni szerződés akar.
nagyon fontosnak tartom azt az üzenetet hogy az európai költségvetésnek egy enyhe növekedésbe kell fordulnia.
enyhe mondom mert ez az five még az inflációval is alakul következésképpen szó sincs abnormális növekedésről.
nincs szó arról hogy növelni akarnánk a mezőgazdaság illetve a kohézió kiadásait de igenis szó van arról hogy ezeket nem szabad csökkenteni.
az one thousand six hundred as években élt horvát magyar közös identitású zrnyi miklós fogalmazott úgy akkor a törökökkel szemben hogy ne bántsd a magyart!
idézve mondom ne bántsd a mezőgazdasági politikát ne bántsd a kohéziós politikát mert aki ezeket bántja az nem csak a magyart a románt a szlovákot hanem az összes európai nemzet polgárát bántja.
minél kisebb egy politikus mögött a szavazóbázis annál többször hivatkozik a polgárokra.
a krzis rákényszert bennünket hogy felülvizsgáljuk a nemzeti és európai uniós költségvetéseket is abból a szempontból hogy mennyire hatékonyak mennyire szolgálják a céljainkat elsősorban abból a célból hogy mennyire hoz hozzáadott értéket európai hozzáadott értéket.
egy olyan területről szeretnék szólni amely ma még nem került szóba ezt pedig az amelyet a lisszaboni szerződés hoz be tulajdonképpen a közösségi politikák közé a tagállami kompetenciák területéről a bel és igazságügyi együttműködésről.
ennek is tükröződnie kell a következő költségvetési időszakban hogy itt komoly előrelépést szeretnénk elérni.
a stockholm programra mindenképpen forrásokat kell biztostanunk ez egy meglehetősen ambiciózus program.
európának szüksége van jól képzett szabályozott módon érkező bevándorlókra közös migrációs politikára szintén megfelelő forrásokkal.
az észak afrikai események újra a figyelem középpontjába hozták a közös európai menekültpolitika fontosságát és megmutatták hogy forrásokkal támogatott integrációra van szükség illetőleg európai szolidaritásra.
az utóbbi hónapok arra is felhvták a figyelmünket hogy a közös értékeink védelme a diszkriminációmentesség az emberi jogok kérdése szintén védelemre szorul és forrásokra hogy egyszerűstenünk kell a rendkvüli helyzetek kezelését szolgáló források felhasználását és hogy mindehhez saját források kellenek
elnök úr szeretném felhvni a figyelmet hogy az ipari digitalizáció jelenlegi helyzete és jövőbeni kilátásai tekintetében óriási különbségek vannak európa különböző régiói között.
fontos hangsúlyoznunk hogy a digitalizáció során el kell kerülnünk hogy a tagállamok és a régiók közötti szakadék növekedjen még nehezebb helyzetbe hozva az elmaradottabb régiókat.
a digitális technológiák és ezek ipari alkalmazása ugyanakkor az európai unió globális versenyképességének kulcsfontosságú tényezője ezért az uniónak és a tagállamoknak is támogatniuk kell a kkv kat és a nagyobb ipari szereplőket egészen egyszerűen azért mert a világ más gazdasági központjaiban is ugyanezt teszik a saját vállalkozóikkal és ipari szereplőikkel.
az oktatási rendszerek reformja is ebben a keretben értelmezhető ha nem biztostunk releváns tudást és készségeket a fiataljainknak nagyon gyorsan lemaradhatunk a globális versenyben a felzárkózás pedig lassú és nehéz lesz.
én nem jártam észak koreában de egy majdnem hasonló kegyetlenségű rendszerben nőttem föl. életem első twenty four évét töltöttem egy kommunista országban és arra szeretném kérni a képviselőasszonyt pontosan tudom hogy ott mi történik és pontosan azt is tudom hogy most miről beszélek
hogy ne engedje magát félrevezettetni másodsorban pedig határozottabban lépjen fel.
de ön és az unió akkor tud határozottan fellépni ha a bizottságot közben felszóltja hogy az unió területén is határozottan lépjen föl hiszen még visszaköszönt ez a kommunista múlt sok sok kelet európai országban.
ha arra gondolok hogy az unió területén nyelvtörvények vannak diszkrimináció érinti a kisebbségeket ha arra gondolok hogy állampolgársági törvényt vezetnek be kollektv bűnösség létezik az unió területén akkor ön is megérti hogy miért nincsen erőnk szavunk és hitelünk a világban
mert nem tartják az uniót egy hiteles testületnek.
a kérdés az hova állunk?
az elnyomás az idegen életforma bevezetése a kényelem az egészség a pénz mellé vagy pedig a paraszti nomádi múlt igaz hogy szegénység és sok betegség de a saját kultúra megőrzése és a szabadság mellé?
visszatekint egy két kollegám beszédéből az elmúlt kelet európai rendszerek diktatúrájának a szövege.
aki börtönben ült és akinek szintén most two gyermeke még börtönben van?
a paprautonómiák mellé vagy a valós autonómiák mellé?
az elnyomás az idegen életforma ujgurföld természeti kincseinek kizsákmányolása vagy pedig a kultúrák megőrzése a szabadság és a népek önrendelkezési joga mellé?
remélem hogy a kollegáim számára is. knát barátunkká kell tennünk hogy tanuljon tőlünk de ehhez nekünk kell példát mutatni az emberi jogok a szabadságjogok az önrendelkezés és az autonómiák területén.
még sok sok tennivalónk van.
amikor olyan lelkesen ünnepeljük itt az európai unióban a fal és vele a kommunizmus összeomlását kérdezzük meg mi lett az egykori kommunista fővezérekkel?
őbelőlük lettek a leglelkesebb nagytőkések neoliberálisok a globális világuralmi rend éllovasai.
visszakerülve a hatalomba megszüntettek mindent ami lássuk be néhány dolog jó volt a kommunizmusban a munka biztonságát és a szociális biztonságot viszont visszahozták a legnagyobb szörnyűségeket a brutalitást terrort.
fifty évfordulóján annak az fifty six os forradalomnak amely lehetővé tette a fal lebomlását szemeket lőttek ki most is magyarországon ahogy mi itt beszélünk és ahogy ünnepeljük a kommunizmus összeomlását ezek a kommunista elvtársak sixteen politikai foglyot tartanak börtönben.
én majd akkor fogok ünnepelni amikor a politikai foglyok kiszabadultak amikor a kilőtt szemű áldozatoknak igazságot tettek és amikor ezek a kommunisták a vérengzéseiket befejezve eltűnnek a történelem süllyesztőjében.
tisztelt elnök asszony képviselőtársaim!
két évtized telt el azóta hogy a berlini fal leomlott aminek ugye twenty éves évfordulóját ünnepelték a vasfüggönyöket átvágták és mégis kevésnek bizonyult ez a twenty év ahhoz hogy lássuk számos kommunizmus alól szabadult országban végleg nem tudtunk még megszabadulni az elmúlt rendszer beidegződéseitől.
two thousand and six őszén rendőrök még semmibe vették budapest utcáin a gyülekezési jogot a tisztességes eljáráshoz való jogot és a sértettek mai napig hiába keresik igazukat és jogaik érvényesülését.
az idén márciusban budapesten a miniszterelnök leváltását követelő bekiabálásért még elvezetés embertelen megalázó bánásmód járt.
az európai unióban ma még előfordulhat hogy valaki saját szülőföldjén saját anyanyelven mint például szlovákiában nem élheti meg nem élheti ki a demokrácia által biztostott jogokat ha éppen kisebbségi sorsba kényszertette a történelem.
elnök asszony! two thousand and fifteen óta az európai uniónak az eddigi legnagyobb kihvással kell szembenéznie a népvándorlással amely veszélyezteti európa kultúráját európa identitását.
és ebben a helyzetben a bizottság még mindig ott tart hogy számára az egyetlen fontos kérdés a menekültek kötelező szétosztása a tagországok között.
ki a menekült?
ez a parlament egy jelentés elfogadásával világossá tette hogy ugyanolyan jogos a jobb élet reményében érkező migránsok befogadása mint akik politikai üldöztetés elől menekülnek.
hogyan akarják megakadályozni az illegális migrációt?
a legális migrációt akarják bővteni.
ebben a helyzetben természetes hogy vannak olyan országok mint magyarország amelyek ezt nem fogadják el nem akarják követni az utat az úgynevezett társadalmaknak a párhuzamos kiéptésében és elutastják a kvótát amivel jómagam is egyetértek.
ez a kötelező kvóták alkalmatlanságát bizonytja és azt erősti hogy bármiféle szétosztás csakis önkéntes lehet.
a jelenleg tárgyalás alatt álló létszámküszöb nélküli migránsbeteleptési program és a kilátásba helyezett büntetés is elfogadhatatlan.
nem ez az egyetlen módja a tagállamok közötti szolidaritás elvének érvényre juttatására.
a szolidaritást határvédelemmel a rendészeti szervek közötti együttműködéssel és humanitárius programokkal is ki lehet fejezni.
magyarország eddig mintegy nine hundred millió eurót fordtott határvédelemre és a magyar kormány folyamatosa bővti humanitárius szerepvállalását a közel keleten.
a kötelező beteleptést meghvásként értelmezik a migránsok és bátortást jelent az embercsempészek számára is.
ezért ameddig hagyjuk hogy százezres embertömegek lépjenek be európába ellenőrzés nélkül ameddig nem választjuk szét a gazdasági bevándorlókat a valódi menekültektől már az unió határain kvül addig bármilyen kötelező jellegű migránskvóta vagy hasonló alapon működő jövőbeli mechanizmus kontraproduktv lesz és alkalmatlan a probléma kezelésére.
az hogy a háború és az üldöztetések elől menekülő emberek számára védelmet kell biztostani a tagállamok által vállalt nemzetközi jogi kötelezettség.
éppen ezért a menekültek áthelyezése nemcsak az európai szolidaritás hanem egyben a közös felelősségvállalás kifejeződése is.
ezt nem brüsszel kényszerti az országokra hanem a tagállamok maguk vállalták. nem hárthatjuk a felelősséget kizárólag a külső határon lévő tagállamokra.
ha nekik egyedül kell viselniük a terheket akkor rendkvüli helyzetben összeroppanhat a menekültügyi rendszerük.
ennek következménye pedig emberi szenvedés és politikai zűrzavar.
ha rendet és biztonságot akarunk akkor erős és szolidáris európai menekültügyi rendszerre van szükségünk.
ha ezt nem hozzuk létre akkor veszélybe kerül schengen és az egész európai projekt.
lehet persze politikai haszonszerzésből azt hazudni hogy az unió mindenkit be akar engedni ellenőrzés nélkül de tudjuk hogy ez nem igaz.
az áthelyezés rendszere is hozzájárul ahhoz hogy a menedékkérők közül csak azok jussanak be európába akik valóban nemzetközi védelemre szorulnak.
a valóság persze nem érdekli azokat akik gyűlölet és félelemkeltéssel akarnak hatalmat szerezni vagy azt megtartani.
megoldásaik nincsenek de mindent megtesznek hogy másokat is megakadályozzanak a megoldások végrehajtásában.
a hazug demagógok azonban vereségre vannak télve.
most felszóltom a bizottságot arra hogy az európai fogyatékosügyi stratégiát mielőbb teljes mértékben vizsgálja felül és ennek folyamán vegye figyelembe az európai parlament two thousand and eleven es évi jelentését is.
továbblépek mindannyian tudjuk hogy a fogyatékossággal élők helyzete európa minden országában erősen romlik gy időszerű ez a mai vita.
ugyanakkor úgy gondolom hogy beszélni kell a pozitv példákról is.
a hosszú távú aktv stratégiákról is beszélnünk kell mint például magyarországon a nagy létszámú intézmények kiváltásának témájáról.
újból továbblépek szükség van arra hogy a foglalkoztatás kérdésének körében minden erőforrást erre a kérdéskörre fordtsanak.
de ugyanúgy a súlyos fogyatékossággal élő emberek intézményes és egyéb ellátási formáinak sznvonalát meg kell tartani.
a védett munkahelyek leéptésével az elbocsátott fogyatékossággal élők közül a nylt munkaerőpiacon csak five tud elhelyezkedni tehát ők is vesztesek ebben a folyamatban.
fontos hogy személyre szabott szolgáltatásokat adjunk ahelyett hogy automatikusan összegszerűen a vállalatokat támogatnánk.
a fogyatékossággal élő személyekre szabott személyre szabott szolgáltatásokra van szükség.
továbblépek a befogadás a társadalmi befogadáshoz már az alapfokú oktatásban el kell kezdeni az intézkedéseket.
tudják önök hogy legyen szó akár mozgássérültről akár látássérültről akár értelmi sérültről egy iphone ára egy munkahely akadálymentestése.
végül zárszóként szeretném felhvni a figyelmet hogy amerikában a válság kirobbanásakor seven hundred milliárd dollárt fektettek be a pénzügyi szektor stabilitásának megtartására.
ma viszont ott tartanak hogy automatikus kiadáscsökkentés lép életbe és ennek mi az eredménye? three hundred and seventy ezer értelmi sérült ellátása veszélyben forog amerikában. tehát ezzel azt akartam érzékeltetni hogy nem ez az út!
sokszor szóvá tettük itt hogy a gazdasági válság következményeit főként a legsérülékenyebb társadalmi csoportok viselik.
hiába mondja ki az unió alapjogi chartája hogy az unió elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékkal élő személyek jogait hiába teszi világossá az európai parlament jelentése hogy az európa two thousand and twenty as stratégiájának foglalkoztatási célkitűzése nem érhető el a fogyatékossággal élők bevonása nélkül
mégis azok a szolgáltatások esnek sok országban elsőként áldozatul a megszortásoknak amelyek a fogyatékos személyek rehabilitációját képzését munkaerő piaci belépését segtették.
a fogyatékossági támogatások csökkentek magyarországon például a rokkantsági nyugdjat célzó felülvizsgálat során visszamenőleges hatályú jogalkalmazással a rokkantak fifty át tették ki a rendszerből.
mivel nincsenek munkahelyek ők nagyrészt ellátás nélkül maradnak.