kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
és épp az arab tavasz eseményei mutatták meg hogy mennyire fontos az hogy igenis a parlament lássa át a stratégiai kérdéseket.
és mennyire nem mindegy hogy hogyan használják ezeket az eszközöket.
a jelentés tartalmi részéről első olvasatban sikerült is egyetértésre jutnunk és az nem volt kérdéses senki számára hogy mindent megteszünk hogy a civil szervezetek működését elősegtsük.
a következő két olvasatra az érem másik oldala jutott az intézményközi vita.
és én úgy látom ezt a négyes csomagot mint az állatorvosi lovat ahogy magyarul kifejezik.
az első szimbolikus jele volt annak hogy el tudja e fogadni az intézményközi rendszer hogy az európai parlament szerepe valójában megnőtt más lett. two thousand and nine december one je után.
örülök hogy eljutottunk eddig a megállapodásig az intézmények között és ezért külön köszönet vidal quadras képviselő kollégámnak és a többieknek akikkel végigküzdöttük ezeket a hónapokat.
úgy érezzük hogy az út hosszú volt és mindannyian tudjuk hogy minden kompromisszum lényege hogy a felek többet kevesebbet feladnak az eredeti elképzeléseikből.
mégis én úgy érzem hogy ez egy komoly előrelépés és hogy a tanács és a parlament a jövőben közösen dönthet a pénzügyi eszköz stratégiai tervezési kérdéseiben.
meg vagyok győződve hogy a mostani megállapodás erősteni fogja a parlament jövőbeni tárgyalási pozcióját.
ezt a közös állásfoglalás is biztostja.
ez pedig különösen fontos és releváns ha demokráciáról és emberi jogokról szeretnénk beszélni a harmadik világ országai felé.
az intézményközi megállapodás megerőstése a holnapi szavazás során nem az intézményközi bizalom miatt a felelősségünk.
mi európai parlamenti képviselők felelősen kell lépjünk a harmadik országok felé is.
nem tűnhetünk komolytalannak a szemükben.
ezért kérem én is hogy holnap szavazzák meg ezt a négy pénzügyi eszközt tartalmazó csomagot.
szeretném hangsúlyozni hogy teljesen megértem azokat a kollégákat akik aggódnak hogy nehogy egy negatv precedenst teremtsünk itt.
mindnyájan azt szeretnénk itt közösen hogy effektv használható koherens pénzügyi eszközei legyenek az uniónak és ez különösen igaz az emberi jogok és demokratizálódás területére.
ahhoz hogy valóban elhiggyék európa polgárai hogy ezek a milliók jó ügyet szolgálnak ahhoz szükség van olyan stratégia kialaktására amit a parlamenttel együtt alaktanak.
tehát a legtermészetesebb igény részünkről hogy többéves kerettervet stratégiát ne lehessen a mi beleegyezésünk együttdöntésünk nélkül elfogadni.
ezért érthetetlen és keserű mindenki számára az hogy a bizottság és a tanács részéről miért ez az ellenállás.
szeretném hangsúlyozni a kettős felelősségünket vagy többes felelősségünket és hitelességünket is amely ebben az immár két éve elhúzódó vitában most már mindnyájunkat egyre jobban kötelez.
egy friss az európai ifjúsági parlament által késztett felmérés szerint az európai fiatalok nagy része a megkérdezettek eighty nine a tette le a voksát az európai unión belüli szabad mozgás mellett ezt tartva a legfontosabbnak.
ebből a felmérésből az is kiderült hogy a szabad mozgást támogatók között a legnagyobb arányban románia és bulgária fiataljai szerepelnek.
pontosan ők azok akiktől megvonják a schengen által biztostott szabad mozgás lehetőségét.
vagyis ők azok akik most ugyan már négy és fél éve uniós állampolgárok mégsem élvezhetik ezt az unió egyik legfontosabb vvmányát noha az országuk megfelel a schengeni követelményeknek.
a tagállamok nem változtathatják meg menet közben a játékszabályokat.
már annyiszor követett el hibát az unió a kettős mérce alkalmazásával amit aztán nagyon nehezen tud korrigálni gondolok itt a koppenhágai kritériumokra. úgyhogy a legfontosabb üzenet az amit annyiszor elmondtunk és újra hangsúlyozni kell hogy nem lehet kettős mércét alkalmazni most ezúttal romániával és bulgáriával szemben.
és ezt kell megértenie a még vonakodó két tagállamnak.
ugyanis én csak románia schengeni csatlakozásával kapcsolatban szeretnék szót emelni.
hiszen mind az erdélyi magyarságnak mind pedig magyarországnak érdeke az hogy a jelenlegi országhatárok minél jobban elhalványuljanak.
ugyanakkor megértem a hollandokat is meg a finneket is abból a szempontból hogy meg kell nézni a bűnügyi statisztikákat.
az európai unióban kétségtelenül van egy adósságválság és a schengeni rendszer is válságban van.
tz országot felvettek és még mindig vannak elsőrendű tagállamok és másodrendű tagállamok.
senki nem kér aki támogatja románia és bulgária schengeni tagságát kivételes bánásmódot ezen országok számára.
egyenlő bánásmódot kérünk hiszen ezek az országok teljestették azokat az alapvető schengeni feltételeket amit a parlament is és a tanács ezen a nyáron jóváhagyott.
szvből gratulálok honfitársamnak erdős norbertnek aki a raportőre ennek a nagyon fontos és szép jelentésnek amiből szinte mindent megtudunk amit mézről méhekről méhészetről tudni kell.
azért hagy kérdezzek rá hogy jól értem e hogy ha valaki felelősségteljes mézfogyasztó szeretne lenni a családjával együtt akkor mondjuk magyarként magyarország egyébként ugye a három legfőbb európai méztermelő ország egyike azt teszi hogy piacról vagy pedig közvetlenül a termelőtől
szerzi be a mézet tehát hogy a magyar ember magyar mézet fogyasszon lehetőség szerint.
lehet hogy ez itt különböző nacionalista vagy szélsőséges bélyeget ragaszt az emberre de hagy mondjam és akkor már hagy forduljak a biztos úrhoz és hagy kérdezzek rá hogy azt jól értem e hogy rengeteg hamistott méz érkezik európába főleg knából és ezek között nagyon sok az egészségre is ártalmas.
hagy kérdezzek rá hogy konkrétan mit csinálnak ez ellen a ha jól értem szervezett bűnözési forma ellen? hangsúlyozom ennek a káros hatásait akkor tudjuk leginkább elkerülni ha helyben termelt helyi mézet fogyasztunk.
az elektronikus hrközlésről szóló vitát a belső piaci szabályozásoknak a vállalkozások valamint a polgárok számára történő jobbá tétele érdekében folytatjuk.
a virtuális világ mára valósággá vált a terület azonban tökéletestést igényel.
mindez érvényes az elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó határon átnyúló elektronikus azonostásokra és a megbzható elektronikus szolgáltatásokra is.
az egységes piaci intézkedéscsomag részét képező kulcsintézkedések utolsó lépéseként került megalkotásra a témával foglalkozó rendelet amely reményeim szerint hamarosan a gyakorlatban mutatja majd meg hasznosságát.
a javaslat választ ad a digitális piac szereplőinek a megbzható elektronikus tranzakciókra vonatkozó átfogó uniós keret iránti igényére növelve a jogbiztonságot is.
a dokumentum célja nem más mint az uniós polgárok és vállalkozások életének és működésének megkönnytése azáltal hogy elősegti a határon átnyúló ügyekben az elektronikus azonostási rendszerek által a más tagállambéli közszolgáltatásokhoz történő hozzáférést.
kizárólag a széles sávú nagysebességű internetbe történő beruházásokkal küszöbölhetjük ki a kétsebességes sőt háromsebességes európát.
mert jelenleg az az elfogadhatatlan helyzet hogy ha fifty km távolságra utazunk bármely európai nagyvárostól londontól budapesttől rómától vagy madridtól a vidéki lakosság nagyon kissebességű vagy nem létező internetvonalakon tud csak kapcsolódni.
a társadalomhoz a demokratikus intézményrendszerhez és a munkahelyekhez el kell érnünk és ezt önök sem kérdőjelezték meg hogy minden európai lakos éljen vidéken vagy városokban el tudja érni a nagysebességű széles sávú interneten az alapszolgáltatásokat és a speciális szolgáltatásokat.
ezért beruházásra együttműködésre kényszerteni a hálózatfejlesztő cégeket ez a feladatunk és holnap ezt kell elérnünk közösen!
hat állásfoglalásra irányuló indtványt juttattak el hozzám a vita lezárásaként.
március twenty two én a foglalkoztatásügyi bizottság titkárságától azt a választ kaptam kérésemre hogy a májusi plénumon legyen ez a jelentés hogy mivel nem telik el április twenty eight tól amikor a bizottság szavazott erről a jelentésről a mostani plénumig egy hónap tehát a cool off időszak
nem lehet ez a jelentés a májusi plénumon.
miközben az elmúlt időszakban a gyűlöletbeszéd elleni fellépés az online térben okoz komoly nehézségeket a hatóságoknak világszerte romániában a nyomtatott lapokban és az audiovizuális médiában váltak rendszeressé az országban élő magyar kisebbség elleni usztó üzenetek.
ezek a magyarokat becsmérlő a tényeket semmibe vevő és az etnikai gyűlöletet feltüzelő üzenetek büntetlenül hangozhatnak el a román médiában széles körben ismert televziós műsorvezetők újságrók vagy akár a tudományos élet ismert személyiségeinek szájából.
a jelenség ma már a politikai életre is rányomja a bélyegét gyakorlatilag megbéntva a többség és a kisebbség közötti amúgy is akadozó és részleges párbeszédet.
a társadalmi hatások egyértelműek felmérések szerint a magyar kisebbség elutastottsága növekedőben a román politikai elit körében pedig senki sem emeli fel a szavát a jelenséggel szemben.
önmagában a gazdasági növekedés nem érték ezért is fontos hogy az elsődleges szempontok között szerepel a munkahelyteremtés.
örömmel olvastuk hogy a bizottság által benyújtott jogszabálytervezet célja az hogy a finanszrozáshoz való jobb hozzáférés leginkább a kis és középvállalkozásoknak kedvezzen.
vagyis ezzel a mondattal gyakorlatilag a közepes vállalkozás kategóriát kétszázötven fő helyett háromezerben határozza meg és gy kiderül hogy az igazi kis és közepes vállalkozások valódi támogatása továbbra is csak szlogen csak frázis marad.
elnök úr az elhúzódó gazdasági válság világosan megmutatta hogy bizonyos helyzetekben mennyire sérülékeny az európai pénzügyi rendszer. az európai unió pont ezért vezetett be számos intézkedést amelyek a polgárok biztonságát garantálhatják.
az egyik legfontosabb lépés a pénzügyi felügyeleti rendszerek euróövezeten belüli megerőstése és egységestése volt.
azonban a felügyeleti rendszerek nem megfelelő működése számos nem euróövezeti tagállamban gy magyarországon pontosabban orbániában különösen probléma.
az elmúlt hetekben hazámban két jelentős cég működését kellett felfüggeszteni az első a buda cash amely a gyanú szerint évekig meghamistotta jelentéseit a második a questor amely a gyanú szerint akár one hundred and fifty milliárd forint azaz majdnem fél milliárd euró értékű kötvényt bocsájtott ki engedély és fedezet nélkül.
a magyar nemzeti bank amely nem régóta a pénzügyi szervezetek állami felügyeletéért is felelős orbániában egyértelműen megbukott e tevékenysége gyakorlása során.
megtélésem szerint e helyzet kialakulásához nagyban hozzájárul az a tény hogy az európai bizottság a szerződések őreként nem volt kellően figyelmes.
elnök úr tavaly ősszel ezen a fórumon hvtam fel a figyelmet arra hogy a román hrszerző szolgálat teljesen illetéktelen módon a megfélemltés szándékával miként üzent hadat az erdélyi magyarok illetve a székelyföldi magyar régió autonómiatörekvéseinek.
idén tavasszal a román belügyminisztérium közbiztonságistratégia tervezete oly módon kriminalizálta a magyar kisebbségi autonómiát hogy a polgárok biztonságát fenyegető első számú veszélyforrásként jelölte meg a rasszizmust a xenofóbiát az extrémizmust és az intolerancia
minden formáját amely etnikai autonómia elérését célozza.
ezennel ismételten az európai parlament erkölcsi és politikai védelmét kérem a ceauescu féle hrhedt securitate hagyományait folytató román titkosszolgálattal szemben a demokratikus kisebbségi önrendelkezésért folytatott jogos és békés küzdelmünkben.
európa történelmi fordulóponthoz érkezett.
ahhoz hogy ezt megtehessék nagyon nagy szükség van az emberi jogoknak és sajnálom hogy nem hallgat most engem biztos úr az emberi jogoknak a polgári szabadságjogoknak a védelmére.
arra hogy ezek az emberek elmondhassák a véleményüket vagyis véleménynyilvántási szabadságukkal élhessenek gyülekezési jogaikkal élhessenek szólásszabadságukkal élhessenek úgy hogy ezért ne fasisztázhassák le őket ahogy az ma ebben a teremben is történt és ne is lőhessék szemen őket
rendőri brutalitással ne félemlthessék meg ne bántalmazhassák őket ne zárhassák börtönbe ne indthassanak koncepciós eljárásokat ellenük.
miért nem?
köszönöm a megszólalás lehetőségét.
az egyik beszédében világosan összekötötte politikai jövőjét a lisszaboni szerződés hatálybalépésével.
ez azt is jelenti ha önt holnap megválasztják a lisszaboni szerződés pedig az r népszavazáson elbukik akkor ön le fog mondani?
a másik kérdésem ön harcot hirdetett a nemzeti egoizmus ellen amely meghatározása szerint szorongásból fakad és szélsőségbe csap át.
a kérdésem ki fogja eldönteni hogy emberek szervezetek vagy pártok ezt a káros tevékenységet folytatják vagy csupán arról van szó mint a mi esetünkben hogy céljuk a nemzettudat ápolása a nemzeti önrendelkezés szükséges megtartása
hiszen ez az alapja annak hogy itt európában beszélhessünk nemzeti kultúrákról nyelvekről és soksznűségről.
kedves képviselőtársaim! miről is beszélünk amikor az európai duna stratégiáról beszélünk a duna régióról teszünk emltést?
ez a régió fourteen európai országot one hundred and fifteen millió európai polgárt köt össze. talán nem túlzás azt álltani hogy az európai duna stratégia a jövő stratégiája.
nem egyszerűen közép európa jövőjéé talán nem is az európai unió jövőjéé hanem széles értelemben európa jövőjéé.
nem egyszerűen visszatekint nem a múltból magunkkal hozott problémákat kvánja csupán megoldani hanem az együttműködésnek olyan receptjét kvánja kialaktani ami a jövő feladatait tudja megoldani.
a duna régió stratégiájának a kidolgozásakor egy régen látott módszert alkalmaztunk amivel talán tényleg sikerült közel vinni az uniót az unió kezdeményezését az európai polgárokhoz hiszen nagyon hosszú időn keresztül nagyon nagyon sok érdekelt véleményének a meghallgatásával és annak a figyelembevételével dolgozta ki a bizottság a tavaly decemberben
közzétett elképzelését.
ugyancsak nagyon nagyon fontos kérdés hogy a duna régió országait régióit az itt élő embereket különös súllyal érintette a válság a gazdasági pénzügyi válság gy tehát a duna régió stratégiája a válságból való kilábalás stratégiája kell hogy legyen aminek középpontjában
mindenféleképpen a foglalkoztatás gyaraptása kell hogy álljon.
az gondolom hogy valamennyien itt az európai parlamentben üdvözölni tudjuk az európai tanács soros magyar elnökségének a megközeltését amelyik egyrészt a fejlődő a gazdagodó duna régió stratégiáját másrészt pedig az élhető duna régió stratégiáját tartja rendkvül fontosnak.
ebből a szempontból különösen lényeges hogy az összefogás stratégiájának a megvalóstásához rendelkezésre álljanak azok az uniós források amelyeket a duna régió stratégiájában érintett uniós tagállamok a kohéziós politikájuk során eddig még nem használtak föl.
szintén dunai országból származik mert bizony nagyon nagy munka vár mind a magyar elnökségre mind pedig az európai bizottságra hogy megteremtse a harmóniát a eleven szakpolitikai terület között. túl sok a prioritás kedves kollégák és biztos úr!
a különböző prioritások között hogyan lehet majd egyensúlyt és harmóniát teremteni?
nem a kétely mondatja velem hiszen én is szeretném ha ez a stratégia sikeres lenne és ebben a stratégiában az a legjobb hogy együttműködésre készteti kényszerti a duna menti országokat ahol az együttműködés gyakran hiányzott.
ugyanakkor kérdéses hogy miként hangolhatók össze a duna stratégiában rögztett egymással esetenként ellentétes célkitűzések gy a vzminőség a környezet állapotának fejlesztése a hajózhatóság az energetikai hasznostás vagy az ökoturizmus. ezért nagyon nagy munka vár a bizottságra
amikor gyerekkoromban megfürödtem a dunában olajfoltos voltam mindig és olyan szagom is volt úgyhogy remélem hogy ez a jövőben változni fog.
ma már ez a helyzet teljesen más és a jövőben amikor ez a duna stratégia majd betetőződik akkor úgy gondolom és ebben nagyon reménykedem hogy a duna tisztulásával az egyes régiók közötti különbségek is el fognak fokozatosan tűnni.
azért is jó ez a stratégia mert a duna köti össze a régi tagállamokat az új tagállamokkal és ez egy inspiráció számunkra hogy homogenizáljuk és a fejlődés irányába juttassuk el ezeket a régiókat.
nagyon jó példát vehetünk a balti államok makrórégiójáról és nagyon sok pozitv impulzust ültethetünk át a gyakorlatba az ő tapasztalataik alapján elsősorban a környezetvédelmi kérdésekben.
elnök úr! az egyesült államok külügyminisztériumának éves emberi jogi jelentése komoly kritikákat fogalmaz meg a romániai kisebbségek helyzete kapcsán.
ezt annak fényében fontos látnunk hogy megerőstést nyert klaus johannis román államfő álltása miszerint romániában modellértékű a nemzeti kisebbségek védelme nem felel meg a valóságnak.
a washingtoni jelentés szerint ugyanis az egyházi javak visszaszolgáltatása tulajdonképpen leállt sőt egyes esetekben visszaállamostás is történt.
megállaptja továbbá hogy a hatóságok akadályozzák a kisebbségek szimbólumainak köztük a székely zászlónak a használatát a meglevő törvények ellenére problémákba ütközik az anyanyelvhasználat a közigazgatásban és az igazságszolgáltatásban de az egészségügyi ellátás során is valamint kifogásolja hogy egy egyesületet azért nem jegyzett be a bróság mert nevében tartalmazza a jogilag nem létező székelyföld szót.
a személyek szabad áramlásának elve az eu egyik alappillére.
mint ilyet alapvető hiba lenne megkérdőjelezni mint ahogy senkinek sem jut eszébe megkérdőjelezni az áruk vagy a tőke szabad áramlásának elvét annak ellenére hogy ezen a területen is található megoldandó probléma. a négy alapelv közül mégis a személyek szabad áramlása a legproblémásabb.
csak az eu s állampolgárok ahogy andor biztos úr is emltette mindössze three a él ezzel a lehetőséggel.
annak ellenére hogy érvényben van a four hundred and ninety two es számú rendelet a valóságban rengeteg akadállyal szembesül aki ezzel a szabadsággal élni akar.
a rendelet gyakorlati alkalmazását célzó irányelven a parlament keményen dolgozik.
remélem a közeljövőben sikerül elfogadnunk.
igaz létező valóság a jóléti turizmus is a megoldás azonban nem az új határok éptése.
az ipari kutatási és energiaügyi bizottság jelentéstevőjeként engedjék meg kedves képviselőtársaim hogy kifejezzem aggályainkat azzal kapcsolatban hogy vajon a jelen pénzügyi keretben elegendő kapacitás található e a kiemelt európai szakpolitikai kezdeményezések megfelelő szintű finanszrozására.
az európai unió hatásköre a lisszaboni szerződéssel jelentősen kibővült és olyan szakpolitikákat kellene finanszroznunk az ipar a kutatás fejlesztés területén mint az űrpolitika az innovációs politika vagy egyes meglévő politikák megerőstése terén például kutatás fejlesztés az energia és az iparfejlesztés területén.
bizonyára belátják képviselőtársaim hogy ezek azok a helyek ahol a legtöbb munkahelyet lehet teremteni az európai unióban ezért ezeknek a politikáknak a támogatása stratégiai jelentőségű.
seven számú kutatási keretprogramot ne terheljék ezek a politikák ehhez más forrásokat találjunk hiszen a.
seven kutatási keretprogram továbbfesztése önmagában is nagyon nagy kockázatokkal jár.
emellett meggyőződése az ipari bizottság tagjainak egyetértésben gondoljuk ezt hogy költségvetési rugalmasságra van szükség hogy például az európai stratégiai energiatechnológiai terv a set plan a mostaninál hatékonyabban valósulhasson meg.
talán nem meglepő ha azzal szeretném zárni hogy az elmúlt öt év eredményeként kiemelten kezeljük a kis és közepes vállalkozásokat ezért a kis és közepes vállalkozások számára tett géreteink nem maradhatnak üres géretek.
szeretnék csatlakozni herczog edit kollegámhoz az ipari bizottságból egy rövid hozzászólással.
ahogy figyelem a hozzászólásokat úgy látom hogy két ellentétes stlust figyelhettünk meg két ellentétes gondolkodást.
az egyik újabb és újabb feladatokat emleget újabb és újabb ötletekkel állunk elő illetve a meglévő programjainknak a hatékonyabb gyorsabb végrehajtását sürgetjük. nagyon helyes mert ezek jó és fontos programok.
mások a tagállamok nehézségeire hivatkozva az európai költségvetést is vissza akarják vágni.
az európai költségvetés nem oka a problémának hanem része a megoldásnak.
olyan eszközökkel rendelkezünk amelyeket ha sikerül jól alkalmaznunk akkor az európai unió minden tagállama jobb helyzetbe kerülhet.
gondolok a kis és közepes vállalkozások támogatására az elmaradt térségek fölhozatalára általában véve a mezőgazdaság támogatására is.
ugyanakkor ne feledjük el hogy most egy trialógusra készülünk egy világos mandátumot akarunk adni a jelentés tervezőjének illetve a parlament delegációjának hogy ezen a tárgyaláson eredményes legyen.
ha most belemegyünk részletkérdésekbe akkor el fogjuk veszteni a legfontosabb üzeneteinket.
én teljesen egyetértek a szocialistákkal abban hogy a gázai probléma nagyon nagy probléma de nem gondolom hogy ennek most idén júniusban a trialógusban van a helye.
ha a napi politikát ide hozzuk akkor miért nem beszélünk a közép európai árvizekről?
az én saját választókerületem is rettentő mértékben szenved.
családok élete ment tönkre az elmúlt hetek esőzéseiben.
persze hogy ki kell állnunk de vannak erre más eszközei a parlamentnek mint ahogy a gázai probléma megoldásának is.
a sargentini jelentés vádaskodásaival ellentétben magyarország azóta is élen jár a stratégia életbe léptetése terén.
azt viszont szégyellem hogy az eu és egyes érintett tagországok milyen keveset valóstottak meg stratégiai vállalásaikból.
az eu sokszorosan több gondot fordt és pénzt költ az illegális bevándorlókra mint saját európai cigány polgáraira s az ő integrációjukra.
az eddigiekből levonva a következtetéseket nem szabad a polkorrekt verbalizmusnál megrekedni hanem végre cselekednünk kell a mélyszegénységben élő romák millióinak a szociális gazdasági oktatási és egészségügyi integrációja érdekében! az one thousand nine hundred and twenty utáni stratégiánk erre kötelez bennünket.
elnök úr! a romaintegrációs stratégiák megalkotása önmagában a roma közösségek speciális helyzetének elismerését jelentette és azt a szándékot az eu részéről hogy a tagállamokkal közösen szeretne tevékenyen részt venni a problémák megoldásában.
rendkvül fontosnak tartom hogy az eu megpróbálja a tagállami hatóságok munkáját nyomon követni de ezzel együtt látnunk kell hogy a leginkább a kormányok tudnak érdemben tenni a stratégiák megvalóstásáért.
a kérdéskör rendkvül komplex legfontosabbnak mégis a szociális és oktatási dimenziót érzem a roma közösségek felzárkózása ugyanis akkor lehet sikeres ha tagjai azt érzik van lehetőség kitörni a nyomorból és az oktatás révén érdemben javulhat a helyzetük.
ha a kelet közép európai térség munkaerőpiaci folyamatait nézzük akkor észre kell vennünk óriási szükség van azokra a romákra akik jelenleg az alacsony képzettségi szintjük miatt nem tudnak belépni a munkaerőpiacra.
a romaintegráció tehát nem csak a romák számára fontos hanem minden tagállam és minden helyi közösség sokszorosan profitálhat belőle.
az európai szemeszter az uniós gazdaságpolitika szükséges de nem elégséges eszköze.
az eurózóna válságának rendezéséhez minél előbb szükség lenne az eurókötvények bevezetésére. sajnálatos hogy a zöld könyv összeálltásával az európai bizottság hónapokra évekre elhúzhatja az időt.
európa sodródását meg kell álltani. európának nincs ideje zöld könyvek megvitatására.
legalább ilyen fontos lenne a pénzügyi tranzakciós adó bevezetése is amelyet a parlamentben az európai szocialisták már two thousand and eight szeptemberében javasoltak.
jó lenne ha az állam és a kormányfők nem húznák az időt.
elnök úr! minden elgondolásról akkor bizonyosodik be hogy jó ötlet amikor az a gyakorlatban is átültetésre kerül hiszen a papr forma valamennyien tudjuk hogy mindent kibr.
szeretném azt gondolni hogy az európai szemeszter a kezdeti nehézségek és a próbaév után érdemben is útjára tud indulni.
sajnálatos volna ha ez a rendszer csupán egy olyan nyomkövető rendszerként működne amely ugyan papron jól meghatározott keretek között működik de azt sem betartani sem teljesteni nem lehet.
a rendszernek a betarthatóságát a bizottságnak kell garantálnia.
ha holnap a jelentés megszavazásra kerül tulajdonképpen egy olyan tiszta lappal vágunk neki egy újabb reményteljes időszaknak ami kecsegtető lehet.
szeretném felhvni a bizottság figyelmét a nemzeti reformprogramoknak a koordináltabb és pontosabb ellenőrzésére az éves növekedési jelentések szigorú elemzésére a jó gyakorlatok és az első év tapasztalatait összegző elemzések mielőbbi elkésztésére.
tisztelettel jelentem hogy a költségvetési bizottság támogatta örömmel fogadta ezt a jelentést.