kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
én az első hozzászólásomban ma este azt is elmondtam még konkrétabban mint a füzetben szerepel hogy mind a dublini rendelet mind pedig a kvalifikációs irányelv terén szeretnénk a tanácsban megállapodásra jutni.
úgyhogy abban bzom hogy ezek alapján önök elfogadják hogy a magyar elnökség valóban kiemelten kezeli ezt a témakört és számtunk az önök együttműködésére.
elnök úr két héttel ezelőtt hasonlóképpen értékeltem az uniós bővtést hogy az egy sikertörténet ahol a régiek és az újak kölcsönösen nyertek ezt az angol a win win situation nel jellemezte.
most arról szeretnék szólni elnök úr hogy a gazdasági válság körülményei közepette a politikai elitnek példát kell mutatnia mértéktartásból.
elnök úr jó lenne ha az európai bizottság is példát mutatna e tekintetben hiszen egy válság idején az unió tekintélyét szavahihetőségét presztzsét nagyban befolyásolná hogy ha a biztosok végkielégtésük rendkvül nagy összegének egy részéről lemondanának.
először is a finn kormány ezt nagyon elrontotta.
a finn soros elnökség finoman fogalmazva is szuboptimális teljestményének köszönhetően ma messzebb vagyunk a megállapodástól mintsem a bolgár a román és az osztrák soros elnökség munkája kapcsán.
nagy a feladata a tanács állandó elnökének és nagy a feladata a horvát elnökségnek.
a probléma lényege az hogy a finn soros elnökség munkája kapcsán egy tisztességtelen és igazságtalan az alapelgondolásában a logikájában a rendszerében tisztességtelen és igazságtalan költségvetési javaslat fekszik a tanács asztalán és ezen kell majd az állam és kormányfőknek dolgozniuk.
másodsorban engedjék meg hogy formabontó legyek egy költségvetési vita kapcsán beszéljünk végre a számokról is a nagyon fontos elvek értékek és politikai kijelentések mellett.
ha a legkisebb költségvetési főösszegre vonatkozó javaslat és a legnagyobb közötti különbséget nézzük ez háromszázötven milliárd euró első hallásra nagyon sok pénz.
ez valójában azt jelenti hogy minden európai uniós polgárnak havonta mintegy nine eurót kéne befizetnie a költségvetésbe.
havi nine euróról beszélünk azt gondolom hogy ennyi pénzt az európai jövő megér.
ugyanakkor van egy szempont amelyről eddig nem esett szó és amelyet a baloldali képviselők következetesen kerülnek.
ez pedig az hogy bosznia szerbia illetve a görögországi szigetek polgárai hogyan élik meg azt hogy évek óta migránsok tömegei haladnak át településeiken lepik el a köztereket parkokat foglalják el az üres házakat hogy sötétedés után a helyi lakosok alig merészkednek ki az utcára.
jómagam vajdaságból szerbia északi részéből származom gy pontosan tudom milyen kilátástalan a helyzet. two thousand and fifteen ben a nyomás akkora volt hogy egyes településeken ellehetetlenedett az életet.
a nyugat balkáni útvonalon most ismét erősödik a nyomás a közbiztonság pedig a határmenti településeken romlik.
az eu nak görögország mellett fokozott segtséget kell nyújtania a nyugat balkáni tranzitországoknak is.
ezek nem gazdag országok az erőforrásaik korlátoltak a helyi lakosok pedig úgy érzik hogy mindenki csak a migránsok jogaival foglalkozik őket pedig elfelejtik.
képviseljük végre az európaiak érdekeit is ebben a vitában!
a vitát lezárom.
egyik sem politikai kérdés hanem mindkettő emberi jogi természetű kérdés.
az orosz parlament határozatban kérte fel az európai parlamentet és a világ más parlamentjeit hogy működjünk együtt egy független nemzetközi tényfeltáró vizsgálatban amelynek tárgya a délkelet ukrajnai polgári lakosság sérelmére
sorozatban elkövetett bűncselekmények.
az őshonos nemzeti közösségek emberi jogaira vonatkozóan számos ensz európa tanács illetve európai uniós norma áll rendelkezésre.
ukrajna az európai orientáció érdekében súlyos belpolitikai válságba nehéz gazdasági helyzetbe külpolitikailag pedig egy elhúzódó és több ezer emberi áldozatot követelő orosz ukrán katonai konfliktusba került.
a kelet ukrajnai háború napi five millió euróba kerül az országnak ami óriási terhet jelent az ukrán gazdaságnak elszabadult inflációt elszegényedést jelent a civil lakosságnak.
a humanitárius katasztrófa és a létbizonytalanság azonban nem csak a krmen és a háborús területeken érezteti hatását.
a belpolitikai válságból való kilábalást az új szemléletű ukrán kormány és az európai unió segtsége jelenti.
mivel nem létezik egységes és fájdalommentes megoldás a bajokra gyökeres változásokra van szükség a korrupció és a kettős mérce megszüntetésére a gazdaság tőkéstésére decentralizációra és az emberi és állampolgári jogok teljes betartására a többség és a kisebbség számára egyaránt.
tisztelt elnök asszony! negyed századdal az orosz szovjet birodalom felbomlása és európa újraegyesülésének a kezdete után teljes szolidaritásunkról és föltétlen támogatásunkról kell biztostanunk az unióhoz csatlakozó ukrajnát.
európai néppárti és magyar álláspont szerint pénzügyi gazdasági humanitárius téren minden segtséget meg kell adnunk a hadüzenet nélküli hadiállapotban lévő keleti partnerünknek és a minszki egyezmény maradéktalan megvalósulásáig az oroszországot sújtó szankciókat is hatályban kell tartanunk.
hosszú távon azonban a gazdasági és katonai eszközök önmagukban nem vezethetnek eredményre.
politikai megoldásra van szükség a formálódó új eurázsiai világhatalmi központ és az euro atlanti szövetség geopolitikai erőterében az orosz ukrán európai konfrontációra illetve az ukrajnai válsághelyzetre.
ahogy azt a beszédek elején hallottuk én is szeretnék csatlakozni ahhoz a véleményhez hogy az ön hivatala az európai unió legeslegfontosabb külpolitikai és biztonságpolitikai kérdésében szimbolikusan is félre van álltva.
ön nagyhatalomról globális befolyásról beszélt az előbb ami nagyon helyes hozzáállás.
úgy gondolom hogy nemcsak az európai parlament de az európai unió polgárai többségének is igenis érdeke és szeretné látni az ön hivatalának az erősebb pozcióját.
éppen ezért a kijevi vezetéssel az ország európai perspektváiról a jogállamiság európai normák szerinti fejlesztéséről folyó párbeszéd keretében.
szólnunk kell a fokozódó nacionalizmus veszélyéről is.
az ukrán kormány képviselői az elmúlt hetekben kinyilvántották hogy a kettős állampolgárságot kizáró törvény lehető legszigorúbb betartatása érdekében rendészeti eljárások büntetések sorát tervezik állampolgáraik egy részével szemben.
a fenyegetés illetve zaklatás az orosz kisebbség mellett egy sor más nemzeti kisebbség tagjai köztük számos eu állampolgár ellen is irányulnak akik fokozott politikai védelemre szorulnak.
bár formailag törvényes ez a durva hatósági fellépés nem más mint engedmény a fokozódó nacionalista nyomásnak. a törvény a jelenlegi ukrajnai belpolitikai helyzetben ezzel az időztéssel csakis a feszültség növelését az eszkalációt szolgálhatja.
a válság alatt a tagállamok ahelyett hogy az európai munkavállalókba ruháztak volna be a pénzügyi szférát segtették ki.
csak spanyolországban one hundred milliárd eurót hagytak jóvá tavaly a bankrendszer megsegtésére most pedig hét évre az európai ifjúsági garanciára mindössze six milliárd eurót akarnak elkülönteni a tagállamok.
a bizottság úgy télte meg hogy nine év után végre magyarország kikerülhet a túlzottdeficit eljárás alól.
ez jó hr magyarországnak és jó hr az európai uniónak.
jó hr magyarországnak a magyar polgároknak mert a kohéziós források nincsenek veszélyben és jó hr mindazoknak akik szolidaritást vállaltak ebben a folyamatban nagyvállalatoknak bankoknak.
jó hr az európai uniónak mert magyarország megbzható partner és képes a pénzpiacokról finanszrozni magát.
rendkvül nehéz helyzetben vette át a magyar kormány two thousand and ten ben ezt a kormányzási lehetőséget bebizonytotta ez a döntés ez a bizottsági ajánlás hogy magyarország jó úton jár.
a magyar kormány következetesen megfogadja mindazokat a javaslatokat amelyek ahhoz szükségesek hogy visszakerüljön megérdemelt helyére és amelyek ahhoz szükségesek hogy a gazdaság megerőstését tudják szolgálni. azonban a helyzet nem ilyen rózsás.
tisztelt biztos urak!
a kérdésem a következő mit gondolnak önök a tények alkalmasak e arra hogy meggyőzzék a kétkedőket és az elfogultan támadókat hogy magyarország megfelelő úton jár?
elsőként is szeretnék köszönetet mondani mindkét jelentéstevőnek a munkájáért.
a vita jelenlegi szakaszában három olyan megfontolást szeretnék kedves képviselőtársaim figyelmébe ajánlani ami az eddigi eszmecserében még talán nem kapott kellő figyelmet.
a hivatal az egyes ügyeknél megvizsgálja azt hogy mennyi az adott ügy valósznű pénzügyi hatása és amennyiben az nem ér el egy meghatározott értéket akkor az olaf nagy valósznűséggel nem vonja vizsgálat alá az adott ügyet.
a meghatározott küszöbök igen magasak például a vámszektor és az európai regionális fejlesztési alap esetében egymillió euró alatti szabálytalanság nem számt a hivatal szempontjából lényeges csalási esetnek. másodikként sajnálatosnak tartom azt a tényt hogy a two thousand and six és two thousand and eleven között brósági szakaszba lépett olaf vizsgálatok több mint felében a mai napig nem született brósági döntés.
végül de nem utolsó sorban az áfa és adócsalások visszaszortásának egyik legeredményesebb módja a kereskedelmi ügyletek valós idejű összekötése lenne az adóhatóságokkal.
örülök hogy erre is felhvja a jelentés a figyelmet.
fejlett informatikai rendszerek alkalmazására lenne szükség ahhoz hogy csökkenjen a hatóságok kijátszhatósága ezért azt gondolom hogy elengedhetetlen a modernizált vámkódex mielőbbi egységes és teljes körű használata.
a második a cigarettacsempészet hiszen ezek a visszaélések éves szinten ten milliárd eurós kiesést jelentenek a tagállamok költségvetésének.
ezzel gyakorlatilag különböző bűnszervezetek működését finanszrozzák ami teljességgel elfogadhatatlan.
a tagállamok azért emelik a dohánytermékek adóit hogy csökkentsék a dohányzók számát
először is szeretném megköszönni busuttil jelentéstevő úrnak ezt a nagyszerű jelentését nemcsak azért mert ez a tiszteletkör hanem azért is mert nagyon aktuálisnak és nagyon hasznosnak tartom ezt a jelentést hiszen egy olyan eszköz fontosságát méltatja amivel pontosabban átláthatóbban foglalkozhatunk a belső piac eszközeivel és az előttünk sorakozó feladatokkal.
egyetértek azon képviselőtársaimmal akik azt vallják hogy a belső piac nagy múltja és megannyi hozadéka ellenére sajnos még mindig nem működik tökéletesen.
a végső célunk pontosan az hogy ez a piac minden európai polgár számára egyre több előnyt jelentsen úgy hogy annak előnyét kivétel nélkül minden szereplő élvezhesse.
az előttünk fekvő jelentésben szereplő tábla eredményei ugyan pozitv tendenciát mutatnak és ez nagyon fontos lépés de ez semmiképpen sem adhat okot az elkényelmesedésre. itt az ideje hogy éppen alaposabban tájékozódjunk afelől hogy melyek azok a pontok ahol továbbra is elmaradásban vagyunk és ahol további erőfesztésre van szükség.
ez a jelentés ebben nyújt számunkra segtséget és rávilágt arra is hogy a kedvező átfogó mutatókkal nem szabad eltakarni a részleteket nem szabad eltakarni azokat a problémákat amelyek még ma is fennállnak.
ha ezeket a piacokat maradéktalanul meg tudjuk nyitni és itt az európai jogszabályokat megfelelően tudjuk alkalmazni akkor a kormányok jelentős megtakartásokat tudnak elérni a jövőt illetően.
világosan kell látnunk hogy európa akkor lesz versenyképesebb ha éppen a szigorú költségvetési politikák mellett a gazdasági növekedés megteremtésére is elegendő figyelmet fordt.
szeretném kiemelni továbbá hogy a bizottság által is kezdeményezett solvit megerőstése rendkvül fontos.
rendkvül fontos hogy lássuk hogy a jogszabályok átültetése területén milyen deficitjeink vannak.
de ez önmagában még nem elegendő.
szükség van az egyablakos ügyintézés erőstésére még több tájékoztató portál és jobb koordinációs mechanizmusok létrehozására valamint nagyon nagy szükségünk van az egymást fedő eszközök kiiktatására is.
feladatunk tehát az hogy érvényt szerezzünk a jogszabályoknak mégpedig oly módon hogy megfeleljünk az emberek elvárásainak a munkaalkalmak a növekedés és a biztonság területén.
meggyőződésem hogy nem azért van szükség ezekre az eredménytáblákra hogy kipipáljunk egy feladatot hanem azért hogy pontosan értsük azt hogy éppen most hol tartunk.
ez év március twenty three i felszólalásomban az európai parlament és az európai bizottság közbelépését kértem a romániai verespatak védelmében melynek kiszolgáltatott lakosságát és éptett örökségét valamint természeti környezetét végveszély fenyegeti
egy kanadai román vegyesvállalat bányanyitási terve következtében.
akkori félelmeink beigazolódtak ugyanis kétévi felfüggesztés után az új román kormány végképp szabad utat akar engedni a beruházásnak mely az európai normákkal ellentétes ciántechnológián alapuló kitermelés alkalmazása által nemcsak a közvetlen környezetet hanem az egész román magyar határ menti térséget ökológiai katasztrófával fenyegeti.
kérem az európai bizottságot hogy európai környezetvédelmi politikájának szellemében küldjön kivizsgáló bizottságot romániába távlatilag pedig gondoskodjék a bányakitermelés uniós szintű megfelelő szabályozásáról.
az utóbbi hónapokban újra a félelem az úr az észak szerbiában lévő több nemzetiség főleg magyarok lakta vajdaságban.
év eleje óta összesen tizenöt morális és öt fizikai támadás történt kettő súlyos.
ezt erősti az a tény hogy máig nem került sor olyan büntetésre amelyben ilyen etnikai támadás esetén végrehajtás is sorra került volna ami az igazságszolgáltatás elégtelen működését és sajnos a hosszú évek tapasztalata alapján elnéző hozzáállását is jelzi. ezt erősti az a tény hogy a mai napig a szerb többség nem tudja tudomásul venni hogy meg kell emlékezni sok tzezer télet és egyéni bűnösség nélkül kivégzettekre is. meddig tűrheti az európai unió hogy európai nyelvet beszélő őshonos lakosokat fizikailag és lelkileg terrorizálnak egy potenciális tagállamban a xxi. század elején?
akkor úgy tűnt hogy az új tagállamok mindegyikében betartják az unió alapelveit a diszkrimináció tilalmát védik és értékként kezelik a nyelvi soksznűséget a nemzeti kisebbségek jogait.
mégis megtörténhet öt év uniós tagság után is hogy nyltan diszkriminatv módon az őshonos nemzeti kisebbségek nyelvhasználata ellenében védik a többségi nyelvet mint ahogy történik most szlovákiában ahol egy one thousand nine hundred and ninety five ös már akkor is komoly nemzetközi brálatokat kiváltott nyelvtörvényt élesztettek most újjá.
ez a nyelvtörvény tervezet veszélyezteti a kisebbség nyelvhasználatát az élet minden területén annak a félmilliós lélekszámú őshonos magyar kisebbségnek is például szlovákiában aki ott él.
nemhogy elősegtené a nyelvi soksznűséget a kisebbség identitásának megőrzését de gyakorlatilag nyelvi felügyelőket inspektorokat enged rá a kisebbségre hogy komoly pénzösszegekkel brságoljanak ha nem tartják be a brüsszelből nézve agyamentnek minősülő rendelkezéseket.
ezért kérem a nyelvi soksznűségért felelős biztosát az uniónak hogy lépjen közbe érvényestse gyakorlatban a nyelvi soksznűséget szlovákiában is.
a tz új tagállam öt éve van az európai unióban.
eleinte a régi tagállamok részéről volt egy bizalmatlanság de ez fokozatosan oldódott sőt egy idő után bebizonyosodott hogy az új tagállamok számos kérdésben például a szolgáltatási irányelvben vagy a munkavállalás szabadságában az unió reformjának élharcosai voltak.
ezért azt hiszem hogy elmondhatjuk hogy ez az öt év egy nagyon komoly tanulóidő volt. ugyanakkor rá kell mutatnunk arra hogy vannak még diszkriminatv intézkedések az új tagállamokkal szemben.
elég arra utalnom hogy az új tagállamok gazdái az idén is csak a sixty át kapják annak amit a régi tagállamok gazdái.
ezzel együtt azt kell mondjam hogy az uniós csatlakozás egy win win kölcsönösen előnyös lépés volt és ezúton szeretném megköszönni az európai parlamentnek hogy befogadtak bennünket új tagállamokat.
emberijog védők véleménye szerint az unió intézményei közül a parlamentet hangja a legerőteljesebb a harmadik országokat érintő emberi jogi sérelmek elleni fellépésben.
mindenkinek ajánlom hogy menjen el magyarországra kapcsolja be a tv t nézze meg az adásokat olvasson újságot és akkor meglátja meggyőződik hogy milyen a magyar sajtószabadság és hogy ezt nem kell itt önöknek ilyen módon félteniük hiszen ezt másként nem tudom értékelni mint politikai játéknak.
de visszatérve arra amiről ma kellene itt szóljon a vita arról hogy elengedhetetlen hogy a parlament együttműködjön a külügyi szolgálattal annak érdekében hogy az általunk felvetett problémákra súlyos problémákra a harmadik országbeli jogvédelem területén legyen kézzelfogható megoldás.
nagyon fontosnak tartom hogy az unió hallassa a hangját a keresztény egyházi üldöztetések ellen és az ezen vallási jogok melletti kiállásban és védelemben egyaránt.
meg kell hallgatni a gyermekeket a nemzeti közösségeket akiknek anyanyelvhasználata és hagyományaik veszélyben vannak és vég nélkül lehetne folytatni a sort.
fontos a vallás és lelkiismereti szabadságra vonatkozó iránymutatások kidolgozása hiszen a világ számos részén komoly fenyegetettségnek és üldöztetésnek vannak kitéve a vallási kisebbségek.
az európai uniónak az alapjogi chartában megfogalmazott alapvető emberi jogok szellemét külső fellépései során is szem előtt kell tartania.
a leghatásosabb eszköz ezen alapjogok külső érvényestésére az ha az európai államok mindegyikében biztostják azokat.
nem léteznek kivételek és átértelmezések nincsen kettős mérce nincsenek kiszolgáltatva pártpolitikai harcoknak az alapjogok érvényesülését értékelő mechanizmusok.
a vallásszabadság olyan érték amelyet a keresztény gyökerű európa véres háborúk árán tanult meg tisztelni.
a vallásszabadság európában közelebbről az erdélyi fejedelemségben született európai találmány ugyanakkor keresztény érték.
éppen ezért európaiként és keresztényként kötelességünk hirdetni terjeszteni és védelmezni ha kell.
július thirteen án ankarában a nabucco szerződés alárásakor barroso úr kijelentette a gázvezetékek acélból készülnek a nabucco viszont cementként köti össze az abban részt vevő embereket és stratégiai kötés az unió és törökország között. putyin elnök kijelentette mindenki annyi rozsdás vascsövet fektet a földbe amennyit akar csak legyen mit beletöltenie.
nos éppen a források bizonytalansága a legnagyobb gondja ennek a projektnek.
ami biztos a eight milliárdos beruházás jó üzlet lesz az abban résztvevőknek.
egyébként ahogyan az orosz szálltásban a tranzitország ukrajna jelenti a gondot ugyangy jelenthet problémát törökország.
és sokan nem értünk egyet azzal hogy törökországot összebetonozzuk az európai unióval.
ez ma sokkal inkább illúzió mint reális terv. a desertec az uniós fogyasztók étlapján nem lesz főétel sokkal inkább csak nagyon drága desszert.
ezért javaslom hogy az atomenergia biztonságát növelő kutatásokkal foglalkozzunk mert ez az energiafajta tiszta és olcsó is.
először is hadd köszönjem meg hogy magyarul szólhatok ebben a házban és úgy köszönthetem az alelnök urat.
azzal szeretném kezdeni hogy ha majd visszatekintünk az előző öt évre valósznűleg pielbags biztos úr az egyik legsikeresebb biztos lesz a kiegyensúlyozott és előremutató politikákért amiket a parlamenttel eddig közösen elfogadtunk.
pielbags biztos úr januárban magyarországon budapesten rendezett nabucco konferencián mondta ki először hogy az európai unió politikai és pénzügyi támogatást kván nyújtani a nabucco projektnek.
az előttünk álló legfontosabb két feladat hogy mintegy two milliárd eurót az európai unió költségvetésében találjunk másfelől kidolgozzuk azokat a feltételeket amelyekkel ez a projekt könnyebben egyszerűbben jobb feltételekkel juthat hitelhez. az eredeti géret mintegy thirty millió euróról szólt.
látnunk kell hogy tovább kell lépni.
én biztos vagyok abban hogy a biztos úr az elkövetkezendő néhány hónapban ami még előtte áll mindent megtesz illetve a következő biztosra hagyja azt a feladatot hogy ez a projekt sikerüljön.
mindannyiunknak tudni kell gazdasági válság esetén nem a háztartásokat sújtja először az áramkimaradás energiakimaradás hanem a vállalatokat.
ezeknél a vállalatoknál tisztelt képviselőtársaim a mi választóink a mi állampolgáraink dolgoznak az ő munkabérüket kockáztatjuk az energiabiztonság kockáztatásával.
a határozati javaslat kitér arra hogy a homályos tulajdonosi hátterű orosz surgutneftgaz nemrégiben jelentős részesedést szerzett a magyar mol olajtársaságban.
ehhez kvánnék hozzászólni. jómagam az ügyletet követően rásbeli kérdéssel fordultam biztos úrhoz akinek a válaszából kiderült hogy jogosnak tartja igényünket arra hogy erősebb védelmet biztostsunk az európai energiavállalatoknak az átláthatóságot nélkülöző külső felvásárlások ellen.
ez jó hr.
ki kell ugyanakkor mondanunk hogy a jelenlegi szabályozás ennek a célnak az elérésére alkalmatlan.
a transzparenciára vonatkozó előrásokat ugyanis könnyedén ki lehet játszani.
ezért arra kérjük az európai bizottságot hogy lépjen ki a tétlen szemlélődés kényelmes helyzetéből.
a kormányokkal együttműködésben dolgozza ki a hatékony védelem jogi kereteit az ellenséges felvásárlásokkal szemben.
erről ugyan kevesebb szó esik manapság de következményeiben legalább olyan komoly mint a gazdasági krzis.
ennek tükrében azok a munkabiztonsági előrások melyek az anyákra vonatkoznak rendkvüli figyelmet érdemelnek.
az irányelvjavaslat mégis megosztja az európai közvéleményt ahogy a parlamentet is.
a munkabiztonsági előrásokat amelyek kizárólag a terhes nőkre és a szoptatós kismamákra vonatkoznak nem szerencsés kiterjeszteni az apákra hisz az ő munkabiztonságuk azáltal hogy apákká válnak nem igényel változást.
one hundred and thirty seven cikkelyére is és a jogszabály hatáskörét kiterjesztjük a szülői szabadságra egyszerre két előrás lenne érvényben a szülői szabadságra vonatkozóan beleértve az apasági szabadságot is.
ha a szociális partnereket arra kértük hogy ninety six ninety four ek szülői szabadságról szóló irányelv ügyében jussanak egyezségre amit spidla biztos is emltett vajon miért próbáljuk prejudikálni hogy mi legyen az egyezség.
az egyes tagországoknak oly mértékben eltérő a törvénykezése és gyakorlata hogy az irányelv módostása valóban rendkvül nagy figyelmet igényel.
nem lenne helyes ha a parlament úgy lépne ebbe a témába mint elefánt a porcelánboltba.
a rosszul megfogalmazott védelem bizonyos körülmények közt a fiatal nők foglalkoztatása ellen fordulhat hisz drágább munkaerővé válnak mint férfi kollégáik.
negyed évszázaddal a rendszerváltozás után tovább ksért a múlt a román hrszerző szolgálat a volt securitate módjára provokálja az erdélyi magyar közösséget és próbálja ellene fordtani a román többséget.
kirvó példája ennek a kézdivásárhelyi beke istván robbantásos terrorcselekménnyel való megvádoltatása és letartóztatása.
a nemzetközi kontextusba helyezett terrorvád ilyenképpen akarja az autonómiajogaiért harcoló magyar székelyföldet megbélyegezni és kriminalizálni.
a rendszerváltó temesvári kiáltvány értelmében a jogegyenlőség és a szabadság a romániai nemzeti kisebbségeket nevezetesen a magyarságot is megilleti!
az utóbbi hetekben a teljes romániai magyar közösség értetlenül figyeli hogy a hatóságok terrorista merénylet elkövetésével vádolnak egy kisvárosi vállalkozót aki egy szélsőjobboldali szervezet helyi vezetője ám a házkutatás során csupán petárdákat és csillagszórókat találtak nála.
a teljes igazságot majd kiderti a bróság de addig is elkesertő hisztériakeltés folyik a román médiában a célpont pedig a teljes romániai közösség.
olyan érzése van a magyar kisebbségnek sőt a román publicisták egy részének is mintha valakiknek a szándékos interetnikus feszültségkeltés lenne a céljuk erre pedig a jelenlegi bonyolult európai biztonsági helyzetben a terrorizmusnak már a vádja is elég.
egy közösség kollektv megbélyegzése ellehetetlentheti a párbeszédet és a vitát a valóban fontos problémákról amelyekről a mai napig kevés szó esik romániában.
az anyanyelv használati jog akadályozása a kisebbségi közösség szimbólumainak kétségbe vonása az oktatási törvény szelektv alkalmazása vagy az egyházi ingatlanok visszaszolgátatási folyamatának leálltása.
valós párbeszédre van szükség romániában a többség és kisebbség között ezekről a kérdésekről nem pedig médiamanipulációra és kollektv megbélyegzésre.
szinte az egész európai agrárium válságban van amelyet nem csak a világgazdasági válság és visszaesés a belső és a külső piacok beszűkülése okozott hanem a kap politikája is az a neoliberális politika amelyet az előző években az európai bizottság folytatott.
ez nagymértékben hozzájárult a jelenlegi válsághoz.