kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
azt akarják hogy kötelességszegési eljárást indtanak horvátország ellen azért mert a horvát állam az emberek oldalára állt a devizahiteles áldozatok oldalára állt a bankokkal szemben.
össze vannak fonódva a szervezett bűnözői hálózatokkal a gazdasági bűnözőkkel önök mint politikai bűnözők totális maffiát alaktanak.
és biztos úr nyilatkozzon arról hogy mi az elképzelése az emberekkel kapcsolatban mert azt már tudjuk hogy a bankokat hogy óhajtja támogatni és megmenteni.
azonban egyidejűleg meg kell oldani a schengeni határ védelmét görögországban. amennyiben ez nem működik akkor az illegális határátlépés megakadályozására marad a kertés amit mi magyarok gy nevezünk osztrák barátaink pedig azt mondják hogy kapuszárnyak.
az unió a migrációt mindeddig csak kezelni próbálta.
ez ma az európai unió egyik legsúlyosabb emberi jogi problémája.
én megértem lett barátaink összes történelmi sérelmét hiszen szörnyű asszimilációnak voltak a szovjet sztálini időszakban kitéve.
azt ajánlom lett barátainknak hogy kövessék finnország példáját amelyet svédország évszázadokon át keresztül elnyomott és finnország mégsem torolta meg a svédajkú finneken.
nem lehet több százezer embert sem elűzni sem asszimilálni meg kell adni nekik az uniós jogokat.
és rendkvül szomorú vagyok barrot biztos úr szavai miatt mert ahelyett hogy az unió világos jelzést adna hogy ez a helyzet tarthatatlan az unió alapértékeivel ellentétes barrot úr széttárja a karját és azt mondja hogy az unió nem tud semmit tenni.
meg kell találni a történelmi kompromisszumot a lett többség és az orosz kisebbség között!
megható képeket látunk a tévéképernyőn a tudóstásokban.
el lehet kezdeni hazamenni a menekülteknek lehetőségük sőt kötelességük van arra hogy ebben az időszakban fogják magukat hazamenjenek és a hazájuk újjáéptésén dolgozzanak.
elnök úr kedves képviselőtársaim az emberi jogok megsértése és a korrupció között szerves összefüggés van hiszen az emberi jogaiban megsértett elnyomott emberek sokkal inkább kényszerülnek arra hogy elviseljék a korrupciót.
jut eszembe szeptember első hetében két fontos dolog történt az európai unió és ukrajna kapcsolatában.
az egyik hogy nagy diadallal kihirdették az eu és ukrajna közötti társulási szerződést illetve hát annak hatálybalépését a másik pedig gyalázatos módon fityiszt mutatva az emberi jogoknak és az európai uniónak ukrajna ugyanezen a héten elfogadta azt a törvényt amivel
ellehetetlenti az anyanyelv használatot az oktatásban az őshonos közösségek számára.
kérem hogy minden jóérzésű európai parlamenti képviselő és minden jóérzésű állam tiltakozzon az emberi jogoknak e brutális megsértése ellen.
a romák kiutastása franciaországból felvet alapjogi kérdéseket alapvető értékek kérdéseit is.
politikailag ennél talán még fontosabb az hogy egy sérülékeny különösen szegény etnikai csoport megbélyegzése kriminalizálása történt amely sérti a diszkriminációmentességhez való jogot de veszélyes tendenciákat is indthat el.
magyarországon a szélsőjobboldali párt a jobbik már a magyar romák állampolgárságának megvonását a romák táborokba zárását hirdeti.
a jobbik európai parlamenti képviselője közrendvédelmi telepekről beszél és erőszakos integrációról.
a bizottság nyáron lassan bizonytalanul erőtlenül lépett.
mit kván a bizottság tenni a gyűlöletbeszéd terjedése az etnikai alapú kirekesztés fokozódása ellen ami egyre inkább mérgezi európát?
mikor lesz európai átfogó roma stratégia amely megakadályozza hogy az országok egymásra tolják a problémát és mit kván tenni a bizottság hogy monitorozzák az európai források elköltését hogy valóban hatékonyan segtik e a romák helyzetét?
meg szeretném köszönni az európai bizottság nyilatkozatát mely hozzá lesz csatolva a most szavazásra kerülő az európai unió és a pakisztáni iszlám köztársaság közötti megállapodás szövegéhez az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról.
ugyanakkor nem megkerülhető az a tény hogy decembertől tart az a folyamat amely egy nem kellően előkésztett kormányközi paktumot a közösségi joggal összhangba hoz.
legyünk őszinték nem véletlen hogy számos képviselő úgy véli hogy ez az új kormányközi megállapodástervezet szükségtelen volt és semmi újat nem tartalmaz a korábban elfogadott hatos csomaghoz képest.
ugyanakkor rendkvül sajnálom hogy ez a tartalom a hatos csomagba korábban nem kerülhetett be.
ezzel egyidőben azonban hangsúlyozni szeretném hogy minden a közös gazdaságiránytást segtő és minden közös európai fellépést sürgető megállapodás fontos.
mégsem vagyok teljesen elégedett mert a közös fellépés nem valósulhat meg.
sajnos nem mindenki rta alá a paktumot másrészt pedig a summit közül nem fogják meghvni a zónán kvüli tagállamokat mind a két eseményre.
persze minden jó ha a vége jó örülök hogy pont kerül az alárással a paktumnak a végére és remélem hogy március végéig elegendő idő áll rendelkezésre hogy a hiányosságokat még kiküszöböljék.
az emberi jogok egyetemes nyilatkozata valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezmény értelmében minden polgár egyenlő jogokkal és szabadságokkal rendelkezik a törvény egyenlő védelmét élvezi fajra sznre nemre nyelvre vallásra politikai vagy bármely más véleményre nemzeti vagy társadalmi eredetre vagyonra születésre
szociális helyzetre vagy bármely más körülményre való tekintet nélkül.
hangsúlyozni szeretném azonban hogy a megkülönböztetés minden formája ellen határozott és hatékony fellépés szükséges ugyanis a diszkrimináció európában még mindig erőteljes és a társadalom legkülönbözőbb rétegeit érinti.
nagyon sok esetben nem elégséges pusztán a mindennemű megkülönböztetés megtiltása hanem különböző pozitv intézkedések meghozatala is elengedhetetlenül szükséges például a fogyatékkal élő személyek esetében.
sok ország csak egy párat emltsek olaszország franciaország finnország és spanyolország a hagyományos nemzeti kisebbségek védelme érdekében is autonómiákat adott pozitv intézkedéseket hozott.
az európai unió és tagállamainak kötelezettsége intézményestett formában is biztostani az állampolgárok jogainak és a velük való bánásmódnak az egyenlőségét. szükséges hogy európai szintű olyan független intézmények működjenek amelyek ellenőrizhetik és szavatolhatják
azt hogy az államok ne csak elméleti skon kötelezzék el magukat az egyenlő bánásmód elve mellett hanem konkrét intézkedéseket foganatostsanak ezen irányelv hatékony alkalmazására.
de az hogy egyes csalárd cégek csalók bűnözők kihasználták az európai rendszer gyengeségeit az viszont tény.
magyarul akkor van helyes válaszunk hogyha a mi magunk határellenőrzését élelmiszer ellenőrzését és egyáltalán az egész rendszerünket erőstjük meg oly módon hogy az olyan erős legyen az annyira jól látható legyen hogy senkinek eszébe se jusson elindtani ide ebbe a térségbe erre a kontinensre
romlott vagy mérgezett szálltmányokat.
a bioüzemanyagokról szóló irányelvet rendes jogalkotás keretében azaz a tanáccsal együttdöntési eljárásban tárgyaljuk de csak elvileg. csak elvileg mert a tanács nem hajlandó figyelembe venni a parlament módostásait sőt az üres székek mutatják hogy még meg sem hallgat minket.
ezért lehet egyetérteni az előadónak azzal a felfogásával hogy az első olvasatbeli parlamenti módostásokat újólag megismétli.
a legfontosabb a hagyományos vagyis élelmiszer növényekből előálltott bioüzemanyag részarányának erős korlátozása.
ha ezt nem tesszük meg és az energiaárak növekedni fognak és tudjuk hogy növekedni fognak akkor egyre nagyobb területeken a növénytermesztés energetikai célú lesz nem pedig az élelmiszer felhasználás céljából termesztik.
és hogy ennek milyen súlyos következményei lehetnek ezt más kontinenseken már tapasztalhattuk.
azt szeretném kérdezni hogy bár nagyon egyetértek azzal hogy tovább kell tárgyalni de vajon ha nem tudjuk eldönteni azt hogy első második vagy többedik generációs üzemanyagokról van szó akkor tulajdonképpen nem adunk ezzel véletlenül teret annak hogy a fosszilis eredetű üzemanyagok fognak továbbra is előretörni?
bármilyen döntés születik is az állásfoglalási indtványról az mindenképpen súlyosan érinti egyrészről az unió biztonságát másrészről a jó szándékú utazók turisták jogait adataik védelmét.
bárhogy határozunk azonban az bizony pótcselekvés és látszatintézkedés marad mindaddig amg az eu eltűri azt a biztonsági rést a schengeni határvédelem rendszerén amit az úgynevezett letelepedési kötvények a pénzért árult uniós állampolgárság gyakorlata jelent. a leggyengébb láncszem pedig e rendszerben magyarország ahol a kormány az elmúlt években laza feltételekkel ellenőrizetlen hátterű sokszor okkal bűnöző vagy terrorgyanúsnak vélt harmadik országbeli személyek ezreit látta el
magyar tehát uniós állampolgársággal sőt nem ritkán nemzetközileg körözött egyének is európai paprokat kaptak.
a magyar példa két szempontból kirvó a tranzakciók bevétele nem közvetlenül az államkasszát gyaraptja hanem nagyrészt kormányzati vezetőkhöz köthető off shore vállalkozásokat.
azt szeretném öntől megkérdezni hogy azt ugyan mind a ketten hasonlóképpen látjuk hogy vannak ellenőrizendő gépjárművek és pótkocsijaik azt is hogy lehet valamilyen ellenőrzőrendszer.
de önnek van e tudomása arról hogy létezik egy olyan közös európai módszertan ami alapján ezek a műhelyek vagy ezek az intézmények vizsgálódhatnának?
erős feltételezésem hogy nem elég pusztán az adók környékén való vizsgálódás hanem fontosnak tartom azt is hogy a tagországok tiltsák meg a közbeszerzések területén az offshore cégeknek a közbejövetelét.
elnök úr! nem tölt el örömmel hogy az elmúlt két évben kiemelkedően sok petció érkezett a bizottsághoz romániából.
lakosságarányosan csak görögország közelti meg.
a közel száz petció egy év alatt azt jelenti hogy a román állampolgárok tudatában vannak az uniós állampolgársághoz kapcsolódó jogaiknak és az ezek érvényestéséhez szükséges eszközöknek és ez üdvözlendő.
ugyanakkor a rendkvül sok petció arra is rámutat hogy rendszerszintű problémák vannak romániában ezért bizonyos területeken kiemelt figyelmet kell fordtania rá a bizottságnak.
nem hiszem hogy csak magyarországon és lengyelországon kell számon kérni a jogállamiságot és az alapvető jogok biztostását hanem az összes tagállamra vonatkozó mechanizmusra van szükség.
a petciók számán látszik hogy mindegyik tagállamban vannak olyan esetek amelyek vitákra adhatnak okot és amelyek kezelését a tagállami hatóságok nem tudják megoldani.
az bizonyos hogy amennyiben mégis egyes országok kiválasztását részestik előnyben akkor ezek sorában romániának szerepelnie kell.
elnök úr! a demokratikus rendszerekkel rendelkező államokban is állandó gondot jelent a kisebbségek politikai érdekérvényestő képességének hiánya és az ebből fakadó konfliktusok.
ha egy nyelvi vagy etnikai alapú közösség azzal szembesül hogy a többség állandóan rákényszerti az akaratát nem vonja be az adott ország életét befolyásoló döntésekbe vagy egyenesen diszkriminálja a kisebbségi közösség tagjait akkor a konfliktus bele van kódolva a helyzetbe.
az európai unió nem változtathatja meg az összes ország politikai és társadalmi rendszerét ám példát mutathatna a világnak hogyan biztostja az emberi jogokat és a kisebbségek védelmét.
ez a példamutatás ma sajnos nem egyértelmű az uniós intézmények ugyanis nem helyeznek nyomást a tagállamokra a sokszor hiányos kisebbségvédelmi politikák és gyakorlatok miatt.
a jelentés hangsúlyozza hogy a kisebbségi közösségeknek sajátos szükségleteik vannak és elő kell mozdtani e közösségek jogait és teljes mértékű egyenlőségét a gazdasági társadalmi politikai és kulturális élet minden területén.
ennek a megállaptásnak érvényt kell szerezni az unióban is.
szavazatommal támogattam az európai unió közös kül és biztonságpolitikájának tavalyi évét és jövő évi feladatait bemutató jelentés elfogadását méltányolva annak igen alapos és több ponton újtó kezdeményező jellegét.
a jelentés jól tükrözi hogy a következő időszakban a közös kül és biztonságpolitika területén az európai unió konkrét újszerű kezdeményezésekkel reagál a környezetében jelentkező új biztonsági kihvásokra a transzatlanti viszony megváltozott tartalmára mediterrán szomszédságunk destabilizálódására és a nemzetközi terrorizmusra illetve a brexit lehetséges következményeire.
a beszámolóban ismertetett körülmények és érvek alapján elfogadom indokoltnak tartom hogy az eu és tagállamai védelmében az európai stratégiai autonómia megteremtése az átfedések kiküszöbölése a haderő mobilitás javtása a pesco megvalóstása a közös kül és biztonságpolitikai missziók révén fokozott globális felelősségvállalás a jövőben plusz finanszrozást igényel.
üdvözlöm hogy jelen ülésszak alatt a második olyan javaslatról szavazunk mely az európai unió és polgárai közötti távolságot hivatott áthidalni.
az európai örökség cm bevezetése azáltal hogy több európai ország kormányközi programjából hivatalos uniós intézkedéssé válik erősti az eu hoz való tarozás érzését megszilárdtja a különbségek elismerését és a kultúrák közti párbeszédet.
tudatostja a polgárokban elsősorban a fiatalokban az európai történelemben és az európai jelképrendszerben betöltött szerep fontosságát.
közös kulturális örökségünkre irányulhat általa a figyelem.
a cmet elnyert helysznekre főleg a fiataloknak lesz könnyebb eljutniuk és a közös történelmet jelképező objektumok hasznostása is megfelelőbben fog zajlani.
személy szerint az intézkedés szervezeti vonatkozásainak örülök különösképpen.
annak hogy közös egyértelmű és átlátható kritériumok alapján történnek majd a kiválasztási és a felügyeleti eljárások és megsokasodhatnak a szakmai tapasztalatcserék.
nemzeti kisebbségi közösség megválasztott képviselőjeként elégtétellel nyugtázom hogy például románia esetében már a cm birtokában lévő négy objektum mellé objektv nemzetközi szakemberek megtélése alapján olyan helysznek felsorakoztatása is esélyes lesz majd mind a magyar kultúra egyik fellegvárának számtó marosvásárhelyi teleki téka könyvtár vagy a szász gótikus éptészeti kiválóság referenciájaként számon tartott brassói fekete templom.
mindannyian tudjuk hogy az európai unió tagállamaiban valós jelenség a gazdasági bevándorlás.
a harmadik országból származó munkavállalók jelenlétét ugyanakkor legalább két szempontból kell értékelnünk.
a kérdés elsősorban gazdasági szükségszerűségként jelenik meg a demográfia és munkaerő piaci tendenciák ugyanis arra mutatnak hogy az európai társadalmaknak szükségük van a bevándorlók munkájára.
nekünk pedig az az érdekünk hogy a bevándorlás szabályozott körülmények között legálisan történjen a tagállamoknak lehetőségük legyen ellenőrzésük alatt tartani a folyamatot a bevándorlók pedig jogbiztonságban érezzék magukat azaz ne érje meg számukra kikerülni a törvényes eljárásokat.
nagyon fontosnak tartom az irányelv azon részét amely a közös jogokra azaz a bevándorlók és a tagállami állampolgársággal rendelkező munkavállalók azonos jogaira vonatkozik.
itt szeretném felhvni a figyelmet a kérdés második kulturális vonatkozására is.
sok tagállamban feszültségek forrása az eltérő kulturális szokásokkal hagyományokkal rendelkező bevándorlók jelenléte.
a legálisan bevándorló munkavállalók ugyanis nemcsak munkaerejüket hozzák magukkal európába nemcsak dolgozni szeretnének itt hanem tanulni családot alaptani gyerekeket nevelni teljes értékű életet élni.
ha tehát európa úgy dönt hogy a gazdasági bevándorlás a megoldás a demográfiai helyzet okozta egyensúlytalanságokra akkor nem hagyhatja figyelmen kvül a kérdés kulturális dimenzióját sem.
a multikulturalitás sikere ugyanis toleranciát egymás kölcsönös tiszteletét és szolidaritást feltételez.
elnök asszony én magam is erőteljesen támogatom a kapcsolatok szorosabbra fűzését az eu és kna között az együttműködésnek számtalan területe van a gazdaságtól a kultúrán át a kutatásig.
örömmel látom ugyanakkor hogy a knával kapcsolatos új uniós stratégia nem feledkezik el az emberi jogok jogállamiság és a civil társadalom témaköréről sem.
az európai unió továbbra is szorgalmazza hogy kna engedje szabadon a politikai foglyokat valamint tartsa tiszteletben a kisebbségekhez tartozó egyének jogait nem utolsó sorban tibetben és hszincsiangban.
azt gondolom hogy az európai unió nem engedheti meg hogy a kapcsolatok szorosabbra fűzése ne járjon együtt a knában tapasztalható emberi jogi helyzet javulásával.
európának szüksége van knára de knának is szüksége van ránk a stratégia is politikai és gazdasági értelemben vett kölcsönös előnyökről beszél.
knai barátaink sokszor érzékenyek rá ha a tibeti emberi jogi helyzetről nemzetközi fórumokon beszélünk de el kell fogadniuk hogy az eu csak olyan térségekkel tudja szorosabbra fűzni a kapcsolatait amelyek a szólásszabadságot megkérdőjelezhetetlen értéknek tekintik.
elnök úr! az embercsempészet felszámolásához az illegális migrációt az unió határain kvül kell megálltani.
csak olyan menekültügyi rendszer lehet hatékony amely szét tudja választani az illegális gazdasági bevándorlókat a valóban menekültstátuszra jogosultaktól még az unión kvül.
kristálytisztává kell tenni hogy csak a valódi menekültek léphetnek vagy kaphatnak menekültügyi státuszt az unió területén.
minden más megoldást az unióba való meghvásként értelmeznek az illegális migránsok ezrei.
ennek elérése céljából a menekült központokat az unió határain kvül kell felálltani ahol lehetővé kell tenni a menedékjog iránti kérelmek feldolgozását.
közben pedig mindenek fölött védenünk kell az unió külső határait.
ebben segtenünk kell pénzügyileg is a külső határokat védő tagállamokat különben további emberéletek lesznek a tenger vagy a sivatag áldozatai mert mára köztudott az embercsempészet még a drogkereskedelemnél nagyobb biznisszé nőtte ki magát az elmúlt években.
nem szeretünk erről beszélni de mindannyian tudjuk hogy a földközi tenger az elmúlt évek során menekültek tzezreinek a tömegsrjává vált.
néha fölkapjuk a fejünket egy egy borzalmas tragédia kapcsán de aztán minden megy tovább úgy mint azelőtt ment.
de azt is világosan kell látni hogy sem a legelrettentőbb határvédelem sem a menekülteket segtő ngo k elleni indokolatlan vádaskodás nem fogja ezt a helyzetet föl vagy megoldani.
azt kellene végre megértenünk hogy pusztán a határok lezárásával a minél szigorúbb ellenőrzéssel nem fogjuk tudni megoldani ezt a helyzetet.
a közös európai menekültügyi politika csak akkor lesz képes működni ha a tagállamok végre félreteszik az önös szempontjaikat és valóban közös politikát akarnak. amg egyszerűen tudomásul vesszük azt hogy vannak tagállamok amelyek minden következmény nélkül megtagadhatják a közös politikában való részvételt addig nem fog történni az égvilágon semmi.
tusk úrnak a visegrádi országok elutastó menekültügyi politikájával kapcsolatos megértő megjegyzései pedig csak a közös európai politikai ellenzőit segtik.
az európai parlament az elmúlt másfél év során számos jelentést indtványt terjesztett elő késztett elő amelyeknek az implementálása megteremthetné a szabályozott legális utakat knáló bevándorlás és menekültügyi politika kereteit.
hogy nem történik semmiféle fajta előrelépés annak egyetlen oka van nevezetesen hogy a tanács semmiféle hajlandóságot sem mutat komoly tárgyalásokra képtelen egységes álláspontot kialaktani. pedig minden további késedelem az embercsempészek malmára hajtja a vizet és tudnunk kell hogy senki de senki sem bújhat ki a közös felelősség alól még a tanács sem.
a témából adódik hogy nem tudunk teljesen eleget tenni az elnök úr kérésének hiszen itt most a múlt és a jövő csatázik.
a múlt amikor is a magukat baloldalinak és liberálisnak valló politikusok és úgymond értelmiségiek megszokták azt hogy az ő megmondó embereik az ő észosztóik tematizálják a közbeszédet a migráció kérdésében.
a jövő viszont az ami ma is történik hogy őszintén az európai lakosság többségének a tapasztalatait visszatükrözve és véleményét kimondva beszéltek itt olasz képviselőtársaink hozzájuk csatlakoztak svédek és mások.
itt vannak a visegrádi négyek itt van az én hazám magyarország.
lassan tz éve annak hogy az európai parlament foglalkozik a cia nak azzal az akciójával amelynek során illegálisan és titkosan foglyokat szálltott és tartott börtönben uniós tagországokban.
a bizonytékok ismertek de a beismerés még várat magára.
az érintett tagországok pedig nem működnek közre az ügy tisztázása érdekében.
nem merjük kimondani az egyesült államok legfelsőbb vezetőinek a felelősségét?
éppen itt lenne az ideje annak hogy a tényeket az igazságot egyértelműen világosan rögztsük és ezek után elvárjuk hogy ennek következményei is legyenek.
várom a választ arra a kérdésemre hogy hajlandóak lennének e leülni egy konstruktv eszmecserére az európai illetőleg úgynevezett fejlődő országokbeli gazdák képviselőivel akik megosztanák önökkel az ezzel kapcsolatos saját tapasztalataikat.
az egyik hogy felmerült e önökben hogy az élelmiszert és a mezőgazdaságot ki kellene vonni a globális szabadkereskedelem hatálya alól és helyébe az élelmiszer önredelkezéshez való jogot mint alapelvet álltani amelynek lényege a helyi termelés helyi értékestés helyi feldolgozás.
a második kérdésem hogy hajlandóak lennének e hogy ha én ezt megszervezem leülni a legérintettebbeknek a gazdáknak a képviselőivel egyfelől európából például a saját országomból magyarországról de más európai uniós országból is illetőleg a harmadik világból az úgynevezett fejlődő országokból szegény országokból
kváncsiak e önök az ő tapasztalataikra azzal kapcsolatban hogy hogyan teszi egyre szegényebbekké és kiszolgáltatottabbakká a kistermelőket kisgazdákat a globális szabadkereskedelem amelyet az európai unió továbbra is annyira éltet.
elnök úr az egyenlőség és diszkriminációellenesség elve az európai unió működésről szóló szerződésbe és az ember jogok chartájába is bele van foglalva.
a foglalkoztatási egyenlőségre vonatkozó direktvát az összes tagállam átültette a törvénykezésbe mégis a fogyatékkal élő emberek az eu ban még mindig szociális és gazdasági megkülönböztetésben részesülnek.
ennek az oka az hogy csak kevés munkahely knál akadálymentestési illetve más ésszerű alkalmazkodási megoldásokat ezen személyek számára.
az ésszerű alkalmazkodás nem csupán pozitv diszkrimináció tárgya kell legyen hanem jogi előrás is.
ugyanakkor küzdenünk kell a fogyatékossági támogatáskultúra csapdája ellen és aktv munkapiaci politikákat kell kidolgoznunk.
az euró stabilitásával valamint általában az unió helyzetével kapcsolatos aggodalmak sajnos állandósultak.
bár a bizottság a tanács és az ekb jelentős lépéseket tettek a nemzetközi piacok megnyugtatása érdekében azonban a gazdasági válság és a görög csődhelyzet megnyugtató kezelése még várat magára.
egyetértek önnel bizakodásra adhat okot hogy az unió a mai helyzet megoldásához hasonló történelmi léptékű nagy ugrást már az utóbbi fél évszázadban végrehajtott.
jelenleg is ilyen történelmi helyzetben vagyunk hisz ma szavazunk a gazdasági iránytás alapjait újraértelmező a közös gazdasági sikerek zálogát is magába foglaló hatos jogszabálycsomagról ami azonban értelmezhetetlen a közös fizetőeszköz kellő stabilitása nélkül.
elnök úr tisztelettel arra kérem hogy nyújtsa be javaslatát mihamarabb.
ön lát e arra lehetőséget hogy ide akár ebbe a parlamentbe vagy bármilyen más eszközzel rábrni a tagállamokat hogy ebben az ügyben konstruktvak legyenek?
elnök úr egyrészről a nyilvánossá tett adócsalási adóelkerülési gyakorlatok a másik oldalról pedig az az igény hogy igazságos adófizetés és teherviselés legyen összehangoltabb munkára késztetett bennünket.
én is szeretnék csatlakozni azokhoz akik megköszönték a jelentéstevőknek a munkáját és köszönöm elnök úrnak is a munkáját!
azt is mondhatom hogy ami a jelentésben benne van az úgy jó ahogy abba belekerült.
ami viszont nincs benne azt még van lehetőségünk beletenni hogyha mélyebbre ásunk ebben a témában.
örülök annak hogy egyértelművé tudtuk tenni azt hogy a multinacionális vállalatoknak az adóterhelése nem lehet kisebb mint a kkv vállalatoknak az adóterhelése.
örülök annak is hogy egyértelművé tettük azt hogy ott kell adót fizetni ahol a jövedelmet megtermelik.
ha az eltitkolt jövedelmeknek a százmilliárdjaira gondolok akkor azt kell mondjam hogy jogos az igény ezen jövedelmeknek a feltárására.
a vállalatok többségéről viszont nyugodtan jelentsük ki hogy tisztességes adófizetők.
most viszont egy lépést tettünk annak érdekében hogy még tisztességesebbek legyenek és még több tisztességes adófizetőnk legyen.