kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
végül budapestre esett a választás miután magyarország tette le a legjobb ajánlatot.
mindannyian tudjuk hogy szükségünk van professzionálisan képzett rendfenntartókra kifejezetten most ezekben az időkben akik összeurópai szinten is képesek gyorsan és hatékonyan reagálni.
ehhez fektettük le az alapot most ezzel az új szabályozással és megteremthetjük a feltételeket a cepol számára amelyek révén hozzájárulhat egy valódi európai rendfenntartó kultúra kialaktásához.
köszönöm szépen parvanova asszonynak a jelentéstevőnek hogy az általunk felvetett javaslatok jó része bekerült a jelentésbe. örülök annak hogy a bizottsági javaslatban szereplő szerintünk túl rövid határidők meghosszabbtásra kerültek.
örülök annak hogy megszűnik a kötelezettség miszerint minden intézkedést három hónappal a tervezett bevezetést megelőzően be kell jelenteni a bizottságnak lehetővé téve ezáltal hogy indokolt esetben a tagállamok állampolgárai számára kedvező döntéseket hozzanak a kormányok.
és végül örömömet szeretném kifejezni amiatt hogy a.
fifteen cikke a pontja alatt szerepel a bizottságnak és a tagállamoknak azt is meg kell vizsgálniuk miként folytassák az együttműködést az euripid tájékoztatási adatbázis fenntartásáról.
meggyőződésem hogy ez a program nagy mértékben lehetővé teszi és segti a tagállamok tájékozódását az árak tekintetében és segti az árak képzésének az összehangolását.
büszke vagyok arra hogy ez a program magyar részvétellel jött létre a magyar egészségbiztostási pénztár által és ebben sok tagállam részt vesz.
szeretnénk ha a bizottság fenntartaná továbbra is a támogatást hiszen anélkül nem tud működni a rendszer.
az ugyanis alig egy hónappal korábban megsemmistett egy a kormány által beterjesztett friss törvényt.
a brósági téletek kétségbe vonása az alapvető fékek és ellensúlyok eltávoltása megkérdőjelezi a kormány elkötelezettségét a jogállam iránt mondta josé manuel barroso victor ponta kormányfőnek.
egyetértek vele!
a bizottság azonban nem reagált amikor a fidesz kormány brósági téleteket semmisttetett meg önmagának kedvezve átszabta a választókörzeteket a független intézmények élére a saját embereit nevezte ki másfél év alatt three hundred and sixty five törvényt alkotott úgy hogy figyelmen kvül hagyta a szociális konzultáció
és a parlamenti egyeztetés legelemibb szabályait.
joseph daulnak az epp frakcióvezetőjének idén januári nyilatkozatában a következő áll orbán úr be fogja bizonytani hogy elkötelezett a szabadságjogok és a demokrácia értékei és elvei mellett.
ugyanő idén júliusban victor ponta brüsszeli látogatásakor a következőket mondta erős kételyeink vannak azzal kapcsolatban hogy ponta kormányfő brüsszelben tett diplomatikus megfogalmazásait konkrét tettek fogják követni a kormánya részéről.
a kettős mércének nincs helye európában közösen kell megvédenünk a demokráciát és a jogállamot ha azokat bármely konzervatv vagy baloldali vezetésű tagállamban támadás éri.
elfogadhatatlannak tartom hogy reding biztos asszony aki korábban basescu államelnök lépései kapcsán nem kritizálta a demokrácia szabályainak megsértését a mostani helyzetben politikai jellegű minőstéseket tegyen és a schengeni csatlakozás elhalasztásával fenyegesse romániát miután a szakértők és a bizottság minden szempontból csatlakozásra alkalmasnak nyilvántotta az országot.
a tényszerűség joggal elvárható a bizottságtól.
ehhez egy olyan monitoringmechanizmusra van szükség amely pártatlan szakértői vélemények felhasználásával megfelelő eszközöket ad a kezünkbe a demokráciát és a jogállamot sértő tagállami lépések közösségi szintű vizsgálatára és szankcionálására.
romániában az elmúlt twenty two évben ez a szövetség sem nevet sem programot nem változtatott.
nem szeretnék ebbe a vitába se bocsátkozni de a jogállamiság és a független bróság kapcsán fel szeretném hvni a figyelmet mégpedig az államostások révén elkobzott egyházi és magántulajdonok visszaszolgáltatásának a kérdésére.
tüntettünk érte és a miniszterelnök felkérte a legfelsőbb igazságszolgáltatási tanácsot hogy vizsgálja meg hogy a tüntetés és az ott elhangzottak nem tekinthetők e az igazságszolgáltatásra gyakorolt nyomásnak.
románia esetében.
a megoldás az hogy a koppenhágai kritériumokat a csatlakozás után is számon kell kérni.
pártállástól nemzeti hovatartozástól nem függhet egy európai demokrata álláspontja.
magyarként európai demokrataként a román nép barátjaként abban vagyok érdekelt hogy romániában legyen valódi demokrácia és jogállamiság.
ez létérdeke a romániában élő másfél milliós magyar nemzeti közösségnek is.
tudom hogy mit jelent saját országom példájából ha egy kormány ráront a demokráciára korlátozza a szólásszabadságot és rendszerszerűen lebontja a jogállamiságot.
reding asszony brálatának lényegével egyetértek bár bizonyos megfogalmazásait túlzónak és igaztalannak tartom.
ennek a mai vitának az a tétje hogy létrejöjjön egy egységes kritériumrendszer amely alapján az unió valamennyi tagországában a demokrácia a jogállamiság helyzetét el.
úgy gondolja a tisztelt képviselő asszony hogy azzal segti a román kormányt hogy közben besározza a saját kormányát amely már többszörösen bizonytotta hogy tiszteletben tartja a
azzal szeretném kezdeni elnök úr hogy teljes mértékben egyetértek weber asszonnyal és a magyarország vitánál nagyjából ugyanezt mondtuk el mi is.
azt szeretném hozzátenni hogy meglehetősen érdekes demokráciafelfogással találkozom itt a szocialista és liberális képviselők részéről.
és különösen a magyar kollégáim részéről szocialista kollégáim részéről akik minden felszólalási lehetőséget megragadnak hogy rúgjanak egyet saját kormányukba.
elfelejteni látszanak azt a nem mellőzhető tényt hogy egy ideiglenes kormány alkotmányellenes és jogállamiság ellenes lépéseiről vitázunk itt most és nem arról a tényről hogy magyarországon egy demokratikusan megválasztott kétharmados többséggel felhatalmazott kormány próbálja a rendszerváltáskor elmaradt reformokat pótolni.
és helyrehozni az egymást követő szocialista kormányok által nyolc év alatt tönkretett ország állapotát.
ezt a hazug csúsztatással teli párhuzamba álltást a leghatározottabban visszautastom.
el kell hogy mondjam hogy ez az irányelv komoly aggodalmakkal tölti el a közép kelet európai országok kőolaj feldolgozóit.
nem is azért mert még nem lépett életbe hanem inkább azért hogy kváncsiak vagyunk hogy milyen módszerrel fogják számtani majd a kibocsátásokat. az úgynevezett fix módszerrel amely egy uniós átlagot vesz alapul vagy pedig az úgynevezett hibrid módszerrel amely a kitermelés helyétől és idejétől számtja a kibocsátásokat.
gy azok a termelők amelyek orosz kőolajjal dolgoznak a valóságban twelve kal kellene hogy csökkentsék a ghg kibocsátást mivel a kitermelés helyén is már nagy a szennyezettség.
ezzel kapcsolatban január hónapban négy kollégámmal együtt egy levelet juttatunk el önnek tisztelt biztos asszony választ is kaptunk rá de teljes mértékben ez a válasz még nem oszlatta el a kételyeinket.
ezért szeretném megkérni hogy amennyiben lehet megnyugtathat hogy a jogszabály nem fogja hátrányos helyzetbe hozni azokat a kőolaj feldolgozókat amelyek orosz kőolajat dolgoznak fel és gy diszkriminatv helyzetbe kerülnének a közép kelet európai tagországok.
igen évente több mint three millió gépjárművet regisztráltatnak át az egyik tagállamból a másik tagországba.
ez egy egyszerű regisztrációs nyilvántartás is lehetne valójában azonban nem ez történik.
nagyon hosszadalmas folyamat five hét four hundred euró a költsége körülbelül és most arról beszélünk ma este hogy ez egy állampolgári érdek lenne és szeretnénk megoldani ezt a valós igényt és közben nem sikerül egy teljesen egyszerű rendeletet vagy irányelvet létrehozni ami csupán az egyszerűstést szolgálja. természetesen ennek a folyamatnak is vannak tanulságai
mint képviselőtársaim elmondták már sőt a tanács hozzáállásának is van tanulsága azonban lényeges hogy mégis történt valamiféle előrelépés és ez a fogyasztóknak az állampolgároknak az érdekét is szolgálja.
én fontosnak tartom természetesen az adókérdéseknek a megvitatását is bár kétségtelen mint ahogy harbour elnök úr elmondta hogy lehetett volna időben megtenni ezt a lépést és a hatástanulmány vizsgálatot de nyilvánvaló hogy az egyes tagállamok talán rövidlátóan talán lényegre törően adózási kérdéseket is látnak a kérdés mögött. én is látok adózási kérdést ami kifejezetten az adócsalásra adóelkerülésre is irányulhat hiszen lehetősége lenne
egyeseknek nem megfelelő regiszterek mellett hogy éppen kijátsszák az adót.
van is erre sajnos utalás a jelentésben a tartózkodási hely és a használati hely közötti ellentmondás.
fontos hogy nőtt az áttekinthetőség vagy nőhet az áttekinthetőség lopott autóknak a regisztrálása nem történhet meg és azt is gondolom hogy lesz egyéb előnye is hiszen az autókölcsönzőknek a dja is csökkenhet és ezáltal például majd a turistáknak a bérleti djában is lehet itt csökkentésről beszélnünk.
összességében nagyon lényegre törő ez a jelentés és fontos lenne hogy mielőbb ezt teljesülésbe tudjuk vinni ha már most nem sikerült legalább az ősz folyamán.
járóka lvia jelentése alapján azzal együtt örömmel haladunk tovább a romastratégia megvalóstása útján.
éppen erre a napra esik egyébként az európai roma platform ötödik ülése melyet magyarországon tartanak.
mindezekkel újabb jelentős lépést tehetünk egy uniós koordinálású de a helyi sajátosságokat figyelembe venni képes közös cselekvési terv irányába.
az európai néppárt évek óta szorgalmazza a közösségi fellépést a romák társadalmi befogadása ügyében.
és az állam és kormányfők június twenty four i csúcstalálkozóján reményeink szerint valóban útnak indulhat az európai roma stratégia.
az unió legsúlyosabb emberi jogi problémájára adandó európai szintű választ adhatnak ezáltal.
elsősorban a tagállamok felelőssége hogy állampolgárai számára biztostsa az alapvető emberi jogok érvényesülését.
az unió csak kereteket adhat ehhez de az egyes országok tölthetik meg tartalommal ezeket a kereteket.
az európai roma stratégia egyfajta szakmai minimum lehet.
de meggyőződésem hogy egy pártokon és ciklusokon átvelő hosszú távú cselekvési terv készül ezáltal amely hatékonyan orvosolhatja a romákat érintő szegénységet és társadalmi kirekesztést.
néhány fontos pont a stratégia tartalmáról gazdasági és nem etnikai alapon határozza meg célcsoportját előmozdtja az emberi jogok teljes spektrumának érvényesülését és megerősti az esélyegyenlőség elvét tekintetbe veszi a kirekesztés területi jellegét
és enyhti a fejletlen mikrorégiókban koncentrálódó hátrányokat.
a stratégia sikeréhez az érintett azaz az uniós intézmények a tagállamok a civil szervezetek és a roma közösségek hosszú távú erőteljes közös erőfesztésére van szükség.
éppen ezért ezt az ügyet nem szabad ellentétek sztására pártpolitikai támadásokra használni.
a csoportos megbélyegzésnek sincs helye.
sem a romák kollektv bűnösségét sem a többség az elnyomók kollektv felelősségét nem szabad egymással szembeálltani.
kvánom hogy az európai tanács júniusban fogadja el a tervbe vett stratégiát.
ebben kérem támogatását az európai parlamentnek.
tisztelt raportőr asszony képviselő hölgyek és urak biztos úr! köszönöm hogy biztos úr nagyon sok kérdésre és aggodalomra már válaszolt.
engedjék meg hogy egy kettőt azért én is megemltsek.
ugye többen kifejezték aggodalmukat hogy mi is fog történni az akcs országokkal.
pontosan az ő megsegtésüket célozza az ő kompenzálásukra született meg a banánágazati ksérőintézkedésekre irányuló javaslat amely ugye mintegy évi one hundred and ninety millió euróval kompenzálja ezeket az országokat azért amiért komoly terhek rakódnak rájuk a vámmentes banánbehozatali rezsim
a másik aggodalom ami elhangzott hogy mi lesz hogyha még lejjebb visszük a vámokat hogyha tovább liberalizálunk.
namost azt ne felejtsük el hogy jelenleg a genfi banánmegállapodás megkötéséről illetve megerőstéséről esik szó s az ep nek és a tanácsnak lesz lehetősége a későbbiekben megvitatni hogy támogatna e további szabadkereskedelmi egyezményeket az andoki országokkal illetve közép amerikával
amikor majd természetesen a bizottság az ezzel kapcsolatos előterjesztését benyújtja.
azt gondolom hogy a banánmegállapodásnak a megkötése egy fifteen éves kereskedelmi vita végére fog pontot tenni és ez mindenképpen üdvözlendő.
ez az eredmény erősti az unió tárgyalási pozcióját nemzetközi kereskedelmi tárgyalásokon különösen a világkereskedelmi szervezet folyamatban levő dohai tárgyalásain.
én azt gondolom hogy szükség van arra hogy mindazokat az aggodalmakat kérdéseket amiket önök itt megfogalmaztak a szolidaritáshoz kapcsolódóan pont a legszegényebb országokat érintő aggodalmakat folyamatosan napirenden tartsuk keressük a közös megoldásokat de ennek a banánkereskedelmi megállapodásnak illetve a korábbi megállapodást hatályon kvül helyező
itt a vita során is többször elhangzottak különböző mértékek mennyiségek ezermillió tonnák ugyanakkor lássuk be hogy az elpazarolt élelmiszer európában euróban is kifejezhető a szakértői becslések ezt egy olyan one hundred and forty milliárd euróra teszik évente amit kidobunk
élelmiszer formájában a szemétbe.
ez nagyságrendileg megegyezik egyébként az európai unió saját éves költségvetésével tehát őrületes nagy összegről van szó.
viszont van egy jelenség amire szeretném felhvni biztos úr figyelmét ez magyarországon az én hazámban tapasztalható hogy a szociális leromlás mellett mégis növekszik az élelmiszerpazarlás mértéke.
ez alapján a döntés alapján került vissza észak erdély magyarországhoz és ezzel valamelyest európa enyhtette az első világháború után bekövetkezett trianoni döntés igazságtalanságát.
ezzel a döntéssel a második bécsi döntéssel európa belátta azt hogy a trianoni diktátum egy rossz diktátum volt.
sajnos a második világháború után észak erdélyt újra elszaktották az anyaországtól.
a jobbik bzik abban hogy seventy év elteltével az európai unióban minél hamarabb újra egyesülhet a magyar nemzet határok nélkül.
én három hónapja irodát nyitottam székelyföldön hogy testközelből hallgathassam meg a határon túli magyarok panaszait.
jó hr hogy a közép kelet európai régió gazdasági helyzete is kedvezőbb értékelést mutat.
ezzel együtt azt látjuk hogy bár magyarország gazdasági kilátásai javultak az ország gazdasági helyzetének nemzetközi megtélése valamelyest romlott.
az elkövetkező hat hónapra ezért a rövidlejáratú kamatlábak csökkenése nem elképzelhető.
ez mintegy másfél millió magyar lakosnak a devizahitelét értékeli le és juttatja el őket odáig hogy esetleg a kiköltöztetés vár rájuk.
tisztelettel kérjük az európai intézményrendszert hogy tegyen meg mindent annak érdekében hogy a magyarország iránti bizalom visszaálljon és a nemzetközi befektetők bizalma megerőstse a magyar forintot.
ez a tél beállta előtt a másfél milliós lakosságnak aki devizahitellel küzd óriási jelentőséggel br.
az utóbbi évek tapasztalatai alapján bátran állthatjuk hogy január a gázválságok hónapja. a two thousand and nine es én elején több hétre megszakadt az orosz gázellátás.
tavaly az ukrán orosz viták miatt volt kérdéses hogy kap e európa orosz gázt.
a helyzet idén sem javult.
januárban egy nine milliós tagállamban egyik napról a másikra jelentősen csökkent az oroszország felől érkező gáz mennyisége.
tudjuk a megoldást.
sokszor elhangzott ebben a házban is új forrásokra van szükségünk.
az importvezetékek kiéptése azonban úgy tűnik túl hosszú időt vesz igénybe.
ezért rövid távon arra kell törekedni hogy megépüljenek legalább a tagállamok közötti összekötő vezetékek.
a legjobban kiszolgáltatott kelet közép európa ellátásának biztonságát csak az alternatv beszerzési forrásokkal már ma is rendelkező nyugat európai tagállamokkal való összekapcsolódás teremtheti meg.
szeretném itt sokak segélykiáltására felhvni az európai parlament figyelmét.
a gazdasági válság következményeit európa szerte legsúlyosabban a társadalom sérülékeny csoportjai szenvedik meg.
fokozottan gy van ez manapság magyarországon ahol az egykulcsos adó és a jómódúaknak kedvező családpolitikai intézkedések hatalmas hiányt okoztak a költségvetésben és a kormány ezt a korábban megállaptott rokkantnyugdjak megvonásával készül pótolni.
a megváltozott munkaképességű emberek biztostási alapú szolgálati évek alapján járó ellátását alaktja alacsonyabb segélyjellegű ellátássá illetve őket hagyja jövedelem nélkül ha nem találnak munkát azon a munkaerőpiacon amely az egészségeseket sem tudja felvenni.
a kormányzati kommunikáció közben egy haszontalan dolgozni nem akaró rétegről visszaélésekről csalókról szól.
számtalan levélben kértek hogy ismertessem meg az európai parlamentet ezeknek a reményvesztett embereknek a helyzetével.
egy levélrótól idézve megértem hogy meg kell húzni a nadrágszjat de ebben az országban ez mostanában valahogy csak a szegény emberekre vonatkozik.
az európai parlament ebben a ciklusban egyre több és több ügynökség gazdálkodása felett gyakorolt ellenőrzést ahogy ezt fjellner képviselőtársam is elmondta.
a parlament az ügynökségek valamint az európai számvevőszék között az ellenőrzés során kialakult konstruktv párbeszéd növekvő transzparenciát és javuló gazdálkodási fegyelmet eredményezett.
visszatekintve az eltelt időszakra megelégedéssel tölt el hogy a költségvetési ellenőrzési munka során nem csak a szabályosságot vagy annak hiányát állaptottuk meg hanem előremutató javaslatokat is tudtunk adni az ellenőrzött intézményeknek akik ezeket igyekeztek eredményesen megvalóstani.
fontosnak tartom és támogatom hogy az ügynökségek ne csak abszolút mértékben kerüljenek megmérettetésre hanem saját magukhoz képest való fejlődésüket is vizsgáljuk.
különösen támogatom hogy ügynökségek új tagországokban is létesüljenek hogy az európai unió munkája közelebb kerüljön az ott élő emberekhez.
együttérzéssel gondolok azokra a szegény fiatalokra magyarországon meg hát idősebbekre is akik az európai unió lobogóját lóbálva kelnek ki a magyarországi korrupció ellen.
most kivételesen lebuktak porszem esett a gépezetbe de ez egy abszolút tipikus történet.
majd pedig visszajár lobbizgatni a goldman sachs érdekében az európai uniós pajtásaihoz.
gy megy ez kérem szépen tehát ne az európai unió zászlóját lobogtassuk hogyha a korrupciótól meg akarunk szabadulni mert ez nem az a hely ahonnan tanulni lehetne.
gratulálok ticau asszony jelentéséhez és az irányelvhez ugyanakkor annyit ér ez az irányelv mint döglött lovon a patkó ha nincs hozzá pénz.
nyilvánvaló hogy uniós forrás mellett tagállami pénzre magántőkére és a lakosok hozzájárulására tehát egy sajátos társfinanszrozásra van szükség.
marinescu kollégám már emltette hogy össze kellene álltani hogy mely tagországok milyen élenjáró gyakorlatot valóstottak meg közvetlen támogatásokkal hitelkedvezményekkel vagy más módon.
magyarország hat régiója a következő időszakban is a legelmaradottabb a besorolású térségbe tartozik majd.
ez szomorú tény a magyar polgárok számára és reményeink szerint two thousand and twenty ra a kohéziós politikának köszönhetően valamint a magyar kormány gazdaságélénktő és munkahelyteremtő programjának eredményeként jelentősen megváltozik régióink helyzete. a bizottság támogatási elvein változtatni kell mert ezek nem elégtik ki a valós igényeket. magyarország vonatkozásában pl. komoly problémát okoz a c besorolású központi régió esetében. ebben a régióban ugyanis a pest megyei egyébként elmaradott kistérségekben komoly kiesést jelent a twenty illetve thirty ban korlátozott támogatási szint. nem lehetünk tehát elégedettek további módostásokra van szükség
romániában az idei év végéig a kormány át szeretné alaktani az ország közigazgatási beosztását.
az indok a jelenlegi statisztikai fejlesztési régiók nem elég hatékonyak a kohéziós források felhasználásában.
ám kétlem hogy a fifteen évvel ezelőtt átgondolatlanul és kellő szakmaiság hiányában kijelölt régiók közigazgatási hatáskörrel való felruházása bármiben is segteni fogja románia forrásfelhasználási képességét.
a rossz regionális beosztás bebetonozásának indokaként az európai unió előrásait fogják használni.
egy állam közigazgatási rendszerének átalaktása nemzeti hatáskör ám amennyiben az eu előrásaira a kohéziós források jobb felhasználására hivatkoznak talán az európai bizottság is elmondhatná a véleményét a kérdésben. nem hiszem hogy a régiók kialaktásának folyamatában az lenne a leghelyesebb alapelv hogy a kormányzó pártok minél kevesebb érdeksérelmet okozzanak saját helyi politikusaik számára.
az első jó hr az hogy van megegyezés a tanács és a parlament között.
ez lehetővé teszi azt hogy működőképes legyen az unió a következő évben is.
ráadásul magyarként is azt tudom mondani hogy a számunkra legfontosabb sorok mondhatni érintetlenül maradtak a bizottság eredeti előterjesztését tekintve.
lehet arról vitatkozni hogy ez sok vagy kevés de mindenesetre a realitásoknak többé kevésbé megfelel.
vannak apróbb tételek amelyeknek örülni lehet például hogy az iskolatejre fordtható pénzek nine millió euróval növekednek.
ez egy nagyon jól bevált program.
sőt olyan dolgoknak is örülhetünk amik nem kérnek pénzt legalábbis nem többletpénzt amikor például elfogadtuk azt a javaslatot hogy a kulturális pénzekben a veszélyeztetett nyelvek megmentése fenntartása fejlesztése érdekében legyen forrás.
megvan a vitánk a tanáccsal a tekintetben hogy az európai költségvetés egészét be lehet e álltani be kell álltani a krzis megoldásának a folyamatába.
de mégis ha mérlegelem a jó és a rossz dolgokat akkor nem is a félig üres félig tele pohár hasonlatát mondhatom.
elnök úr! mindenki tudja hogy hazám magyarország és lengyelország ellen a hetes cikk alapján a jogállamiság álltólagos súlyos megsértése miatt van folyamatban eljárás.
mi is az hogy jogállamiság?
a jog uralma ami azt jelenti hogy a döntéseket előre kiszámtható mindenki számára világos látható és mindenkire egyformán érvényes szabályok szerint kell meghozni.
na most az hogy mi a jogállamiság megsértése illetve a jogállamiságnak a jog uralmának az ellentéte az önkény azt legjobban az európai unió működésén lehet tanulmányozni.
például hogyha soros györgy vagy más lobbisták zárt ajtó mögött tárgyalnak az unió vezetésével az a jogállamiság szabályainak a súlyos megsértése.
amiről ma tárgyaltunk illetve ma szavaztunk hogy juncker úr minden szabály megsértésével és megkerülésével nevezi ki a pajtását a bizottság főtitkári pozciójára ez is a jogállamiság megsértése.
a járványügyi helyzet az elmúlt időszakban az unió számos tagállamában kedvezőtlenül alakult ezért többen döntöttek úgy köztük hazám magyarország is hogy a már sikeresen alkalmazott intézkedéseket ismét bevezeti.
az elmúlt hetekben több alkalommal felmerült a határzár kérdése.
szeretném leszögezni hogy teljes mértékben alaptalannak tartom az aggályokat mivel a határforgalmat és a beutazást érintő korlátozások nem lépik túl a schengeni határellenőrzési kódexben meghatározott a veszély elhártásához feltétlenül szükséges mértéket.
minden tagállam saját felelőssége az általa megfelelőnek tartott határzárat érintő intézkedések meghozatala.
a harmonizáció az uniós intézmények lassúsága miatt nem lehet megoldás.
a második hullám alatt is az emberek egészségének és életének védelme a legfontosabb és a védelmet a tapasztalatokra alapozva csak a tagállamok tudják kellőképpen biztostani.
a vitában a magyar nemzetnek népnek a szabadságszeretetéről beszéltem.
van olyan hogy a családunkkal nagyon elégedetlenek vagyunk vagy családtagjainkkal haragszunk rájuk.
de mégis ha bántják őket megvédjük a családunkat.
ezért borzasztóan kontraproduktv az önök szempontjából az amit csinálnak.
minél jobban támadják minél jobban gyalázzák magyarországot mi annál inkább összetartunk abban hogy ki kell hogy álljunk mellette.
a másik a család a fogalmánál fogva egy intim zárt közösség.
önök arra akarnak bennünket rákényszerteni hogy kvázi az otthonunkba engedjünk be vadidegeneket.
nem vagyok rossz ember attól hogy úgy gondolom hogy a saját családi otthonomba nem szeretnék befogadni ten twelve idegen embert.
elnök úr! a szubszidiaritás elvének a lényege hogy a döntéseket az emberekhez legközelebb kell meghozni. magyarország esetében ez most már azt kellene hogy jelentse hogy a nagyon kivételes helyzetektől eltekintve
ne az európai unió hozza meg a döntéseket de továbbmegyek vannak olyan helyzetek amikor ne is a saját államunk kényszertsen ránk döntéseket hanem mi magyar emberek emeljük fel a fejünket és vegyük a sorsunkat a kezünkbe.