kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
azt hogy saját akaratukból választották ezt az utat ezt tekintem garanciának arra hogy minden szükséges lépést szerbia meg fog tenni.
én nagyon bzom abban elnök asszony ezután a kiérlelt vita után a parlament meg fogja adni a hozzájárulást a stabilitási és társulási megállapodáshoz.
és itt hangsúlyozzák a bizottság alelnöke is a sajtónyilatkozatokban is az szerepel hogy globális feladatként kell ezt megoldani.
de mit tekintünk feladatnak? a nyilatkozat felsorolja az európai uniós anyagi terheket.
de az kevés hogy szolidáris alapon a globális partnerek ehhez hozzájárulnak.
itt felelősségről van szó!
kiemelten az egyesült államok felelősségéről amelyik a nyugati demokrácia exportjának fegyveres próbálkozásával létrehozta azt az arab tavaszt amelyik anarchiába döntötte ezt a régiót és alapvetően hozzájárult ehhez a migránsáradathoz.
ön kellő hangsúlyokat adott a gazdasági kérdéseknek.
de vajon nem gondolja e hogy ez a mostani találkozó ez egy unikális alkalom lehetne arra nézvést hogy európa megértesse a legfőbb gazdasági erőkkel hogy most igazából európának is szüksége van a szolidaritásra.
nem utolsó sorban azért mert egy kicsit a többiek ezt egy európai problémának érzik a migrációs ügyek vonatkozásában.
kedves képviselőtársaim! az európai unió élelmiszersegély programjának kedvezményezettjei nem kizárólag azok a szegény emberek akikhez az élelmiszer eljut hanem azok a cégek vállalkozások is amelyek közbeszerzésből ezeket az igen nagy pénzeket megkapják.
nem mindegy hogy kik ezek a cégek.
én arra biztatom képviselőtársaimat hogy saját tagállamukban nézzenek utána hogy kiknek osztogatják ezeket a pénzeket.
én megtettem és meglehetősen sokkoló eredményre jutottam.
magyarország közel four milliárd forintot kapott élelmiszersegély cmén és ennek a pénznek a jelentős részét hatalmas mamutcégek és nem pedig kis és közepes vállalkozások között osztották szét.
csak hogy néhány adatot mondjak gyermely zrt.
ez a két cég is azok között volt akiket egyébként kartelezés miatt ezt megelőzően súlyosan megbüntettek.
mi érdeke lehet egy tagállamnak abban hogy miközben szavakban a kis és középvállalkozókat támogatjuk ezeknek a hatalmas mamutcégeknek osztogatják ezeket a közpénzeket.
nagyon jó lenne ha a kisgazdák kis és közepes vállalkozók az európai unió egyetlen országában sem éreznék úgy hogy ha nincsenek közel a tűzhöz a hatalomhoz a politikai és a gazdasági hatalomhoz akkor ők csak lúzerek vesztesek lehetnek ahogy érzik magyarországon például azok a gazdák akik a pályázati folyamat során az állami földektől elesnek mert azokat is csak csókosok pajtások barátok kaphatják éppen úgy mint a hatalmas élelmiszersegély pénzeket.
az egyesült királyságban körülbelül félmillió magyar ember él többnyire gazdasági kényszerből. az ő segtségüket szeretném kérni a jelentés hatodik paragrafusával kapcsolatban amelyet megszavaztam egyébként és amelynek tartalma az hogy az egyesült királyságnak tartózkodnia kell mindennemű adminisztratv vagy más gyakorlattól
amely többek között a munkahelyükön akadályozza vagy hátrányosan megkülönbözteti az egyesült királyságban élő eu twenty seven tagállamok polgárait.
kérdezem a magyar honfitársainktól természetesen mindannyian azt szeretnénk leginkább hogy minél előbb jöjjenek haza de ameddig ez nem történhet meg tájékoztassanak e mailben levélben arról hogy melyek ezek a gyakorlatok hátrányosan megkülönböztető gyakorlatok milyen problémáik milyen nehézségeik akadnak a munkahelyen vagy máshol a közigazgatásban vagy egyéb helyen a brexit folyamat óta.
én egyetértettem ennek a jelentésnek az alapvetésével ami végighúzódik rajta mégpedig hogy sajnálatos hogy mind a mai napig a nőket tekintjük majdnem hogy a kizárólagos felelősének mindannak ami a családban a családi otthonban a háztartásban történik.
valamiféle hamis biológia különbségre hivatkozva azt mondjuk hogy a nők képesek alkalmasak és kötelesek kizárólagosan a gyermekek gondozására nevelésére az idős hozzátartozók gondozására a betegápolásra az esetleges fogyatékos családtagnak az ápolására és ez
alapvető lenne ennek a szemléletnek a megváltoztatása abban ugyan egyetértek hogy nem kötelezheti az unió a tagállamokat de oktatásban médiában és eu s ajánlásokban jó lenne valahogy odahatni hogy társként férfi és nő valamint a társadalom együtt vállalja fel ezeket a fontos feladatokat.
elnök úr tisztelt kollégák tisztelt biztos asszony! ez a jelentés történelmi jelentőségű mert az ensz fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményét az eu two thousand and ten ben ratifikálta elsőként az ensz különböző egyezményei közül.
two thousand and fifteen ben elérkeztünk oda hogy a fogyatékossággal élők jogainak bizottsága erőteljes javaslatokat tartalmazó záró következtetéseket küldött meg az eu számára.
ma pedig az európai parlament vitázik és szavaz erről a témáról.
az európai néppárt képviseletében kiválóan együtt tudtam működni a jelentéstevő asszonnyal.
a jelentés rámutat hogy a crpd alapelveinek köre jóval tágabb mint a hátrányos megkülönböztetés kérdése.
a digitális technikák fontosságára szeretném felhvni a figyelmet mivel azok beleértve a segtő technológiákat is megkönnytik a fogyatékossággal élő személyek számára a társadalmi beilleszkedést.
sajnálom hogy európában a fogyatékossággal élő személyek aránytalanul nagy csoportjának nincs még internet hozzáférése és emiatt információtól illetve lehetőségektől esnek el.
a fogyatékossággal élő személyek különösen a nők körében kiugróan magas a munkanélküliség aránya ezért túl kell lépni a védett foglalkoztatás keretein és olyan foglalkoztatási feltételeket kell teremteni a fogyatékossággal élők számára
ami bevezeti őket a nylt munkaerőpiacra. végül az oktatásról meggyőződésem hogy az esélyegyenlőség csak akkor érhető el hogyha az oktatás minden szintjén beleértve a különböző oktatási és képzési tpusokat és az egész életen át tartó tanulást is
tehát minden területen biztostani kell az inkluzv oktatás feltételeit.
hogyha ezeket biztostjuk akkor valóban érzékelhető lesz a változás.
elnök úr a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ensz egyezmény az első olyan emberi jogokkal foglalkozó nemzetközi szerződés amelyet az eu megerőstett és amelyet mind a twenty eight uniós tagállam alárt és twenty seven tagállam ratifikált.
az is első alkalommal fordul elő hogy az ensz egyik intézménye nyomon követi az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségek eu általi teljestését.
ezeknek a tényezőknek köszönhetően a vonatkozó szabályozási joganyag kötelezően alkalmazandó az eu ban és a tagállamaiban gy elmondható hogy a fogyatékossággal élő személyek valós előrelépést érzékelhetnek elmondhatják hogy az eu odafigyel a problémáikra és speciális szükségleteikre.
azt gondolom hogy más emberi jogi területeken is ezt lehet elérni ez lehet a sikeres recept az eu nak csatlakoznia kell hiszen erre a lisszaboni szerződés lehetőséget teremt más emberi jogi egyezményekhez is gy ellenőrizhetővé és kikényszerthetővé válhatnak azok a jelenleg csupán ajánlás szinten levő rendelkezések amelyeket egyébként a legtöbb eu tagállam már alárt és ratifikált.
emberjogi alapon kell megközelteni és azt kell nézni hogy milyen képességeik vannak és ezeket kell fejleszteni és nem azt kell nézni hogy mi hiányzik?
az egyik az az hogy ön is megemlékezett arról hogy ez az első olyan egyezmény amelyben az európai unió mint olyan is részes fél illetve a jövőbeli jogszabályokat emltette.
úgy gondolom hogy nagyon fontos hogy négy stratégiai célt kitűzzünk magunk elé s az európai szocialisták nevében ezeket szeretném megfogalmazni.
az első hogy az európai unió következő többéves költségvetésében megcélzott eighty milliárd eurót mindenképpen befektetésnek tekintsék az államfők és a miniszterek és ne egy tartalék alapnak amiből pénzt lehet alkalmanként kivenni.
nagyon fontos hogy a befektetők és a vállalkozások meg akarják sokszorozni ezt az összeget. a második stratégiai célunk az kell hogy legyen hogy elérjük a two thousand and twenty as prioritásokat.
ne mondjunk le ezekről a prioritásokról más ugyancsak fontos de talán az európai unió jövője szempontjából kevéssé jelentős kutatások javára.
ha elhatároztuk hogy zöld energiahatékony és intelligens gazdaságot éptünk akkor e mögé kell felsorakoztatni a kf és innovációs forrásokat is.
a harmadik stratégiai célkitűzés a humánerőforrás menedzsment.
mindent meg kell tennünk hogy az európai unió területén született kiváló kutatóknak ne kelljen a pireneusoktól északra vagy az oderától nyugatra költözni.
ezekben az országokban is kutatásfejlesztési kapacitásokat kell létrehozni hogy saját hazájukban érhessék el a kiválóságuknak a maximumát.
végül biztos asszony az európai parlament egyetértett abban hogy egy új iparpolitikára van szükségünk.
azoknak a kutatásfejlesztési és innovációs eredményeknek amelyek megszületnek ezekből a forrásokból az unió területén kell hogy hasznosuljanak a kis és közepes vállalkozások a nagyobb vállalkozások horizontális és vertikális együttműködéséből.
érdekes egybeesés hogy kadhafi épp ekkor kezdeményezte az arany dinár az egységes afrikai valuta bevezetését ami felváltotta volna a dollárt.
a diktátort megölték demokrácia helyett azonban anarchia következett.
az ensz lbiai missziójának vezetője szerint a kettészakadt országban elkesertő állapotok vannak és nagyobb az elnyomás mint kadhafi idején.
a stabilitás a működő állam megteremtése az európai uniónak is alapvető érdeke.
magyarországon megdöbbentek a polgárok hogy miközben seven év szocialista kormányzás eredményeképp az ország jelenleg az imf és az eu segélyén tengődik addig a magyar bankok félévi nyeresége elérte a válság előtti szint kétharmadát.
a bankok továbbra is egyoldalúan módosthatják szerződéseiket kiszolgáltatott helyzetbe hozva a lakáshoz jutás reményében devizahitelt felvett polgárokat.
az eddig elhangzottak egyértelműek hogy a polgárok bizalma visszaszerzése érdekében föl kell lépni a bónuszok ellen az adóparadicsomok ellen.
kérdésem lenne almunia biztos úrhoz és wallström miniszter asszonyhoz hogy a magyar miniszterelnök által javasolt európai pénzügyi felügyelet mikor kezd el tevékenykedni és szeretném jelezni hogy nagyon fontos feladat lenne nem a g twenty kapcsán ennek a parlamentnek védeni az európai fogyasztók az európai polgárok érdekét.
javasolnám hogy európában is legyen uniós szinten egy etikai kódex az állampolgárok és a bankok magatartásában mert meggyőződésem hogy rengeteg ártatlan áldozata van mert az állampolgár nem látja át a hitelfelvételének a kockázatát.
a knai ellenzékieket viszont az államhatalom felforgatásának vádjával részestik hasonló bánásmódban.
a jogszerűnek álcázott hamis vádak az elnyomott knai társadalom ezen belül is a kisebbségek megfékezésére szolgálnak.
a knai kormány a totalitárius kommunista rezsimek jól ismert módszereit alkalmazza a saját alkotmánya által is biztostott alapvető emberi jogok sérelmére.
sőt mi több felelős nemzetközi demokratikus vállalásait sutba dobva jogsértő gyakorlatát immár tajvanra is igyekszik kiterjeszteni.
a pénzügyi gazdasági krzis szociális és foglalkoztatási krzis irányába alakult át emiatt különösen fontos hogy az a felismerés ami megszületett európában az valóban meg is valósuljon miszerint szorosabb koordinációra van szükség gazdaságpolitikai és foglalkoztatáspolitikai területen is.
azt is jelenti ez hogy minden ország amelyik strukturális reformokat vezet be adópolitikai változásokat vezet be vagy akár például felülvizsgálja a boltok vasárnapi nyitva tartását ezt abból a szempontból is meg kell hogy nézze hogy segti e a foglalkoztatási rendszer fejlődését hozzájárul e a foglalkoztatás növekedéséhez.
minden döntésnél kiemelt szerepe van annak is hogy a szociális partnerekkel történjen egyeztetés.
az európai szemeszter lesz igazában az első vizsgája ennek a felismerésnek amikor először rá tud nézni európa együtt a magyar elnökség vezetésével arra hogy milyen mértékben sikerül átültetni ezeket az irányelveket valóban sikerül e elindulni a megvalóstás útján.
azt hiszem hogy a magyar elnökségnek a magyar kormánynak kiemelt szerepe van nemcsak az elnökségi pozcióban hanem abból a szempontból is hogy mintanyújtó legyen hogy minden gazdaságpolitikai változásnál minden foglalkoztatáspolitikai döntésnél ezt figyelembe vegye és mintát nyújtson a többi országnak is.
ezzel egyetértünk ezt támogatjuk. ugyanakkor a lisszaboni szerződés évenkénti iránymutatásokat r elő tehát valóban nyomon kell követni figyelnünk kell a változásokat kapcsolatban kell lennünk egymással bizottságnak tanácsnak és parlamentnek és adott esetben persze mégiscsak módostni kell.
azt javaslom tehát hogy a two thousand and twenty as stratégia felülvizsgálata során illetve az európai szemeszter munkálatai során egyfajta vezérfonalul szolgáljanak a gazdasági foglalkoztatási integrált iránymutatások és ha eltérések vannak akkor vegyük a fáradságot és módostsunk. problémák pedig adódhatnak. nemrégiben tudtam meg hogy az előzetes
nemzeti reformprogramokban már a foglalkoztatási vállalásoknál bizonyos elmaradás mutatkozik a seventy five os célkitűzés helyett seventy two körüli arányok mutatkoznak nyilvánvalóan újra kell gondolni nehogy úgy járjunk mint a lisszaboni stratégia kapcsán ahol sok mindent vállaltunk és aztán keveset sikerült
néhány alapelvet azért rögztenék.
a nyugdjak és a bérek kapcsán egyetértek.
a nyugdjak és a bérek kérdésében való szubszidiaritás azt jelent e hogy a magyar illetve a posztkommunista országok munkavállalóinak és nyugdjasainak következetesen folyamatosan és örökre tört hányada lesz a nyugdja illetőleg a fizetése mint a nyugat európaiaknak mert ez nagyon szomorú hogyha ezalatt ezt kell értenünk.
egy ápolónő seventy zero forintot keres egy pedagógus ninety zero forintot a nyugdjasoknak megélhetési alapvető nehézségeik vannak.
elnök asszony szvesen válaszolnék nyilvánvalóan ez az idő nem engedi hogy nagyon részletesen beszéljünk erről de például amikre én gondoltam azok ilyenek hogyha az adórendszerben változás van akkor olyan adóváltozás van e ami csökkenti a társadalmi különbségeket olyan adóváltozás van e ami segti a cégeket abban hogy továbbra is fejlesszenek munkahelyeket teremtsenek vagy pedig inkább arra ösztönzi őket hogy visszafogják ezeket a munkahely teremtési
arra gondoltam hogyha az oktatási rendszer átalaktása szóba kerül akkor valóban ez a társadalmi integrációt szolgálja e?
hogyha továbbképzésről van szó akkor az valóban a piacra készt e fel a munkaerőpiacra készt e fel.
úgy látom göncz képviselő asszony nagyon jól érti ezt az egész kérdéskört hogy az európai unió hogyan óhajtja megszüntetni a munkanélküliséget.
kérem segtsen megválaszolni a kérdést mit mondjunk borsodban szabolcsban az embereknek?
és ugyanezt várom erre a kérdésre a választ egyébként martonyi miniszter úrtól aki a tanács képviseletében van itt és a szerencsére szintén magyar származású biztos úrtól.
honnan lesz a magyar embereknek és egyébként honnan lesz európa más katasztrofális helyzetben lévő térségeiben lévő embereknek munkájuk?
nem képviselő asszony nem gy kell érteni de a nyugdjaknak a kérdése alapvetően a gazdaság teljestőképességétől függ.
attól függ hogy mi az amit meg tudunk termelni és ennek alapján tudunk megfelelő nyugdjakat biztostani.
az a stratégia tehát amiről beszélünk amely versenyképessé működőképessé sikeressé akarja tenni európát ez jelenti a lehetőséget arra hogy emelkedjenek a ma még hátrányosabb helyzetben lévő országokban is a nyugdjak de egyenszabályokat bevezetni nem lehet mert óriási különbségek vannak jelen pillanatban.
van az európai uniónak most már állandó elnöke és külügyi főképviselője.
sokat beszélünk itt arról az egyensúlyról ami az európai bizottság a tanács és a parlament között áll fönn.
szerintem egyensúlytalanság van hiszen azzal hogy az unió kormánya a bizottság a jogszabály kezdeményezés monopóliumával is rendelkezik és adott esetben kvázi brói szerepet ellát övé a főhatalom mi itt a demokrácia pecsétjét rakjuk rá erre.
a lisszaboni szerződés nem pontostja az állandó elnök feladatkörét nyilvánvaló attól függ hogy mennyire karizmatikus mennyire határozott személyiség kerül ide.
a döntésből az olvasható ki hogy a hatalom az iránytás maradjon önök nyilván gy mondják a nemzetek fölötti közös érdeket képviselő bizottságnál mi meg azt mondjuk hogy five hundred millió ember életét egy központból iránytó birodalom vezetőjénél maradt.
nagyon fontos lenne egyébként azt is elérni hogy határozottan lépjünk föl a közvetlen feladatnál amikor a klmakonferenciáról beszélünk de ott az egyesült államokkal szembe kell egy határozott lépés talán bzom benne hogy barroso elnök azért ment ki mert jelenleg épp telefonál ebben az ügyben.
a lisszaboni szerződés ratifikációs folyamata lezárult és az állam és a kormányfők catherine ashton biztos asszony személyében megválasztották az unió első külügyminiszterét bár nem ez a neve.
fontosnak tartom figyelembe venni ennek a szolgálatnak a felálltásában és kérem a svéd elnökséget cecilia malmström asszonyt személy szerint hogy figyeljenek oda a külügyi szolgálatnál mert az új tagállamok a dg relex és dg enlargement főigazgatóságban rendkvül alacsonyan vannak reprezentálva.
és amikor az országoknak tagállamoknak kiosztják a nemzeti kvótákat akkor figyelembe kell venni hogy az új tagállamok lényegében alig vannak bent ebben a két főigazgatóságban.
tehát ne legyenek diszkriminálva mert ahhoz hogy a külügyi szolgálat hiteles legyen az emberek szemében ahhoz erre az arányosságra oda kell figyelni. nagyon fontos hogy ez az arányosság az egységes bánásmód érvényesüljön a külügyi szolgálatban. ez mindannyiunk közös érdeke.
gy már kétség sem félhet az eu s energiastratégiák teljesüléséhez ami által az európai unió versenyképessége valósággal szárnyalni fog és rövidesen maga mögé utastja a feltörekvő országokat aztán talán később a világ többi részét is.
szegény knaiak reszkető térddel figyelnek a hihetetlen európai uniós fejlődés felé.
vagy várjunk csak ha jobban megnézem a hasukat fogják nevettükben és attól remeg a térdük is.
első lépésben az energetika megroppant gerincét kell azonnal helyreálltani amint azt korábbi felszólalásaimban már többször mondtam.
ha a beteg energetika főleg az áramtermelés már lábra áll akkor lehet foglalkozni a széptkezéssel azaz az intelligens energia európa programmal.
az európai politikának egy olyan innovációs irányvonalat kell képviselnie amely képes biztostani az egész európai unió számára a hosszú távú és fenntartható energiaellátást.
az orosz gázválság a fukushimai atomkatasztrófa és fosszilis tüzelőanyagaink kimerülése arra késztet bennünket hogy mihamarabbi választ találjunk a jövő energiájának kérdésére.
a bizottság által kidolgozott intelligens energia európa program mindenképpen egy ilyen irányvonalat képviselt. fő célja tiszta biztonságos és fenntartható energia biztostása a jövő generációi számára.
támogatja az energiahatékonyságot a megújuló energiaforrások használatát és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését.
nemcsak a kis és középvállalkozásainkat tudjuk segteni ezzel a programmal de serkenteni tudjuk az innovatv megoldásokat munkahelyet teremtünk valamint támogatni tudjuk az oktatás és kutatás kérdéskörét is.
mindezek ellenére a következő támogatási rendszerben sajnos nem kapott specifikus helyet a program.
ezért szeretném a bizottságot felkérni arra hogy tegyenek meg mindent azért hogy ez a program tovább tudjon működni.
úgy gondolom hogy a fukushima okozta aggodalmak ellenére az atomenergiát is az intelligens energiák közé sorolhatjuk.
bizonytott hogy az atomenergia képes korlátlan tiszta biztonságos és szén dioxid kibocsátással nem járó energiatermelésre.
ilyen energiaforrás lehet jövőben az iter projekt eredményeként a fúziós reaktor is.
a nukleáris energiának ezért stabil helyet kell kapnia az intelligens energia programban.
anyanyelvemen fogok beszélni mert ceterum censeo ezzel is tiltakozom az anyanyelvhasználatot korlátozó mindenfajta törvény ellen.
tisztelt államtitkár úr!
evvel a krzissel kell mindannyiunknak valamiképpen megbirkózni.
a krzis elbizonytalantotta a befektetőket megnehezedett a hitelezés nőtt a munkanélküliség csökkent a termelés. tud e az európai unió erre válaszolni?
van e szava a klmaváltozás okozta veszélyekre a terrorizmusra?
képes e megvédeni az unió határait?
kellő méltányossággal fogadja e a menekülteket?
a parlament olyan költségvetést szeretne amely igennel felel ezekre a kérdésekre és ebben az akaratában a parlament meglehetősen egységes.
nincsenek frakciókat megosztó nagy eltérések és ezért én köszönettel tartozom mint a jelentéstevő az összes parlamenti frakciónak.
a komoly eltérés a tanács és a parlament között van.
a tanács a krzis miatt a lehető legkisebb költségvetést szeretné és a nemzeti parlamentek nemzeti kormányok álláspontját tekintve ez tulajdonképpen érthető. de mi itt a parlamentben úgy gondoljuk hogy a parlamentnek nagyon sok olyan eszköz van a kezében amelyeket még hatékonyabban még jobban még nagyobb erővel kellene működtetni
éppen annak érdekében hogy a krzisen úrrá lehessünk.
mit jelent ez a számok nyelvén?
annak idején amikor a two thousand and ten es évről gondolkodtunk a hétéves költségvetésben akkor egy olyan döntés született amely a mai helyzetben one hundred and thirty four milliárdos költségvetést tenne kifizetések szintjén lehetővé.
föl kell tegyük persze a kérdést hogy mi értelme van egy ötéves ciklusban hétéves ciklusban géreteket tenni hogyha azokat az géreteket soha nem tartjuk meg.
mert valóban ez a helyzet minden évben sokkal kisebb az éves költségvetés mint amiről annak idején előre beszéltünk.
az éves költségvetésekben kötelezettségvállalások is szerepelnek és ezek jórészt betöltetlenül maradnak.
ma már több mint egy éves költségvetéssel vagyunk elmaradva és évről évre ez a távolság nő.
okvetlenül szükséges tehát a kifizetési szintek emelése.
egyébként látszólag most ugyanaz a helyzet mint minden évben a tanács lefaragja a bizottság tervezetét a parlament meg nagyobb számokat mond.
de szeretném fölhvni a figyelmet arra hogy ez nem teljesen gy van.
nem sorról sorra nem mechanikusan nem ollócsattogtatással születtek meg ezek a javaslatok.
a krzis miatt mindenkinek egy kicsit össze kell húznia magát ezért bizonyos beszerzések esetén a tanács takarékosabb számait támogattuk a költségvetési bizottságban.
másutt például az egyes feladatokhoz rendelt munkaerő kérdésében azt is tekintetbe vettük hogy milyen volt az adott feladat végrehajtása.
ugyanakkor ezen a téren könnyű tévedni ha tévedtünk nem akarjuk a programok végrehajtását akadályozni.
ha ilyen jelenség év közben bekövetkezik mindenkor kész leszünk a korrigálásra de kiállunk a jó végrehajtás és a pontos tervezés mellett.
vizsgálnunk kell hogy az elköltött pénz meghozta e a hasznot amelyet vártunk elértük e a célt amit kitűztünk magunk elé. a tájékoztatáspolitikával például nehéz elégedettnek lenni de az elvesztett népszavazásoknak az alacsony választási részvételnek persze sokkal több és bonyolultabb oka is lehet.
ezért hiba volna a tájékoztatásra szánt forrásokat beszűkteni.
bizonyos sorokon némi tartalékképzést javasoltunk amely könnyen felszabadtható abban a pillanatban amikor a már folyó elemzések alapján elkészül egy géretes kommunikációs stratégia.
a jövőben többet kell foglalkoznunk azzal is hogy milyen mértékben valósultak meg a céljaink. nemrégiben a számvevőszék a tejágazat eredményességéről közölt egy tanulmányt illetve a problémáiról.
a parlament azt várja hogy a bizottság a most következő módostó levélben körvonalazza a tejalap működését erre egy különálló költségvetési sort és egy megfelelő összegű tartalékot tartunk szükségesnek.
egy olyan jogalapnak kell megszületnie amely figyelembe veszi a számvevőszék észrevételeit és eredményesen járul hozzá az ágazat mostani problémáinak megoldásához.
tehát nemcsak pénzről van szó hanem arról hogy jobb és pontosabb legyen az ágazat európai uniós támogatása.
ezért azt kérem képviselőtársaimtól hogy a lehető legkevesebb egymással való csatározással próbáljunk egy jó és hatékony költségvetést megszavazni.
vannak vitáink ez természetes.
egyes frakciók saját véleményüket saját profiljukat is ápolják ez is természetes.
de a legfontosabb dolgokban egyet fogunk érteni.
a tejalap esetében is sokkal fontosabb maga a tejalap mint az hogy végül is mekkora összeg lesz.
a költségvetési bizottság egy kezelhető összegre tett javaslatot.
a nemek közötti egyenlőség európai intézete és annak finanszrozása.
azt lehetne hinni hogy az eltelt idő elegendő volt arra hogy ez az intézet azóta működjön.