kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
példát mondok ha születik egy olyan rendelkezés hogy orvosok nem adhatnak interjút a sajtónak minisztériumi vagy nem tudom miféle felettes hatóság engedélye nélkül akkor össze kell jönni tizenöt orvosnak az adott kórházból és azt mondani hogy ma délután kettőkor sajtótájékoztatót tartunk te a vakbélgyulladásról beszélsz te a rákmegelőzésről te az influenzáról és nem vagyunk hajlandóak tudomásul venni hogy ránk kényszertenek ilyen diktatórikus dolgokat.
ez a jelentés folyamatosan hangsúlyozza a fogyasztóvédelem szükségességét a pénzügyi szektorban.
nagyon örülnék annak hogy ha a magyarországot folyamatosan támadó és eltélő jelentések helyett a magyar devizahitelesek helyzete vonatkozásában nézné már meg végre az európai unió hogy mi történt és hogyan taposták a különböző nyugati és nem nyugati bankok sárba
és egy picit visszatérve a szubszidiaritásra nekünk is kellene annyi önbecsülésünknek öntudatunknak lenni hogy például a magyar brók is sokkal komolyabban bármilyenféle nyomás is nehezedik rájuk a legkülönbözőbb oldalakról elkezdik komolyan venni azt hogy itt van kérem szépen az európai uniós direktva a fogyasztóvédelemről.
ez az amit alkalmazunk a jogesetekben fogyasztóknak tekintjük és nem adósnak mint valamiféle adósrabszolgának a devizahiteleseket.
egyes hrek szerint azért folyik a gondolkodás arról hogy klaus cseh köztársasági elnöknek miként lehetne a kedvében járni tehát hogy utólag valamiképpen beillesszék a lisszaboni szerződésbe a bene dekrétumokat.
én nagyon szeretném ettől a jogi csűrés csavarástól és jogi nonszensztől megóvni magunkat három okból.
az első meggyőződésem hogy veszélyes precedenst teremtenénk ettől kezdve bármelyik közjogi méltóság érezhetné úgy hogy utólag belenyúlhat egy szerződésbe és mint látjuk ez egy veszélyes dolog mert már a szlovák kormány is hangoztatta hogy ha klaus igen akkor ők is szeretnék ezt.
tehát azt gondolom hogy ez egy veszélyes precedens lenne.
a második hamis az r példára hivatkozni.
az rek olyanokat kértek amik benne voltak eredetileg is a lisszaboni szerződésben illetve olyat nehezményeztek ami nem volt benne tehát nem ütközött jogi akadályba az ő kérésük.
a lisszaboni szerződés alárásáról folytatott mindenfajta vita felesleges mindaddig amg a legalapvetőbb értékeinket nem tisztáztuk egymással.
engedjék meg hogy pár példát hozzak fel európa legnagyobb jogfosztott kisebbségével kapcsolatban a kárpát medencei határon túli magyarsággal kapcsolatban.
tudják e azt például hogy egy európai uniós tagországban a kétmilliós európai magyarság területi önrendelkezése még a mai napig sincs napirenden holott mindannyian tudjuk hogy a területi autonómia egy európai jogi intézmény.
tudják e hogy ugyanebben az országban romániában több tzezer csángó magyar a mai napig nem imádkozhat és nem tanulhat az anyanyelvén.
és itt van még egy nálam is fiatalabb állam szlovákia ügye a szlovák nyelvtörvény ügye amelyet méltán nevezhetünk európa szégyenének.
és mindennek a teteje hogy vannak olyan aljas politikusok akik tárgyalási alapnak használják az emberellenes bene dekrétumokat.
hát milyen diktatórikus rasszista európában élünk ahol a bene dekrétumokat tárgyalási alapnak lehet tekinteni?
elegünk van abból hogy mindig a demokrácia álarca mögé bújva erőltetik ránk a diktatúrákat.
mi jobbikos politikusok egy bene dekrétumok nélküli egy szlovák nyelvtörvény nélküli egy lisszaboni szerződés nélküli európában szeretnénk élni ahol egyetlen magyart sem üldöznek származása és anyanyelve miatt.
ön azt emltette hogy azzal bztatták csehországot a csatlakozáskor hogy nem kell törődni a bene dekrétumokkal hiszen azok nincsenek érvényben.
tudja e ön hogy ennek a dekrétumnak a súlyos következményei változatlanul érvényben vannak tehát ha itt jogállam van és európa egészét annak tekintjük akkor bizony ennek a tekintetben csehországnak mind a szudétanémetekkel mind a magyarokkal kapcsolatban vannak teendői.
elnök asszony minden kortárs magyar lelkében mélyen él ez a hatalmas tragédia. éppen ezért én a következő egy percben szeretnék a környezetvédelmi és ipari megközeltésen túl egy másik dolgot kiemelni.
arra hogy büszke vagyok arra amit magyarország társadalma azokban a napokban és az azt követő hónapokban összefogásban megmutatott.
büszke vagyok rá hiszen ahogy az elmúlt hónapokban is a menekültek kapcsán a civil világ megmozdult és ellátta a kormányzat helyett a feladatát úgy ebben az időszakban is hihetetlen hogy mennyi adománygyűjtés forintadományok és más adományok gyűjtése indult be magyarországon.
amikor a vörösiszap elsodorta az életeket kolontáron és környékén a szolidaritás az erő és az emberség mutatkozott meg.
abban az országban ahol majd minden hatodik ember jövedelmi szegénységben él ebben az országban közakadozásból több mint two milliárd több mint six five millió euró gyűlt össze.
ez egy szép tapasztalat de van egy negatv is.
ez pedig arról szól hogy ha megnézzük hogy pontosan hogy költötte el a kormányzat a társadalom által összeadott forrásokat.
egy részét odaadták a károsultaknak egy nagyobb részét azonban pihentették egy bankszámlán az akkori kommunikáció szerint fialtatva banki kamatok kihasználására.
közösségi célokra fordtották.
nem tagadom és bzom benne hogy sok település valóban hasznosulhatott a közösségi intézményekben a társadalom tagjai által összeadott pénzből.
na de hát van olyan példa is hogy eleven millió forintért műfüves focipályát éptettek.
nem biztos hogy mi a társadalom tagjai akik adakoztunk erre akartuk szánni a pénzt.
minden ilyen tanulság fontos a hosszú távú szempontok alapján.
olyan katasztrófa volt amelyben tz ember meghalt százötvenen megsérültek háromszáz ház vált lakhatatlanná és felmérhetetlen lakossági és környezetvédelmi károk keletkeztek magyarországon.
azonban ezt a katasztrófát botrányok és korrupciós ügyek sora követte az azt követő években.
a botrányos kármentő akció a kárfelmérések igazságtalansága és az eltűnt kártértési pénzek tovább tetézték azokat a szörnyű emberi tragédiákat amelyeket emberek sorának kellett megélnie kolontáron és a környéken.
orbán viktor kormánya még ezt a szörnyű emberi tragédiát is korrupciós ügyek végrehajtására használta fel.
egy a korrupciós ügyek feldertésére szakosodott magyar oknyomozó portál szerint a teljes kármentésre szánt thirty eight milliárd forint adófizetői pénzből bizonytottan több mint ten milliárd forint jutott a kormányközeli oligarchák és vállalkozások zsebébe.
a legtöbb pénzt egy olyan vállalkozás nyerte egy akkori oligarcha kormányközeli oligarcha vállalkozása amely ellen a mai napon is rengeteg olaf vizsgálat van folyamatban.
másrészt erre képviselőtársam is utalt már fantasztikus nemzeti összefogással two milliárd forintot a magyar lakosság gyűjtött össze a kármentés elősegtésére.
ennek a two milliárd forintnak sajnos egy része eltűnt egy részét pedig nem a károk javtására és nem a károsultak megsegtésére hanem látványberuházásokra használták fel.
épült ahogy volt már erre utalás fifa kompatibilis focipálya épült emlékpark épült tanösvény és épült volna egy lakópark is de ennek a házainak a fele használhatatlan volt ezért a károsultak nem tudták igénybe venni.
vagyis a környezetvédelmi tanulságokon az ipari tanulságokon túl van még egy tanulság lelkiismeretlen politikusok más emberek szörnyű tragédiáját is arra képesek felhasználni hogy saját politikai gazdasági holdudvarukat gazdagtsák.
tisztelt képviselő úr ami méltatlan az az hogy az ön által támogatott kormány ezt a pénzt nagyrészt a gazdasági holdudvarának juttatta. emberek halálát emberek tragédiáját önök arra használták fel hogy az önök oligarchái még több pénzhez jussanak.
az a simicska lajos akit ön jól ismer önök már most nem szeretik de korábban ő volt az önök kedvenc oligarchája több mint ten milliárd forinthoz jutott.
nézze meg jelenleg az európai unió csalásellenes hivatala eljárások sorát indtotta ez ellen a cég ellen.
múlt héten az európai unió csalásellenes hivatalának a vezetője jogi ajánlásokat is tett ezekben az ügyekben.
önök ennek a pénznek egy részét ellopták és ez szégyen.
elnök úr én egy eddig el nem hangzott okot szeretnék emlteni a vörösiszap katasztrófa kapcsán.
a ninety es évek elején magyarországon privatizáció zajlott le hatalmas állami vagyonok kerültek magánkézbe olyanok kezébe akik akkor mint a régi rendszer emberei jókor voltak jó helyen.
ezt a réteget a profit utáni hajsza jellemzi a felelőtlenség és természetesen a környezetvédelmi előrásokkal nem törődtek.
a másik alapvető kérdés öt évvel a katasztrófa után a büntetőperben még első fokú télet sem született.
kétségtelen hihetetlen puszttást végzett ez a katasztrófa magyarország egyik nagyon szép területén nagyon hosszú időre meghatározva ennek az egész térségnek a sorsát beleértve a túlélő családokét is.
amit mi műveltünk illetve hát sok közreműködője volt ennek a mostani jelentésnek én azt hiszem hogy mindenki kellő önuralommal végezte a munkáját és ilyen értelemben valóban sikerült egy kicsit szélesebb fókuszra vetteni a tekintetünket mintsem pusztán egyetlen katasztrófa és talán igaz az hogy sikerült néhány tanulságot is levonnunk az eseményekből.
valóban ez még egy hosszú távú feladat mire európai szinten képesek leszünk olyan biztostékrendszer kidolgozására amely az unió területén jelentkező bármelyik katasztrófa esetén helytállni képes.
azonban ne felejtsük el hogy ebben az esetben is a magyar hatóságok pár nappal a baleset előtt teljesen rendben valónak látták ezt a létestményt kiadták az ide vonatkozó dokumentumokat.
magyarul ha ellenőrzés van azért az felelősséggel is jár és ez egy nagyon nagyon fontos része a dolognak.
a másik nagyon fontos tanulság amit szerintem itt érdemes szóvá tenni az az hogy igen ilyenkor megmozdul az egész ország.
ugyanakkor az a segtség ami egyébként az állam által gondozott utakon került összegyűjtésre ez azért az elszámolás dolgában már nem volt olyan világos nem nagyon lehetett látni hogy kinek kinek a hozzájárulása hova jut.
gy az ötéves évfordulón a legfontosabb és az első dolgunk megemlékezni arról a tz áldozatról és arról a több száz sérültről aki elszenvedte ezt a katasztrófát.
másfelől nyilvánvalóan politikusként az is a dolgunk hogy mindent megtegyünk annak érdekében hogy ne fordulhasson újra elő ilyen katasztrófa.
a tanulságok a kolontári balesetből szerteágazóak.
azt tapasztaltuk hogy magyarországon az uniós jogszabályokat rosszul ültettük át a bányászati hulladék irányelv helytelen átültetése is szerepet játszott a katasztrófában.
a jogszabályok végrehajtásával is súlyos problémák voltak a veszélyes hulladékokra vonatkozó szabályozás nem megfelelő alkalmazása miatt is bekövetkezett a katasztrófa.
és ahogy emltették a hatóságok gyenge teljestménye is nagyon fontos szerepet játszott.
az előző bizottság előkésztett egy hatósági környezeti ellenőrzésekre vonatkozó anyagot ez azóta sem került elő az új bizottság útvesztőjéből.
azt gondolom hogy az ötéves évfordulón joggal várjuk a bizottságtól hogy a környezeti ellenőrzésekre vonatkozóan előálljon egy javaslattal.
ezeket meg kell vizsgálni és meg kell találni a megfelelő eszközt arra hogy ne fordulhasson elő az ami magyarországon öt éve előfordult hogy egy negyvenmilliárd forintos mintegy százhúsz millió eurós kárt a magyar adófizetőknek a magyar költségvetésnek kellett fedeznie és egyetlen fillérrel sem járultak hozzá azok akik okozták a kárt.
a bizottságtól azt várjuk hogy fogalmazzon meg megfelelő javaslatokat egy olyan rendszer felálltására amely megelőzi azt hogy kivonják magukat a károkozók a felelősségvállalás alól.
elnök úr képviselőtársam felvetését folytatva mire is kell keresni a választ a büntetőeljárásban. először is arra hogy melyek voltak az adott munkafolyamatra illetőleg a tárolásra irányadó szabályok? megszegte e valaki ezeket a szabályokat ha igen ki? úgy szegte e meg hogy ismerte a szabályt és szándékosan megszegte avagy úgy hogy valamilyen okból nem ismerte az irányadó szabályt? amennyiben ismerte a szabályt és megszegte előre látta e magatartásának lehetséges következményeit és esetleg könnyelműen bzott azok elmaradásában vagy azért nem látta előre mert a tőle elvárható figyelmet körültekintést elmulasztotta? joguk
van a meghalt áldozatok hozzátartozóinak is választ kapni ezekre a kérdésekre.
elnök asszony az állásfoglalással kapcsolatban kiemelném a régi megoldatlan környezeti terhek ártalmatlantását amit fel kell vállalni különben az időztett bombák egyre csak ketyegnek alattunk.
külön örvendek hogy az alakuló uniós katasztrófabiztostási rendszer azokra a régi környezetvédelmi terhekből adódó helyzetekre is vonatkozik majd amelyek máig veszélyt jelentenek a társadalomra az egészségre a közegészségre és amelyeknek a jelenlegi jogi szabályozása alapján nem lehet megállaptani a felelősét.
a szennyező fizet nagyon fontos alapelv a környezeti katasztrófák elhártásában. tisztázatlan tulajdonjogi struktúrák és a felelősségre vonható személyek hiánya miatt viszont máig vannak olyan esetek amikor egyszerűen nem oldható meg az ártalmatlantás.
itt az ideje hogy egy olyan önálló eszköz jöjjön létre az eu keretein belül amely finanszrozza a régi környezeti terhek ártalmatlantását is illetve az ökológiai katasztrófák elhártásánál egyfajta azonnali mertési mechanizmusként szolgálhat.
azt gondolom képviselőtársaim hogy ez a helyes irány hogyha a közös célunkat az európai uniónak azt a célját hogy teljes egészében meg tudjuk nyitni a belső piacunkat minden szolgáltatás számára szó szerint értelmezzük és be akarjuk tartani. azt kell látnunk hogy egyes tagállamokban azért vannak különbségek.
ez egy nagyon érzékeny terület és nagyon fontos terület ezért fontos és kapcsolódnék barnier biztos úrnak a szavaihoz hogy a megfelelő vizsgálatokat összehasonltó elemzés módján végezzük el és kapcsolódok a jelentéstevőhöz hogy nagyon fontos hogy ezeknek az elemzéseknek a végeredményeit viszont országspecifikus ajánlások formájában éppen a tanulás céljából
és a következetesség miatt meg tudjuk fogalmazni az egyes tagállamoknak.
egyértelműen az irányelv célja az hogy megszűnjenek az önkényes akadályok a szolgáltatások előtt.
nekem mint politikusnak egyértelműen az a célom hogy a választóink a szolgáltatók azt gondolják hogy számukra az európai unió belső piaca egyformán nyitott és a lehetőség hogy ott kereskedjenek hogy szolgáltassanak mindannyiuk számára biztostott.
azt szeretném ha ez a belső piac nem akadályként jelenne meg előttük hanem lehetőségként és kihvásként.
két dologra szeretném felhvni a figyelmet az egyik a kkv knak a területe a másik pedig egy másik fontos téma az unión belüli fizetések harmonizálásának prioritássá tétele.
tudom hogy a kkv król már sok szó volt mégis azt szeretném ha megtalálnánk azt a lehetőséget hogy támogassuk a kkv knak a piacát.
sokszor elhangzott hogy ez az unió növekedésének a forrása és lehetősége talán még van mit tennünk.
ami pedig a fizetések harmonizálását illeti hasonlóan fontos téma érzékeny téma is mert egy innovatv terület és az innováció esetén szeretném az egyensúlyra felhvni a figyelmet hogy nehogy hirtelen az innovációban átessünk a túlsó oldalára a lónak és kizárjunk olyanokat akik egyébként ezt a formát választani tudnák.
elnök asszony köszönöm a lehetőséget képviselő asszonynak gratulálok és várom hogy teljes egészében teljesülésre menjen ez az irányelv.
ma este én is az anyanyelvemen szeretnék beszélni hogy a kis és középvállalkozások nyomon tudják követni a hozzászólásomat.
az egyik segtsük a kkv kat a nagyobb árbevételekkel az európai piacokra kerüléssel és innovatv termékek piacra juttatásával.
a második érjük el a költségcsökkentést a bürokrácia csökkentésével.
erre kiváló példa a szolgáltatási irányelv.
a harmadik célkitűzésünk pedig az volt hogy a pénzeszközökhöz való hozzájutást egyszerűstsük könnytsük meg a kkv szektor számára.
az európai unión belül a kis és közepes vállalkozások a gdp egyharmadát álltják elő.
ha gy számoljuk akkor az európai költségvetéshez is a kkv szektor mintegy egyharmadnyi összeggel járul hozzá.
ezzel szembe hogyha megnézzük azt hogy az európai unió költségvetéséből a kkv k milyen részarányt képviselnek akkor nem lehetünk elégedettek.
el kell tudnunk érni azt biztos úr hogy olyan eljárási rendet dolgozzunk ki az európai unión belül ami egyrészt lehetővé teszi hogy az eib ben elkülöntett eszközöket a mostaninál sokkal könnyebben és sokkal hatékonyabban föl tudjuk használni.
másfelől el kell tudnunk érni az éves jelentések ösztönzésével hogy a tagállamok maguk is ne csak szavakban hanem tettekben is támogassák a kis és középvállalkozói szektort.
arra szeretnénk kérni önt biztos úr az öt frakció nevében előterjesztett kérésünkkel levelünkkel amiben önhöz fordultunk hogy ne hanyagolja el ezt a vállalkozói kört hiszen ez a vállalkozói kör az ami a megszortó csomagok után a legnehezebb helyzetbe kerülve próbál fennmaradni.
itt várható legelőször a növekedés meglódulása és itt várható a foglalkoztatás növelése. erről a parlamentben mi támogatásunkról fogjuk biztostani.
a szlovákiai államtörvény kapcsán számos brálat fogalmazódott meg az utóbbi időben.
hogyan látja biztos úr hogy mennyiben vezethető vissza hogy ilyen alacsony a kiküldött munkások aránya európában az uniós szabályozás hiányosságaira az eddigi irányelvre és az eddigi rendeletre?
hogy ha elfogadnák az irányelv módostását és a monti ii. rendeletet ez mennyiben teremtene új munkahelyeket mennyiben segtené azt a gazdasági növekedést amely ma európa legnagyobb problémája hogy nincs elég gazdasági növekedés.
sajnos nincs olyan szám ami megmutatná hogy a fogyatékossággal élő munkavállalók más eu tagállamokban tudnak e munkát vállalni.
nem hiszem hogy meglepetést okozok vele hogy ha azt mondom hogy elenyésző számban vállalnak munkát.
mert nem egységes az akadálymenetestés és a szociális szolgáltatás egyes tagállamokban.
az a kérdésem hogy az európai bizottság ennek a célnak az érdekében mit kván tenni?
különös tekintettel arra hogy ebben az évben szeretné a bizottság beterjeszteni az úgynevezett európai akadálymentestési jogszabálycsomagot.
jómagam ez év márciusában az orosz civil kontroll nevű társadalmi szervezet meghvására részt vettem a regionális választásokon megfigyelőként.
ezen alkalommal sikerült beszélnem az orosz választási bizottság elnökével viktor csurovval aki tájékoztatott arról hogy jelenleg nincs érvényben megállapodási szerződés a két ország között választási megfigyelők küldésére.
éppen ezért nagyon fontosnak tartom azt hogy az ebesz tárgyalások sikerrel záruljanak és az európai parlament képviselői is részt vehessenek hivatalosan az oroszországi választásokon. ugyanezt kérem fleckenstein bizottsági elnök úrtól hogy a szeptemberben varsóban legközelebb összeülő bizottsági ülésen ezt a kérdéskört vessük fel mindenféleképpen
önök akkor ezzel egyetértettek vagy pedig elmondták orbánéknak hogy ez nem jó?
gratulálni szeretnék a jelentéstevőnek kiváló munkájához mellyel hozzájárul ahhoz hogy az önkéntesség szerepe erősödjön az unióban.
ennek kapcsán egy konkrét kezdeményezést szeretnék emlteni mely a határokon átnyúló önkéntes összefogás jegyében jött létre nineteen évvel ezelőtt.
a program lényege hogy határok nélkül a közép és kelet európában együtt élő népek fiataljai együtt összekapcsolódnak együtt utaznak és erőstik a toleranciát a kölcsönös elfogadást.
úgy gondolom hogy a példaértékű programokat ki kell emelni el kell ismertetni európai szinten és egy ilyen elismerő szerepet tölthet be például az európai ifjúsági károly dj.
a múlt héten egy magas szintű néppárti közmeghallgatás volt az őshonos kisebbségek védelméről az európai parlamentben.
a felszólaló szakértők és a képviselők egyértelmű üzenete az eu nak tovább kell lépnie.
el kell fogadnunk az uniós kisebbségi minimum standardokat és felálltanunk egy intézményrendszert a betartatásukra.
javaslom hogy az unióban kétpilléres kisebbségvédelmi rendszert alaktsunk ki ahol továbbra is a tagállamok határozhatják meg a jogrendszerük által elismert őshonos nemzeti kisebbségeket.
ezen kisebbségek számára viszont szükség van egy uniós minimális standard kialaktására.
egyúttal a tagországoknak megmarad a jogköre ezeket a minimális standardokat a helyi igényekhez igaztva szélesteni.
ebben a házban már nem először hangzik el a figyelmeztetés hogy európában a kisebbségpolitika állandó feszültség forrása ezért nem lehet tovább halogatni.
jó lenne ha emlékeznénk hogy erős birodalmak monarchiák és nemzeti szövetségek omlottak össze azért mert kellő időben nem figyeltek oda.
az európai néppárt támogatásával tartottunk a múlt héten közmeghallgatást az európai nemzeti kisebbségek helyzetétől.
a szakértők előadásai rávilágtottak további lépések szükségesek a tagállamok különösen a two thousand and four után csatlakozott tagállamok részéről mert óriási szakadék van a jogszabályok adta lehetőség és a gyakorlat között.
néhány nappal később azonban az erről szóló bekezdés kikerült a hivatalos elnöki közleményből mert valakik rájöttek hogy ez szöges ellentétben áll azzal az állásponttal amit a román állam a nemzetközi fórumok előtt is próbál képviselni miszerint a kisebbségi kérdést példás módon rendezték és semmilyen további lépésre nincs szükség.
ez egyáltalán nincs gy tudja ezt a román államfő is ám úgy tűnik vannak dolgok amelyekről még az elnöknek sem szabad beszélni romániában arról hogy a romániai magyar közösség még számos megoldatlan problémával küzd.
magyarországon általános közfelháborodást keltett hogy az európai bizottság egy olyan céget bzott meg fejlesztéspolitikai elemzések elkésztésével amely neve egybeforrt a politikai korrupcióval a privatizációs szabadrablással.
kérdezem a bizottságot hogy hogyan fordulhat ez elő egy olyan bizottság esetén amely nagyon figyel arra elvileg hogy semmiféle kétértelműség ne fordulhasson elő a megbzásokkal.
felszóltom a bizottságot hogy azonnal mondja fel az altus zrt vel kötött szerződést mert ez maximálisan szembemegy a bizottság etikai szabályzatával.
az állam knálta megoldások nem nyújtanak sem azonnali sem hosszú távú biztonságot és perspektvát az áldozatoknak.
a rendőrség gyakran tehetetlen hiszen a bántalmazót csak brósági végzéssel lehet távol tartani a veszélyeztetett személytől.
ilyen esetekben égető szükség volna arra hogy seventy two óra helyett a bróság twenty four órán belül vizsgálja ki a helyzetet és bocsássa ki a brói végzést amely távol tartja a bántalmazót az áldozattól.
ugyanakkor olyan jogi hálózat megteremtésére is szükség van amely lehetővé teszi hogy az áldozat megfelelő jogi védelemben részesüljön akkor is ha szociálisan hátrányos helyzetből származik és ami a leggyakoribb anyagilag függ a bántalmazótól.
hiszen még nehezebb helyzetben voltunk mint a legtöbb képviselőtársunk hiszen nekünk magyarként kellett szavazni arról hogy adjon e az európai unió támogatást anyagi támogatást annak az ukrán kormánynak amelyről hát pontosan tudjuk hogy nem szolgálja az érdekeit különösen a kárpátaljai magyarságnak.
ugyanakkor magyarként azt is tudjuk hogy a kárpátaljai magyarság embertelen szenvedéseken megy keresztül.
egyrészt az úgymond katonai kötelezettségek miatt ez nem az ő háborújuk mégis oda kell áldozni fiaikat férjeiket.
másrészt pedig az embertelen szociális körülmények illetőleg szegénység miatt gyakorlatilag ott tartunk hogy afrikai harmadik világbeli jövedelmi viszonyok vannak.
ugye afrikáról szoktuk mondani meg az úgymond fejlődő országokról hogy napi egy euróból kell az embereknek megélni.
amelyre az adózással kapcsolatos jelentésre pedig mindig nehezen szavazok olyan jelentésre igennel ahol szuverenitást döntési jogot vesznek el egy országtól.
itt azonban arról volt szó hogy igaz hogy adóügyben de az adóelkerülésnek a megtiltásával kapcsolatos volt ez a jelentés.
tehát az ilyen és ehhez hasonló garázdálkodások megelőzéséről szólt ez a jelentés.
nagyon jó lenne hogyha az előbbi felszólalásomban már emltett devizahitelesek megsegtésében is az európai unió segtséget nyújtana illetőleg hogy ha már beleszól az országok szuverenitásába akkor olyan módon és olyan tartalommal szóljon bele hogy a különböző pénzügyi garázdálkodásokat más vonalon is megfékezzék és a kiszolgáltatott emberek jogait
azonban az a pénzügyi támogatás amit most itt a parlament megszavazott az nem a valódi igazi célt szolgálja.
gy elsősorban erre kellenének az uniós támogatások.
ukrajna stabilizálásához mindenekelőtt békére lenne szükség.
a tűzszünet fontos a vérontásnak a megszűnése de ez tartós békét nem teremt.
az európai bizottság kohéziós jelentései mérföldkövek a kohéziós politika történetében.