kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
fontos hogy szerbia ne essen mások hibáiba miszerint csak a csatlakozás érdekében csak átmenetileg és elméletben tartja szem előtt e nemzeti kisebbségek érdekeit hanem azt a gyakorlatban a mindennapokban is érezhetővé teszi az ott élők számára.
nekünk ezt nyomon követni lesz kötelességünk itt a továbbiakban is.
kulcsfontosságú volt hogy a májusi szerbiai országgyűlési választások előtt az európai tanács megadta a tagjelölt státuszt szerbiának.
a közösség elismerte az erőfesztéseket amelyeket szerbia a koppenhágai kritériumok teljestése terén tett.
az egész balkán stabilitása szempontjából nagy jelentősége van meghatározó szerepe van szerbia integrációs előrehaladásának.
nagyon fontos az a kisebbségvédelmi rendszer amely szerbiában kialakult.
számos európai uniós tagállam büszke lehetne arra a kisebbségvédelmi rendszerre amit szerbia kialaktott ugyanakkor szerb barátaink figyelmét felhvnám arra hogy ehhez megfelelő pénzügyi forrásokra is szükség van.
ami pedig koszovót illeti nagyon kérem a bizottságot és a tanácsot ne álltsa teljesthetetlen követelmények elé szerbiát.
ahhoz hogy előrehaladás legyen szerbia és koszovó viszonyában mind a két félnek megfelelő engedményeket kell tennie nem csak szerbiának hanem a koszovói albánoknak egyaránt.
legalább két csoportját tudom embereknek akik nem ismernék föl melyik országról beszélgetünk itt ma.
az egyik ilyen csoport a szerbiában élő magyarok akik folyamatosan és rendszeresen szenvedik el a legdurvább emberi jogi jogsértéseket többek között a fizikai bántalmazást pusztán az anyanyelvük a magyar nyelv használata miatt.
a súlyos emberi jogi jogsértésekben mégpedig az őshonos nemzeti kisebbségekkel szembeni jogsértésekben.
erről most úgy tűnik hogy szemérmesen hallgatunk nem beszélünk.
az idő rövidsége miatt hadd emltsem meg az etnikai tisztogatást ami folyik tehát a beteleptését a háborús menekülteknek erőszakos módon délvidékre a magyarok közé illetőleg a már emltett nyelvi jogoknak a megsértését és hadd követeljem a magyarok számára a területi autonómiát
tisztelt elnök úr! először is gratulálni szeretnék milan zver kollégámnak a jelentéshez nagyszerű munkát végzett. az erasmus plus programot több millió fiatal európai ismeri és vett részt már benne és a mostani új program lehetőségeket nyújt hogy több készséget és képességet illetve nyelvtudást szerezzenek az új program révén.
az új erasmus plus program költségvetésének háromszoros növelése nagyon fontos számunkra azért hogy minél többen vehessenek részt ebben a programban a különböző mobilitásokban és szintén fontos a program egyszerűbbé hozzáférhetőbbé tétele illetve a kisebb volumenű projektek támogatása hatékonyabb támogatása is.
örülök annak hogy az új program kiemelten foglalkozik a nyelvtanulással a résztvevők online nyelvi támogatást kaphatnak beleértve a nemzeti irányelveket is.
a többnyelvűség támogatása nemcsak a nagy európai nyelvek tanulásának támogatását kell hogy célozza hanem az őshonos kisebbségi nyelvek és a veszélyeztetett nyelvek többség általi megtanulását illetve a szomszédos nyelvek megismerését is ami jelentős impulzust adhat a határokon átnyúló kapcsolatok és projektek megerőstéséhez.
ösztönözném az ilyen jellegű pályázatokat illetve felhvnám a figyelmet hogy milyen fontos lenne a szakképzési programok megerőstése mellett a tehetséggondozásra is nagyobb figyelmet fordtani.
és végül egy gyilkosság után lépett csak fel határozottan a rendőrség ellenük.
az olasz integrációs minisztert aki kongói származású de eighteen éve olaszországban él folyamatosan rasszista megjegyzésekkel támadják.
a magyarországi jobbik usztása a romák és zsidók ellen már eddig is drámai következményekhez vezetett.
egy magyar bróság szerint a jobbik gárdistáival szemben botot ragadó romák hajtottak végre közösség elleni izgatást azaz gyűlölet bűncselekményt.
egy másik szerint csak ártatlan véleménynyilvántás az hogy egy szélsőjobboldali férfi azt nyilatkozta hogy újra marhavagonokba rakná azt aki jelképeinket gyalázza.
a történelemből tudjuk hogy az erőszakhoz vezető út a gyűlöletbeszéddel kezdődik.
thousand and six október twenty three án az a kormány amelynek ön miniszterként tagja volt budapesten szemeket lövetett ki több száz sérülést okozott lovasrohammal hajtatott az emberek közé. ön ezt nem érzi szélsőséges magatartásnak? vagy esetleg úgy gondolja hogy az áldozatok voltak
szélsőségesek és ezért ilyen bánásmódot érdemeltek? hogyan téli meg az ön kormányának a működését a szélsőségesség szempontjából konkrétan erre az esetre vonatkoztatva?
üdvözlöm és támogatom a bizottság digitális egységes piacról szóló kezdeményezését.
században magától értetődő hogy az európai unió országainak egységes digitális piacot kell képezniük.
a fiatal generáció nem is érti hogy miként beszélhetünk e nélkül közös piacról.
külön felhvnám a figyelmet a bizottság sixteen intézkedése közül a területi alapú tartalomkorlátozás megszüntetésére valamint arra hogy a hetedik pont felveti milyen további intézkedések szükségesek ahhoz hogy a műsorszolgáltatások országhatártól függetlenül elérhetővé váljanak.
meggyőződésem hogy az üzleti érvek ellenére teljességgel idejétmúlt a műsorszolgáltatások országhatárokhoz kötése kiemelt tekintettel a nagy érdeklődéssel vált sporteseményekre. a technikai lehetőségek mai szintjén elfogadhatatlan hogy a polgárok számára lehetetlen egyes sportesemények megtekintése azon a nyelven amelyen ők azt szeretnék még akkor is ha előfizetéssel rendelkeznek az adott szolgáltató műsorára.
támogatom azt hogy az európai bizottságot felkérje az európai parlament hogy tegyen javaslatot olyan uniós jogszabály elfogadására amely európai szinten szabályozza a véleménynyilvántás a tájékozódás a tömegtájékoztatás szabadságát. támogatom hogy jöjjön létre a tagállamok médiagyakorlatát ellenőrző uniós monitoringmechanizmus.
two thousand and eleven márciusában az európai parlament állásfoglalást fogadott el a magyar médiatörvényekről amelyek a wéber jelentésben vázolt problémák nagy részét pontosan tükrözik.
bár az európai parlament és az európai bizottság személy szerint neelie kroes biztos asszony fellépésének köszönhetően módosultak ugyan a magyar médiatörvények de a legsúlyosabb probléma fennmaradt az adófizetők pénzéből működő állami rádió és televzió hrműsorai egyáltalán nem tükrözik a magyarországi és a nemzetközi viszonyokat.
a hrműsorok torztanak manipulálnak sőt hazudnak ezért ezekből a médiákból a magyar állampolgárok nem tudnak hitelesen tájékozódni.
a jelentés egyértelműen kimondja hogy a médiahatóságnak függetlennek kell lennie a kormány a parlamenti többség vagy bármely más társadalmi csoport befolyásától.
örülök hogy ezt a megfogalmazást csakúgy mint a jelentést csaknem egyhangúan fogadtuk el a bizottságban és remélem hogy nagy többség fogja elfogadni a plenáris ülésen is.
fontos hogy az audiovizuális direktvát ennek megfelelően módostsuk.
nem szeretnénk túlszabályozni a sajtót de érvényt kell szerezni az európai értékeknek s a médiaszabadság a demokrácia egyik legfontosabb alappillére.
a jelentés felkéri az európai unió alapjogi ügynökségét hogy ellenőrizze a sajtószabadság és pluralizmus megvalósulását a tagállamokban és kiemeli hogy az oknyomozó újságrást közösségi támogatásban kell részesteni.
üdvözöljük hogy a bizottság szakértői csoportja hasonló következtetésre jutott mint az európai parlament libe bizottsága és szeretném én is személyesen megköszönni biztos asszony elkötelezettségét ebben a témában és reméljük hogy ugyanilyen jól fogunk tudni együttműködni a jövőben is.
nagyon örülök hogy az előadó kompromisszumképessége lehetővé tette hogy időben meghosszabbtható legyen a vámkedvezmények rendszere.
az európai tanács elnökségét betöltő magyar elnökség nagyon fontos szerepet játszott ebben a folyamatban.
ha most nem kerülne sor a vámkedvezmények rendszerének meghosszabbtására az a világ legszegényebb országait rendkvül hátrányosan érintené.
sajnálatos viszont hogy az európai bizottság késedelemmel nyújtotta be a parlamenthez ezt a javaslatot és itt nem lehetett érdemi vitát folytatni.
pedig a gsp rendelet érdemes lenne arra hogy módostsuk.
nem indokolhatók ugyanis azon vámkedvezmények amelyeket a világ leggazdagabb olajexportőr országainak mondjuk például éppen az egyesült arab emrségnek vagy szaúd arábiának adunk.
megfontolandó hogy oroszország amely nem tagja wto nak mert nem kvánt belépni és a kereskedelempolitikát nagyon gyakran külpolitikai nyomásgyakorlásra használja érdemes e arra hogy kereskedelmi kedvezményeket kapjon.
hiszen ma olyan országok is kapnak kereskedelmi kedvezményeket amelyek egyébként a nemzetközi szntéren akadályozzák a klmavédelmi megállapodások elfogadását vagy éppenséggel nem fenntartható módon előálltott termékeket exportálnak az európai unióba gyakran az esőerdők kiirtásával vagy óriási co two kibocsátással.
a dokumentum világosan tükrözi az unió és kna közötti stratégiai kapcsolatok fontosságát különös tekintettel azokra a globális kihvásokra melyekkel naponként szembesülünk.
knával szorosan együtt kell működnünk még akkor is hogyha több kérdésben joggal vagyunk elégedetlenek.
az egypárti uralom az emberi jogokat a gazdasági érdekeknek rendeli alá a vallásszabadságot durván korlátozzák tibetben a nemzeti kisebbségek köztük az ujgurok súlyos üldöztetést szenvednek a halálbüntetés továbbra is érvényben van a szólásszabadságot pedig az alkotmányos előrások ellenére szintén nem tartják tiszteletben.
a bölcs konfuciusz több ezer évvel ezelőtt azt mondta azt tantotta ha valakivel alapvető dolgokban nem tudsz egyetértésre jutni ne kovácsolj vele közös terveket.
ehhez képest én azt látom hogy az európai unió egésze és a tagállamok is egyenként régi tagállamok is meg új tagállamok is mindenki knával akar együttműködni külön külön gazdasági megállapodásokat kötni.
majd bejövünk ebbe a terembe és az országok egy részének európai parlamenti képviselői olyan jelentést akarnak holnap elfogadni amely minden oldalában kioktatja knát ahelyett hogy arról beszélne arról rna hogy miképpen lehet a mi juncker tervünket együttműködésbe hozni európa gazdaságát belendteni
azt javaslom tehát a kollégáknak hogy régi új tagállamok mindannyian azon gondolkodjunk hogy miképpen működjünk együtt és ne azon hogy hogyan vigyük tovább a korábbi gyarmati világ gondolkodásmódját és kioktatását.
kolléga úr ön hallott arról hogy mi történik knában? hogy mi történik a tibeti kisebbséggel vagy az ujgurokkal vagy a falun kung követőivel?
az európai unió klmaváltozás ellen irányuló törekvéseinek fontos eleme az üzemanyagok üvegházhatásúgáz kibocsátási szintjének csökkentése.
az európai unió úgy is mint nemzetközi szintéren úttörő szereplő ebben a harcban nem engedheti meg magának hogy kitűzött céljai ne teljesüljenek.
ugyanakkor ezen célok megvalóstását az ipar érdekeinek figyelembevételével is kell elérnünk.
olyan szabályozásokat kell alkotnunk amelyek a lehető legkevesebb bürokratikus teherrel sújtják a gazdaság szereplőit.
egyszerre vagyunk ugyanis felelősek a környezetünk védelméért és a kontinens versenyképességéért a munkahelyek megőrzéséért.
véleményem szerint a bizottság javaslatában ezek a szempontok megfelelő módon ötvöződnek.
fel szeretném hvni azon képviselőtársaim figyelmét akik a bizottság javaslata ellen kvánnak szavazni hogy ezzel a legjobb szándék mellett is öt év munkáját kockáztatják.
ez egy kompromisszumos javaslat tehát távolról sem tökéletes de hosszas egyeztetések során sikerült konszenzusos megoldást elérni aminek eredményeképpen elindulhat végre a kibocsátáscsökkentésre irányuló munka.
az hogy a forgalmazók az általuk ténylegesen használt alapanyagok üvegházhatásúgáz kibocsátási szintjeit jelentsék jól hangzik.
egyfelől nem ellenőrizhető hogy a kitermelő országok hiteles adatot bocsátanak e az eu rendelkezésére másfelől a szükséges igazolások beszerzése az iparági szereplőknek aránytalan adminisztratv terhet jelentene.
továbbá ez a módszertan azon piaci szereplőket is versenyhátrányba hozhatja akiknek eszük ágában sincs például kanadai olajhomokot importálni de korlátozott lehetőségeik vannak alapanyagbeszerzés tekintetében.
az átlagos általános érték véleményem szerint jó eszköz ezen problémák áthidalására.
javaslom tehát mindezek alapján hogy fogadjuk el a bizottság javaslatát!
köszönöm szépen a lehetőséget!
azokkal a képviselőtársaimmal értek egyet akik ebben a hosszú hosszú immár több mint öt éves vitában azt mondják hogy az eredeti célkitűzéshez képest a bizottság javaslata most valahol máshol tart és megvallom őszintén hogy én magam is azt hiszem hogy ezalatt az idő alatt ez a kompromisszum azért hajlott
de ezzel együtt én azt gondolom hogy az igazi megoldás az nem feltétlenül ennek a mostani direktvának a keretei között van hanem az hogy amit nem a föld alól hozunk ki hanem itt a napsütés révén a földön termelünk meg a bioüzemanyagok ezek jelenthetik tulajdonképpen az igazi megoldást.
amikor jobbról balról és középről egyaránt éles kritikát fogalmaztak meg a képviselőtársaim arról hogy emberi jog sértő államok vesznek részt az emberi jogok védelmében az a bibliai mondás jutott eszembe hogy ha a só zét veszti
ugyan mivel sózzák meg?
az ensz nek és az európai uniónak fontos feladata lesz hogy megtalálja azt a sót amellyel az emberi jogi kérdések értelmesen megsózhatók.
megdöbbentő az az önkényesség ahogy az európai unió összeválogatta hogy számára melyek a kiemelten fontos emberi jogi területek.
én had javasoljak egy olyat amelyet az ensz abszolút emberi jogi kérdésként kezel már hosszú ideje land grabbing ként ismeri a szakirodalom az angol nyelvű szakirodalom.
a földrablások kérdése mint emberi jogi kérdés.
ez ugye azt jelenti hogy jobb gazdasági pozcióban lévő országok magánszemélyei és társaságai fölvásárolják szegényebb országok földjeit megfosztva azon szegény országok vagy azok egyes területeinek lakóit a megélhetési lehetőségüktől.
ez a jelenség sokáig a harmadik világot jellemezte de sajnálatos módon az európai unión belül is létezik.
természetesen mélységesen eltélem ahogy az eritreai menekültekkel bánnak és azt is támogatom természetesen hogy európai unió tegyen lépéseket az irányban hogy az eritreai menekültek helyzetét minél hamarabb rendezze.
de az az irány amely itt ebben a jelentésben megfogalmazódik az egyszerűen zsákutca.
az hogy hozzunk létre egy pénzügyi alapot hogy segtsünk ezeknek a menekülteknek ez számomra teljes mértékben elfogadható a tekintetben hogy az európai unión belül milliók élnek a létbizonytalanságban a nyomor szintjén.
magyarországon three millió ember nyomorog a nyugdjasoknak a többsége nem tudja megvenni a gyógyszerekeit és ez európában egyébként egy jellemző tendencia úgyhogy először nekünk az európai embereken kellene segteni amellett hogy természetesen a menekültek felé is empátiával tekintünk.
a másik pedig az hogy a tagországok önkéntesen fogadják be.
hát vegyék már észre végre hogy az európai unió a bevándorlók által teltett úgyhogy az európai unió közvettsen eritrea és az eritreai menekültek között hogy ők biztonságban hazatérjenek.
tisztelt elnök úr biztos úr tisztelt képviselőtársaim!
a megoldandó probléma súlyához képest sokan gy az európai parlament képviselői is jóval többet vártak az ensz fenntartható fejlődésről szóló konferenciájától.
a földünk fenntarthatatlan kizsákmányolásának riasztó következményei ma már mindenki számára ismertek a folyamatok visszafordtására pedig rendelkezésre áll a szükséges technológia és tudás.
sajnos a politikai szándék még mindig hiányzik a cselekvés gyakran akadozik.
a rióban elfogadott hangzatos célok megvalóstása tehát továbbra is közös felelősségünk.
a rió twenty konferencián felszólaló magyarországot képviselő áder jános köztársasági elnök úr aki elődöm volt itt az európai parlamentben úgy fogalmazott a fenntartható fejlődés rólunk és gyermekeinkről az életünkről a jövőbeni esélyeinkről szól.
képzeljék el tisztelt képviselőtársaim azt a helyzetet amikor gyermekek tz és százmilliói nem jutnak majd ivóvzhez és ennek következtében a gyermekhalálozási arányok tovább romlanak ezen a földön.
ezt a felelőtlenséget nem vállalhatjuk magunkra.
úgy érzem a politikusoknak és a gazdasági vezetőknek ezen a téren azonnali cselekvésekre van szükségük.
sokkoló adat miszerint ma a világ kórházi ágyainak a felét a rossz minőségű ivóvztől megbetegedett emberek foglalják el és évente közel two millió five év alatti gyermek áldozata az ivóvzellátás és a szennyvzkezelés problémáinak.
és akkor még nem beszéltünk azokról az emberekről főként a harmadik világban akik el sem jutnak a kórházba hogy egyáltalán kórházi ellátásban részesüljenek.
úgy halnak meg hogy a statisztikai adatokban nem is szerepelnek.
az európai unió idejekorán felismerte a vz stratégiai jelentőségét és élen jár a fenntartható vzgazdálkodáshoz vezető úton.
az unió azonban önmagában kevés ahhoz hogy önmaga oldja meg a vzellátás globális problémáit.
éppen ezért elemi érdekünk hogy hatékony nemzetközi együttműködés jöjjön lére a vzpolitikában mielőtt még ennek hiánya migrációs hullámokat indtana és vzért folyó háborúk fenyegetnének bennünket.
nem szeretném ha a gyermekeim olyan világban nőnének fel ezért úgy érzem utolsó pillanatban vagyunk mindenkinek cselekednie kell.
ez a kérdés.
siker semmiképpen sem de én személyesen nem vagyok csalódott azért mert nem vártam és nem is várhattunk az adott helyzetben nagy eredményeket.
természetesen megpróbáljuk fenntartani eddigi lelkesedésünket de kérdés hogy meddig sikerül ehhez megfelelő partnereket találni és kérdés hogy egyáltalán hosszú távon fenntartható e az eddig követett politikánk.
ahogy florenz úr mondta a jelentéstevő sok időnk nincs.
sokkal hatékonyabban és eltökéltebben kell lépni a nemzetközi porondon hogy azt a keveset amit elértünk át tudjuk ültetni esetleg a gyakorlatba is.
akkor viszont elsősorban nekünk kell megegyeznünk egymás között úgy a tagállamoknak mint a politikai csoportoknak is.
tudjuk hogy milyen eltérő a véleményünk az energiapolitikában. az pedig szorosan összefügg a klmaváltozás elleni harccal.
az energiahatékonysági jogszabály átültetése a gyakorlatba de a tiszta és biztonságos atomenergia további fejlesztése is nagyban hozzájárulhat és pozitvan a klmaváltozás elleni harchoz.
ugye a vita vége felé nem szeretném ismételni az elhangzott érveket.
egy két elemet azért kihangsúlyoznék amelyek talán nem kellő súllyal hangzottak el.
az európai uniónak egyik legfontosabb sikere az európai közös belső piacnak a létrehozása és éptése.
az európai közös belső piacot alaptó alapjogok egy összefüggő rendszert képeznek.
ha valaki bármelyik elemét támadja gyengti magát az európai közös piacot vonja kétségbe az európai közös piacot támadja.
minden tagországnak megvan a lehetősége hogy meghatározza a szociális jogosultságokat a hozzáférésnek a szabályait és szabályokat alkosson arra az esetre hogyha valaki megsérti vagy visszaél ezekkel a jogokkal.
talán jobban eltájékozódhatnak az egyes országok képviselői benne.
és még egyszer egyetlenegy mondat az európai unió munkavállalóinak mindössze three a az aki migráns munkavállaló.
ennek a three nak mindössze one five e lehet az aki bulgáriából és romániából jött és szinte mérhetetlen a töredéke az aki esetleg visszaél.
én nem a fogyasztókról beszéltem a belső piacról beszéltem hogy a belső piac része egy összefüggő rendszer része az alapjogoknak a rendszere gy a szabad mozgásnak a rendszere is.
egyébként a munkavállalóknak a nagy része aki más országban dolgozik az ott jövedelemmel rendelkezik és nyilván ilyen értelemben fogyasztó is.
de nem a fogyasztókról szól hanem a belső piac egységes rendszeréről szól a vita.
a szabad mozgásnak a kétségbe vonása újragondolása az egész európai piacot az egész európai éptménynek a jövőjét veszélyezteti.
az elmúlt napok hradásaiból kirajzolódik az ideális kelet európai munkavállaló képe akit szvesen fogadnak nyugat európában. a jó kelet európai munkavállaló dolgozik amennyit br szigorúan minimálbérért se többért se kevesebbért hogy se szociális dömpinget ne okozzon se extra kiadást a munkaadójának.
minden munkát elvégez amit a helyiek nem tudnak vagy nem akarnak elvégezni gondozza a nyugat európai idős szülőket neveli a gyerekeket ápolja magukat hogyha betegek.
a jó kelet európai munkavállaló a családját hátrahagyja nem terheli meg velük a fogadó ország oktatási és egészségügyi ellátó rendszerét a gyerekei után nem igényel családi pótlékot és ha beteg nem megy orvoshoz.
a fizetését sem utalja haza hanem helyben elkölti az egészet hadd nőjön a belső fogyasztás.
munkásszállón vagy elhagyott barakkban lakik mert nem akarja bővteni a keresletet és ezzel fölverni a bérlakások amúgy is magas árát.
csendben tűri ha segélyturistának ingyenélőnek vagy olyan nem kvánatos személynek titulálják aki miatt romlik a bűnözési statisztika.
az ideális kelet európai azonban nem is munkavállaló.
hanem milliárdos üzletember az se baj ha a vagyona eredete nem teljesen tiszta.
ő állampolgárságot és szabad mozgási lehetőséget kap. ez azonban nem a szolidaritás a közös értékek európája.
a most következő hozzászólásomat olasz jelnyelven fogom megtenni ezzel is mutatva az olasz siket sorstársaim felé érzett szolidaritásomat.
az európai unióban három ország olaszország luxemburg és málta ül a szégyenpadon hiszen csak ezekben az országokban nem fogadták még el a jelnyelvet.
sajnos arról kell beszámolnom hogy hazámban szlovákiában az utóbbi két évben radikálisan és indokolatlanul csökkent a kisebbségi kultúrák támogatására szánt állami támogatás.
nemcsak az összeg bizonytalan évről évre hanem legújabban a kormányzat nagy önkénnyel dönt a pénz elosztásáról és gyakran figyelmen kvül hagyja a bevált projekteket és ignorálja a számarányokat is az egyes kisebbségek közt.
sok európai országban a kisebbségi kultúrák támogatásának módja és összege törvényben van garantálva.
például a mindenkori állami költségvetés vagy a nemzeti bruttó össztermék fix százalékában van meghatározva.
az összegek elosztását pedig magukra az érdekeltekre bzzák.
ez lehetne a megoldás az egész európai unión belül mert sokban javtaná a többség és a kisebbség viszonyát és a kisebbségi civil szervezetek és kulturális intézmények nem lehetnének kitéve pénzügyi zsarolásnak és nem lehetne őket könnyen politikai eszközként felhasználni.
úgy gondolom hogy ideje lenne egy olyan uniós ajánlást megfogalmazni hogy a tagállamok ezt a kérdést ezzel a bevált módszerrel rendezzék.
köszönöm elnök úr.
az elmúlt hetek fontos külpolitikai bejelentése volt az a vlagyimir putyin orosz elnök által tett és azóta újra megerőstett kijelentés hogy leálltották a déli áramlat nevű projektet és más irányvonalban törökország felé tennék a gázvezeték új vonalát.
mondani sem kell hogy az eu ban nagy port kevert a bejelentés de külön érzékenyen érintette a tagjelölt szerbiát.
annál is inkább mivel a belgrádi orosz nagykövet kihasználva a helyzetet az eu t fekettette be és nevezte meg egyedüli felelősként a projekt leálltásáért komoly belpolitikai feszültséget sztva az országban. fontosnak tartanám ha az energiaunióért felelős alelnök efovi úr határozott és mihamarabbi konzultációkat kezdene ebben a kérdésben a tagjelölt szerbiával is mint ahogy azt tette a többi érintett eu tagországgal.
a szerb kormány már kihangsúlyozta az eu irányába való tartós elkötelezettségét szerintem szükség lenne arra hogy ez a nagy energetikai függőségben lévő ország érezze az eu támogatását ebben a nagyon nehéz ügyben segtve a szerb belpolitika stabilitásának megőrzését.
nemrégiben jogerős döntés született hogy egy előzetesen a református egyház tulajdonába visszakerült iskolaépület restitúcióját érvénytelentik azaz gyakorlatilag visszaállamostják.
az ügy azért is kényes mert a bróság saját törvényértelmezése miatt kerülhetett rá sor.
románia az uniós csatlakozáskor vállalta a teljes restitúciót a vonatkozó törvények meg is születtek ám a bróságok jogértelmezése az egész folyamatot visszafordthatja.
a döntés azért is felhábortó mivel az eljárás keretében a kötelességüket végző hivatalnokok bűnösségét állaptották meg olyan embereket téltek el akik jóhiszeműen hajtották végre a törvényt nem egy hanem több ezer visszaszolgáltatási kérelem esetében.
a döntés komoly kételyeket ébreszt bennem hogy románia megfelel e a jogállamiság kritériumának amelyik az eu csatlakozás egyik feltétele volt.
ezt tesszük mindannyian választóink érdekeit tartva szemünk előtt.
az előnyszerzés azonban nem mehet mások rovására és semmiképp sem lehet zsarolás eredménye.