kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
megoldást knálnak különböző betegségek kezelésére mint a gyógyszerek.
ezért arra van szükség hogy minden egyes fürdő gyógyvizét az ottani szolgáltatásokat és az orvosi ellátás minőségét is egységesen tudják szabályozni az unióban minden ország minden fürdőjére vonatkozóan hogy amikor a választópolgárok ezt veszik igénybe akkor tudjanak egységesen mérlegelni.
egyetértek a költségcsökkentéssel de felelősen kell meghatározni a területeket amelyeken takarékoskodunk.
a parlamentben állandóan vannak próbálkozások arra hogy a kevésbé használt nyelveket kiiktassák a három elsődleges nyelv javára.
most a régiók bizottságánál kezdeményezték az önálló fordtói apparátus megszűntetését.
de a költségeket anélkül kell csökkenteni hogy a demokráciát és az integrációt veszélyeztetnénk.
az európai unió tagállamaiban rendkvül eltérőek az alapvető élelmiszerekre kirótt általános forgalmi adók.
a magyar szocialisták a hozzánk hasonló fejlettségű lengyelország példája alapján azt javasolják hogy five ra csökkenjen magyarországon is az élelmiszerek áfá ja.
a magas élelmiszeradó nem csak a rászorulóknak komoly teher de a feketekereskedelem melegágya is és a magyar élelmiszer gazdaság egészséges fejlődésének komoly gátja.
az orbán kormány végre a magyar emberek pártjára állhatna azzal hogy nem nehezti tovább napi megélhetésüket.
az adócsökkentéssel ott segthetnénk ahol arra a legnagyobb szükség van a négymillió magyar szűkösen élőnek a szegény embereknek.
bankok olajtársaságok hatalmas nagy ipari vállalatok rendelkeznek ilyen kapacitásokkal ami azt jelenti hogy az európai jövedelmeknek valami elképzelhetetlen nagy hányada kerül gyakorlatilag adófizetés nélkül külföldre és ez az oka annak hogy az elmúlt néhány évben gyakorlatilag a világ one
tisztelt elnök asszony! az idei év első felében románia tölti be az európai unió tanácsának elnöki tisztségét és sajnos most twelve évvel az ország uniós csatlakozása után is arról kell beszélnünk hogy a többi tagállam nem engedi be romániát és bulgáriát a schengeni övezetbe.
ez a helyzet rendkvül méltatlan hiszen az európai bizottság már two thousand and eleven ben jelezte hogy a két ország készen áll a csatlakozásra megtették a szükséges lépéseket a határvédelem megerőstésére és képesek ellátni a térség külső határainak védelmét ellentétben egyébként más schengeni övezetbe tartozó államokkal.
azzal hogy egyes tagállamok mindenféle hivatalos indoklás nélkül tulajdonképpen önkényesen akadályozzák a schengeni övezet kiterjesztését ezzel a két országban élő mintegy twenty five millió uniós polgárnak azt üzenik másodrangú polgároknak tekintik őket akik még méltányos magyarázatot sem érdemelnek a kialakult helyzetre. fontos lenne hogy a románia és bulgária schengeni csatlakozását ellenző kormányok
vállalják döntésüket és nyilvánosan indokolják meg azt mivel ha valami rombolja az eu n belüli kohéziót akkor ez a helyzet mindenképpen azt teszi.
és most megadom a szót a bizottság nevében jourová asszonynak aki egy olyan testületet hasonlóan a mi parlamentünkhöz igyekszik mindent megtenni a nők egyenjogúságáért.
meggyőződésem hogy sikeresen fogja igazgatni a következő hónapok rendkvül bonyolult kihvásait.
felkérem azokat a tagállamokat amelyek akadályozzák hogy változtassák meg álláspontjukat álltotta tajani elnök.
a döntés viszont a tagállamok kezében van ezek csatlakozásunkat már nyolc éve halasztják indokolatlanul politikai okokból.
az rmdsz szorgalmazza románia schengeni csatlakozását reméljük ez mielőbb megvalósul.
ez a közösségünk és az ország érdeke és az unió érdekei is.
gy veheti kezdetét a mai kettős mérce feloldása amellyel romániát és a többi kelet európai tagállamokat kezeli a nyugat.
tisztelt elnök asszony! annak ellenére hogy juncker elnök úr komoly kétségeit fejezte ki románia felkészültségét illetően az uniós elnökségre másfelől az európai parlament plenáris viták keretében és határozati úton télte el országunkat a demokratikus jogállamiság súlyos sérelmei miatt az eu elnökség
átvételekor január negyediki bukaresti alkalmával az unió fő méltóságai szuperlatvuszokban nyilatkoztak a megelőlegezett sikeres román elnökségről.
idén májusban ferenc pápa is romániába látogat.
magas rangú látogatásával az európai csúcsvezetőkkel összhangban akarva akaratlanul is a romániai posztkommunista rendszert a román kormány korrupt az etnikai és vallási kisebbségek jogfosztására irányuló politikáját legitimálja.
ezzel kapcsolatban ide kvánkozik a római katolikus egyház szeptemberi állásfoglalása mely szerint ott ahol alapvető emberi és kisebbségi és felekezeti jogok sérülnek a pápalátogatás feltételei nem biztostottak.
úgyis hamarosan szóltom a felszólalásába engedje meg hogy most ezt a lehetőséget ne adjam meg!
a világválság gyorsan és kméletlenül terjedt át a reálgazdaságokra amely rendkvül nagy hatást gyakorolt a foglalkoztatásra.
ennek javtása érdekében a kormányok európa szerte csak jelentős megszortások révén voltak képesek az egyensúly megtartására.
a pénzügyi szektor a válság egyik fő okozójaként jelentős állami támogatásokban részesült azonban elmondhatjuk hogy mégsem járult hozzá kellő módon a válság költségeihez.
tekintettel erre a pénzügyi tranzakciós adó bevezetése napjaink egyik legfontosabb kérdésévé nőtte ki magát.
mintegy fifty seven milliárd euró mértékben teremthet új bevételeket mellyel nagyban hozzájárulhat a piacok stabilizálásához és az igazságos teherelosztáshoz.
úgy gondolom támogatnunk kell a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adó globális szinten történő bevezetését.
az európai unió képviseli ma a világ legnagyobb pénzügyi piacát és ekként a mi felelősségünk is hogy megtegyük az első lépéseket ebben az irányban.
az európai pénzügyi tranzakciós adó mielőbbi bevezetése azért is kiemelten fontos hogy az európai polgárok tisztán lássák az unió nem rájuk hanem a pénzügyi szektorra helyezi a válság terheit.
az európai szintű tranzakciós adó nem a lakosságra hanem a nagy értékű üzleti tranzakciókra spekulációs műveletekre vonatkozna.
ettől eltérően magyarországon a kormány a tranzakciós adó cmszava alatt újabb a lakosságot érintő megszortások bevezetésére készül.
ennek a tranzakciós adónak semmi köze sincs az általunk vitatotthoz.
ez a jövőre hatályba lépő új adónem a lakossági tranzakciókat terheli többek között a készpénzfelvételt és befizetést banki átutalásokat bankkártyás vásárlásokat.
csak üdvözölni tudom az előttünk fekvő jelentést mert végre nyilvánvalóan kimondja hogy a pénzügyi tranzakciók a többi tranzakcióhoz képest aluladóztatottak voltak valamint azért is mert valódi kézzelfogható megoldást ajánlunk a válság övezte gazdasági helyzetben.
ez az első olyan lépése az európai válságkezelésnek amely nemcsak nemzetközi fiskális egyezmények szintjén fog megvalósulni hanem hatásai a gyakorlatban is érzékelhetőek lesznek.
sajnálom hogy az új európai adónem nem valósulhat meg globális szinten sőt talán a teljes unió szintjén sem.
azonban még gy is jelentős bevételhez juttathatja európa gazdaságát.
a megerőstett együttműködés egy jó eszköz amely segtséget nyújthat abban hogy a pénzügyi műveletek szabályozott formában követhetőbb módon alakuljanak ezzel kizárja a lehetőségét annak hogy a pénzvilág ismét teljesen elszakadjon a reálgazdaságtól.
a jelentés további érdeme hogy nagyon helyesen abból a feltevésből indul ki hogy a pénzvilág amely spekulatv és rövid távú céljainak mindent alárendelő magatartásával a válság egyik fő kirobbantója volt nem segtett a válságkezelésben sőt ha úgy tetszik annak is inkább a haszonélvezője akart lenni.
ezt az ellentmondást kezeli a jelentés és szakszerűen kizárja azokat a tranzakciókat amely után nem szedtek be tranzakciós adót ezáltal nő az átláthatóság az adóelkerülés és az adókijátszás kockázata pedig csökken.
az embercsempészet és az illegális bevándorlás az európai uniónak az egyik legjelentősebb problémája aminek a megoldására világos és egyértelmű választ kell adni és meg kell fogalmazni azt a feladatsort amit most már végre kell hajtanunk.
sajnos az elmúlt időszaknak a terroreseményei és ez a terrorfenyegetettség ami ma is létezik egy picit új aspektusba is helyezte ezt a helyzetet.
azt kell gondolnom hogy tudunk eddiginél világosabb és sokkal határozottabb válaszokat is adni az illegális bevándorlásra és az ezt megelőző embercsempészetnek a gazdasági vonatkozásaira is.
nemcsak a halálhajókról van szó de minden esemény ami a földközi tengeren történik az borzasztóan súlyos tragédia.
egy olyan kereszteződésben egy olyan migrációs útvonalban fekszik ahol éppen az történt hogy megtöbbszöröződött az illegálisan bevándorlóknak a száma. two thousand and twelve óta meghússzorozódott ez a szám és most már elérte a tavalyi szintnek a felét az első két hónapban.
számos intézkedést tettünk menekülttáborokat hoztunk létre technikai átcsoportostásokat határőrség megerőstése rendőrség megerőstése képzés információs rendszer.
de ez önmagában mind kevés nem oldja meg a problémát.
a legsúlyosabb dolog hogy forty a a menekülteknek gyermek akik a legvédtelenebbek és a legkiszolgáltatottabbak.
eddig a legszegényebb sorsúak érkeztek szriából afganisztánból és koszovóból.
de most már nem most már érettségivel felsőfokú végzettséggel rendelkezők érkeznek.
közös válaszokat kell adnunk határozott állásfoglalást kell tennünk.
az illegálisan menekültek a bevándorlók szerbia felől érkeznek.
nem horvátországból érkeznek hanem szerbia felől érkeznek.
és ez nemcsak egy tagállamnak a feladata ez a mi közös feladatunk és közös felelősségünk is.
ezért gondolom hogy a bizottsággal együtt egy határozott ütemtervet munkatervet feladattervet kell kidolgozni hogy hatékonyabbak legyünk hogy ne halálhajókról beszéljünk ne arról hogy meghússzorozódik az illegálisan menekültek száma hanem arról hogy megoldottunk egy problémát.
bár jómagam is kicsit furcsállom hogy az európai központi bankról szóló two thousand and thirteen as jelentés tárgyalásánál pont az illetékes központi bank vezetője nincs itt de valójában jómagam is a bizottsághoz szeretnék szólni néhány gondolat erejéig.
négy olyan ország van amelyik egyébként ezt immár sorozatosan teszi és a bizottság úgy tűnik hogy ezt eddig jó szemmel nézte. felkérem a tisztelt bizottságot tegyen meg mindent a jövőben hogy a notóriusan nem egyeztető tagországokat igenis megfelelő módon felelősségre vonja.
kevésbé vagyok büszke arra hogy azóta is szinte semmi nem történt ezen a területen. tény és való hogy nincsen és nem is lehet egységes európai uniós szabályozás viszont nagyon sok európai adófizetői pénz megy el a megelőzési és kezelési programokra.
én főleg a biztos asszonyt szeretném kérdezni arról hogyan ellenőrzik ezeknek a pénzeknek a megfelelő elköltését.
van egy javaslatom ne a kormányokat kérdezzék hanem az érintett bántalmazott nőket.
például kérdezzék meg az anyaotthonba menekülő bántalmazott asszonyokat arról hogy milyen segtséget kaptak és egyáltalán hogyan állnak a hatóságok az ő ügyeikhez vagy kérdezzék meg mondjuk a budapest vagy éppen amszterdam utcáin szenvedő és a prostitúció poklából menekülni szándékozó lányokat és asszonyokat hogy milyen
szeretném én is megköszönni a jelentést tevőnek a jelentését mert úgy gondolom hogy egy nagyon fontos társadalmi problémáról szól.
európában hozzászokhattunk ahhoz hogy nagyon sokszor akkor mozdulnak a dolgok amikor gazdasági jelentőségük van.
és külön szeretném kiemelni azt hogy a jelentés rámutat arra hogy évente milliárdos károkat okoz európában a nők elleni erőszak.
az erőszak minden szinten jelen van a szegényeknél a gazdagoknál az alacsony iskolázottságúaknál de az egyetemet végzetteknél is.
és azt is hozzá kell tenni hogy bizony sok száz nő esik évente áldozatul a családon belüli erőszaknak.
európában megjelent olyan formája is az erőszaknak amire azelőtt nem volt példa ahogy itt már emltették.
a női nemi szervek megcsonktása de becsületbeli gyilkosság is szedi európán belül az áldozatait.
nyilvánvalóan azt szeretnénk hogyha európai norma születne a nők elleni erőszak leküzdésére.
de nagyon jól tudjuk hogy jogalap hján ez csaknem lehetetlen.
de amit meg lehet tenni az egy közös európai stratégia.
és ha harmonizálni nem is tudjuk a jogrendszereket nyilvánvalóan a jó tapasztalatok cseréje ezen a területen sokat segthet.
a jelentés rámutat arra is hogy vannak olyan erőszakos cselekmények amelyeket bizonyos jogrend nem ismer el erőszakos cselekménynek.
én úgy gondolom hogy a jövőben az együttműködés hozhat bizonyos előrelépést de ami ezt az együttműködést hatályossá teheti az elsősorban egy európai stratégia amire rendkvül nagy szükség van.
a klmaváltozás elleni globális küzdelem és a párizsi megállapodás valamennyi részes fél általi végrehajtása korunk egyik legnagyobb kihvása ugyanis a klmaváltozás hatása ma már nemcsak gazdasági és jóléti probléma hanem sok esetben egzisztenciális kérdés is.
üdvözlendő hogy az ensz főtitkár kezdeményezésére a világ vezetői újra a legmagasabb szinten foglalkoznak evvel a kérdéssel.
az európai unió méltán lehet büszke eddigi eredményeire és elkötelezettségére a klmaváltozás elleni küzdelemben.
ezt bizonytja eddigi teljestményünk is miszerint a gdp növekedése elvált a szinten maradó szén dioxid kibocsátásunktól.
a klmaváltozás elleni küzdelem azonban nem csak az eu n múlik amely a világ üvegházhatásúgáz kibocsátásának alig ten százalékát adja.
ez a kihvás csak úgy kezelhető ha valamennyi állam az eu hoz hasonló ambciót vállal.
ennek fényében külön üdvözlendő hogy az új európai bizottság kijelölt felelős alelnöke megbzólevelében kiemelt helyre került a klmaváltozással kapcsolatos nemzetközi tárgyalások vezetése.
az ep részéről ennek a feladatnak az elvégzését szorosan nyomon kell követni hiszen a tét a bolygónk jövője.
elnök aszony tisztelt képviselőtársaim! én egy olyan ország magyarország polgárait képviselem amely még nem tartozik az euróövezethez.
tervezi a belépést de tanulva a múltból csak akkor amikor arra kellőképp felkészült.
ez folyamatban van hisz gazdaságunk erősödik a strukturális reformoknak köszönhetően jelenleg magyarország gazdasága mutatja a legnagyobb növekedést az unióban five two kal pont a négyszeresét az uniós átlagnak és ennek előnyeit a polgárok a növekvő munkabéreken keresztül már élvezhetik.
azt szeretném kérni a központi bank leendő elnökétől hogy vezetése alatt az intézmény olyan monetáris politikát kövessen mely tekintettel van az eurózóna és nem eurózóna országok érdekére.
mindannyian az egységes piac részesei vagyunk ezért ne történjen olyan az eurózónában amely nehezti a kvül levők életét.
például az önálló eurózóna költségvetésre vonatkozó javaslat is ilyen.
mérlegelje az új elnök hogy azt ne a nem eurózóna országoknak járó források terhére alaktsák ki.
végezetül azt kérném hogy ne gördtsenek mindig újabb feltételeket az eurót majd bevezetni kvánó országok útjába nem volna fair a feltételek folyamatos változtatása.
elnök úr tisztelt képviselőtársaim! az iszlám állam tömeggyilkos terrorszervezet új stratégiát követ a közel keleti visszaszorulása után.
beszéljünk világosan és egyértelműen!
mára a gyenge biztonsági helyzetben lévő száhel övezetben bontogatja szárnyait a kalifátus burkina fasót pedig hdfőállásnak tekinti ebben a folyamatban.
mali niger csád és az ezekkel határos burkina faso térségében a vallási és etnikai konfliktusok következtében one two millió embernek van ma szüksége sürgős humanitárius segtségre.
ezek célpontjai közé tartoztak a városközpontok a hadsereg épületei nagykövetségek de az oktatási intézmények is.
a keresztény közösségek különös veszélynek vannak kitéve.
idén összesen fifty seven keresztényt öltek meg konkrétan a templomok elleni támadásokban.
európából segtenünk kell abban hogy a térség megőrizze amit ugye előbb is hallottunk az etnikai és vallási soksznűséget.
a jó megoldáshoz látnunk kell az egyházaknak döntő társadalmi és biztonsági szerepe van.
lényegesnek tartom az európai intézményeknek meg kell szüntetniük a szélsőséges semlegességet amelynek nevében rendszeresen szisztematikusan mi itt együtt figyelmen kvül hagyjuk a felekezeteket érő támadásokat.
meg kell értenünk hogy a vallási közösségek gy a nagyszámú keresztény felekezetek üldözése a társadalmi struktúra szétverését és az elvándorlás fokozását eredményezi.
végülis biztonság nélkül nincs vetés nincs aratás ezért az emberek elvándorolnak.
évek óta látjuk az erdőtüzek puszttó hatását amelyek közül külön kiemelést érdemel az amazonas vidékén bekövetkezett katasztrófa amelyet rendkvül súlyos ügynek tartok.
véleményem szerint az európai unió feladata hogy minden anyagi és technikai segtséget megadjon az érintetteknek és a rászorulóknak.
úgy gondolom hogy az erdőirtással szemben úgy célszerű fellépni hogy az erdőirtás mögött húzódó gazdasági okokat próbáljuk meg orvosolni.
örömmel láttam hogy az új európai bizottság prioritásként kezeli az erdők fokozott védelmét.
fontosnak tartom a témában most tárgyalás alatt álló bizottsági közleményben felsorolt tervezett intézkedések végrehajtását továbbá javaslom azok kibővtését az erdőirtás gazdasági okainak megszüntetésére irányuló intézkedésekkel.
az erdők védelme az erdők fogyásának megálltása globális kérdés. fontos hogy az európai unió és tagállamai saját területeiken is ösztönözzék az új erdők teleptését.
magyarországon a kormány kulcskérdésként tekint az erdőteleptések támogatására.
idén több mint a duplájára emelte az erdőteleptéshez igényelhető támogatások összegét és megnövelte azok igénybevételének időtartamát.
az uniós tagállamok többsége hosszú távú energiaellátását harmadik országokkal kötött kormányközi megállapodások révén biztostja.
az energiaellátásról szóló tárgyalások során azonban nem él azzal az adottsággal hogy az five hundred milliós európai unió a világ legnagyobb gázpiaca.
a tagállamok többsége pehelysúlyúként száll ringbe nehézsúlyú energiaexportőrökkel. nincs összehangolt tárgyalási stratégia nem állnak rendelkezésre a sikeres tárgyalásokhoz elengedhetetlen információk.
uniós információcsere hiányában pedig nem csoda hogy tárgyaló partnereink élnek erőfölényükkel és egyes tagállamok kiütéses vereséget szenvednek.
az energiaellátással kapcsolatos információk közösségi szintű megosztása előfeltétele a nehézsúlyba való bekerülésnek.
a kormányközi megállapodások ismerete elősegtheti egy összehangolt tárgyalási stratégia kialaktását melynek révén a tagállamok jobb feltételek mellett juthatnak energiához.
energiaellátásunk biztonságát a kedvezőbb árat a szorosabb tagállami együttműködés és a közös fellépés szavatolja.
ezért tartom fontosnak hogy a kormányok kérésére a bizottság aktv résztvevője lehessen a nemzetközi tárgyalásoknak.
az európai unió iparának fejlődéséhez kiemelkedően fontos a stabil gazdasági környezet és a biztonságos energiaellátás. ennek megbzhatóságát legjobban a működő belső energiapiac révén tudjuk biztostani.
a harmadik energiacsomag bevezetésével több tagállam is szétválasztotta a villamosenergia termelést a szálltástól ami lehetővé tette új szereplők belépését a piacra.
mihamarabbi megoldásokat kell találnunk az európai fogyasztók fenntartható ellátásának versenyképes árakon történő biztostására.
a kihvások közé tartoznak a tagállamok által az energiaellátás területén harmadik országokkal kötött kormányközi megállapodások hiszen időről időre olyan szerződések jönnek létre amelyek komolyan befolyásolhatják az eu belső energiapiacát.
ezért az energiaellátás területén hatályos belső piaci szabályok megszegésének elkerülése érdekében a tagállamok között megerőstett együttműködésre és pontos információcserére van szükség.
a tapasztalat azt mutatja hogy a bizottságnak a tagállamok harmadik felekkel folytatott tárgyalásaiban való részvétele pozitv hatással lehet a tárgyalások kimenetelére.
ez sok esetben elősegtheti az összhang megteremtését a belső piaci szabályokkal és garantálhatja hogy a szerződések ne legyenek ellentétesek az uniós jogszabályokkal.
amikor mi magyarok európai uniós jogsértésről és kötelességszegési eljárásokról hallunk akkor sok keserű emlék jut eszünkbe.
bár ha az itt ülő vivien reding asszonyra nézek és az ülésteremben szinte soha nem látható tavares úrra gondolok akkor azért sikerélmények is az eszembe jutnak hogy tudniillik számos olyan térdre kényszertési ksérlet volt amivel szemben erőt tudtunk mutatni és győztesen tudtunk kikerülni. most újabb fenyegetéssel állunk szemben.
magyarország non profittá kvánja tenni az energiaszolgáltatást.
természetesen a pénz és profitközpontú embertelen rendszer újra támad újra fenyeget.
nekünk magyar embereknek tudnunk kell hogy a jelentésből kiderül öt év távlatában amióta mi kevesen itt ücsörgünk az európai parlamentben ebben a ciklusban körülbelül ten zero jogsértési eljárás illetőleg kötelességszegési eljárás indult.
ez tehát nem egy olyan nagy dolog és az is kiderül a jelentésből hogy vannak akik fityiszt mutatnak erre és nem teljestik az unió parancsát.
a bizottság a szerződések őreként rendelkezik azokkal az adatokkal amelyek a tagállamok uniós jogot érintő jogsértéseit foglalják össze de sajnos és ezt a jelentés is kiemeli minden egyes uniós jogot sértő eset nem ismeretes a bizottság előtt.
nem rendelkezik elegendő eszközzel ezek feltárására gy a bizottság adatai nem adnak pontos képet a tényleges hiányosságokról.
ezért is tartom fontosnak a parlament szerepét a jogsértő esetek feltárásában illetve az uniós jog helyes alkalmazása iránti harcban.
mi képviselők nagyon sokfajta panasszal kéréssel foglalkozunk.
petciók tömege mutatja hogy a tagállamok nem megfelelően ültetik át vagy alkalmazzák az uniós jogot.
a jogalkotás minőségének javtásával a jog alkalmazásában is kedvező hatás érhető el.
nem terhelhetjük őket tovább bonyolult és költséges jogszabályokkal ezért nagy felelősség hárul a jogalkotóra uniós téren.
csakis olyan jogszabályokat érdemes előterjeszteni amelyek egyszerűek és egyszerűen alkalmazhatók és ebből kifolyólag hatékonyak is.
az értelmetlen jogszabálydömping negatv ellenérzést kelt az uniós polgárokban és nem ez a mi célunk hanem egy jobb érthetőbb és működő európa.
a körülmények és eszközök javtásával az eu demokratikus legitimitásának növeléséhez járulunk majd hozzá és véleményem szerint jelentős pénzeszközöket is megspórolunk.
két kérdésről a kereskedelmi deficitről és a co two kibocsátásról szeretnék beszélni.
az anyag nagyon helyesen szögezi le hogy a gazdasági világválság kialakulásához nagyban hozzájárult az európai unió és az egyesült államok kereskedelmi deficitjének a növekedése.
ilyen kereskedelmi deficit a termelést ilyen mértékben meghaladó fogyasztás nem tartható fenn.
intézkedések kellenek tehát ahhoz hogy csökkentsük a kereskedelmi deficitet mert ha ezt nem tesszük meg tudatosan akkor a gazdaság törvényei spontán módon ezt ki fogják kényszerteni.
ennek viszont a társadalmi szociális költsége lényegesen magasabb.
példa erre az ami most éppen görögországban történik.
ami az energiát illeti nem csak a protekcionizmus de az energiahordozók árának támogatása is torztja a világkereskedelmet.
számos fejlődő országban támogatják az olaj felhasználását a világpiaci árnál olcsóban jutnak hozzá és költségvetési forrásokból támogatják a villamosenergia felhasználást is.
mindeközben európában a termelőknek adókat kell fizetniük széndioxid kvótát kell fizetniük akkor ha energiát akarnak felhasználni a termeléshez.
koppenhágában nyilvánvalóvá vált a fejlődők akadályozzák a klmavédelmi megállapodást nem hajlandók a csökkentéssel járó szankciókat elfogadni.
intézkedések kellenek ennek kivédésére mert ma már több közgazdász rámutat arra hogy kna számára nagyobb komparatv előnyt jelent az olcsó széndioxid kibocsátás mint az olcsó munkaerő.
ha nem csökkentjük az energiafelhasználást akkor az a veszély fenyeget hogy újra.
nem kerülhető meg az alapkérdés hogy jó e a globális szabadkereskedelem a wto által vezényelt jelenlegi rendszer az embereknek avagy esetleg el kellene gondolkodni egy új rendező elvnek
amelyet nem neveznék feltétlenül protekcionizmusnak inkább gazdasági önrendelkezésnek.
javasolnám hogy három területen vizsgáljuk meg pontosan hogy mit is jelent ez a két különböző rendező elv.
mit jelent a jelenlegi formájában és mértékében a globális világkereskedelem az európai munkahelyteremtés és megtartás szempontjából különösen hogyha az európai országok kiskereskedőire kisvállalkozóira családi vállalkozóira kisgazdáira gondolunk
akik elvesznek és elvesztik a lehetőségeiket a jelenlegi globális liberalizált világkereskedelem miatt?