kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
sőt az elfogadott határozatot és egyes vezetőknek a nyilatkozatát európába való meghvásként lehet értelmezni.
nem menekültek ezrei érkeznek európába hanem illegális bevándorlók százezrei s ha nem történik változás milliói.
ez az invázió veszélyezteti az európai identitást kultúrát a lakosság nyugalmát.
a magyar kormánynak a funkcióját vesztett jogszabályok alkalmazását fel kell mondania csak gy teljestheti kötelességét az ország szuverenitásának megvédését egyben a schengeni határok védelmét.
a bevándorlási válság során természetesen érvényesteni kell humanitárius szempontokat ugyanakkor nem téveszthetünk szem elől egy alapelvet európa az európaiaké magyarország pedig a magyaroké.
a kohézióval kapcsolatos jelentésre természetesen igennel szavaztam hiszen az európai unió egyik komoly hátrányokkal küzdő országából magyarországról jöttem és ez a jelentés elvileg több pénzt bocsát magyarország rendelkezésére.
kérdés persze hogy ez a pénz hogy lesz elköltve hiszen magyarország semmit nem érez egyenlőre abból hogy kiegyensúlyozódna az a hatalmas különbség amely magyarország és a nyugati országok között volt amikor beléptünk az európai unióba.
az első az a bizonyos gyarmatostás amit folyamatosan érzünk a belépésünkre felkészülve is már illetőleg azóta is a másik pedig hogy kétfelől is szvják az erőforrásainkat egyrészt a neoliberális globalista erők és az európai unió másrészt pedig a saját oligarcháink
akik például a földeket a magyar termőföldet egymás között kiosztották először bérlet formájában most pedig utolsó erőforrásunk a termőföld egymás közötti eladására készülnek.
az európai unió aktv szereplőként akar részese lenni a közel keleti békerendezés folyamatának amit helyeselni lehet.
mind az izraeli félnek mind a palesztinnak megvannak a teendői a béke érdekében.
az elfogadott határozatból azonban hiányzik néhány lényeges felvetés.
az unió követelje ciszjordánia a gázai övezet és kelet jeruzsálem izrael általi megszállásának megszüntetését.
a jelenlegi határozat ugyan előre lépést jelent a hasonló témában előzőleg a parlamenttel elfogadotthoz képest azonban e hiányosságok miatt támogatni nem tudtam.
a lisszaboni szerződés elfogadása egy erős európa vzióját és gondolatát hozta magával a közösségi jogkörök tekintetében.
a polgárok számára pedig ennek a vziónak a megvalóstását géri.
ez az alapvető jogok védelmére is egyaránt igaz ezért az eddigi évekkel ellentétben az idei jelentés ezekkel az új jogi alapokkal a megerősödő és új jogostványokkal illetve intézményekkel foglalkozik és az gy kialakult helyzetet veszi górcső alá.
egyrészt a lisszaboni szerződésen és a jogi erőre emelt alapvető jogok chartáján nyugszik.
ez utóbbi charta zsinórmértéke lett az uniós jogszabályoknak megszületésük és alkalmazásuk során legyen ez az uniós intézmények részéről vagy a tagállamok részéről amikor uniós jogot alkalmaznak.
hasonló pillére lesz közösségi jogi rendszerünknek az európai emberi jogi egyezményhez való csatlakozásunk amelynek a folyamata éppen most zajlik de hasonló pillér marad a tagállamok saját jogrendjében lefektetett emberi jogi garanciák rendszere.
közösségi szinten a bizottság az alapjogi biztosi portfólió a tanácsi munkacsoport a tanácsban a parlament és megemlteném az ügynökségek közül kiemelve az alapjogi ügynökség szerepét.
jelentésem célja felhvni a figyelmet hogy e létező intézmények és mechanizmusok hatékonyan és átláthatóan működjenek.
legyen ez akár a döntéshozatal jogszabályalkotás monitorizálása adatgyűjtés vagy éppen információtovábbtás nem priorizálva egyes és hanyagolva más jogokat.
használják és éptsenek egymás munkájára az emberi jogok védelme területén döntéseiket következetesen objektven tényekre alapozva hozzák meg.
alapvető célja a jelentésnek hogy hangsúlyozza a most kialakult alapjogi éptmény kiinduló pontja és végpontja is az egyén azaz a polgár kell legyen.
ez annyit jelent hogy a polgároknak megfelelő információt kell szolgáltatnunk hogy tudjanak és legyenek tisztában a lehetőségeikkel és érvényesteni is tudják azokat.
az alapvető jogok védelmének rendszere érthető elérhető és eredményesen használható legyen hiszen az egész éptmény annyit ér amennyit ebből érvényesteni tudnak az unió polgárai.
ezen célok elérésében az emltett intézményeknek és tagállamoknak kiegyensúlyozó szerepet kell vállalniuk hogy az unió növelhesse hitelességét a polgárok szemében.
a jelentésem azokra a területekre összpontost végül ahol gyors lépések de egyúttal közép és hosszú távú stratégiák szükségesek mint például a romaintegráció a gyerekszegénység elleni küzdelem kisebbségi közösségek nyelvhasználatának területe hogy csak néhányat emeljek ki a sok közül.
bzom benne hogy a holnap elfogadott jelentéssel könnyen értelmezhető és tiszta üzenetet tudunk küldeni az emltett intézményeknek bizottságnak tanácsnak ügynökségeknek a tagállami szerveknek bróságoknak hogy ezáltal még hatékonyabbá váljon ez a rendszer.
ehhez kérem holnap támogatásukat hogy a lisszaboni szerződést követő időszakban hiszen készen vannak az alapok az intézmények most már eszerint a szellemiség szerint is cselekedjünk.
magyarként és női politikusként büszke vagyok arra hogy egy magyar képviselőnő gál kinga személyében alkotta meg igen komoly munkával az emberi jogok jobb érvényesüléséről szóló
igen jelentős munkát és tette az európai unió asztalára és köszönöm ezt neki.
amit viszont hiányolok az a hagyományos polgári és politikai szabadságjogoknak a hangsúlyozása és nálunk magyaroknál aligha van bárki is megfelelőbb helyzetben itt az unióban ahhoz hogy hangsúlyozzuk hogy bizony az európai unióban nemcsak a kisebbségekkel szembeni diszkriminációval vagy a romaintegrációval van probléma amikor emberi jogokról beszélünk hanem a véleménynyilvántási szabadsággal a gyülekezési joggal a szólásszabadsággal s ezt mi sem bizonytja jobban mint magyarország two thousand and two és two thousand and ten közötti helyzete.
kérdésem a raportőrhöz hogy a jelen helyzetben egyrészt hogy ez a bizonyos magyar jelentés végre az európai unió asztalára kerülhet e és fogja e ezt vizsgálni az európai unió mert ez tenné igazán életszerűvé azt hogy itt valami változás van az emberi jogok terén illetőleg hogy a two thousand and six os magyarországi szemkilövetések
hogyan lehetnek a jövőben elkerülhetők hogyha az európai unióban az emberi jogok fokozott érvényesülési lehetőségéről beszélhetünk különös tekintettel arra hogy a libe bizottság alelnöke még mindig egy olyan személy aki a szemkilövető kormány tagja volt?
kiváló munkát végzett a jelentéstevő ugyanakkor van egy magyar népi mondás hogy ha ez nem valósul meg annyit ér mint döglött lovon a patkó.
nem látok politikai akaratot az európai bizottságban hogy betartassa és jogsértési eljárást indtson a tagállamok ellen.
benne több bátorság van mint az bizottság férfitagjaiban összesen hiszen szembe mert szállni sarkozy úrral annak ellenére hogy barroso úr őt erről sokáig leintette.
a következő időszakban komoly kihvás előtt áll hiszen az eu soros elnökségét betöltő magyar kormány súlyos alapvető jogokat sért meg.
korlátozza a média szabadságát felszámolja a szakszervezetek jogait a közalkalmazottak terén és a magántulajdon védelmét sem biztostja amikor elveszi three millió ember magánnyugdj pénztári megtakartását.
biztos asszonynak különösen azt a nyitottságot és együttműködést amivel együtt dolgozunk most már jó ideje és a konkrét és világos válaszokat és üzeneteket.
én úgy látom hogy az árnyékjelentéstevők a kollégák szempontjai azért mind benne vannak ebben a jelentésben és elfogadható kompromisszumok születtek.
ezért nem tudom támogatni azokat a módostókat amelyeket most a plenárisra adtak be újra mert úgy gondolom hogy az a jelentés ahogy volt az gy elfogadható.
felhvnám a figyelmet arra hogy az általános alapvető jogvédelmi rendszerben nehogy a fürdővzzel együtt a gyermeket is kiöntsük és ezért mindig figyeljünk oda a konkrétumokra és próbáljuk konkrétumra lefordtani azokat az elvárásokat amikről itt ma vitáztunk.
ezért örülök hogy a holnapi plenáris ülésen ezeket a konkrétumokat fogjuk látni az emberkereskedelem elleni küzdelem témájában ahol fokozottan védik majd a gyermekáldozatokat az áldozatvédelem területén ami szintén most kerül vitára a polgári kezdeményezés elfogadásával amely eredményeként tényleg egy polgárok európájáról beszélhetünk hiszen beleszólhatnak a jogalkotási folyamatba ezek
az európai polgárok de az hogy az emberi jogok helyzetét a világban holnap vitatjuk és fogadjuk el én ezt szintén szimbolikusnak érzem.
üdvözlendő hogy a magyar elnökség is hasonló szellemben alaktja ki prioritását és hangsúlyt fektet a polgárközeli unió megerőstésére de felhvnám a kollégák figyelmét hogy különösen mi itt a teremben azért kerüljük el a kettős mércének az alkalmazását.
szólok én azokhoz a kollégákhoz akik esetleg éveken át és fordulok itt akár a szocialista magyar kollegákhoz is asszisztáltak a legsúlyosabb emberi jogi jogsértésekhez most pedig alaptalan vádaskodással osztanak ki másokat csak azért hogy visszanyerjék azt a választói bizalmat amit pontosan lehet hogy ezekért az emberi jogi jogsértésekért vesztettek el.
az európai unió mindig képes volt a határain kvüli országok esetében kritikát megfogalmazni az alapvető jogok tiszteletben tarásának érdekében.
saját tagállamai esetében viszont a felvételt követően sok esetben tehetetlen volt.
nem lehet ez ma már gy hiszen ma már nemcsak a közös gazdasági alapelvek tartanak minket össze.
gál kinga jelentése összefoglalja a legsürgetőbb és legfontosabb lépéseket a belső alapjogi védelem fejlesztésére.
hatékony jogvédelmi rendszerre van szükségünk amelyet a lisszaboni szerződésnek köszönhetően ki is alakthatunk.
az állampolgárok alapvető jogainak sérelme nem maradhat következmények nélkül.
el kell tudni számoltatni a jogsértőt tagállami és európai szinten is.
csakis egyet tudok érteni a biztos asszonnyal abban hogy a bizottság éljen minden egyes indokolt esetben a jogsértési eljárás indtásának jogával.
az eljárások kiegésztése blokkoló hatású eljárással az alapvető jogokat sértő tagállamok intézkedéseivel szemben egy hatékony eszközzé válhat a jogvédelem terén.
igen kell hogy a fogyatékosokat védjük szükséges a diszkrimináció felszámolása és nem utolsó sorban az európai nyelvi soksznűség védelme.
a jelentés előremutató részét már többen kiemelték előttem.
végre egy olyan jelentés ami összefogja a különböző emberi jogi kérdéseket anélkül hogy valamelyik területet kiemelné a másik kárára.
a jelentés alapja az alapjogi charta.
a charta betartatása és betartása csak akkor lehet sikeres ha az európai társadalom felismeri hogy minden ember egyenlő és azt is hogy egyenlő bánásmóddal lehet csak ezt elérni.
ha bárki bármilyen szempontból önhibáján kvül hátrányba kerül akkor megfelelő segtséggel arányos mértékben segteni kell neki hogy azonos értékű emberré váljon azonos értékű állampolgár legyen.
az ehhez vezető út nagyon nehéz és lassú munkával érhető el.
a lisszaboni szerződéssel az alapjogi charta is kötelező erejűvé vált és megteremtette a lehetőséget arra hogy megsértése esetén kötelezettségszegési eljárást lehessen indtani.
a krzis következtében fellépő szociális feszültségek a tagállamok egy részében éppen a demokratikus jogok korlátozását hozták ahelyett hogy ebbe az irányba mozdultak volna el. a médiaszabadság korlátozását a sztrájkjog korlátozását a szociális párbeszéd kikerülését beszűktését a diszkrimináció erősödését a jogállamiság jogbiztonság alapjainak megrendtését.
a bizottságnak mint a szerződések őrének kötelessége ezekre a jelekre figyelni.
fontosnak tartjuk az alapjogi biztosi portfólió létrehozását és kérjük biztos asszonyt hogy rendszeresen monitorozza a tagállamokat és tegye szóvá ha az alapjogok a demokrácia alapelvei sérülnek hogy ezek ne csak a csatlakozás előtt álló tagjelölt országok számára legyenek kötelezőek hanem később is.
a néppárti frakció foglalkoztatási koordinátoraként üdvözlöm a megállapodást és a mostani vitát is és ezt az európai szociális alapot különösen.
mi akik szociális ügyekkel foglalkozunk az egyik legfontosabb uniós alapnak tekintjük.
és nem értek egyet azokkal a főleg kommunista és zöld képviselők által elővezetett javaslatokkal hogy függesszük föl a vitát nyissuk újra a vitát folytassuk.
én azt gondolom hogy a megállapodás ténye maga is nagy eredmény.
nincs időnk további vitára egyszer kompromisszumot kell kötni.
nehéz tárgyalásokon vagyunk túl nagyrészt elégedettek lehetünk az eredménnyel is.
az esza árnyékelőadójaként szeretném megköszönni a bizottság munkáját és kiemelten a litván elnökség kreatv magállapodásra törekvő hozzáállását.
ahol komoly hiányérzetem van az egyrészt a makroökonómiai kondicionalitás amelyet sokszor emlegettünk ma és amely pont azokat sújtja akiknek a legnagyobb szükségük lenne a segtségre.
csak remélni tudjuk hogy a beéptett feltételek csökkentik ezt a veszélyt.
a másik ilyen probléma az esza javasolt aránya a kohéziós politikán belül.
a különbség a twenty five os bizottsági javaslathoz képest six seven milliárd euró és a tagállamok várhatóan ezt a forrást a rövidtávú politikai érdekeket inkább szolgáló infrastruktúra fejlesztésre fordtják majd a katasztrofális munkaerő piaci és szociális helyzet javtása a szegénység csökkentése helyett.
az e problémák által érintettek érdekképviselete meglehetősen gyenge tagállami szinten miközben a humán kapacitásba történő befektetés igazi hosszú távú érdeke lenne mindenkinek.
van néhány olyan elem is úgy tudom hogy másfél percem van úgyhogy folytatnám amely fontos eredmény.
egyrészt a tagállamoknak összhangba kell hozniuk az operatv programjaikat a releváns stratégiáikkal például a roma stratégiával a fogyatékosügyi stratégiával továbbá a jó minőségű szolgáltatások a felsőoktatás egyenlő esélyű hozzáférhetővé tétele is fontos eleme a megállapodásnak.
sajnálom hogy a tárgyalások során a parlament nem tudta elérni azt hogy törlődjön a kohéziós források felhasználását korlátozó makrogazdasági feltételességre vonatkozó rész.
ez azért aggályos mert emiatt a nem megfelelő kormányzati gazdaságpolitika közvetve sújtja az önkormányzatokat illetve a magánvállalkozásokat pont azokban az országokban ahol a legnagyobb szükség volna erre.
nagyon fontos lesz a regionális források elosztásának kérdése is hiszen gy a különösen hátrányos térségekben mint például magyarországon a turizmussal tudunk munkahelyeket teremteni.
a foglalkoztatási és szociális bizottság véleményének előadójaként és az európai parlament tárgyalócsoportjának tagjaként kijelenthetem hogy hatalmas munkát végeztünk el.
a teljes következetes akadálymentestésben a roma stratégia támogatásában a fogyatékossággal élők intézményeinek reformjában a civil szervezetek érdekképviseletének erőstésében vagy a foglalkoztatás különösképpen a fiatalok foglalkoztatásának támogatásában
a belügyminiszterek összeültek hogy a migránsválságra megoldást találjanak.
igen szükség van szolidaritásra szükség van az elesettek iránt empátiára de én magyar képviselőként a magyar lakosság iránt kell hogy szolidáris legyek.
azok iránt akik úgy gondolják hogy az a céljuk hogy európa az európaiaké maradjon magyarország pedig a magyaroké maradjon. ennek érdekében kell igazi megfelelő megoldást találni amelynek első lépése az uniós határok lezárása.
lehet hogy mazochista vagyok de nagyon nagyon sokat szoktam gondolni a terrorcselekmények áldozataira londoni párizsi brüsszeli berlini áldozatokra például arra az édesanyára aki két kisgyermekéért igyekezett az óvodába a westminster hdon és soha nem ért
hálát adok a jóistennek hogy magyarországon abban a helyzetben vagyunk hogy nem jöhetett létre radikalizálódott muszlim tömeg a határainkon belül.
hálát adok a jóistennek hogy úgy döntöttünk bölcsen hogy semmilyen nyomásnak nem engedünk és nem engedjük be a tömeges migrációt.
aki tagadja azt hogy e brutális terrorcselekmények és akár többgenerációs migrációs szokásrendszer között összefüggés van az hazudik.
jobban tennék a nyugati országok hogy ha azon törnék a fejüket hogy mit rontottak el és hogyan lehetne javtani a polgáraik helyzetén minthogy abban mesterkedjenek hogy ránk is ránk kényszertsék azt aminek.
úgy tűnik hogy az európai unió nem sokat tanult a brexitből.
nem nézték meg a mögöttes okokat nem vizsgálták meg hogy vajon az önök által szélsőségesnek nacionalistának primitvnek én nem tudom milyennek bélyegzett angol többség miért akarta elhagyni az uniót.
nem néztek a mélyére annak hogy az egyik fő ok a migráció elutastása volt és ezen belül is az unión belüli migráció is amit szintén okaiban gyökereiben orvosolni kellene.
meg kellene vizsgálni hogy mi az oka annak és hogyan lehetne változtatni azon hogy a közép és kelet európai volt szocialista országokban töredékét keresik az emberek mint a nyugati országokban és ezért fogják magukat és elmennek például magyarországról angliába.
jelentem mi magyarok nem szeretnénk tovább a nyugati országoknak az összeszerelő üzeme lenni rosszul fizetett bérmunkásokkal. engedjék meg hogy egy pár szalagcmet ismertessek felismeri a szvbajokat a magyar találmány a legmodernebb vizeletanalizátor rendszert mutatták be a szegedi egyetemen
szenzációs magyar találmány az allergiások örömére neves amerikai egyetemek érdeklődnek egy magyar orvosi találmány mégpedig az anatómiai szimulátor iránt orvostudományi áttörés intelligens onkológiai sebészkés egy magyar találmány útja.
kérem szépen kutatás fejlesztés innováció és ezeknek a káprázatos újdonságoknak a magyar termékkénti legyártása és piacra juttatása ez a magyar út kérem hogy ha nem akarják hogy folyamatosan belső migrációval terheljék az országaikat akkor ebben segtsenek és támogassanak bennünket és mi magyarok is higgyük el magunkról hogy erre alkalmasak vagyunk!
azt gondolom látni kell az állampolgársággal való üzletelés mára egy több milliárdos globális piaccá vált amely fölött lényegében senkinek nincs ellenőrzése.
ha valaki ilyen módon például uniós állampolgársághoz jut akkor értelemszerűen vonatkozik rá a schengeni térségen belüli szabad mozgás.
de a kormányok gérnek adókedvezményt európai belső piachoz való hozzáférést szociális ellátást is.
ugyanakkor azok akik ilyen módon jutnak uniós állampolgársághoz semmiféle komolyabb nemzetbiztonsági átvilágtáson nem esnek át.
gy megnylik az út az európai unióba olyan emberek számára is akik például azért akarják elhagyni a hazájukat mert pénzmosásba adócsalásokba vagy korrupciós ügyletekbe keveredtek vagy éppen az európai unión belül akarnak ilyen tevékenységet űzni.
mivel itt egy összetett és érzékeny kérdésről van szó az sd már korábban is sürgette a bizottságot hogy ezt a problémát horizontálisan összefüggéseiben és ne csak egy egy tagállamra koncentrálva vizsgálja.
az persze igaz hogy az egyes tagállamok között vannak eljárásbeli különbségek.
az érintett tagállamok döntő többségében maga az állam bonyoltja le ezt az eljárást de például magyarországon erre szakosodott kormányközeli magánvállalkozások kezébe adták az üzletet ami jelentős mértékben növelte a korrupciós veszélyt és a biztonságpolitikai fenyegetéseket.
különösen visszatetsző ez egy olyan ország esetében amely egyetlen menekültet sem akar befogadni miközben majd húszezer letelepedési kötvényt adott el.
meggyőződésem hogy az állampolgársággal való üzletelést be kell fejezni ez sem politikailag sem morálisan nem tartható fönn.
a letelepedési kötvényeknek nincs tényleges gazdasági vagy politikai hasznuk csak tovább növelik a korrupciós és biztonságpolitikai veszélyeket.
a politikai restauráció körülményei között a demokrácia éptése egyet jelent számára saját visszahúzó kommunista múltjának a lebontásával.
térségünk más országaihoz hasonlóan folyamatosan meg kell küzdenie a hatalomba visszatérő egykori kommunista nómenklatúra és titkosszolgálat erőivel melyek a korrupció kiterjedt hálózatát működtetik.
a demokrácia erőit ebben a harcukban föltétlenül támogatnunk kell.
örülök annak hogy a jelentés külön hangsúlyt fektet a hagyományos kisebbségi közösségek védelmére.
ez nyilvánvalóan stabilitási kérdés a balkánon és kelet közép európában. az etnikai nyelvi és vallási kisebbségek alapvető jogainak és esélyegyenlőségének a biztostása mellett az uniós alapok hozzáférhetősége révén is támogatnunk kell őket s velük együtt az egész civil társadalmat.
a jelentés kisebbségi törvény elfogadására szóltja fel albániát.
megjegyzem hogy számos tagország és maga az unió is mindmáig adós ezzel és ne felejtsük el hogy a délszláv válság összes nyugat által támogatott rendezési terve az etnikai és regionális autonómiák rendszerére épül.
joggal nagyon sok kritikát tudunk megfogalmazni de ezen a ponton azért azt fontos megjegyeznünk hogy ez a mai vita is valósznűleg segti albániát abban hogy fent tudja tartani a tagjelölti státuszból fakadó maga előtt vitt perspektvákat.
nyilván persze minden esetben amikor az európai unió nevében akár dicséretet akár kritikát vagy ne adj isten feladatokat fogalmazunk meg akkor bizony rá kell ébrednünk hogy az európai unión belül is van teendőnk.
azokat amiket mi most szóvá teszünk albániának azok egyre aggasztóbb mértékben ütik fel a fejüket az európai unió mai tagországaiban is.
és én úgy gondolom hogy csak a mai nap amikor a magyar kormányfőnek azokat a szavait télte el sok politikus amelyben vissza akarta álltani a halálbüntetést hát ezek az igazi tanúságok.
már csak azért is mert ez az első olyan nemzetközi egyezmény amit az európai unió ratifikált.
sajnos ma mai napjainkban az európai unión belül a siketek és nagyothalló állampolgárok nem tudnak hozzáférni ehhez nem tudnak segtséget kérni sem a maguk sem a családtagjaik vagy bármelyik más ember számára.
fontos hogy a mai szavazattal nyomást gyakoroljunk az európai bizottságra hogy ezen a területen is mielőbb kezdeményezzék ezt a változást.
konkrétan a jelentés.
forty two pontja foglalkozik azokkal a petciókkal amelyeket az itteni európai parlamenti petciós bizottságnak beadtak azok a fogyatékos emberek akiknek az ún.
ugye rossz szóval rokkantostási eljárásában nyilvánvaló jogsértések voltak.
ilyenek történtek az én hazámban is ahol régóta fogyatékossággal élő munkaképtelen bizonyos százalékban munkaképtelen embereket vetettek alá beszámolóik szerint rendkvül megalázó olyan eljárásoknak amelyek kifejezetten jogellenesek voltak számos esetben és itt csak valamiféle buksi simogatást biztost nekik a jelentés ahelyett hogy azt mondaná hogy éljenek a jogaikkal
legyenek szakképzett olyan ügyvédek akik ilyen kérdésekre fogyatékos ügyekre szakosodnak és vigyék a bróság és a megfelelő jogérvényestő szervek elé ezeket a felhábortó ügyeket.
az energiaitalok rendszeres fogyasztása a gyermekek és a serdülők körében fejfájások alvászavar és viselkedési problémák kialakulásához vezet.
úgy gondolom kedves képviselőtársaim hogy ez a jelentés többről szól mint amiről látszólag szól.
ez egyfajta látlelet az európai unió jelenlegi állapotáról nemcsak egészségügyi állapotáról hanem lelki és erkölcsi állapotáról is hogy európa eljutott odáig hogy a profitszerzés érdekében semmitől vissza nem riadó nagytőkések mérgekkel itatják a gyerekeinket ők pedig valamiért olyan állapotban vannak hogy rászorulnak ezekre a mérgekre.
nagyon alaposan el kellene gondolkodni itt is a gyökérokokról az alapul fekvő okokról és összefüggésekről és egyszer végre erről is kellene már valami nagyobb jelentést rni.
elnök asszony legyen kedves megálltani az órát és ez egy eljárási kérés lenne hogy legyen szves felszóltani a kedves képviselőtársainkat hogy akinek itt már nincs dolga az fáradjon ki mert ilyen zűrzavarban és hangzavarban nem lehet felszólalásokat eszközölni.
tehát kérem szépen hogy szóltsa fel őket hogy menjenek ki s amikor normális parlamenthez méltó állapotok lesznek akkor szólaljunk föl ha lehetséges.
én jól emlékszem arra amikor ezt a globalizációs alapot létrehoztuk és már akkor nagy vitát folytattunk arról hogy nem lenne jó ha a globalizációs alapból kifizetett támogatások ahelyett hogy a károkat enyhtenék segtenék az elbocsátott dolgozóknak az újra visszakerülését a munkaerőpiacra mintegy ösztönöznék a cégeket hogy éljenek nyugodtan a delokalizáció eszközével hisz úgyis
a dell esete azért szimptomatikus mert azt tapasztaljuk hogy ahelyett hogy a kárenyhtés a szolidaritás jelenne meg ebben a történetben mintegy ösztönzőleg hat hisz a dell mind az elbocsátásokhoz kap segtséget mind az áthelyezéshez segtséget kap.
itt tehát egyszerűen arról van szó hogy nincsenek megfelelően koordinálva az európai pénzek.
a globalizációs alap illeszkedik a versenypolitikához illeszkedik a strukturális alapokhoz.