kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
kockázatvállalását és a másik vitatott pont az volt hogy mekkora legyen az a forrás amellyel elindtható és amelytől valóban az remélhető hogy komoly egyéb forrásokat tud bevonni.
a tanács és a bizottság eredeti javaslata az volt hogy one hundred millió euró származzon a progress programból amely elsődlegesen a társadalmi kirekesztés elleni fellépést esélyegyenlőség támogatását szolgáló politikák kidolgozását segti.
mi azt mondtuk kezdettől hogy semmiképpen nem lehet veszélyeztetni a progress programot amire a válság keretei között még az eddiginél is nagyobb szükség van és nem elfogadható hogy olyan mértékben nyúljunk hozzá a progresszhez ami valóban ezt a veszélyeztetést jelentené.
a parlament rendkvül kompromisszumkész volt a vita során három informális trialógusunk is volt az egyik ezek közül a hajnali órákig nyúlóan ahol felajánlottuk hogy valamilyen nem veszélyeztető mértékben hozzányúlhatunk a progresszhez.
azért kértük ennek a levételét egyébként a mai napirendről merthogy itt nem sikerült megállapodásra jutni.
azt is problémának éreztük hogy a trialógus során az elnökség mind a három esetben mandátum nélkül érkezett és gy nagyon nehezen tudott érdemben reflektálni a mi javaslatainkra.
azért tartom fontosnak hogy a parlament mihamarabb szavazzon még ezen a héten szavazzon arról hogy tehát one hundred milliós forrással two thousand and ten elején elinduljon ez a program mert ez azt jelenti hogy valóban kifejeződik ebben az hogy krziskezelő eszköz ahol a gyorsaság különösen fontos szempont.
őszintén remélem hogy pidla biztos úr tud segteni nekünk abban hogy az eredeti bizottsági javaslatot a one hundred milliós forrás elvonásról a progresszre vonatkozóan visszavonja a bizottság és gy el tud indulni mihamarabb ez a program.
az előző vitákban is tapasztalhattuk hogy a gazdasági válság és az abból való kilábalás valamennyiünket foglalkoztat és tág figyelem kséri.
a foglakoztatási és szociális bizottság néppárti koordinátoraként csak megerősteni szeretném hogy minden egyes dosszié amely elénk kerül számunkra egyik legfontosabb elemét támogatjuk nevezetesen a munkahelyek megvédését munkahelyek létrehozását új munkahelyek kialaktását.
korábbi ma is működő magyar tapasztalatok alapján széchenyi kártyának hvták ezt az eszközt ahol a cél ugyanaz volt mint mostani esetben pici kisvállalkozások számára kicsi rövidtávú hiteleknek a folyóstása.
nagyon sok embert foglalkoztatnak egyes országokban ez a szektor ninety nál is több embert foglalkoztat nálunk például gy van ninety nál is több céget vállalkozást jelent és nincs szükségük nagy pénzre nem akarnak sok kamatot fizetni átmeneti forgóhitelre átmeneti segtségre van adott esetben
na erre a problémára nyújt segtséget a bizottság javaslata és úgy ahogy a jelentéstevő kollega elmondta valóban széleskörű támogatás és egyetértés kséri ezt a javaslatot. fontosnak tartom tehát hogy minél hamarabb megegyezzünk a
finanszrozás kérdésében is és a magunk részéről azt a thirty five javaslatot amelyet a néppárt a szocialisták a liberálisok és a konzervatvok közösen nyújtottak be azért is támogatjuk mert úgy látjuk hogy ez a garancia arra hogy első olvasatban elfogadhassuk és elindthassuk minél hamarabb ezt az eszközt.
hadd osszam azok véleményét akik csalódásukat fejezték ki a tanács mindenfajta kompromisszumkészségének a hiánya miatt és hadd mondjam biztos úrnak is azt hogy az hogy ha progress forrásokat csoportostunk át kizárólag progress forrásokat annak az üzenete az hogy a társadalmi befogadást szolgáló források esetében csak akkor tudjuk elképzelni a legesendőbbek támogatását hogy ha a forrásokat ugyanezt a célt szolgáló helyről vesszük el.
azt gondolom hogy ez elfogadhatatlan.
az együttdöntés azt is jelenti hogy mindenkinek mindegyik félnek lépéseket kell tenni.
a parlamentnek több ajánlata és több javaslata volt ezzel kapcsolatban miközben a tanácsnak és a bizottságnak nem volt olyan javaslata ami segtette volna a megállapodást.
hadd mondjam el elisabeth schroedternek hogy az hogy itt a progress t védjük ez egy közös meggyőződésünk hogy ebben mégiscsak hajlandók vagyunk kompromisszumra abban az a meggyőződésünk fejeződik ki hogy ennek a programnak mihamarabb létre kell jönnie.
akkor hogy ha a parlament ezt megszavazza ezen a héten akkor a maga részéről megtette azt amit tud tenni ahhoz hogy two thousand and ten elején elinduljon ez a program hisz a következő évre a twenty five milliót a parlament a saját forrásaiból meg fogja szavazni feltehetően és hogy ha az összösszeget megszavazza a parlament akkor ez elegendő ahhoz hogy a bizottság megkösse azokat a megállapodásokat amelyekkel indtható a program.
azt gondolom hogy ebben kifejeződik a parlament konstruktivitása.
mindenképpen nagyon fontosnak tartom a társadalmi befogadás szempontjából ezt a programot és szeretném kérni képviselőtársaimat arra akik ezt támogatták hogy ne a progress programból vegyük el teljes forrást hogy a saját kormányaiknál is lobbizzanak ezért hisz a tanácsban ezeknek az országoknak a kormányai ülnek
elnök asszony! én is gratulálni szeretnék először is az átfogó jelentéshez melyben a szerző az európai unió nevében ismét kötelezettséget vállal az egyetemes emberi jogok az alapvető szabadságok és értékek előmozdtása mellett.
az uniónak képesnek kell lennie hogy a határain túl a harmadik országokban is előmozdtsa az emberi jogok tiszteletét.
az emberi jogok megsértésének sokféle esete jelenik meg a jelentésben.
úgy gondolom egyetérthetünk abban hogy az oktatáshoz és az anyanyelvhez való jog az alapvető jogok egyike.
gy én arra szeretném felhvni a figyelmet hogy sajnálatos módon ukrajnában épp two thousand and sixteen ban indult el az a folyamat mely two thousand and seventeen őszén az új ukrán oktatási törvény oktatási nyelvre vonatkozó cikkelye által csökkenteni szeretné a nemzeti kisebbségek anyanyelvhasználati jogát.
mg eddig a kisebbségek anyanyelvükön férhettek hozzá az oktatás minden szintjéhez ez two thousand and eighteen után csak az általános iskolára fog korlátozódni azaz az új törvény már megszerzett jogokat vesz vissza.
pedig a múlt pénteki eu ukrajna társulási tanács záródokumentumában is megfogalmazódik az eu hivatalos álláspontjaként hogy a kisebbségek már meglévő jogai nem szűkthetők.
a velencei bizottság hétfőn közzétett jelentésében pedig kimondja hogy a hetes cikk miatti kritikák jogosak és annak módostását javasolják.
elsősorban mert az elfogadott szöveg jelentősen különbözik attól amelyről a kisebbségekkel konzultáltak egyeztettek.
a törvény hetes cikke továbbá jelentős kétértelműségeket tartalmaz pedig átfogó reformok esetén a nemzetközi és alkotmányos kötelezettségvállalásokat figyelembe kell venni különösen a már meglévő kisebbségi jogok esetében.
remélem ukrajna teljes mértékben végrehajtja a velencei bizottság ajánlásait konzultál az érintett kisebbségekkel és szomszédaival az oktatási reform végrehajtása során pedig beépti a nemzetiségek igényeit és javaslatait.
más esetekben a világon leginkább üldözött keresztény közösségeket vesszük védelmünkbe.
az európai uniónak etnikai és vallási különbségtétel nélkül egységesen kell fellépnie az egyéni emberi és a kisebbségi kollektv jogok illetve a lelkiismeret a szólás és a vallásszabadság tiszteletben tartása érdekében. különösképpen fontos hogy felvegyük a harcot a jogfosztó és tömeggyilkos vallási és politikai ideológiákkal
mint amilyenek az iszlám fundamentalizmus és az ateista kommunizmus.
tisztelt elnök úr! az európai unió elkötelezett az iránt hogy teljestse a párizsi klmavédelmi megállapodásban vállaltakat és továbbra is élen akar járni a globális felmelegedés elleni küzdelemben.
ez támogatható.
ugyanakkor a parlament által elfogadott célszámok amit legutóbb az ilyen tárgyú jelentésnek az előadója egyenesen becsvágyónak minőstett nem vesznek tekintetbe két fontos szempontot.
az egyik ezeknek a túlzó vállalásoknak vannak olyan hátrányos gazdasági társadalmi következményei amelyeket a tagállamoknak kell viselniük.
globális problémát nem lehet lokálisan megoldani csak világméretű együttműködéssel.
a legfontosabb terület a klmadiplomácia.
el kell érni hogy az egyesült államok visszatérjen a párizsi megállapodáshoz.
az csekély előrelépés hogy most már trump elnök is úgy érzi hogy van klmaváltozás és az nem csupán a knaiak átverési ksérlete.
tisztelt elnök úr! aggodalmam szeretném kifejezni a kárpátaljai magyar közösséget mostanában ért atrocitások miatt. a kisebbségi jogszűktések az oktatási majd a nyelvtörvény bizonytalanságot keltenek amit tovább ront a biztonságérzet megrendülése.
egyesek tudatosan dolgoznak a nemzetiségek közötti béke megbontásán kárpátalján.
a médiában jó ideje negatvan mutatják be a magyarokat alaptalanul szeparatizmussal vádolják őket.
egy szélsőséges weboldal megfélemltésképpen a nép ellenségeiként listázni kezdte a kárpátaljaiakat személyes adatokat tett közzé.
ezzel nemcsak ukrajna hatályos jogszabályait sértik hanem a nemzetközi normákat is mégsem blokkolták ezt az oldalt.
a legfelsőbb tanács honlapján van egy petció melyben a kárpátaljai magyarok deportálására gyűjtenek alárásokat.
ez a közösség elleni usztás mégis beregisztrálták.
hétvégén ismeretlenek óriásplakátokat helyeztek ki álltsuk meg a szeparatistákat felirattal visszaélve a kárpátaljai magyar vezetők fényképével és nevével.
az ukrán hatóságok tétlensége és az európai politikum közömbössége teret enged ezeknek az etnikai alapú provokációknak destabilizációs ksérleteknek és a politikai haszonszerzés érdekében történő feszültségkelt.
tisztelt elnök úr! románia köztársasági elnöke lesz az európai parlament vendége a holnapi napon. klaus johannis az európai néppárt pártcsaládjához tartozó pnl támogatásával szerezte meg az elnöki tisztséget two thousand and fourteen ben és a romániában élő magyar kisebbségi közösség voksainak elsöprő többségét is begyűjtötte azóta számos alkalommal okozott csalódást választóinak.
a sajnálatosan megfogyatkozott létszámú német kisebbség képviselőjéből lett román államfő számos alkalommal jelét adta érzéketlenségének ami a nemzeti kisebbségek jogait illeti.
sőt sajnos már meglévő kisebbségi jogokat is megpróbált visszavonni a közigazgatási törvény módostásának alkotmánybróságon való megóvása során.
klaus johannis eddigi elnöki mandátuma nem a román kisebbségvédelmi rendszer példaértékűségének bizonytéka ellenkezőleg egy újabb ürügy a nemzeti kisebbségek valós problémáiról való párbeszéd elutastásának.
a román elnökválasztások előtt egy évvel kijelenthető johannis elnök nem szolgáltatott okot a romániai magyar kisebbségnek hogy az újra bizalmat szavazzon neki.
tisztelt elnök asszony! az elmúlt években egyértelművé vált hogy az éghajlatváltozás káros hatásainak megálltása érdekében sokkal több erőfesztést kell tennünk az eddigieknél. az is látszik hogy az államok a szabályozási környezet változtatásával csak korlátozott hatást képesek elérni.
a jövőben nem lesz elegendő ha csak a közúti közlekedés károsanyag kibocsátásának csökkentésére törekszünk a mezőgazdaságban iparban energetikában légi és vzközlekedésben is előrelépést kell elérni.
társadalmaink teljes eddigi működését át kell álltanunk az új realitásra.
ebben a kérdésben a fejlett világ jó példával szolgálhat de a fejlődő államoknak is modellváltásra van szükségük.
ha van ma globális kihvás amelyhez mindannyiunk közös erőfesztése és áldozatvállalása szükséges akkor a klmaváltozás mindenképpen az.
mert az áldozathozatalra mindenképp szükség lesz a kérdés hogy mekkora lesz ez az áldozat és mikor fogadjuk el hogy elkerülhetetlen.
és posselt úrhoz hasonlóan nekem is van egy történelmi párhuzamom az pedig a következő az első világháborút lezáró gyalázatos békediktátumokban a nyugati nagyhatalmak olyan döntéseket hoztak amelyek eredményeként most three millió magyar ember él magyarország határain kvül
elnyomott körülmények között jogfosztottságban.
belekerültünk ebbe a borzalmas európai unióba ahol viszont semmiféle segtséget nem kapunk ennek a jogfosztottságnak a megszüntetéséhez.
azóta a modern társadalmi berendezkedés egyik alapelvévé vált a nemek közötti egyenlőség.
forrása az ember elidegenthetetlen méltósága amelyen férfi és nő egyenlő arányban osztozik.
az emberi s ezen belül a sajátos női méltóságot korról korra helyről helyre változó sérelmek érik.
sokatmondó hogy erre a megemlékezésre a nőket sújtó szegénység megjelenési formái az európai unióban cmet viselő jelentés vitája után kerül sor. szegénység és európai unió.
nemrég még valósznűtlen gondolattárstás lett volna.
a gazdasági válság a kevésbé védett rétegeket különösen sújtja.
a nők felülreprezentáltsága ebben a csoportban önmagában is kijelöl bizonyos feladatokat.
és akkor még nem szóltunk azokról a tipikus tömeges női sorsokról amelyek európán kvül globális méretekben ruházzák fel női arcvonásokkal a szegénységet.
mondhatnám úgy is szegénység úrnőt ahogy assisi szent ferenc fogalmazott.
háborúk vagy éhség elől menekülő nők kicsi gyerekekkel csonka apa nélkül maradt családok a nyomornegyedekben prostitúcióra kényszertett nők és fiatal lányok akár még az európai unión belül is.
a magyar elnökség prioritásai között több olyan ügy is szerepel amelyeknek sikeres előmozdtása hatással lehet a női foglalkoztatás növelésének alakulására.
első helyen emltendő az európa two thousand and twenty stratégia a maga foglalkoztatáspolitikai célkitűzéseivel a gazdasági válságból való kilábalás és a szegénység csökkentése érdekében.
a női munkavállalás a nők méltóságát erősti.
hozzájárul ahhoz hogy szabadon hozzák meg döntéseiket alaktsák életüket.
a szegénység elleni platform zászlóshajó kezdeményezés kiemeli hogy a szegénység csökkentése érdekében tett lépések során a nők és a férfiak helyzetének különbözőségeit is figyelembe kell venni.
a magyar elnökség fontos eredményének tekintjük az epsco tanács tegnap elfogadott döntését a nők és férfiak közötti esélyegyenlőségről szóló paktum two thousand and twenty ig tartó megújtásáról. a gazdaságpolitikai intézkedések mellett nem szabad megfeledkeznünk a nők különleges társadalmi szerepéről sem.
biztostani kell a nők számára a munka és a családi élet összhangjának a választásnak a lehetőségét.
ennek érdekében dolgozunk a várandós gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságát és egészségvédelmét ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló irányelv felülvizsgálatán amelyről a júniusi epsco ra előrehaladási jelentés készül.
a magyar elnökség prioritásai között szerepel a családok szerepének tudatostása a társadalmi gazdasági és demográfiai problémákra adandó válaszok kapcsán.
ennek érdekében demográfiai hetet szervezünk ngo k bevonásával és a családügyi miniszterek informális ülésével.
a cél annak megvitatása hogy milyen eszközökkel lehetne biztostani a születések számának emelkedését.
mindebben természetesen kiemelkedő szerepük van a nőknek a női döntéseknek.
különös figyelmet kell fordtani a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó nők helyzetére.
a tagállami roma stratégiák európai keretében amelynek jóváhagyását a júniusi európai tanácstól várjuk és amelyhez az európai parlamentben járóka lvia képviselő asszony és mások a rapporteurök és segtők nagyon fontos inputot adtak.
azt várjuk hogy mi is mondjuk ki a tanács berkeiben hogy ki szeretnénk emelni a roma nők családösszetartó szerepét amire a roma népesség problémáira adandó válaszok során is érdemes épteni.
végezetül tisztelt képviselő hölgyek és urak engedjenek meg egy rövid kitérőt. történelmi tapasztalat hogy a nők aktv társadalmi szerepvállalása nélkül nincs erős civil társadalom.
elnök úr is utalt rá a kairói tahrir téren szabadságot követelők között voltak női tüntetők is.
ők is alaktói kvánnak lenni a változásoknak.
törekvéseiket az európai uniónak bátortania kell.
század derekán egyenlő bérért tüntető new york i munkásnők demonstrációjának emlékére.
az európai unióban fifteen kal saját országomban magyarországon sixteen five kal keresnek kevesebbet a nők és bár a világ összlakosságának több mint a fele nő a globális jövedelemnek mégis csupán tz százalékán osztoznak.
a nemek közötti bérszakadék megszüntetésén felül még mindig várat magára a nők a családban betöltött szerepének kellő megerőstése és az egyenlő bánásmód elvének érvényre juttatása.
nem engedhetjük hogy európában szegénységi kockázatot jelentsen a gyermekvállalás és nem szabad hogy hátrány legyen nőnek vagy anyának lenni.
akár az ensz akár az európai unió keretein belül született kezdeményezéseket tekintjük a férfiak és a nők valódi esélyegyenlősége a legtöbb helyen még mindig nem valósult meg.
többedszerre mondtam el hogy sok száz embert ért olyan durva rendőri brutalitás hogy komoly sérüléseket szenvedtek el több száz ember került önkényes letartóztatás alá több százan szenvedtek el hosszan tartó büntetőeljárásokat ártatlanul.
akkor az elnök úr azt mondta hogy ezek belügyek és belügyekbe nem tud beavatkozni az európai unió.
szeretném megkérdezni hogy mi ez a kettős mérce mi a jogi alapja az európai uniónak a beavatkozásra egy unión kvüli országban amikor az unión belüli országban nem hajlandó megvédeni az emberi jogokat.
ezúton is kérem az iráni barátainkat az ellenzékhez tartozókat de akár a kormánypártiakat is hogy segtsenek a magyarok emberi jogainak a megvédésében.
először is szeretném megköszönni innen is a magyar választópolgároknak hogy olyan nagy arányban támogatták a fidesz kdnp listáját hogy minden szakbizottságban jelen tudunk lenni sőt fontos tisztségeket tudunk betölteni a következő ciklusban úgy is mint alelnökök koordinátorok.
másodsorban szeretném egy szakpolitikai témára felhvni az önök figyelmét mégpedig különös tekintettel a bizottság figyelmét arra hogy mennyire fontos az energiaáraknak a kérdése.
mint ismeretes hazámban az elmúlt években több alkalommal is rezsiköltség csökkentés volt.
szeretném felhvni a bizottság figyelmét arra hogy vizsgálja felül ennek a lehetőségét az energiaárak tekintetében.
a roaming djak tekintetében two thousand and seven től kezdődően tekintettel arra hogy a verseny nem valósult meg teljes mértékben beavatkoztunk az árképzés folyamatába melynek eredményeképpen csökkentek a roaming djak.
úgy gondolom hogy ezt kiterjeszthetnénk az energiaárak vonatkozásában is.
az európai polgári kezdeményezés jogintézményét azért vezette be a lisszaboni szerződés hogy a polgárok közvetlenül részt vehessenek az európai szakpolitikák alaktásában.
nagyon nehéz azonban sikerről beszélni ha a bizottság sok esetben szűken értelmezi hatáskörét.
a soksznűség védelmében azonban ezek szerint nem léphetnek fel az európai intézmények.
ha az őshonos nemzeti kisebbségek védelméről szóló polgári kezdeményezés nem európai hatáskör ez azt jelenti hogy európa nem hallja meg több mint forty millió polgárának a hangját nem vesz tudomást sajátos helyzetükről és azokat a véleményeket erősti amelyek szerint az etnikailag homogén nemzetállamok a kvánatosak.
sokan azért brálják az uniót mert túl sok mindenbe beleavatkozik miközben az igazán fontos kérdésekben nem nyilvánul meg.
fontosnak tartjuk az európai uniót támogatjuk a tagállamok régiók nemzetek közötti szolidaritást ám elvárjuk hogy európa odafigyeljen a hagyományos nemzeti kisebbségek problémáira is és válaszokat is találjon ezekre a problémákra.
a múlt hét folyamán a demokratikus koalció európai parlamenti képviselői egy rásbeli kérdéssel fordultak a bizottsághoz a magyarországon frissen bevezetett és a sajtószabadságot rendkvüli módon korlátozó új reklámadó miatt.
e reklámadónak egyetlen ki nem mondott de bevallott célja van hogy a kormány ellenőrzés alatt még nem álló független legnagyobb magyar kereskedelmi televziót az rtl klubot megpróbálja ellehetetlenteni.
az elmúlt négy évben a magyar kormány visszaélve kétharmados parlamenti többségével egyrészt az európai unióban sehol nem látott méretű kormánypárti médiabirodalmat alaktott ki másrészt pedig mindenféle büntetőintézkedésekkel súlytotta a még független média maradékait.
ezért azt tudjuk mondani most már sajnos hogy mindezen intézkedések eredményeképpen magyarországon európai értelemben vett független sajtóról sajtószabadságról már nem lehet beszélni.
mindezek érdekében kértem az európai bizottságot és kérem újra hogy indtson vizsgálatot a magyarországi reklámadó kapcsán hogy az megállja a helyét az európai unióban és tegyen hathatós intézkedéseket a magyar sajtószabadság helyreálltása érdekében.
amint az az európai unió two thousand and fifteen two thousand and nineteen re szóló az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervéből is kitűnik az emberi jogok kérdése a világ ún. harmadik országaival való együttműködésünknek egyik legfontosabb alappillére. individuális szinten ma már senki sem vitatja hogy világszerte érvényt kell szereznünk az alapvető emberi jogoknak és védelmeznünk kell a jogfosztottakat az üldözötteket a jogvédő mozgalmi harcosokat. az ügynek viszont létezik egy kollektv dimenziója.
az emberek milliói és milliói etnikai vagy és vallási hovatartozásuk miatt szenvednek üldöztetést a világon kisebbségi kollektv jogaikban éri őket sérelem.
az őshonos nemzeti kisebbségek jogai még az unió egyes országaiban sincsenek rendezve.
még kevésbé a keleti partnerséghez tartozó volt kommunista államokban vagy a továbbra is kommunista fennhatóság alatt élő társadalmakban valamint az iszlám országok legtöbbjében.
kirvó példaként emlthetjük meg a knában élő tibetiek és ujgurok sanyarú sorsát továbbá a világviszonylatban tömeges méretekben üldözött keresztények tarthatatlan helyzetét.
cristian preda kiváló jelentése egyebek mellett az eu bővtési politikájában jelöli meg azt a fontos eszközt amelynek révén hatékonyan érvényesteni lehet az emberi jogokat az érdekelt országokban.
nyugat balkán európába igyekvő országainak valamint a volt szovjet birodalom utódállamainak elemi érdekük megszabadulni a kommunizmus örökségétől és az uniós követelményeknek megfelelően valamennyi polgáruk számára biztostani emberi és közösségi jogaikat.
tisztelt képviselő úr! ön emltette hogy az egyik legnagyobb európai érték amit sikerült ráadásul szélesebb körben is elfogadtatnunk ez a halálbüntetésnek az eltörlése és valóban én is gy gondolom.
ugyanakkor szerintem az európai unió hitelességét nagyban aláássa az ha van olyan tagország ahol ezt legitim vitának álltják be újra és újra.
kérdezem önt hogy milyen eszközt lát a retorikai fordulatokon túl hogy az ilyen hangokat az európai unión belül egyszer s mindenkorra el tudjuk nyomni mármint azokat amelyek halálbüntetést feszegetnek.
vannak az emberi jogi jogsértéseknek olyan kiemelkedő durvaságú megnyilvánulási formái amelyekkel többnyire az európai unión kvül találkozunk de amelyek ha felütik a fejüket az európai unió valamelyik országában akkor haladéktalanul a leghatározottabban
lépni kell és gyökerében el kell vágni a jelenséget.
ilyen az önkényes letartóztatás amikor is valakit a hatalom visszaélve az erejével és esetünkben visszaélve az embereknek a terrorizmustól való félelmével.
kérek szeretném hogyha megkérné elnök úr hogy a hangos beszélgetést ha lehetséges kint folytassák mert nagyon nehéz gy beszélni.
tehát elharapódzni látszik vagy legalábbis már elindult egy olyan jelenség amelynek lényege a következő egyes tagállamok az aljas politikai szándékukat úgy valóstják meg hogy visszaélve az embereknek a terrorizmustól való félelmével börtönbe vetik a politikai ellenfeleiket illetőleg a számukra nem kvánatos személyeket.
ez történt egy székely magyar emberrel beke istvánnal a román tagállamban kézdivásárhelyen aki az őslakos magyar közösségnek az egyik vezetője.
visszaélésszerűen bizonyték nélkül a védelemhez való jog és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésével terrorizmus előkészülete miatt vetették börtönbe mivel csillagszórókat és petárdákat találtak nála.
az utóbbi években azonban kontinensünk világgazdaságban betöltött szerepe fokozatosan csökkent.
ez egyben persze világosan ki is jelöli a következő európai vezetés feladatát meg kell erősteni az európai unió versenyképességét.
biztostani kell hogy versenyképességi szempontok szerves részét képezzék minden uniós szakpolitikának.
a probléma súlyosságát kiválóan példázza az uniós acélipar helyzete mellyel jelentéstevőként az elmúlt fél évben foglalkoztam.
az elhúzódó pénzügyi válság a gazdasági realitásokat figyelmen kvül hagyó uniós klmapolitika és a folyamatosan emelkedő energiaárak versenyhátrányt jelentenek az európai acéltermelők számára.