kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
de aki egyszerre használja a szvét és az eszét az azt is átlátja hogy nagyon ki lehet használni a terrorizmussal összefüggő természetes félelmét az embereknek arra hogy olyan intézkedéseket vezessenek be amelyek egyre többet elvesznek az emberek szabadságából és jogaiból
és egy kicsi átláthatatlan ellenőrizhetetlen óriási hatalommal rendelkező csoportnak adjanak a kezébe ellenőrzést a polgárok felett ezt nyilvánvalóan nem akarjuk.
ugye ne felejtsük el hogy a terror elleni háború vagy a terrorizmus elleni háború jegyében vezette be a nyugati világ az internetes kommunikáció fölötti totális ellenőrzést a lehallgatásokat.
ennek jegyében indtottak két igazságtalan és indokolhatatlan háborút amelynek következtében százezrek haltak meg civil lakosság.
mindezek az intézkedések nem megelőzték hanem még veszélyesebbé tették.
mindenekelőtt arra kellene választ találni hogy a hasonló válságok hogyan kerülhetők el.
a globális pénzügyi rendszerből elinduló zavarok végigsöpörnek a világon és a reálgazdaságot érintik közvetlenül mert a gazdaság vérkeringéséhez szükséges hitelekhez nem jutnak hozzá a vállalkozások.
világos hogy a piac önszabályozásába mindenhatóságába vetett hittel föl kell számolni és az állam szabályzó szerepét el kell fogadni és gyakorolni kell.
a gazdaságélénktésről beszélünk de nyilván a végső cél ezen keresztül a munkahelyeknek a megvédése.
ez azt jelenti hogy európában is a kis és középvállalkozások támogatása az elsődleges hiszen a munkahelyek többségét ők adják.
igen ésszerűen működtek a bankok ahogy hallottuk ezt almunia úrtól például magyarországon is ahol minden kereskedelmi bank külföldi tulajdonú bank leánybankja tehát igyekezett olyan módon visszafogni a hiteleket az ő ésszerűsége miatt ami megbéntotta a belső gazdaságot is.
természetesen közvetlen támogatásokra is szükség van amit az unió is enged csak ehhez nem olyan kormányok kellenek mint a mostani magyar kormány amely a multinacionális cégek letelepedését támogatja elsősorban a kis és középvállalkozások helyett.
jelentősen drasztikusan visszafogta ezeket a kiadásokat a javaslatában a bizottság holott éppen ez tartozik a népesség megtartáshoz.
mert sokkal kiszolgáltatottabbá vált mint európa nyugati része és ebben vissza kell menni a ninety es évekig ahol világossá vált hogy hiába reméltük magyarországon is hogy a gazdaságunk is önálló lesz ebben a demokráciában az átörökölt adósságok törlesztésének egyre hatalmasabb terhe
és ennek a területnek a leértékelt természeti és humán erőforrásainak a fölhasználása a nyugati országokban eredményezett komoly és nagy gazdasági bevételt.
a válság bebizonytotta hogy a kelet közép európai régió eurozónán kvül levő országai sokkal sérülékenyebbek mint a közös valutát használók.
erős export és külfölditőke függőségük következtében valamint a lakosság magas devizaeladósodottsága miatt talpraállásuk is lassúbb mint az euróövezet biztonságát élvezőké.
ha nem működik a gyakorlatban is s nem csak a szlogenek szintjén a tagállamok közötti szolidaritás csökkeni fog az unió belső kohéziója ami pedig az unió egészének teljestményét veti vissza.
ehhez a szolidaritáshoz pedig nincs is szükség új uniós eszközökre pláne nem alamizsnára.
a meglévő lehetőségeket erőforrásokat kell ésszerűen felhasználni.
gy segthet az európai központi bank a régió bankjai folyamatos likviditásának fenntartásában az európai beruházási bank a régiók kis és középvállalkozásainak célzott hitelekkel való ellátásában az uniós intézmények pedig a kohéziós és strukturális pénzek felhasználási szabályainak hozzáigaztásában a rendkvüli helyzethez.
külön felhvnám a figyelmüket arra hogy sokan szeretik kelet közép európát egy tömbként kezelni pedig ezek az országok igen sokfélék és sokféle a kilábalási stratégiájuk is.
közel nyolc éves hibás szocialista kormányzás következtében például magyarország felélte tartalékait s jelenleg megszortásokra kényszerül ami szöges ellentétben áll az európai országok gazdaságélénktésre épülő válságkezelési gyakorlatával.
mg a nyugat európai kormányok már az exit stratégiák kialaktásán gondolkodnak addig a válság által leginkább sújtott kelet közép európai országok egy része még two thousand and ten ben is súlyos recesszióval szembesül.
az exit stratégiák kialaktásánál tehát nagyon fontos hogy legyen mód a differenciálásra.
az unió vezetői ne alkossanak olyan uniform szabályokat amelyek csak tovább súlyosbtanák egyes országok s gy a lakosság helyzetét.
a pénzügyi rendszer újraszabályozásánál oda kell figyelni hogy a tőkekövetelmények szigortása ne teremtsen egyenlőtlen versenyhelyzetet a bankok között.
az egészségesnek bizonyult kelet közép európai bankokat ugyanis senki nem tőkéstette fel gy ők a szigorúbb tőkemegfelelési előrásokat csak nehezebben tudnának kigazdálkodni mint megmentett nyugat európai társaik.
emiatt csökkenne az amúgy sem szárnyaló hitelezési kedvük és ennek áldozatai végső soron a kis és közepes vállalkozások lennének ezt pedig mindenképpen el kell kerülni.
hadd kezdjem azzal az egyperces hozzászólásomat hogy megköszönjem az eurozónán belül élő képviselőtársaimnak hogy fontosnak gondolták a vitán való megjelenésüket.
a szolidaritás itt kezdődik hogy ők is megjelentek ebben a vitában.
hiszen nem megfeledkezve a tagállamok saját felelőségéről ahogy ezt kolléganőm mondta vannak olyan általános nehézségek az új tagállamokban amelyek mindenképpen objektv nehézségként állnak elénk.
ilyen a húszéves csatlakozási folyamat erőltetett menete amely komoly gazdasági nehézséget okozott ezeknek az országoknak és komoly társadalmi szolidaritást várt el a lakóiktól.
ilyen hogy nem rendelkeztek az eurozóna védelmi mechanizmusával és sokkal védtelenebbül érte őket a válság.
összességében meggyőződésem szerint az európai unió és a közép kelet európai országok gazdasági élénktéséhez a foglalkoztatás a pénzügyi egyensúly és a gazdasági növekedés hármas célját együttesen kell kezelnünk.
úgy gondolom hogy a kis és középvállalkozási csomag részben tartalmazta ezeket az elemeket.
mindenképpen szükség lenne arra hogy a kis és közepes vállalkozói szektor pénzügyi nehézségeit valahogy áthidaljuk.
az európai központi bank segtő mechanizmusaira itt mindenképpen szükség lenne.
az influenza azokat veri le akiknek gyenge a szervezetük.
nem csak oltásra van szüksége tehát a közép és kelet európai országoknak hanem szervezeterőstésre is.
a rendszerváltást kellene támogatni nem csak a gazdaságot természetesen azt is hiszen a gazdaság a média és a politikum közép és kelet európai országok nagy részében ma is azok kezében van akik negyven éven keresztül módszeresen tönkretették ezt a régiót.
tehát azt kellene támogatni amit európai értékeknek nevezünk hogy egy országban ne azon vitatkozzanak a soknyelvűség európájában hogy nyelvtörvényre van szükség hogy egy másik országban ne a kollektv bűnösséget akarják akár lábjegyzetként belopni a szerződésbe hanem az európai értékeket.
a bizottság javaslata három kérdést érint a magánfuvarozók kivételét a törvényes szabályozás alól az éjszakai munka fogalmának pontostását és a törvény alkalmazásának elősegtését. az irányelv maga gy a módostás is kiegésztő jellegű és csupán a three és fél tonnán felüli járművekre vonatkozik mint ahogy a közúti fuvarozásban érvényben levő többi jogszabály is
ezért nem is térhetett ki a kisebb haszonjárművek vezetőire.
a törvénymódostást a foglalkoztatásügyi bizottság thirty a nineteen szavazat ellenében elutastotta.
a törvény előkésztése folyamán több tévhit kelt szárnyra.
néhányra melyek befolyásolhatták a képviselőket szeretnék itt kitérni.
először.
a szakemberek egybehangzó véleménye szerint ha az irányelv a bizottsági javaslat elutastása nyomán magánfuvarozókra is kiterjed az nem fog javtani a közúti biztonságon.
hozzáférhető statisztikai adatok és a balesetekre vonatkozó vizsgálatok azt mutatják hogy a teherfuvarozók csupán a balesetek six ban hibáztak és a fáradtság a balesetek mindössze zero six ban jelenik meg miközben a vezetéssel töltött idő ami valóban kihat a
a rakodással töltött idő kiegésztő jellegű és nem alkothatja a munkaidő nagy részét hisz a jogszabály például nem vonatkozik a one hundred km en belüli fuvarokra.
másodszor.
a szakszervezetek véleménye szerint a magánfuvarozók szabályozás hján akár eighty six órát is dolgozhatnak.
a rendelet a vezetési időt szigorúan szabályozza.
kéthetes periódusban heti forty five órában határozza azt meg ami egy héten belül nem haladhatja meg az fifty six órát.
ezt a digitális tachográf pontosan rögzti és rendelet szabályozza a pihenőidőt is gy a eighty six órás munkahét olyan esetleges feltételezés amit semmilyen vizsgálat sem felmérés sem statisztikai adat nem támaszt alá.
harmadszor.
a bizottság javaslata az irányelv hatályát kizárólag az alkalmazottak és az ál magánfuvarozók körére szűktené.
ezidáig nem létezik olyan jogszabály ami a magánvállalkozók munkaidejét szabályozná.
a munkaidő korlátozása a munkavállalók szociális védelmének egyik fontos eszköze de a magánfuvarozók esetében a munkaadó és a munkavállaló ugyanazon személy ezért túlzott intézkedés a magánfuvarozók védelme önmagukkal szemben.
ha az érvek elfogynak előkerül a valódi indok a szociális dömping.
senkit ne tévesszen meg a fogalom a magánfuvarozók a kisvállalkozók éppúgy lehetnek kellemetlen versenytársak a piacon mint az új tagországból érkező magánfuvarosok.
sajnos azt kellett tapasztalnom hogy a lengyel vzvezeték szerelő esete és szelleme újra ksért.
a következő pontban azt szeretném elmondani hogy a munkaerőpiacon valóban van egy elterjedt jelenség melyet nem lenne szerencsés és nem is lehet kizárólag a közúti fuvarozás területén kezelni ez az ál magánvállalkozók kérdése ami valós európai probléma ami rontja a versenyszférát és a munkaerőpiacot.
ezért ezt kell kezelni s ez az elvárás világosan került megfogalmazásra a módostó javaslatban.
thirty módostó javaslat melyet a néppárt az alde az ecr és az efd nevében terjesztettünk be a bizottság javaslatára épül melyet a tanács is támogat amiért külön köszönetet mondok s amelyről részenként fogunk szavazni.
egy mondatot hadd mondjak még.
kompromisszumos megoldásként azt javasoljuk hogy egy tagország amennyiben azt jónak látja kiterjeszthesse az irányelv hatályát a magánfuvarozókra is.
az eljárási szabályzat.
én úgy tudom idáig az eljárási szabályzatot gondosan áttanulmányozva hogy a képviselő szabadon végezheti a mandátumát tehát azzal konzultál akivel akar.
a parlamenti bizottság az eljárási szabályzat szerint nem kötelezi a képviselőt hogy a bizottság álláspontját képviselje.
a plénum álláspontja az amelyik kötelező.
az eljárási szabályzat pontosan gy szól.
én sem kérdőjelezem meg hogy milyen alapon kivel konzultálva terjesztette elő a szocialista frakció a saját módostó indtványát.
megegyezéssel a shadow raportőrökkel én is úgy informálisan beszéltem a bizottság és a tanács képviselőivel ahogy azt fontosnak tartottam.
az ál magánvállalkozók kérdése szerintem valós európai probléma és ezt a javaslatban amiben végülis azokkal a kollégákkal akik a magánvállalkozók kizárását tartották fontosnak meg is fogalmaztuk. tehát ezzel a kérdéssel foglalkozni kell de ez nem
szektorspecifikus kérdés.
van egy tévedés ami itt ismételten elhangzott mégpedig az hogy ennek a jogszabálynak a betartása nemzetközileg ellenőrizhető.
ez a jogszabály nemzeti ellenőrzést tételez fel és szeretném elmondani four os mertésnél drágábba kerülne az inspekció mint a parlament költöztetése brüsszelből strasbourgba.
kérem a kollégákat hogy majd ezt is mérlegeljék.
ha ezt a javaslatot elutastjuk azt is szeretném a kollégáknak elmondani hogy a harmadik országbeli fuvarozókat hozzuk előnyös helyzetbe.
arra kérem a kollégákat hogy vegyék figyelembe azt hogy ez a javaslat amit a bizottság jóváhagyott.
mivel ez az első felszólalásom engedjék meg hogy bemutatkozzam.
ukrajnában kárpátalján élek és a fidesz kdnp listáján szereztem képviselői mandátumot.
én vagyok tehát az európai parlament egyetlen képviselője aki ukrán állampolgár is.
kárpátaljai magyarként feladatomnak tekintem hogy támogassam ukrajna bel és külpolitikai békéjének stabilitásának és demokratizálódásának megteremtését a szuverenitásának megőrzését elősegtsem euro atlanti integrációját és az ukrán állampolgárok eu ba történő vzummentes beutazását.
illetve mindazokat a törekvéseket amelyek segtenék ukrajnát kikerülni a válságból békét teremtenének hisz az egész ország lakosságának és a kárpátaljai magyarságnak is ez a legfőbb érdeke.
fontos feladatomnak tekintem emellett a nemzeti kisebbségek jogérvényestésének elősegtését illetve azt szeretném előmozdtani hogy az emberi és kisebbségi alapjogok és a kisebbségi nyelvek tiszteletben tartása is előtérbe kerüljön és európai szinten legyen rendezve.
tehát magyarország illetve a fidesz kormány állásfoglalása egyértelműen ukrajna szuverenitása és támogatása mellett történik.
a másik kérdés ami pedig egy gazdasági kérdés az egy teljesen más lapra tartozó ügy.
felelőtlenül járunk el ha nem teszünk meg mindent azért hogy a tagállamok súlyának megfelelően kezeljék ezt a kérdést.
a veszélyek összetettségét talán nem is vagyunk képesek teljesen átlátni.
a cél egyértelmű a meglévő szabályok hatékony betartásával a technikai lehetőségek fejlesztésével ám ha kell a szabályok további korszerűstésével lépjünk fel a sajnos egyre elterjedtebb jelenség ellen.
elnök asszony! two thousand and fifteen júliusában megállapodás született a nemzetközi közösség és irán között. irán korlátozta és ellenőrizhetővé tette atomprogramját cserében pedig elvileg feloldották az ellene irányuló szankciókat. azért csak elvileg mert az egyesült államok mindent megtett azért főleg a bankszektorban hogy a szankciók fönnmaradjanak.
az eu nak alapvető érdeke és nem csak gazdaságilag a migráns ügy kapcsán is a jó kiegyensúlyozott kapcsolat iránnal és az egész térségnek a stabilitása.
ehhez az egyesült államoknak valóban meg kell szüntetnie a szankciókat és nyomást kell gyakorolnia kiemelt partnerére szaúd arábiára.
mert szaúd arábia jelenleg jemenben háborús bűnöket is elkövetve avatkozik be és ennek kapcsán tovább nő a feszültség iránnal és ennek a feszültségnek az enyhtése megszűntetése az eu nak is az alapvető érdeke.
világháború kirobbantásában az igájába hajtott népek és országok kegyetlen elnyomatásában és európa végletes megosztásában.
a berlini fal twenty five évvel ezelőtti lerombolása az ukrajnai válság tanulságaival együtt mementóként figyelmeztet és indt bennünket arra hogy miképpen ukrajna azonképpen a moldovai köztársaság esetében is az európai egység és szolidaritás a demokrácia a jogállamiság a nemzeti szuverenitás az emberi és a kisebbségi kollektv jogok európai értékközösségében és egységében keressük jövendőnk útját.
természetesen először cofferati úrnak az együttműködését szeretném megköszönni és azt hogy gy egy olyan jelentés születhetett a szakbizottságunkban ami nagyszerűen mutatja a belső piac hiányosságait.
ugyanakkor tudtunk olyan konkrét pontokat beemelni a jelentésbe akár az online piaci eredménytábla vagy a digitális belsőpiac tekintetében amely már konkrét intézkedési lehetőség lehet.
arról van szó hogy a közös célt hogyan tudjuk az európai szemeszter keretében elérni.
annak viszont örülök hogy az erőfesztéseink eredményre vezettek és ezt most már az európai unió is elismeri.
andor biztos úrnak fel szeretném hvni a figyelmét arra hogy az együttműködés arról is szól hogy a parlamentben megfogalmazott jelentéseket és az abban kért dolgokat a bizottság figyelembe veszi és arról is hogy a végrehajtás hatásairól beszámolunk bevonva a nemzeti parlamenteket is.
úgy gondolom hogy az európai bizottság jó szándékát senki sem vonja kétségbe azonban a demokratikus kontrollra e tekintetben is szükség van.
de a vonatkozó szabályok szerint mégpedig a szabályzat.
megrázó volt számomra amikor egy élelmezési konferencián az afrikai delegáció kezében olyan táblát láttam amire az volt rva hogy ne etessétek afrikát.
jobb ha tudomásul vesszük afrikának nem segélyekre van szüksége hanem élelmiszer önrendelkezésre.
sajátos módon az afrikai gazdának és az afrikai lakosságnak ugyanaz az érdeke mint mondjuk a posztkommunista kelet európai országok gazdáinak és lakosságának vagy ad absurdum a francia gazdának és lakosságnak hogy a helyi gazdák maguk határozhassák meg hogy mit óhajtanak termelni hogyan akarják azt termelni azt a helyi piacon értékesteni tudják.
és a helyi lakosságnak is az az érdeke hogy helyben megtermelt egészséges jó minőségű élelmiszert fogyaszthasson.
két különböző logika a liberalizált globális szabad kereskedelem logikája illetve az élelmiszer önrendelkezésé.
itt sokkal határozottabban az élelmiszer önrendelkezés mellett kellene kiállni.
az élelmiszerekben összetevőként felhasznált hús származási helyének megjelölése a bizottság által közölt adat szerint is ninety os igénnyel br a lakosság körében.
mi olyan büszkék vagyunk arra hogy mi közvetlenül az európai lakosságot képviseljük akkor miért vannak itt a kifogások abszurd módon hogy ez a cmkézés fifty kal növelné meg a hús árat?
igen abban az esetben ha valaki eddig a legsilányabb alapanyagot használta.
bár hozzáteszem nagyon szomorú ha az usa eu szabadkereskedelmi megállapodás megszületik akkor még ez is nagyon fontos lesz. és ezért van sürgősen szükség jogalkotásra hogy mi meg tudjuk akadályozni hogy klónozott hormonkezelt hústermékek kerüljenek be az európai piacra.
és ez mennyire milyen indokolatlan átteleptésekhez vezetne ami a hústermelést illeti.
gondoljunk arra vissza hogy az európai unió mennyire támogatja azt hogy diverzifikálódjon tehát területileg eloszlódjon az állattenyésztés éppen azért hogy megvédjük pl.
a talajvizünket vagy megvédjük a talajunk minőségét.
az hogyha mondjuk egy tojásbotrány után a tojás azután a tej majd a lisztnek a származását is fel kellene tüntetni minden egyes terméken?
és gy teljesen lebéntaná a hatékony nyersanyagbeszerzést az élelmiszeriparban európában.
gyakorlatilag ennek a vitának a mai összefoglalója alighanem az hogy a fogyasztók igenis akarják hogy tisztába kerüljenek azzal hogy honnan származnak a különböző húskésztmények.
és akik itt ennek ellent igyekeztek mondani számukra mondom minden húsfeldolgozó már amennyiben föl kell tüntetni az alapanyag eredetét százszor meg fogja gondolni hogy mit fog a termékébe beletenni.
és ez az ami segti az európai polgárok élelmiszer biztonságát.
és nem pedig az hogy továbbra is csukott szemmel kell hogy megegyék a különböző termékeket.
én azt hiszem hogy jóindulatú a kezdeményezés fogunk találni normális megoldást úgy hogy azért abba ne rokkanjon bele az élelmiszeripar se viszont mindannyian boldogok legyünk tőle.
én számtalanszor találkozom olyan termékekkel ahol nem csak a húsösszetevők hanem minden az utolsó szögig az utolsó szálig gyönyörűen föl van tüntetve és ezek az élelmiszerek nem drágábbak egyébként a többinél.
ott viszont ahol vállalhatatlan eredetű árut dolgoznak bele a hústermékekbe ott nyilvánvalóan többletköltséget okozna hogyha be kéne vallaniuk vagy pedig le kéne cserélniük minőségi húsra.
sommer asszony tartok tőle és ezt kérdezem ön most tényleg az élelmiszerrel játszadozókat védi a normális termelőkkel szemben?
a munkaprogramban foglalt elemek közül a legfontosabb az újraiparostás programja a munkahelyteremtés programja amelyen belül mi is különös hangsúlyt fektetünk az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre a kis és középvállalkozások támogatására és az euróövezet gazdasági cselekvőképességéhez szükséges eszközöknek a biztostására.
ezek az elvek abban a tekintetben kell hogy érvényesüljenek és ezt a tesztet minden egyes alkalommal el kell végeznünk hogy az európai cselekvés valóban hozzáad e valamit ahhoz a nemzeti cselekvéshez ami ezen a területen érvényesül. nem szabad hogy egy ilyen időszakban a választópolgárok azt érezzék hogy az európai unió olyan ügyekbe is beleavatkozik amellyel kapcsolatban helyben szükséges a megoldásokat keresni.
vagyis el kell végezni a hozzáadott európai érték tesztjét minden egyes alkalommal.
ezzel kapcsolatban nyilvánvalóan az is fontos hogy hagyni is kell a tagországokat.
egy válság esetén nem biztos hogy mindig azok a megoldások a legjobbak amelyeket már tzszer százszor kipróbáltunk és azok nem működtek.
igenis egy válság esetén kreativitásra új megoldásokra is szükség van és az európai bizottságnak mind a szabályozással mind pedig a különböző cselekedeteivel a parlamenttel együtt segtenie kell ezeket a törekvéseket hiszen ezekből a példákból tanulhatunk a későbbiekben.
éppen ezért helytelen a túlszabályozás de az is helytelen hogy ha szabályozás nélkül hagyunk olyan területeket amelyeken egyébként az önszabályozó mechanizmusok nem működnek.
éppen ezért az európai unió döntéseinek a meghozatalakor a bizottság programjának a végrehajtásakor különös tekintettel kell lennünk arra amiről a biztos úr is beszélt hogy ez az az év amikor nekünk a bizottságnak az európai parlamentnek az európai tanácsnak a tagországoknak be kell bizonytanunk hogy az
az európai néppárt üdvözli a bizottság munkaprogramját.
jómagam azokkal a képviselőtársaimmal értek egyet akik a kutatás fejlesztésre helyezték a hangsúlyt.
mindazok a repülőgépek amelyeket ma a világ különböző fejlett országaiban legyártanak ezek fifteen twenty twenty five évig is akár működésben lesznek és ontani fogják azt a szén dioxidot aminek kiontására ma tulajdonképpen őket megtervezték.
ennélfogva ez egy nagyon nagyon nehezen mozgó ágazat és itt az elején kell megfogni tulajdonképpen a folyamatokat és én éppen ezért gratulálok girling asszonynak aki nagyon elokvens módon támogatta ezt a bizonyos perspektivikus cselekményt.
összességében tekintve azt hiszem hogy a szén dioxid kibocsátás az a légi forgalomban ami tulajdonképpen hosszabb távon akár le is tudja nullázni mindazokat az erőfesztéseket amelyeket más területeken az ipar vagy a közlekedés más területein tud hozni
először is szeretnék gratulálni a két jelentéstevőnek a jelentésekhez és én is örülök annak hogy ez a kérdés most a két pénzügyi intézettel kapcsolatos problémák egyszerre kerültek ide és hát valóban azt hiszem arra szükség is lesz hogy a jövőben mind a két intézménnyel hosszasabban foglalkozzunk.
az első kérdés csak nagyon schlágvortokban a duplázás ügye.
ezelőtt pár évvel úgy gondoltuk hogy az ebrd sem fog olyan nagy szerepet játszani például azokban a tagállamokban akik az eurózónán kvül esnek és inkább kelet felé halad majd az ebrd most meg örülünk hogy a világbankkal együtt ez a két szervezet egy nagy közép európai alapot hozott létre.
szeretném arra felhvni a figyelmet hogy a kis és középvállalkozások likviditása finanszrozása számomra én a frakció vonatkozó munkacsoportjának az elnöke vagyok abszolút fontos és ezért szeretném kérni hogy azok a lehetőségek amelyeket mostanában elhatároztunk azok minél hamarabb lépjenek életbe és valóban a kereskedelmi bankokkal együtt
georgia jó úton halad elkötelezett a társulási megállapodás valamint a dcfta végrehajtása mellett erőfesztéseket tett a demokrácia az alapvető emberi és szabadságjogok és a jó kormányzás érdekében.
a belpolitikai feszültség feloldása céljából március eight án egyetértési megállapodás jött létre melynek eredményeként módostották az alkotmányt és a választási törvényt a nemzetközi ajánlások szerint gy az októberi parlamenti választás már az új elvek alapján fog zajlani.
ez egy mérföldkő georgia belpolitikai környezetének normalizálása terén amit mindannyian várunk és reméljük hogy fair és tiszta választásokat fogunk látni.
kölcsönösen ki kell aknáznunk a társulási megállapodásban rejlő lehetőségeket a gazdasági kereskedelmi együttműködés elmélytése érdekében.
fontos a pozitv megközeltés a többet többért elv és fontos georgia támogatása a szükséges reformok végrehajtásában.
fontos a fiatalok segtése hogy minél inkább részt vehessenek az eu mobilitási programjaiban és minőségi tanulási lehetőségeket kapjanak.
végezetül hangsúlyoznám hogy ki kell állnunk georgia szuverenitása és területi integritása mellett és azt kell kijelentenünk hogy támogatjuk euroatlanti és nato integrációs törekvéseit.
az elmúlt években bevett gyakorlattá vált hogy az uniós intézmények a jogállamiságot minden objektivitást mellőzve politikai fegyverként furkósbotként használják egyes tagállamokkal szemben.
lengyelország és magyarország ellen a tisztességes eljárás és a vádhoz kötöttség elveinek sárba tiprásával évek óta zajlik eljárás amely ideológiai kérdésekről szól kizárólag politikai célokat szolgál és amely gy maga sem felel meg a jogállamiság követelményeinek.