kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
ő főleg multinacionális cégek általi jogsértések áldozataival foglalkozik és azt rja hogy nálunk nem mernek betegállományba menni a munkavállalók betegen is dolgoznak rettegnek a munkahelyen nem engedik őket rendesen enni még wc re sem mehetnek ki nem mozdulhatnak el a szalag mellől nőként is óriási terheket kell emelniük.
mindezt éhbérért amelyről tudjuk hogy a nyugatiaknak az ötöde.
mit tud erről ön kedves biztos asszony és mit óhajtanak tenni annak érdekében hogy ez a rabszolgasors magyarországon illetve más európai uniós ún.
a cancúni klmakonferenciára készülve az európai uniónak és az uniós tagállamoknak fel kellene végre ismerniük hogy nem az újabb és újabb egyoldalú célszámok meghatározásával tudunk hatást gyakorolni az egyesült államokra knára indiára
valamint a feltörekvő nagygazdaságot a klmaváltozás elleni küzdelembe bevonni.
ennek fényében túlzottnak tűnik a zöldek által előterjesztett forty os egyoldalú szén dioxid kibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalás.
egyetértek hedegaard asszonnyal hogy az unió abban az esetben szerezheti vissza vezető szerepét ha a kutatásfejlesztés ráfordtása terén a zöld munkahelyek létrehozásában az intelligens energiahálózat éptésében a zöld növekedésben mutat konkrét eredményeket.
nagyon fontos jelzésnek tartom hogy a jelentés felhvja rá a figyelmet konkrét intézkedésekre van szükség macedóniában a különböző etnikai nemzeti és vallási közösségek közti társadalmi kohézió megteremtése érdekében.
gyakori hiba hogy a nemzeti közösségek közötti vitákat értetlenül figyelik a nemzetközi szervezetek és arra várnak hogy maguktól csökkenjenek a feszültségek.
ehhez képest a helyes megközeltés az amit a jelentés kimond szükség lenne a történelemmel és oktatással foglalkozó közös szakértői bizottságok felálltása a szomszédos országokkal amelyek hozzájárulnának a történelem objektv tényeken alapuló értelmezéséhez.
a gond csak az hogy európában főleg annak keleti felén az egyes nemzetek mást és mást értenek objektv történelmi tények alatt.
az a történelmi megbékélés ami a kontinens nyugati felében végbement a második világháború után a volt szocialista országokban még várat magára.
az unió biztonságos élelmiszer ellátása a következő évtizedek egyik legnagyobb biztonságpolitikai kihvása lesz.
azért is jó az időztése a jelentésnek mivel most folynak a közös agrárpolitika jövőjéről szóló viták most folyik a two thousand and fourteen utáni költségvetés tervezése és sokan fenik a fogukat a közös agrárpolitika költségvetésének megcsorbtására.
nagyon fontos hogy ez a közös agrárpolitika a jövőben megfelelő forrásokkal rendelkezzen.
ehhez meg kell győzni a pénzügyminisztereket a döntéshozókat hogy az élelmiszer gazdaság az európai unióban nem csak élelmiszert termel hanem olyan közjavakat környezetvédelmi szociális közjavakat is amelyeket a mezőgazdaság nélkül semmi módon nem tudnánk szavatolni és megtermelni.
az élelmiszer biztonságról szólva zavaró számomra hogy az európai unió országait egységes egészként kezeli a jelentés.
hogyan lehetséges hogy egy csodálatos mezőgazdasági adottságokkal rendelkező országban gyermekéhezésről beszélhetünk?
a másik kérdésem hogyan lehetséges hogy olyan egészségtelen irányban változott a mezőgazdaságunk hogy hatalmas területeken ipari jelleggel nyersanyagot álltunk elő elsősorban valamiféle elnézést a kifejezésért de gyarmati jelleggel és ugye a feldolgozása ennek az élelmiszernek külföldön folyik ott termelik meg azt a
profitot amit aztán megint csak visszahozva magyarországra a feldolgozott élelmiszert realizálnak magas áron.
a jelentésből egyértelműen kitűnik hogy a mezőgazdaság területén sem mehet minden úgy ahogy eddig ment.
nem mehet az tovább hogy a világ egyik végéből a másik végére szálltunk illetve a nagyvállalatok szálltanak mezőgazdasági termékeket.
ezeket különböző tartóstószerekkel tartóstani kell amik az emberek számára nagy fogyasztás esetén mérgezőek.
namost az emberek a nagy kereskedelmi láncokban ehhez a termékekhez jutnak hozzá és aztán csodálkoznak mi ez a sok betegség daganatos rákos megbetegedés.
hát nyilvánvaló hogy az ételsznezékek és a mesterséges adalékanyagok ezeknek a kiváltói.
hozzá kell tennem hogy a kisgazdákat kell támogatni hogy egy kialakulóban lévő élelmiszerválságban európa mentőövei lehessenek ezért a multicégek helyett a kisgazdákat kell támogatni.
európában a hagyományos szociális biztonsági rendszerek az alkalmazottak védelmét szolgálják de nehezen alkalmazhatók az önfoglalkoztatókra vagyis a szabadúszókra a kis és középvállalkozókra.
fontos garantálni az alapvető szociális juttatásokhoz való hozzáférést a legkiszolgáltatottabb csoportoknak is önfoglalkoztatóknak munkanélkülieknek fogyatékkal élőknek nyugdjasoknak.
az általános szociális védelem közismerten az európai szociális modell alapja.
rendszeresen kikerülik a társadalombiztostási járulékok és adók kifizetését aláássák a munkajogot és nehéz helyzetbe sodorják az önfoglalkoztatókat akik a gazdasági válság következtében egyre többen vannak a munkaerőpiacon és egyre több közöttük a gazdaságilag kiszolgáltatott.
a vállalkozók és szociális védelem témájának összekapcsolásakor nekem elsődlegesen a családi vállalkozások jutnak eszembe amelyek természetüknél fogva szociálisan érzékeny és szociális védőhálót nyújtó intézmények.
éppen ezért kell őket maximálisan támogatni.
hatalmas a bürokrácia és arra lenne igényük hogy az állam főleg ezekben a válságos időkben felkarolja és támogassa őket.
a two thousand and fourteen es koszovói kivándorlás azonban rámutatott valamennyiünknek hogy ez nem elegendő amit a koszovóiakért tettünk.
hogyan lehetséges az hogy egy ország lakosságának az egyharmada kivándorolni készül egy országból és elindul európa felé.
ma ugyanis a koszovóiaknak csak kettő választásuk van vagy otthon elszenvedik azt a szegénységet amibe csak belefulladni lehet vagy pedig megpróbálnak európában a saját munkájukból megélni.
ezért európának felelősséget kell vállalnia minden koszovóiért azokért is akik otthon maradnak és azokért is akik elindulnak európa felé ma sajnos az európai unióban azzal szembesülünk hogy nemegyszer szélsőséges pártok próbálnak belpolitikai tőkét kovácsolni ebből az ügyből sőt magyarországon azt látjuk hogy a kormánypárt is megélhetési bevándorlókként próbálja lerni a koszovói menekülteket.
azt látjuk hogy a koszovóiaknak a függetlenség a kezdeti öröm után csak reménytelenséget hozott ezért sok dolga van európának és sok dolga van az európai uniós tagállamoknak is kirekesztés helyett a befogadás politikáját kell képviselnünk.
koszovó nemrégen kivvott függetlenségének eufórikus örömével éles ellentétben áll mindaz amit jelenleg tapasztalunk az országban.
a súlyosbodó belpolitikai helyzet a növekvő szegénység és munkanélküliség a sokrétű szociális gondok közepette az új állam lakosai igazából sem az elnyert szabadságnak sem az unió támogatásának nem örvendhetnek.
éppen ezért tzezrével választják a kivándorlás útját.
a reményvesztett helyzet kialakulásáért elsősorban a hazai politikai osztályt terheli a felelősség.
ennek összefüggésében viszont az országot létrehvó nemzetek közösségének is fokozott felelősséget és áldozatot kell vállalnia a mélyülő válság orvoslásában.
a koszovói kormány és az európai unió az integrációs együttműködés keretében csak odahaza koszovóban találhat megoldást a vészes kivándorlás megálltására.
a csatlakozás útján járó szerbiát ugyancsak arra kell késztetni hogy ne akadályozza hanem mozdtsa elő jobb sorsra érdemes volt tartománya kibontakozását.
mindaddig amg nem biztost önrendelkezést ideértve a teljes körű és valós tényleges autonómiát a közel háromszázezer vajdasági magyarnak.
vannak erre tökéletesen működő modellek európában dél tirol vagy baszkföld ez a kollektv emberi jogoknak a modern felfogása ezt tessék megkövetelni szerbiától. ezeknek az embereknek joguk van a szülőföldjükön magyarként élni.
ez most nem gy van.
a volt jugoszlávia felbomlását követő balkáni háború nyomán megteremtett béke és stabilitás fenntartásában és megszilárdtásában meghatározó szerep jut az európai uniónak. a nyugat balkáni országok számára az európai integráció jelenti a kibontakozás és a jövő útját.
éppen ezért az uniónak nem szabad magára hagynia őket sokrétű válságukban. ennek tudatában az európai uniónak biztostania kell ezen országok számára a mihamarabbi csatlakozás reális lehetőségét az integráció útjára lépett feleknek viszont az eddigieknél sokkal nagyobb erőfesztéseket kell tenniük a velük szemben támasztott követelmények illetve saját vállalásaik teljestésére.
úgy tűnik hogy ezen kvánalmak szempontjából szerbia jó úton halad.
a szerbiai országjelentésbe foglalt eredmények és hiányosságok vonatkozásában ez alkalommal kizárólag az etnikai kisebbségek ügyére térek ki.
a jelentésből hiányolom a kisebbségi autonómia kifejezett megfogalmazását ennek kapcsán pedig a nemzeti tanácsokról valamint a nemzeti kisebbségek jogairól szóló törvények egyre halogatott elfogadásának a meghagyását.
a dokumentumban szintén elsikkad a kisebbségi közösségi egyházi vagyonok visszaszolgáltatásának a megkövetelése.
az is tarthatatlan hogy az egyébként dicséretes kisebbségvédelmi joganyag előrásai általában papron maradnak életbe léptetésük notórius módon elmarad.
a szövetséges magyarország képviselőjeként a szerbiai magyar közösség önkormányzati és emberi jogaiért külön is felemelem a szavam.
valóban vannak az európai unió gazdaságát illetően biztató jelek.
azonban ez semmiféleképpen nem jelentheti azt tisztelt biztos úr hogy elbzhatja magát a bizottság sőt meggyőződésem hogy éppen ez a helyzet alkalmas arra hogy értékeljük hogy az eddigi eredmények az önök válságkezelő munkájának az eredményei e vagy elismerik azt hogy legalább olyan fontosak a tagállami törekvések a tagállami önálló munkák
úgy gondolom hogy ennek is itt lenne az ideje.
ami az et csúcsot illeti valóban három nagyon fontos téma van a csúcs napirendjén azonban nulladik pontként egyetértek az előttem szólókkal célszerű nagyon fontos hogy ukrajnát is megemltsük szolidaritást vállalva azokkal a tüntetőkkel akik éppen az európához európai unióhoz szeretnének tartozni a mi értékeinket szeretnék
ami a csúcsnak a védelmi tpusú napirendjét illeti azt gondolom hogy a mi hatáskörünk addig ér ameddig a novemberi plenáris ülésen a témához kapcsolódó jelentés megengedi. abban megfogalmaztuk hogy a belső piac széttöredezettségét az átlapolásokat a
szétdaraboltságot mindenféleképpen szüntessük meg és növeljük a hatékonyságot.
túl sok pénzt fordtunk az európai unió belső piacán a biztonság és védelem területére ahhoz hogy ettől el tudnánk tekinteni.
ami a gmo ra vonatkozik csak megerősteni tudom azokat a törekvéseket.
tekintsük újra vizsgáljuk meg az európai szemeszter keretében tett eddigi erőfesztéseket.
tanuljon a bizottság abból hogy az országspecifikus ajánlások tekintetében tett megfogalmazások mintegy ten a megy teljesülésbe.
az európai unió egy békeprojekt és az is kell hogy maradjon!
ugyanakkor tudomásul kell venni hogy tartósan van egy demokratikus deficit nyugati és egy gazdasági deficit keleti irányba.
ilyen körülmények között kell haladást elérnünk.
a védelmi piac a bankunió a közös gazdasági kormányzás annak felismerése hogy a válságra a több európa a válasz.
miközben a kormányfők több európáról tárgyalnak brüsszelben otthon nagyon gyakran szuverenitásba csomagolt nemzeti politikával átkötött politikát gyakorolnak.
egységes európa befogadás és haladás vagy a farage úr által ajánlott bezárkózás kirekesztés és hanyatlás.
azt kérem a kormányfőktől legyenek következetesek azt mondják otthon a lakosságnak amiben brüsszelben meg fognak állapodni.
évek óta vár reformjára a költségvetés bevételi oldala.
a lisszaboni szerződés azt mondta saját forrásokból kell a bevételt biztostani.
évek óta mondják a szakemberek hogy rugalmatlan az európai költségvetés az európai unió ettől béna kacsa. hát akkor miért nem csinálunk rugalmas költségvetést?
nem lehet gúzsba kötve reagálni hétéves költségvetés gúzsába kötve reagálni egy gyorsan változó világ kihvásaira de nem lehet felrúgni azokat az európai alapelveket sem mely szerint a véleménykülönbségeket nylt vitában kell megoldani és kompromisszummal. elfogadhatatlan
hogy legyenek államok amelyek nem hajlandók tárgyalni sem!
ez az európai szellem végét jelenti.
mi továbbra is nyitottak vagyunk a tárgyalásokra s a felelősség a tárgyalásra képteleneké.
azt mondják egyesek hogy nem szabad politikai kérdéseket összekötni költségvetési kérdésekkel.
az egész európai unió története erről szól!
tessék egy kicsit tanulmányozni!
mi itt a polgárokat képviseljük és nem tudunk a szemükbe nézni azzal hogy újra meg újra gyönyörű blöfföket tárunk eléjük two thousand and twenty as program lisszaboni program és nincs hozzá a megvalóstásához eszköz.
ez gy nem mehet tovább!
nem a tanács vitatkozik a parlamenttel!
az elmúlt tz évben azt mondtuk az európai polgároknak hogy szükség van az európai szerződésre és ezt ratifikálták is az országok.
az elmúlt tz évben azt mondtuk a polgároknak hogy a kutatásfejlesztés jobban megoldható finanszrozható európai uniós szinten.
azt mondtuk hogy az európai űrpolitika jobban megvalóstható európai uniós szinten azt mondtuk hogy az energiakutatások és a klmaváltozás elleni küzdelem jobban megoldhatók az európai unión belül mint tagállami szinten.
ha hisszük ma is amit eddig mondtunk az elmúlt tz évben meg kell teremtenünk a költségvetési forrásokat ennek elsődleges módja a rugalmassági tényező a második módja a parlament saját forrásoknak az európai unió saját forrásainak megteremtése.
észak afrikai esetekre gondolok tunéziára egyiptomra mutatja hogy egyáltalán nem mindegy hogy milyen figyelmet fordtunk például erre az emberi jogi pénzügyi eszközre és fontos lehet ennek az eszköznek a gyakorlati adott helysznen kifejtett hatása.
éppen ez az első fontos magyarázata annak hogy a parlament miért is követel magának ellenőrzési jogot az eszközt illetően.
az első olvasatbeli tavaly októberi vitában megvitatott tartalmi kérdések amelyek azt szolgálták hogy a helyi kulcsfontosságú civil szervezetek működését elősegtsük.
ebben egyetértésre találtunk az intézmények között.
a második olvasatra most az érem másik oldala a parlament demokratikus ellenőrzési jogát illető intézményközi vitában való megegyezés marad.
mint ismeretes a pénzügyi eszközök kérdése ezen belül ennek a demokráciát és emberi jogokat elősegtő eszköznek a kérdése is egy éve intézményközi küzdelem részévé vált.
a lisszaboni szerződés megerőstette az európai parlament demokratikus ellenőrzési jogát ez ugye tulajdonképpen a delegated acts intézménye amelyet jelen helyzetben szükségesnek látunk érvényesteni és alkalmazni.
tehát második olvasatban és várhatóan az ezt követő egyeztetési eljárás során mi is az európai parlament demokratikus ellenőrzési jogának elismeréséért küzdünk és mi úgy gondoljuk képviselőtársammal hogy pontosan a demokrácia és az emberi jogok pénzügyi eszközének esetében releváns ez.
hiszen ahogy az imént is hallottuk ez az eszköz az emberi jogokat a jogállamiságot a demokrácia védelmét szolgálná és olyan konkrét jogokat segtünk elő mint a nők a gyerekek jogaiért folytatott küzdelem a halálbüntetés a knzás és kegyetlen embertelen megalázó bánásmód elleni küzdelem.
az emberijogvédőket segtenénk a munkájukban a leglehetetlenebb körülmények között is.
ez az eszköz ezért is különösen fontos.
mindez indokolja hogy nekünk parlamentnek beleszólásunk legyen a stratégia és a keretprogramok alaktásába és az elkövetkező tervek kidolgozásába mert évenkénti nyomon követéssel komolyabb lépéseket tudunk tenni és nemcsak azzal hogy kétévente
az esedékes pénzügyi ciklusok alkalmával kérdezik ki a véleményünket.
ebben kérjük tehát az önök támogatását hogy a lisszaboni szerződést követő időszakban most valóban annak szellemiségében is cselekedhessünk és én bzom benne hogy mind a bizottság mind a tanács belátja ennek a szükségességét az elkövetkező egyeztetési eljárás során.
köszönöm a kollégáknak a biztos úrnak a vitában elhangzott véleményeket és a kollégáknak természetesen a döntésünket támogató szavakat.
elég világosan elhangzott brok úr szájából hogy igazából különbséget akarunk mi tenni a végrehajtó és a jogalkotói feladatok között.
nem az a célunk hogy ez összekeveredjen de ahogy itt egyértelműen elhangzott mind a jelentéstevők mind a képviselők részéről lehetősége kell legyen a parlamentnek beleszólni abba a tervezésbe abba a stratégiába hogy a végrehajtás aztán valóban hatékonyan működhessen és valóban
pont a pénzek felhasználásáról elhangzó véleményekhez fűzném hozzá hogy azért én nem gondolom hogy bármelyik adófizető megkérdőjelezné annak a fontosságát ha ezzel a demokratikus és emberi jogokat védő pénzügyi eszközzel emberéleteket emberi jogi harcosok életét
tudjuk segteni akár megmenteni úgyhogy én azt gondolom hogy pontosan ez az az eszköz ami bizony elfogadásra találna bármelyik előfizető részéről.
én nagyon komolyan gondolom azt amit a biztos úr is elmondott hogy a parlament új illetékességi köröket kapott és erősebb jogokat lisszabon után.
ezért nagyon szeretnénk hogyha a tanács és a bizottság nyitottságot mutatna hogy születhessen meg végre egy jó kompromisszum hiszen mindnyájan abban vagyunk érdekeltek hogy ezek az eszközök valóban hatékonyan működjenek és ehhez mindhárom intézményre szükség van.
elnök asszony nagyon érdekes kérdés hogy a nyugati emberek tulajdonképpen miért hagyják magukat terrorizálni ezzel az egész tömeges migráció dologgal az európai unió részéről mikor egyértelmű hogy túlnyomó többségük nem akar migrációt.
az egyik magyarázat erre az az érzelmi zsarolás amiben részük van.
ha nem akarsz migrációt akkor te embertelen vagy antihumánus és a többi.
ugye itt van ez a fogalom hogy ksérő nélküli gyermekek érkeznek európába a szegénységből nyomorból húszezren évente.
kettő miért kifogásolja ez a jelentés illetve ez az rásbeli dokumentum azt hogy meg kellene tudni pontosan a korukat ezekeknek a gyerekeknek.
óriási összegekről van szó és ugye magyarként aki itt már megszokta azt hogy állandó védekező pozcióban kell lennie automatikusan az jutott eszembe hogy ha itt ilyen óriási számok vannak és egyértelműen lerja a jelentés hogy minden ország érintett akkor miért pont magyarországgal foglalkoznak állandóan ezzel a kérdéskörrel korrupcióval satöbbivel kapcsolatban is.
aztán viszont az is eszembe jutott hogy de jó lenne hogy ha nem kellene állandóan védekeznünk hanem valóban elkezdhetnénk foglalkozni a saját ügyeinkkel és korrigálni azokat a hibákat amik kétségtelenül vannak az én hazámban például az európai uniós eszközök felhasználásával.
itt lenne az ideje hogy ennek a háborúskodásnak vége legyen és végre tudjunk valóban ilyen dolgokkal foglalkozni.
én is gratulálok a kitűnő jelentéshez.
a petciók növekvő száma fontos jelzés.
közös értékeink tiszteletben tartása még mindig sok kvánnivalót hagy maga után az unióban.
egyre több európai polgár ismeri a jogait élni is kván azokkal és tud arról hogy petcióval fordulhat a bizottsághoz az európai parlamenthez hogyha alapvető jogait sérelem éri hogyha hátrányos megkülönböztetés éri.
a petciós bizottság az európai parlament sok tekintetben az egész európai unió lelkiismerete.
számos európai polgár számára a végső mentsvár menedék jogai megvédésében.
ezért nagyon fontos hogy jól végezze a munkáját és teljesen egyetértek chichester úr jelentésével a petciós bizottság kiváló szakmai és politikai munkát végez és nagyon fontos hogy egyre erősebb az összhang az európai bizottság és a petciós bizottság között.
erre annál is inkább szükség van mert az elmúlt években megszaporodtak a demokratikus alapjogok megsértésével kapcsolatos petciók.
sajnálatos hogy az elmúlt hónapokban számos petció érkezett hazámból magyarországról a bizottsághoz mert a magyar kormány visszamenőleges hatállyal felszámolta a korkedvezményes és szolgálati rokkantsági nyugdjakat valamint a rendszeres szociális járadékban részesülők támogatását és a rendvédelmi dolgozók támogatását.
bzom benne hogy ezekben a kérdésekben a petciós bizottság érdemi segtséget fog nyújtani azoknak akiknek az elemi emberi jogait megsértették.
magyar emberként nagy öröm számomra a magyar elnökség és sok sikert kvánok a tanácsnak ugyanakkor ez a felszólalás szerbia eu csatlakozásával kapcsolatban némi szomorúságot és hiányérzetet okozott nekem.
nem volt szó ugyanis délvidéki magyar testvéreink sérelmére elkövetett rendkvül durva emberjogi jogsértésekről és szeretném megkérdezni azt hogy a magyar elnökségnek illetőleg a bizottságnak van e tudomása azokról az emberi jogi szervezetek jelentéseiről illetőleg megfigyelők jelentéseiről
egyfelől a temerini fiúk ügyével kapcsolatban.
a temerini fiúk az a kirvó jogsértés amit öt fiatalember sérelmére követtek el oly módon hogy egy kocsmai verekedésért eltúlzottan súlyos összesen sixty one évi börtönbüntetést szabtak ki rájuk amely börtönbüntetést harmadik világbeli körülmények között megknozva embertelen kegyetlen bánásmód mellett kell letölteniük.
ezt egészti ki az hogy ugyanakkor a magyarok sérelemére elkövetett legdurvább bűncselekményeket nem vizsgálják ki.
először is gratuláció illeti a jelentéstevőt és az árnyék jelentéstevőt egyaránt hogy megfelelő kompromisszumok születtek ebben a szövegben és egy jó jelentésről beszélünk.
az elmúlt évben szerbia sok tekintetben komoly lépésekkel haladt az integráció irányába és ezeket a jelentés számba is veszi úgyhogy én csak néhány pontot emelnék ki.
az egyik a vzummentesség kérdése amit a szerb hatóságoknak nagyon komolyan kellene vennie és a továbbiakban mindent megtenniük hogy az állampolgárokat felvilágostsák hogy ne éljenek vissza ezzel a lehetőséggel hiszen egyébként sérülne a jövő fiatalságának az európai perspektvához való hozzáférése hiszen ez a vzummentesség ami mellett mindig is kiálltunk pont a fiatal generációk európai csatlakozásához felzárkózásáról szól és ezt pedig nem lehet eljátszani.
ugyanakkor szerbiának haladéktalanul előrelépéseket kell tennie a nemzetközi törvényszékkel való együttműködés tekintetében és felmutatni a tárgyalási eredményeket koszovóval.
de amit én kiemelnék az a koppenhágai kritériumokban felsorolt kisebbségi jogok kérdése.
nemcsak egy folyamatot zárunk le hanem remélem hogy már ebben az évben megkezdjük a csatlakozási tárgyalásokat hiszen szerbia rengeteg eredményt ért el az elmúlt időszakban.
kiemelném azt hogy maga brammertz főügyész a hágai törvényszékkel való együttműködést kifogástalannak tekinti.
ugyanez vonatkozik a nato partnerségre és amit én különösen fontosnak tartok a nyugat balkán esetében szerbiának olyan példamutató kisebbségpolitikája van amely számos uniós tagállam számára is példaértékű lehet hiszen az a széleskörű kulturális autonómia amely a különböző nemzeti kisebbségek tanácsainak
valós működésében megmutatkozik az garantálja a kisebbségek fennmaradását és koszovó ügyében is rendkvül jelentős az előrelépés amely érzelmileg egy nagyon bonyolult összetett kérdés de szerbia nagyon jó úton halad
elnök asszony biztos úr miniszterelnök helyettes úr tisztelt képviselő hölgyek és urak!
egy kiváló jelentéshez kiváló észrevételek érkeztek és azt hogy milyen kiváló a jelentés számomra az is bizonytja hogy az itt felemlegetett kérdések nagy része magában a jelentésben is megtalálható tehát azt hiszem hogy ez egy kiváló vitaalap volt.
mindannyian megerőstették hogy nem egy lezárt folyamatról van szó sokkal inkább egy kezdetről.
ezután a kezdet után azt hiszem hogy mindazok a kérdések tertékre kerülnek amelyeket önök is felemltettek a vitában.
komoly előrelépések történtek ezért tartunk a folyamatban ott ahol tartunk és sok még a teendő.
igen sok kérdést önök is megemltettek itt úgymint a demokrácia elmélytése menekültek üzleti környezet kialaktása vzummentességgel kapcsolatos problémák vagy a kisebbségek helyzete.
hallottuk hogy kisebbségi politikában szerbia terén van komoly előrelépés tabajdi képviselő úr is hivatkozott rá ugyanakkor a koppenhágai kritériumok érvényesek a bizottság is utalt rá.
ez egy fontos iránytű számunkra és minden mozdulatunkban minden értékelésünkben oda fogunk erre figyelni.
ezzel maximálisan egyetértek és emiatt különösen fontos hogy bátortsuk szerbiát hogy haladjon tovább ezen az úton.
amit a legfontosabbnak érzek az az és erre nicolai asszony is utalt hogy szerbia saját akaratából hozott döntésről van szó hogy az európai unió iránt elkötelezett a tagság iránt elkötelezett és mi minden lehetséges módon segteni fogjuk ezt a folyamatot.