kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
ha már most ilyen nagy jövedelmezőségi gondjai vannak az agráriumnak mi lesz ha az agrárköltségvetést two thousand and thirteen után ahogyan sokan akarják drasztikusan csökkentik.
jelenleg különösen aggasztó az állattenyésztés a sertéstartók a zöldség és gyümölcstermelők helyzete.
az jó hogy a biztos asszony a termelési értékestési szervezeteknek több pénzt kván adni de ez még mindig nem elegendő a szektor gondjainak rendezéséhez és nagyon riasztó hogy az európai unió marhahúsból immár hat éve nettó importőrré vált kiszolgáltatottak lettünk a külső piacoknak.
mindig gondoljunk arra hogy az elmúlt időszakban végrehajtott liberális intézkedéseknek milyen súlyos következményei voltak.
tanuljunk ezekből a példákból ne kövessük el újra ezeket a hibákat.
a mezőgazdaság jelentősége a következő időszakban jelentős mértékben növekedni fog hiszen egyre több ember éhezik a földön.
ami az egyszerűstéseket illeti sajnos a gazdák azt tapasztalják valahányszor egyszerűstésről beszélnek valójában ez nem következik be egyre bonyolultabb és bonyolultabb rendszereknek kell megfelelniük.
új állatjóléti intézkedéseket vezetnek be egymás után.
ezek mind növelik a költségeket amikkel a versenytársaiknak nem kell szembesülniük és minden egyes új állatjóléti intézkedésnek egyre nagyobb energiafelhasználás a következménye és egyre több co two kibocsátás.
a zöld gazdaságra való áttérés eltérő kihvás elé álltja az egyes tagállamokat ezt hoyer elnök úr is elismerte.
az európai fejlesztési banknak pedig tekintettel kell lenni ezekre a sajátosságokra és ennek megfelelően kell alaktania finanszrozási politikáját az energiaprojektek terén.
az eib által most tervezett változások nehézséget okoznának a kohéziós országok számára.
ezt az átmenetet én pedig csak hosszabb átmeneti idő alatt tartom elképzelhetőnek.
minden tagállam eltérő lehetőségekkel rendelkezik ugyanis földrajzi elhelyezkedéséből hagyományaiból kifolyólag is és mindennek az a következménye hogy eltérő az energiaszerkezet.
egyelőre nem mondhatunk le a gázról ami kisebb szén dioxid kibocsátású energiaforrás ahogy a kibocsátás szempontjából tiszta atomenergiáról sem.
a racionalitást kérem az eib től.
vegye figyelembe hogy az energiamix kialaktása nemzeti hatáskör.
legyen a tagállamok segtségére a zöldtés nekik megfelelő módjának és ütemének kialaktásában.
áprilisban új elnököt júliusban új parlamentet és kormányt választottak ukrajnában. fontos hogy az eu már a kezdetektől figyelmet fordtson az új kormány tevékenységére segtse az ország európai szemléletű átalakulását a vállalt reformok teljes és megfelelő végrehajtását.
az előző kormányzat ukrajna megreformálását sok esetben az alapvető demokratikus emberi és kisebbségi jogok megszüntetésével vagy csorbtásával valóstotta meg.
itt gondolok elsősorban az oktatási és nyelvtörvényre vagy a magyar kisebbség elleni hangulatkeltésre.
egy önhöz intézett rásbeli kérdésemben is felhvtam a figyelmet erre hogy milyen atrocitások és állami zaklatások érték a kárpátaljai magyar vezetőket szervezeteket.
az elnökváltás után ez valamelyest megszűnt azonban továbbra is zajlik a magyar közösségi vezetők szervezetek zaklatása megfélemltése különösen az előrehozott parlamenti választások során.
továbbra sem teljestik a nemzetközi kisebbségvédelmi kötelezettségvállalásokat amiket szigorúbban számon kellene kérni a társulási tanácsok során.
tisztelt elnök asszony! három gondolatot szeretnék megfogalmazni három témakörben kimondottan nem brexit specifikusan. az első a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslat úgy lehetne megfogalmazni hogy ami az asztalon van kevesebb pénzt több célra neheztett feltételrendszer mellett.
szeretném felhvni a finn elnökség figyelmét arra hogy ez azért gy elég nonszensznek tűnik.
a mostani ötletroham hogy milyen feltételekhez kössük a pénz elköltését ellehetetlentené a normális működést.
kérem hogy csak objektv teljesthető mindenkire egyaránt vonatkozó feltételeket emeljenek be a rendszerbe.
a második a klmavédelem.
nem gondolom hogy volna józan európai polgár aki ne tartaná fontosnak a zöld gazdaságra való áttérést.
a nemzeti klmavédelmi tervek összegzése alapján lehet majd eldönteni hogy milyen reális célkitűzésünk lehet a kibocsátáscsökkentés terén.
tehát józanul fogalmazzuk meg a vállalásokat ne menjünk bele egy bajnokságba hogy ki tud megalapozatlanul nagyobb számot mondani.
nem lehetünk büszkék egy ki nem tűzött cél teljestésére.
a perspektva elvétele a stabilitást és a prosperitást fenyegeti.
nagy tisztelettel köszöntöm az európai parlamentben és nagy örömmel hallottam az ön beszédében azokat a gondolatokat ami arról szólt hogy a two thousand and four es azt kell mondjam közös csatlakozásunktól mennyi minden történt az önök országa életében.
hogyan csatlakoztak az eurózónához és most milyen kihvásokkal szembesülnek az első soros elnökségükkel kapcsolatban.
elsősorban azzal kezdem hogy hálával tartozunk önnek és megköszönjük azt a viselkedést azt a gyors alkalmazkodást amit a párizsi terrorcselekmények kapcsán tettek.
és azt az intézkedéssort amit az eu belügyminisztereivel sikerült elindtani mindannyiunk biztonságának növelése érdekében és az igazságügyi hatóságoknak a jó együttműködése érdekében.
mint ahogy ön is mondta óriási kötelezettségvállalást tettek és ez nagyon dicsérendő.
szeretném hogyha ez a kötelezettségvállalás teljesülésbe is menne át.
egy pontot szeretnék kiemelni ebből a digitális piacot.
ez a gyors alkalmazkodás amit ön is emltett nagyon fontos a digitális piacban.
a digitális piac az európai unió számára egy óriási tartalék.
nem kiaknázni ezt a lehetőséget vétek.
azt gondolom hogy a félév elnökségének a programját arra kellene fókuszálni sok más mellett természetesen hogy ezt a potenciált ki tudjuk aknázni.
ebben az időszakban minden országnak erre kifejezetten szüksége van.
köszönöm a képviselő asszony kérdését.
képviselő asszony is tudja hogy nincsenek egyenreceptek.
sokkal hamarabb ért el bennünket az a válság ami belülről indtódott.
a szocialista kormányok ténykedése következtében majdnem csődbe kerültünk.
ilyen körülmények között örüljünk annak ahol jelenleg vagyunk és perspektivikus.
mélyen megdöbbentett önnek az a kijelentése miszerint nagy baj hogy az európai unió nem elég egységes és nem elég egységesen áll szemben oroszországgal.
és az előttünk álló fél év egyik legfontosabb feladatának nevezte hogy ezt az egységet vagyis az oroszországgal szembeni fellépésnek a keménységét erősteni kell.
nem gondolja hogy ez a fajta hozzáállás a feszültséget növeli a hidegháborús hangulatot növeli a valóságos háború veszélyének a közvetlenségét vetti előre?
amikor az egyre nagyobb nyomorúságban élő emberek azt kérdezik hogy mire is jó az európai unió a sok nehézség és fájdalom ellenére mindig azt mondják hogy hát a béke megőrzésére.
nagyon kérem hogy nyugtasson meg bennünket e felől és adjon választ arra a kérdésemre mit kván tenni azért hogy az ön hazája lettország az én országom magyarország és egész európa továbbra is békében élhessen.
alelnök asszonyhoz szeretném intézni azt a kérdést ha a digitális piacról beszélt hogy vajon az egységes európai digitális piachoz képest egy úgynevezett digitális unióval is tudna e a képviselő asszony barátkozni?
óriási a lemaradásunk a digitális piac vonatkozásában például az európai egyesült államok vonatkozásában.
én azt gondolom hogy kellő mértékletességet kell tanústani és fokozatosságot ezen a területen.
nyilvánvaló lehetne egy ilyen óriási lépést tenni mint amit ön is mond én megelégednék azzal hogy ha ebben a ciklusban vagy a soros elnökség alatt vagy kitekintve a következő hét évre a digitális belső piacot a szakpolitikák fókuszába tudnánk álltani és minél inkább meg tudnánk valóstani azt amit a programunkban
kedves képviselőtársnőm!
elismeréssel nyilatkozott arról hogy lettország aki ugyanakkor csatlakozott az európai unióhoz mint közös hazánk magyarország milyen jelentős eredményeket ért el.
a rossz nyelvek szerint elképzelhető hogy esetleg a hazai politikusok az elmúlt években az úgynevezett rendszerváltás óta ott kevesebbet loptak mint nálunk.
én magam is prioritásnak tekintem ezt a kérdést és réges régen túl vagyunk képviselőtársak a szavak szintjén gondoljanak csak az adó cselekvésiterv elfogadására a számos jelentésre amelyben tartalmi üzeneteket is küldtünk.
mindent meg kell ragadni annak érdekében hogy az adókijátszókat és az adócsalókat elkapjuk és ezt a tevékenységet megszüntessük.
jelentésemben megfogalmaztam egy intelligens adóinformációs rendszer létrehozásának szükségességét amelyhez kiválóan illeszkednének azok a mutatószámok.
belőlük képezhetők lennének az adatok ahhoz hogy meg tudjuk határozni azt a mértéket amely elfogadható tűrésmérték és ehhez tudnánk célértékeket is rendelni az adócsalás és az adóelkerülés vonatkozásában.
thirty évvel ezelőtt december fifteen én temesvárról a mária térről indult el a romániai forradalom. tőkés lászló temesvári lelkész jogtalan kiteleptése ellen tiltakoztak magyarok románok németek szerbek reformátusok katolikusok baptisták ortodoxok és más felekezetűek közösséget vállaltak az embertelen kommunizmus ellen.
ne feledjük hogy az emberek azért álltak a tankok elé mert nem akarták többé elviselni a terrort a megaláztatást a rettegett securitate a kommunista titkosszolgálat orwelli módszereit.
a magyar református lelkész egyházmegyéjével egyetemben eredetileg a ceauescu őrült falurombolási terve ellen tiltakozott.
nemzeti és vallási közösségük érdekében kockáztatták életüket családjukat a szabadságért harcoltak.
ez a forradalom és az általa a kivvott szabadság egyformán értékes románnak magyarnak.
fejet kell hajtanunk tőkés lászló és minden egyes személy bátorsága előtt aki mert ellenállni.
a temesvárral kezdődő egész romániát egyként megmozgató forradalom ledöntötte a kommunizmust és megteremtette romániában is a szabadságot.
bár a forradalomban elkövetett emberieség ellenes bűncselekmények tarthatatlan módon mindmáig büntetlenek maradtak.
a romániai forradalomban a kommunista karhatalom által meggyilkolt több mint ezerkétszáz áldozatra is emlékezünk ezért ma.
ez a forradalom a romániai forradalom egyike a történelem azon pillanatainak amelyben európa egymásnak feszülő népei együtt tudtak küzdeni a szabadságért és együtt tudtak örülni kivvott szabadságnak.
közös európai identitásunk része ez a szabadság.
a temesvári forradalom a romániai forradalom szellemisége közös európai érték.
becsüljük meg és ápoljuk emlékét!
amikor december fifteen én temesvári emberek magyarok és románok összegyűltek a református templom előtt hogy megvédjék tőkés lászló lelkészt és családtagjait akiket a kommunista hatóságok erőszakkal akartak kilakoltatni.
azokon a véres decemberi napokon az emberi szolidaritás olyan mélységet öltött amelyet azóta sem sikerült megismételni romániában.
ma a demokrácia politikai fegyvereit használva elkötelezetten küzdünk egy olyan jogállamért amelyben minden állampolgár és minden közösség egyenlő jogokat és egyenlő védelmet élvez. az rmdsz strasbourgban és bukarestben is határozottan kiáll amellett hogy a thirty évvel ezelőtt leszögezett célkitűzéseket kell maradéktalanul megvalóstani. ehhez arra van szükségünk hogy a társadalom megismerje az igazságot az.
az európai unió egyik legfontosabb feladata a társadalmi igazságosság az emberhez méltó élet biztostása az unió minden polgárának.
ennek pedig alapvető feltétele az igazságos adózás.
a határon átnyúló adócsalások elleni küzdelem ezért az európai uniónak gy nekünk is a parlamenti képviselőknek is egyik legfontosabb feladata.
nem hagyhatjuk tovább hogy mindenféle kiskapuk a tagállamok együttműködésének hiánya vagy néhány tagállam cinizmusa cinikus összekacsintása miatt multicégek egész sora kerülje el az adózást európa szerte.
magyar képviselőként egy olyan országból jövök ahol az egész európai unió sőt az egész világ legmagasabb áfakulcsa van twenty seven százalékos.
ez azt is jelenti hogy hazám az áfacsalók egyik kedvenc célterülete vadászterülete.
pontosan tudom magyarként hogy milyen az amikor a közpénz csalókhoz vándorol.
ezért az adócsalás olyan bűn amely súlyosan fenyegeti az oktatás az egészségügy a szociális ellátások és általában a közszolgáltatások működését aláássa a társadalmi igazságosságot a határok nélküli közös európánkat és persze rombolja az európai demokráciát és kockáztatja a mindennapok békéjét.
ezért nagyon fontos hogy a határon átnyúló áfacsalásokkal kapcsolatos tervezeteket közösen el tudtuk készteni és le tudtuk tenni a parlament asztalára.
ahogy meggértük önökkel együtt közösen azon dolgoztunk hogy ezeket az adókat ne csak a munkabérből élőknek a családi vállalkozásoknak kelljen megfizetniük hanem elérjük azt hogy senki se csalhasson senki se élhessen vissza kiemelt helyzetével.
ezek a javaslatok erőstik a tagállamok közötti együttműködést és információcserét biztostják az adatok hosszú távú rögztését gy hatékony fellépést biztostanak a határon átnyúló adócsalásokkal szemben.
az elmúlt években olyan törvénymódostások történtek ukrajnában amelyek jelentősen korlátozták a kisebbségek nyelvhasználati jogait.
emellett december eight án a velencei bizottság felszóltotta ukrajnát hogy helyezze hatályon kvül a. two thousand and nineteen áprilisában elfogadott az ukrán nyelv használatáról szóló jogszabály azon rendelkezéseit melyek különbséget tesznek az ukrán és más nyelvek között mivel a törvény diszkriminatv.
a nemzetközi testület felszóltotta az ukrán törvényhozókat hogy mielőbb hozzanak törvényt a kisebbségek jogállásáról és elkésztésébe vonják be a kisebbségek képviselőit.
mivel ezt a törvényt már az ukrán nyelv funkcionálásáról szólóval párhuzamosan kellett volna elkészteni annak elfogadásáig halasszák el a törvény végrehajtását. bzom benne hogy kijev mielőbb felismeri hogy az európai unióhoz való közeledés elengedhetetlen feltétele az alapvető emberi és kisebbségi jogok védelmét szavatoló nemzetközi dokumentumok tiszteletben tartása és végrehajtása.
és ez a forradalom amire ma emlékszünk a temesvári forradalom a romániai forradalom szellemisége közös európai érték és azért vagyunk itt és ezért kell tennünk a jövőben is hogy ezt megbecsüljük és ápoljuk ennek emlékét.
valóban itt az ideje hogy a digitális vállalatok is kivegyék a részüket a közteherviselésből.
ne vagy alig fizessenek adót amikor nagyon komoly bevételre tesznek szert.
helyes úton járunk amikor megadóztatásukra nemzetközi megoldást keresünk méghozzá az uniónál tágabb keretben.
az oecd ehhez valóban kiváló platform amely egy kétpilléres javaslatot terjesztett elő.
az elsővel teljes mértékben azonosulni tudok azzal amelyik a jelenleginél több adóztatási jogot biztostana annak az államnak ahol a vállalatok ügyfelei találhatók.
a másik javaslattal kapcsolatban amely egy minimumadót vezetne be viszont már komoly gondom van.
tudtommal nem is készült erre vonatkozó hatástanulmány gy nincs válasz arra hogy ha az oecd országok bevezetik azt a minimumadót akkor az ezekben az országokban található vállalkozások nem teszik e át a székhelyüket az oecd területén kvülre.
a vállalkozások ugyanis teljes joggal igyekeznek optimalizálni a gazdasági tevékenységüket és félő hogy oda mennek ahol kevesebb terhet kell viselniük. egy ilyen intézkedéssel tehát rontanák a gazdasági környezetünket azaz a saját versenyképességünket s a harmadik országokat hizlalnánk különös tekintettel az adóparadicsomokra.
ráadásul a megnövekedett adófizetési kötelezettségeken túl a vállalkozások nyakába még komoly adminisztratv terheket is varrnánk tehát ez rossz irány.
az oecd nek először egy hatástanulmányt kell késztenie és utána egy új javaslatot megfogalmaznia.
végül egy utolsó megjegyzés.
sajnálatos módon a határozat szövegébe belekerült hogy az unión belül el kellene indulni a többségi szavazás és a magasabb harmonizáció irányába az adópolitikában.
ez ahogy az előbb is mondtam nemzetközi összefüggésben az unión belül is a tisztességes verseny lehetőségét csökkentené és következményeként a vállalatok az unión kvülre mennének.
ezt nem engedhetjük meg magunknak.
nem romolhat az unió versenyképessége ezért kérem önöket hogy ne legyünk önmagunk ellenségei.
románia előtt csak a nagy tagállamok németország olaszország és spanyolország állnak.
sajnálatos módon ebben a tekintetben semmi változás nem történt.
románia az előző évben már az egyesült királyságot is lekörözte ezen a téren ami komoly aggodalomra adhat okot.
érdekesség továbbá hogy amennyiben a benyújtók állampolgárságát vizsgáljuk akkor a sorrend nem változik az arányok azonban igen a benyújtók six eight a román four a görög állampolgár.
ezek a tények egyrész bizakodásra adnak okot mert a román és a görög állampolgárok egyre nagyobb arányban élnek az uniós állampolgársághoz kötődő jogaikkal és fordulnak petcióval az európai parlamenthez másrészt arra is rávilágtanak ezek a számok hogy a nagy tagállamokon kvül romániából és görögországból kiugróan sok petció érkezik azaz ez a két tagállam külön figyelmet érdemel az európai parlament részéről.
az is kiderül a petciós bizottság two thousand and seventeen es tevékenységéből hogy a benyújtott petciók igen nagy számban érintik az alapvető jogok és a jogérvényesülés témaköreit.
a környezetvédelem mellett ebben a tekintetben is sok a tennivalója az európai uniónak hiszen a polgárok jogos elvárása hogy az európai jog az eu területén mindenhol azonos mérce szerint érvényesüljön.
ezért az európai bizottság mellett a tanácsnak gy a tagállamoknak is nagyobb figyelmet kell fordtaniuk a petciók megoldására.
a polgárok végül is ezt várják az európai intézményektől oldják meg azokat a problémákat amelyeket jeleznek felénk.
ha erre nem vagyunk képesek akkor nem bújhatunk különböző jogi magyarázatok mögé és közben elvesztjük a polgárok bizalmát.
tisztelt elnök úr! ha megengeded most anyanyelvemet fogom használni. miután az európai néppárt megkért arra hogy ebben a témában felszólaljak engedd meg hogy három pontban a saját és az európai néppárt véleményét összefoglaljam és utána a bizottsági elnök
pozciójából lezárjam ezt a vitát.
először is szeretném ismét hangsúlyozni minden kollégának a petciós bizottság ennek a háznak az egyedüli olyan bizottsága amely közvetlen kapcsolatot tart föl az állampolgárokkal.
nagyon fontos hogy milyen képet adunk önmagunkról akkor amikor az állampolgárokkal való viszonyt kialaktjuk illetőleg az általuk felhozott problémák megoldását próbáljuk megvalóstani.
ezért arra szeretném kérni a európai bizottságot is arra szeretném kérni a többi szakbizottságot is adjunk komolyabb presztzst a peti bizottságnak vegyük komolyan a peti bizottság kéréseit!
úgy gondolom hogy az a jó munka ami eddig egyébként megvalósult az még javtható és ne feledjük el hogy a peti bizottság lényegében az európai unió lelkiismereteként is működhet hiszen ha problémák vannak és az állampolgárok fordulnak felénk az a bizalom megnyilvánulása is.
a másik dolog elnök úr én tudják kelet európából szlovákiából egy kis országból jövök ott is egy kis közösségnek az ország ten át kitevő magyar közösségnek vagyok az egyik képviselője két alkalommal voltam szlovákia miniszterelnök helyettese is tehát meg tudom télni a hivatalok tevékenységét is és meg tudom télni az állampolgárok véleményét és kérését is.
ezért az egyik feladatomnak tartom és nagyon örülök hogy több kollégám a bizottságban csatlakozott hozzám hogy az emberek jogi tudatát erőstsük a polgári öntudatát erőstsük.
az hogyha meg tudnak fogalmazni jól egy petciót és kiállnak a jogaikért úgy gondolom hogy erősti európát mert európában erős polgárokra van szükségünk.
és a harmadik dolog pedig kedves elnök úr ha megengeded és most már mint a bizottság alelnöke a bizottság képviseletében szeretném megköszönni a kollégáknak az együttműködést a bizottságban szeretném megköszönni a parlament plenáris ülésének a támogatását!
idén februárban olyasmi történt ami még nem a petciós bizottság javaslatára egy short resolution egy határozat született a például az őshonos kisebbségek védelméről aminek a támogatását szeretném most is megköszönni!
szeretném megköszönni a titkárság tevékenységét is!
engedjék meg hogy név szerint is megköszönjem virpi asszonynak a tevékenységét. és szeretném azt kérni hogy a jövőben is kiváló együttműködés legyen a bizottságban nem politikai szempontok alapján hanem a tárgyi problémák megvitatása alapján.
annyiban rendhagyó talán ez a mai alkalom hogy a parlament ötéves mandátumának a végéhez közeledik tehát nem csak az egyéves tevékenységre tekinthetünk vissza hanem a teljes időszakra is.
szeretném mindenki előtt nyilvánvalóvá tenni hogy az európai néppárt pozitvan értékeli az európai ombudsman hivatalának a tevékenységét.
szeretnék köszönetet mondani az ombudsman asszonynak és munkatársainak a következetes munkájukért. ahol különbség van közöttünk a különböző frakciók között két frakció részéről is hallottunk itt némi kritikát az európai néppárt irányába az az hogy ha vannak problémák az európai unióban és vannak ilyenek
akkor azt nem biztos hogy mind az európai ombudsman hivatalának kellene most felrónunk.
mi tudjuk azt és tudnunk kell azt hogy az európai ombudsman nem dolgozik könnyű közegben tudnunk kell azt hogy nem mindig talál megfelelő együttműködő partnerekre azt is látjuk sajnos hogy az ombudsmani ajánlásokat nem mindenki teljesti olyan szinten mint azt szeretnénk de ez nem az ombudsman hivatala.
ez valósznűleg egy komolyabb rendszerszerű probléma.
én arra szeretném megkérni a kollégákat hogy más csatornákat és más lehetőségeket is próbáljunk meg kihasználni arra hogy ezeket a visszásságokat amelyekről a kollégák is szóltak a teremben megpróbáljuk csökkenteni.
és biztostok mindenkit arról hogy az európai néppárt ebben pozitv partner lesz.
szeretném elmondani még hogy nagyon fontos az hogy támogassuk politikailag is az ombudsman intézményét ezért az európai néppárt támogatni fogja a jelentést is és támogatja a hivatal további tevékenységét is.
hazámban magyarországon az európai unió rizstermelő övezetének északi határán a rizstermesztés fontos szerepet tölt be hiszen a többi szántóföldi növénytermesztési ágazathoz képest jóval nagyobb az élőmunka igénye.
gy a munkanélküliség által leginkább érintett területeken megélhetést biztost a helyben élőknek.
emellett a rizs termesztése környezetvédelmi és talajhasználati szempontból is hasznos. a többi mezőgazdasági ágazathoz hasonlóan az unió rizstermesztőinek is tisztességes versenyhelyzetet kell biztostanunk a harmadik országokból érkező növekvő importtal szemben.
a kambodzsai és a mianmari indica rizs dömpingszerű importja a jelentős károkozás mellett sérti a tisztességes nemzetközi kereskedelmet.
ezért teljes mértékben támogatom a parlamenti kérdésben lertakat és kérem az európai bizottságot hogy az általános vámkedvezményrendszerről szóló rendelet.
twenty two cikke értelmében indtson azonnal védintézkedési vizsgálatot az ügyben.
thousand and seventeen novemberében göteborgban kihirdették a szociális jogok európai pilléréről szóló megállapodást amit minden ország állam és kormányfője alárt. a ma tárgyalt jogszabályok ennek a pillérnek az éptését kezdik meg.
az unióban részletes szabályokat hoztak az egységes piac megfelelő működése érdekében. itt az ideje annak hogy kialaktsuk a munkavállalói jogokra vonatkozó minimális szabályokat.
a jelentés külön foglalkozik a változó munkaidőbeosztású személyekkel.
kiemeli hogy a verseny nem áshatja alá a munkavállalók alapvető jogait.
mégis ma ezt tapasztalhatjuk például magyarországon.
a kormánypártok által megszavazott túlóratörvény amit a köznyelv egyszerűen csak rabszolgatörvénynek nevez a globális cégek érdekeit szolgálja.
ez ellentétes az európai szociális modellel amelyik deklaráltan szeretné megakadályozni a munkavállalók kizsákmányolását az új rugalmasabb foglalkoztatási formák esetében is.
örülök biztos asszony világos szavainak és örülök annak is hogy erre a vitára ma sor kerül mert lehetőséget ad arra hogy együtt gondolkodjunk a nemzeti és európai állampolgárság kapcsolatáról és kifejezzük elkötelezettségünket az európai értékek iránt.
európa szerte szaporodnak ugyanis azok a jelenségek amelyek megkérdőjelezik az alapértékeinket.
ezek részben a válság következményei de ha nem figyelünk rájuk időben alááshatják az egész európai éptkezést.
az unió egyik legfontosabb vvmánya az uniós állampolgárság amely többek között szabad mozgást szavazati jogot választhatóságot konzuli védelmet jelent.