kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
én egy olyan országból érkezem ahol hosszú éveken keresztül az ügyvédek tevékenysége arra irányult hogy bocsánatot kérjenek hogy ezt a megvádolt személyt megpróbálják enyhtő körülményekkel kisebb büntetésben részesteni. ehhez képest
a mai helyzet csodálatos előrelépést jelent a demokrácia szempontjából.
végül kvánom hogy minél kevesebb európai polgár vegye igénybe ezeket a jogokat amelyek most világosan megfogalmazódnak.
először fordul elő hogy az eu részben visszalép egy megújulóenergia célkitűzéstől.
ez hátrányosan fog érinteni minden jövőbeni befektetőt a megújulóenergia piacon.
az agri bizottság véleménye röviden a földhasználat változás szabályozása nem megalapozott nem elfogadható mert nem számol a termelés hatékonyságának növekedésével és a fehérjetermeléssel.
elutastjuk a többszörös beszámtását a második generációs üzemanyagoknak kivéve a megújuló energiával termelt villamos energiát ahol ezt two five ről four szeresére javasoljuk növelni.
a javaslat mezőgazdasági jelentősége abban van hogy az elmúlt időszak reformjai során a cukorreform és a kukoricaintervenció megszüntetésekor azt gérték hogy a kieső cukor és kukoricatermelést majd bioüzemanyag termelésre lehet felhasználni.
ez a lépés most azt jelenti hogy becsapták a gazdákat és becsapják azokat akik ebbe az iparba befektettek.
egyetértek hogy felülvizsgálatra szorul az európai bizottságnak a bioüzemanyag arányát szabályozó irányelve.
de ezt ésszerűen rugalmasan és differenciáltan kellene végrehajtanunk.
nem lenne szabad újra minden tagállamra egységes kényszerzubbonyt húzni egységes plafont szabni.
ugyanis az új tagállamok helyzete egészen más min a régi tagállamoké.
az új tagállamok többsége gy hazám is a jövőbeni magasabb mezőgazdasági hozamok eredményeként és a ma még parlagon lévő földterületek használataként új földek élelmiszertermelésre alkalmas újabb földterületek bevonása nélkül is képes lenne előálltani a bioüzemanyagokhoz
a bizottság a legutóbbi közleményében most európai gondolkodásba ágyazza a felelősségvállalást.
egyetértek howitt úrral a jelentéstevővel abban hogy a társadalmi felelősségvállalás rendkvül fontos az üzleti bizalom helyreálltásához a fenntartható gazdasági fellendüléshez különösen most amikor válság van.
a felelős vállalkozások számos módon bizonyságot tehetnek kötelezettségvállalásukról létrehozhatnak fiataloknak új munkahelyeket egészségvédelmet kiteljesthetik nyugdjrendszerekben közreműködhetnek kizsákmányoló munkahelyi gyakorlatokat
amit a néppárt mindenképpen hangsúlyozni akar hogy ez a vállalatoknak egy önkéntes tevékenysége kell hogy legyen.
vannak a fórumok az intézmények meg kell követelni a normáknak a betartását de nem lehet mindent megoldani a társadalmi felelősségvállalással.
azt tudom mondani howitt úrnak hogy a kevesebb valósznűleg több lett volna ebben az esetben hisz nem lehet minden egyes területet a környezetvédelemtől kezdve a nemzetközi jogi normák ratifikálásáig és betartásáig a különféle befektetői politikáktól a kollektv tárgyalásokig mindent ezen a réven megoldani.
a vállalatok társadalmi felelősségvállalása nem a gazdasági prosperitás időszakának luxusa.
krzis idején a krzis hatásainak csökkentésében talán még fontosabb.
a társadalom és a vállalatok kölcsönös érdeke is.
a továbblépéshez mindenekelőtt arra van szükség hogy a cégek társadalmi hozzájárulása átlátható legyen.
fontos az is hogy a cégek ne csak olyan programokat támogassanak amelyekkel a számukra fontos közönséget érik el hanem ennél hosszabb távú társadalmi célokat tűzzenek ki.
külön szeretném hangsúlyozni a vállalati hozzájárulás szerepét a társadalmi befogadás az ifjúsági garancia területén gyakornoki helyek munkahelyek létrehozásának szükségességét a fiatalok köztük a halmozottan hátrányos fiatalok számára is romák fogyatékossággal élők számára.
vannak képzési kezdeményezések de általánossá kell tenni a társadalmi felelősségvállalás a felelős menedzsment ismeretek oktatását is.
az európai uniónak gy magyarországnak is be kell vonnia minden olyan tőkét a gazdaság fejlesztésébe amely az állampolgárok javát szolgálja modern technológiát honost meg munkahelyeket teremt és tisztességes adót fizet.
mindezek mellett az is elvárható a multinacionális vállalatoktól és a pénzügyi szférától hogy válságos időkben nagyobb felelősséget vállaljanak a társadalomért.
magyarországon azonban az orbán kormány vállalati szektorra kivetett átgondolatlan sarcai különadói eltántortják a vállalatokat a beruházástól az új munkahelyek létestésétől a társadalmi felelősségvállalás fokozásáról.
nem büntetnünk kellene őket hanem javunkra kellene fordtanunk a jelenlétükkel járó előnyöket.
el kell érnünk hogy az országunkban jelenlévő multinacionális vállalatok profitjuk jelentős részét magyarországon fektessék be legfőképp az oktatásba és a kutatás fejlesztésébe.
szeretném üdvözölni ezt a jelentést gratulálni a jelentéstevőknek és az árnyékjelentés tevőknek és elmondani hogy én úgy látom a berlini falleomlás huszadik évfordulóján hogy a határok átjárhatóságának biztostása a nyugat balkáni országok esetében
egy újabb falleomlásként illeszkedik a twenty évvel ezelőtt elkezdődött események sorába.
éppen ezért üdvözlendő az indtvány de nem szabad elfelejtenünk hogy a vzummentesség biztostásának kérdése csak részben technikai kérdés és egyben egy nagyon világos politikai ügy.
ezért fontos és támogatom a közös nyilatkozat elfogadását mert ezzel az európai intézmények jelzik megértették ezt a felelősséget.
a felelősség egyben cselekvést is jelent cselekvést elsősorban az érintett államok részéről amelyek a vzummentesség feltételeit még nem tudták teljesteni minél hamarabb teljestsék ezeket a feltételeket és cselekvést az európai bizottság részéről hiszen segtsége nélkül ez a folyamat elhúzódna.
tudjuk tehát hogy az integráció milyen erőteljes eszköz ebből a szempontból és most a mi kezünkben van a nyugat balkán esetében.
a nyugat balkán nemrégen ment keresztül egy nagyon traumatikus időszakon nagyon sok emberi fájdalmat okozó háborún.
ennek meghaladásához az európai integrációs folyamat előrehaladására van szükség.
többen emltették a fiatalok számára a közvetlen kapcsolat közvetlen tapasztalatszerzés lehetőségét a demokratikus erők megerősödésének lehetőségét.
mindenképpen a bizalom üzenete és a vzummentesség de európai érdek is a nyugat balkán közeledése az európai unióhoz biztonságpolitikai gazdaságpolitikai szempontból is.
bosznia hercegovina is végig kell menjen azon az úton amelyet más államok már megtettek.
nem lesz rövid és könnyű ez az út de mindannyiunk érdeke hogy sikerrel záruljon.
az egymás mellett élő népek közötti megbékélés egykor kulcsfontosságú volt nyugat európa társadalmai számára ezért nem kell meglepődni rajta hogy ez kelet európában sem megy könnyen.
ráadásul itt nincs olyan gazdasági fejlődés mint a második világháború utáni nyugaton ezért sokkal nehézkesebb és lassabb ez a folyamat. ha a térség államai nem nyújtanak vonzó kilátásokat a különböző nemzetiségű lakosok számára akkor sajnos újra erőre kaphat a feszültség és a szembenállás.
a gazdasági fejlődés tehát a békét szolgálja ezért szükséges az állandó előrelépés a csatlakozási folyamatban.
a mai bizonytalan világban európa egysége nem lehet teljes a nyugat balkán nélkül ezért nem kérdés hogy előbb vagy utóbb bosznia hercegovina is eu tagállam kell legyen.
szorgalmazom hogy a továbbra is fennálló etnikai és politikai megosztottságon felülemelkedve következetesen hajtsa végre a maga elé kitűzött reformterveket.
bosznia hercegovina uniós integrációja csupán akkor lehet sikeres hogyha az ország összehangolt módon halad a jogállamiság felé ha a mélyen gyökerező korrupció elleni küzdelem jogi és intézményi kereteit megerősti az igazságszolgáltatás és a közigazgatás hiányosságait orvosolja a nemzeti és kisebbségi közösségek védelmére szolgáló jogrendet pedig életbe lépteti. a kommunista és a háborús múlt ksért ebben a törékeny jugoszláv utódállamban.
csak az igazság és a megbékélés az emberi jogok és a demokratikus jogállamiság révén emelkedhet föl és juthat el az egyesült európába.
de ha ugyanez a mondat szerbiában hangzik el akkor óriási a jelentősége.
üdvözöljük a belgrád pristina párbeszédet és reméljük hogy hamarosan döntő megállapodások születnek az egyik legérzékenyebb kérdésben az észak koszovói szerb közösség helyzetével kapcsolatban.
fontosnak tartjuk azonban hogy a dialógus a civil társadalomban is hasonló intenzitású legyen.
az embereknek érteniük kell hogy mi a tárgyalások tétje hogy mi történik ha nincs megállapodás és már a tárgyalások korai szakaszában be kell vonni őket hogy bzzanak az intézményekben és elhiggyék hogy azok az ő érdekeiket képviselik.
nem elég jogszabályokat elfogadni a vallási és kulturális örökség védelmére nem elég politikai megállapodásokat kötni a legfontosabb kérdés az emberek számára hogy ezeknek a végrehajtása megtörténik e érzik e a változást javulást a saját életükben.
őszintén remélem hogy hamarosan előrehaladást tapasztalunk azokon a területeken amelyek kulcsfontosságúak a vzumliberalizáció szempontjából.
többen is emltették hogy öt uniós tagország nem hajlandó elismerni koszovót.
egyértelmű hogy ez az öt ország nem tud megfelelő európai módon bánni a kisebbségeivel.
minden előzetes előtélet ellenére mi európa hagyományos nemzeti kisebbségei nem örültünk annak hogy koszovó önálló független állam lett. mi azt szerettük volna ha szerbia területén belül egy területi és kulturális autonómiával rendelkezhetett volna.
de minket megtantott a történelem arra hogy az európai realitásokat figyelembe vegyük.
és most már csak azért szurkolunk hogy koszovó példát mutasson az ötöknek is és más eu s tagállamoknak is amelyek nem tudják megbecsülni a kisebbségeiket. az ahtisaari terv a kulturális és a területi autonómia lehetőségével példát mutasson azoknak az eu s tagállamoknak régieknek és újaknak is amelyek nem tudják
szeretném megkérdezni göncz kinga képviselőtársamat hogy a koszovói szerb közösség jogvédelmére jogérvényestésére vonatkozó elveket maradéktalanul alkalmazhatónak tartja e a magyar közösségre magyar nemzeti közösségre az előbb tárgyalt szerbia vonatkozásában?
lát e különbséget vagy pedig elismeri hogy az igazságtalan békediktátummal elszaktott magyar közösségnek a jogaira vonatkozóan is aggodalmát kellene kifejeznie illetőleg ugyanazokat következetesen ugyanazokat a jogelveket kellene alkalmazni?
amikor szerbiáról beszéltünk akkor elmondtam a hozzászólásomban hogy szerbiának joga van ahhoz hogy a szerb közösség jogait biztostva lássa koszovóban.
de ugyangy gondoskodnia kell arról hogy a saját területén élő nemzeti kisebbségek jogai is garanciát élvezzenek.
természetesen nagyon nehéz történelmi események között párhuzamot vonni.
a koszovói szerb dialógusnak mindenképpen van egy olyan sajátossága hogy itt az európai unió intézményei nagyon erős háttértámogatást nyújtanak ehhez a dialógushoz közvetlenül részt vesznek ennek a megoldásában és segtenek mediálni.
az utóbbi időszak egyik legfontosabb jelentését tárgyaljuk és az európai parlament az első olyan intézmény amely részletes véleményt fogalmaz meg a válság okairól a kivezető utakról és arról hogy hogyan tudjuk elkerülni egy következő válság bekövetkeztét és arról is hogy mit jelent a több európa amit többször emltünk az utóbbi időben.
lassan nehézkesen születnek meg a döntések az eurózóna megerőstésére vonatkozóan és jó hogy a parlament letette az elképzeléseit is ezzel kapcsolatban.
a bers jelentés fontosnak téli a jóléti vvmányok és a szociális támogatások rendszerének megőrzését amelyek gazdasági stabilizátorok is.
a gazdasági kormányzás témája fokozottan hangsúlyos napjainkban.
ahhoz azonban hogy a gazdasági kormányzás globális mivoltáról szólni tudjunk és az elkövetkezendő g twenty csúcson eredményeket érhessünk el fontos hogy annak európai vetületével és a veszélyekkel is tisztában legyünk.
habár nagyon égető kérdésekről tárgyalt és fog tárgyalni az európai tanács ülése sajnos úgy tűnik hogy ezt nagyon lassan teszi.
hónapok óta nem sikerült dűlőre jutni megoldani a görög helyzetet és ez az euróra nézve és az unióra nézve is további veszélyeket hordozhat.
ugyan elfogadtuk a hatos csomagot azonban ez kevés az előrelépést illetően.
ennek tükrében üdvözlendő hogy ez a jelentés tovább megy és globális együttműködésre szólt fel a pénzügyi felügyeletek kapcsán vagy éppen eredményesebb makrogazdaság politikáról beszél.
azonban látni kell azt is hogy amg európa nem tudja rendezni a közös gazdaságpolitikai helyzetet nem tudja visszaadni az euró stabilitását és a befektetők bizalmát addig hiába várja el azt is hogy az elkövetkezendő világgazdasági csúcson majd eredmény születik.
a program legfontosabb céljai között jelölte meg azon módszerek terjesztését melyek a felhasználók elsősorban a fiatalkorúak és a gyermekek biztonságát erőstik valamint a káros illetve jogellenes tartalmak kiszűrését szolgálják.
gyermekeink tehát rendkvül sok veszélynek vannak kitéve az internet használata során amelyektől meg kell védenünk őket.
az európai bizottság információim szerint mégsem kvánja folytatni ezt a programot a következő seven évben pedig meggyőződésem ez végzetes hiba volna ezért kérem az európai bizottságot hogy vizsgálja felül álláspontját és támogassa a programot.
kivéve a biztonság és állampolgárság kérdését.
úgyhogy lépjünk egy kicsit távolabb és nézzük meg mi az a többéves keret amit most végrehajtunk?
és én úgy hallottam hogy csak olyan következtetéseket vont le ami az európai uniót mint intézményt érinti.
ön úgy gondolja hogy ez az európai unió hibája?
eleven évvel ezelőtt megváltozott a világ fontossá vált a környezetvédelem a klmavédelem és megváltozott az európai unió is fifteen ről twenty seven re nőtt a tagállamok száma.
az európai bizottság nem vette figyelembe ezeket a változásokat.
az európai bizottság súlyos hibát követett el.
a eleven évvel ezelőtti mandátumok alapján nem lehet folytatni a tárgyalásokat le kell azokat álltani.
új mandátumot kell kialaktani amely figyelembe veszi a legutóbb csatlakozott twelve tagállam szempontjait figyelembe veszi a klmavédelem szempontjait figyelembe veszi a környezetvédelem és az állatjólét globális szempontjait.
van egy magyar mondás hogy minél hosszabban magyarázkodik valaki annál nagyobb a gyanú hogy hazudik.
az európai bizottságban egyetlen tisztességes biztos volt dacian colos úr aki kimondta azt a mondatot hogy vagy a wto vagy a mercosur különben tönkretesszük az európai mezőgazdaságot.
ami pedig önöket illeti a spanyol elnökség és a bizottság megsértette a lisszaboni szerződést hiszen kihagyta az európai parlamentet!
mondhatja egy gaspari úr hogy az afet felhatalmazást adott de a mandátumot nem kapta meg az európai parlament ezért is tettem föl a kérdést.
mellesleg megjegyzem hogy az új tagállamok ezen csak veszthetnek.
mi a liberalizálás mellett vagyunk de ha spanyolországnak portugáliának külön érdekei vannak ebből hagyják ki az európai uniót intézzék el ők maguk és ne kelljen ehhez uniós kereteket adni.
a most tárgyalt négy jogszabály nem egyszerűen a hulladékra vonatkozó szabályozás felülvizsgálatát jelenti hanem valójában egy komplex gondolkodásmódot vezet be.
a hulladékra úgy tekint mint egy erőforrásra egy másodlagos nyersanyagra a körkörös gazdaság keretein belül.
kiemelt fogalommá válik az újrahasználat újrafeldolgozás ezekkel a célokkal egyet lehet érteni.
az európai bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus és végrehajtási aktusokkal gyakorlatilag a tagállamoknak vonja el a döntési jogát amint ezt világosan kifejezte a francia nemzetgyűlés és az osztrák parlament is a véleményében.
valóban ragaszkodom a kérdésem föltételéhez mert én úgy látom hogy itt a felszólalások zöme azért még mindig megmarad a százalékok szintjén.
de én inkább a képviselő urat szeretném arról kérdezni hogy olyan radikális lépések mellett ön tudna e élni vagy támogatni olyan radikális elképzeléseket hogy mondjuk egy literig pl.
a műanyag palackokat mindenütt tiltsuk be tekintettel arra hogy ez exponenciálisan emelkedik és ez nem tűnik ki a százalékokból.
angol képviselőtársam azokról a nehézségekről beszélt amelyet az angol munkavállalók számára jelent az oda irányuló bevándorlás.
én egy olyan országból jöttem magyarországról ahonnan sajnos nagyon sokan kényszerülnek arra hogy angliába menjenek például ápolónőként vagy orvosként vagy más egészségügyi szakképzett munkavállalóként dolgozni ugyanis magyarországon rendkvül alacsonyak a fizetések.
magyarországon képződtek ki ezek az emberek igen magas sznvonalon magyarországon összeomlóban van.
itt lenne az ideje annak hogy a bevándorlás kérdésében végre a gyökérokokat próbáljuk megtalálni és orvosolni.
emberi okként javasolnám bevezetni azt hogy mindenkinek joga legyen a saját szülőföldjén a saját hazájában tartózkodni és olyan gazdasági és egyéb körülményeket kellene a világban ideértve a másodosztályúnak tekintett európai uniós tagállamokat is teremteni hogy az emberek ott élhessenek amely ország a hazájuk.
magyarországon hogy folytassam az előző gondolatomat az egészségügy összeomlott illetőleg az összeomlás szélén van mert a magyar orvosok ápolónők egészségügyi szakképzettséggel rendelkező munkavállalók tömegesen kénytelenek gyakorlatilag gazdasági menekültként vándorolni az unión belül például angliában és más országokban.
itt lenne az ideje hogy ezt a jelenséget kivizsgálják és föllépjenek ellene például adott esetben azzal hogy a tagállamokat kötelezzék arra hogy megfelelő megélhetést biztostsanak a szakképzett orvosoknak nővéreknek.
tisztelt képviselőtársaim! a jelentés és a mögötte álló tervezet egyértelműen számunkra elfogadhatatlan módon a bevándorlás elősegtését és megkönnytését szolgálja és készti elő.
a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozása egy újabb lépés a központostott európai unió által iránytott a bevándorlók és a menekültek széttertését irányzó intézkedésének.
továbbá elfogadhatatlan az hogy az illegális bevándorlás kifejezést szabálytalan bevándorlás kifejezéssel kvánják helyettesteni ezzel is próbálván legitimmé tenni az egyébként törvénytelen cselekményt.
európa népeinek már elege van a bevándorlók áradatából és jó lenne hogy ha ezt az itt ülő megválasztott képviselők is tudomásul vennék.
sajnos nem tudok mást mondani erre a jelentésre minthogy ez önmagának a karikatúrája.
az európai parlament karikatúrája ami ebben a jelentésben megvalósul.
nagy örömmel észlelem hogy a tisztelt tanács és a biztosok jelenlétében kerül sor erre a vitára. amikor a two thousand and ten es költségvetést megterveztük fölvetettük a kérdést hogy és akkor mi lesz a forrása a külső diplomáciai szolgálatnak?
és akkor az volt a felelet hogy ehhez nem kell forrás mert átcsoportostásokkal megoldható.
nos mi a költségvetési bizottság tagjai nem igazán hittük ezt el.
az igazság valahol kettő között van.
a költségek zöme átcsoportostásból valóban megoldható volt de két módostás összeadásával egy mintegy forty four milliós többletköltségre kerül sor.
ez a többletköltség mintegy negyedéves kiadások fedezését jelenti és ugyanakkor láttuk hogy a szolgálat fölálltása még ten os szinten van.
nyilvánvaló hogy az a pénz aminek a megszavazására holnap reményeim szerint sor kerül az valamivel hosszabb időt fedezne mint amire ténylegesen használják. ebből adódnak adódhattak volna feladatok például az összeg módostása. úgy téltük meg azonban hogy most ennek nincs értelme.
sokkal fontosabb az hogy ez a szolgálat minél hamarabb fölálljon menjen előre a dolog hiszen a lisszaboni szerződés egyik fontos üzenete az hogy legyünk jól láthatóak a világban.
ugyanakkor amikor eltekintettünk mindenfajta időhúzó lépéstől megfogalmazunk elvárásokat ahogy ezt a korábbi raportőrök is már megtették.
nagyon fontosnak tartjuk a földrajzi arányosságot a szolgálat fölálltásában de nem tettünk be kényszertő erejű tartalékképzéseket megint csak azért hogy lendületbe jöhessen ez az egész rendszer.
szeretnénk azt is biztostva látni hogy a rendelkezésre álló összegeket időarányosan használják fel és takarékosan hiszen mindenütt most megszortásokkal kell szembenéznünk.
végül szeretnénk azt hogy a tagállamok külszolgálataival egy nagyon világos együttműködés és egymás kölcsönös kisegtése létezzék mert ha ez megtörténik olyan országokban ahol egy egy tagállam nincs jelen de a mi európai szolgálatunk jelen van bizonyos feladatokat el lehet látni.
ez költségtakarékos lesz az illető tagországok számára is és nyilvánvalóan javtani fogja az együttműködés légkörét.
én remélem hogy a parlament szavazataival támogatni fogja ezt a költségvetési átcsoportostást.
a költségvetési ellenőrző bizottság nevében üdvözlöm az új testület fölálltást amely az egyik legfontosabb gyakorlati átültetése a lisszaboni szerződésnek.
az új testületnek természetesen költségvetésre van szüksége ugyanakkor legalább ilyen fontos meghatározni és megfelelni a költségvetési alapelveknek a pénzügyi szabályoknak a költségvetési és pénzügyi elszámoltathatóság miatt.
az elmúlt években a dg relex szel volt a bizottságunknak ebben vitája ezért ezt különösen szeretném hangsúlyozni.
nagyon fontos a megfelelő szervezeti és működési szabályzat kialaktása.
fontos szem előtt tartani a feladatok funkciók és források megkettőzöttségének elkerülését valamint minden lehetőséget figyelembe kell venni a kiadások hatékonyságának biztostására.
az új szervezet hatékony működésének zálogát az áttekinthető és egyszerű szervezeti feléptés és erőforrás gazdálkodás jelenti.
a munkatársak három forrásból az eu intézményekből a tagállamokból és a fogadó ország szakértőiből állnak majd össze.
különösen fontos hogy az intézményekből és tagállami alkalmazottakból felállott testület ebben teljes egyenlőségű legyen ezért fontosnak tartjuk a tréninget és nagyon fontos hogy a kiválasztási elv és gyakorlat egységes folyamatokon követelményeken alapuljon.
ukrajna már sokszor megsértette azokat az elveket amelyeknek az érvényestését az eu val kötött társulási szerződésben vállalta.
legutóbb nemzetközi tiltakozás ellenére fogadta el azt az oktatási törvényt amely lehetetlenné teszi a nemzeti kisebbségek anyanyelven való képzését többek között a one hundred and fifty zero es őshonos magyar közösségét.
a múlt héten az ukrán hatóságok nem engedték belépni az ország területére morvai krisztina európai parlamenti képviselőt az általa addig nem ismert kitiltó határozat álltólagos indoka az a vád hogy two thousand and fourteen ben donbaszban járt és a szeparatistákat támogatta.
ez egy súlyos provokáció ami az ő személyén keresztül magát az európai parlamentet érte ezért mindez nem maradhat következmény nélkül.
tudnivaló azonban hogy a kelet közép európai tagállamok esetében az arány fordtottja érvényes. e régióban több időt fog igénybe venni a kadmiumot tartalmazó akkumulátorok piacának teljes kiiktatása. a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt káros hatásai miatt a kadmium a legveszélyesebb anyagok listáján szerepel.
ha felhalmozódik a környezetben és az emberi testben mérgező mivel ismeretlen időtartamig megmarad és gyakran visszafordthatatlan károkat okoz.
figyelembe véve az összegyűjtött nikkel kadmium akkumulátorok one hundred os újrafeldolgozásának lehetőségét a kockázatok kezelhetők és kevésbé jelentősek.
a mentesség egy évvel való meghosszabbtása ésszerű kompromisszumot tenne lehetővé.
tegnap az egyik parlamenti alelnökjelölt felhvta a figyelmet arra hogy az európai parlament az emberek hangja nem pedig a kormányok hangja.
hagyjuk azt a nevetséges álltást hogy a néppárt többségével egyben közvetlenül őrá szavaztak!
ő az a politikus akinek az egész tevékenysége egy célt szolgál egy föderatv állam az európai egyesült államok létrehozását.
holott európa népei többszörösen népszavazáson is elutastották hogy egy olyan európában éljenek ahol five hundred millió ember mindennapi életét akarják egy központból iránytani.
nem vitatom annak az elvnek a képviseletét hogy a brexit tárgyalásoknak nem lehet büntető jellege a britekkel szemben.
már csak saját polgáraink tisztánlátása érdekében is világossá kell tenni azonban hogy minden integrációellenességre hajló politikus és az európai közvélemény szemében felelőtlen eu ellenes politikai taktikázásnak fenyegetőzésnek konkrét ára van az adott nemzet történelmi esélyei gazdasági és politikai fejlődése szempontjából.
ugyanakkor egy további összefüggésre is szeretném felhvni a figyelmet nevezetesen arra hogy a brexit tárgyalások alatt is érvényes az az európai uniós alapelv hogy az unió intézményei minden európai uniós állampolgárnak gy a briteknek is az érdekeit kell hogy nézzék.