kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
ugyanakkor sajnáljuk hogy az elért megállapodás nem teszi lehetővé hogy a frontex segtséget nyújtson például a macedón határon vagy más balkáni nem uniós tagállamoknak az illegálisan ott tartózkodók kitoloncolásában.
gy az az illegális migránsok visszaszálltásában nem vállalhat majd nagyobb szerepet.
magyarországon a külső határok védelméből oroszlánrészt vállaltunk ezzel európát is védve anélkül hogy ehhez bármilyen uniós támogatást kaptunk volna eddig.
amit leginkább elvárunk az az hogy végre az eu nyújtson nagyobb pénzügyi támogatást a külső határok védelmére hiszen magyarország még ilyen pénzt nem látott.
ahhoz a zöld kommunista szocialista és liberális többséghez akik a néppárt és a konzervatv frakciók ellenére a parlament mai napirendjére erőltették ezt a témát.
önök szerint megfelel e a születés szerint való diszkrimináció tilalmának hogy az uniónak lehetnek olyan tagországai például spanyolország belgium vagy svédország amelyekben egyes polgárok pusztán születésük által jogosultak vezető állami tisztség mondjuk a királyi trón betöltésére?
önök szerint elfogadható e az hogy van az uniónak olyan tagja az egyesült királyság amelynek nincsen egységes rott alkotmánya? az én országom új alkotmánya demokratikus rott alkotmány.
önök szerint elfogadható e hogy van az uniónak olyan tagállama franciaország amelynek alkotmánya nem tartalmazza az alapjogok katalógusát? az én országom új alkotmánya nemcsak tartalmazza hanem egyenesen az európai alapjogi chartát tekinti mintának elsőként az európai unióban.
önök szerint rendben van e az hogy vannak az uniónak olyan tagországai ahol nincsen alkotmánybróság vagy több olyan ország is van ahol ugyan van de gyengék a jogkörei?
az én országom új alkotmánya büszke arra hogy erős alkotmányvédelmet garantál.
önök azt álltják magukról hogy a közös európa szellemében cselekszenek amikor iderángatják boncolásra az új magyar alkotmányt.
four cikk bekezdés az unió tiszteletben tartja a tagállamoknak nemzeti önazonosságát amely elválaszthatatlan része azok politikai alkotmányos berendezkedésének. ha önök nem rendeztek vagy nem rendeznek vitát korábbi kérdéseimben emltett országok ügyében vagy elfeledkeztek itt az európai parlamentben szóvá tenni amikor magyarországon two thousand and six ban a szocialista kormány sárba tiporta a gyülekezés jogát
akkor önök tisztelt hölgyeim és uraim kettős mércét alkalmaznak.
más szemében a szálkát is saját szemükben a gerendát sem hajlandók észrevenni.
nem veszik észre hogy ezzel önök nem az európai együttműködés ügyét segtik hanem az európai nemzetek közötti viszályt sztják.
ez leleplezi az önök valós pártos elfogultságát.
inkább azt javaslom hogy országaikban kövessék az új magyar alkotmány példáját.
szabjanak alkotmányos gátat az eladósodásnak hogy ne legyen még egy görög r vagy portugál válság!
javaslom hogy a magyar alkotmányhoz hasonlóan vegyék alkotmányos védelem alá a jövő nemzedékek jogait azzal hogy a környezeti költségvetési és demográfiai fenntarthatóságot alkotmányos elvvé emelik.
védjék úgy erős kollektv jogokkal nemzetiségeiket és más kisebbségeiket mint például a romákat ahogyan azt európában egyedülálló módon az új magyar alkotmány teszi!
ugyan már számtalan esetben bizonytottuk és cáfoltuk önök továbbra is ismételgetik alaptalan vádjaikat ezért újra elmondom a magyar alkotmány nem tiltja be az abortuszt.
a magyar új alkotmány nem sérti a vallás és lelkiismereti szabadságot.
a magyar alkotmány nem korlátozza az azonos neműek jogait.
a magyar alkotmánynak nincsen területen túli hatálya és saját területén példátlanul erős jogvédelmet biztost a nemzetiségeknek. a magyar alkotmány nem csökkenti hanem erősti a hatalmi ágak elválasztásának a fékek és ellensúlyoknak az elvét.
a magyar alkotmány európai szellemű alkotmány amely az ember alapvető jogainak teljes biztostása a nemzetek együttműködésének és egységének jegyében született.
alkotmányunkban tizennyolcszor szerepel az európára való hivatkozás és belevettük az unió jelszavát az egység a soksznűségben t is.
mi magyarok szabadságszerető demokrata nemzet vagyunk.
szeretném megkérdezni hogy tudja e ön hogy az eddig hatályos magyar alkotmányban twenty seven törvény tartozott a kétharmados többségű törvények közé az újonnan elfogadott alkotmányban pedig. twenty six hol van itt a probléma?
ezt a számot egy nem régi tudós elemzés hozta nem a saját számom.
kedves gál képviselő asszony!
arra szeretnék választ adni miért kellett megváltoztatni azt a szabályt hogy alkotmányt csak a parlamenti képviselők négyötödös többsége alapján lehet elfogadni ugyanis ez a szabály volt érvényben.
és ennek a garanciának a hiányában nem vett részt az ellenzék hiszen nem ezt a jogát nem adták meg hiszen megváltoztatták ezt a szabályt.
reding asszony fölhvom erre az ön figyelmét!
tabajdi úr! én nem voltam parlamenti képviselő one thousand nine hundred and ninety től kezdődően a magyar parlamentben de olyan kollégáim akik ott képviselők voltak sőt frakcióvezetők és házelnökök voltak azt álltják hogy ilyen szabályozás nem volt.
ez nem igaz.
ezt a vitát szerintem folytassák le önök a magyar országgyűlésben.
ez végképp nem tartozik az európai parlamenti vitára.
elnézést kérek hogy ilyen sokszor jelentkezem de részt vettem ennek az alkotmánynak az előkésztésében és nagyon zavar amikor tévedéseket hallok vagy szándékos vagy vétlen félreértéseket.
éppen ezért azt szeretném megkérdezni bozkurt asszonytól hogy miután azt álltotta hogy nem volt konzultáció ebben a kérdésben tudja e ön azt hogy nine hundred and seventeen ezer magyar állampolgár küldte vissza azt a tizenkét kérdésből álló kérdővet amelyen keresztül magyarország és a magyar kormány az alkotmány fontos kérdéseiről egyeztetett a magyar állampolgárokkal?
tud e ön olyan alkotmányról európában amely ilyen széleskörű előzetes konzultációval zajlott le?
köszönöm a vita lehetőségét mert gy elmondhatom önöknek hogy milyen mérhetetlen boldogságot jelentett nekem a magyar alaptörvény megszületése.
fájó tény hogy a rendszerváltás óta eltelt twenty év nem volt elegendő arra hogy hazámban új alkotmány születhessen meg.
mára lezártuk ezt az átmeneti korszakot és létrehoztunk egy új nemzeti konszenzuson alapuló alaptörvényt.
új alaptörvényünk a közös értékeink gyűjteménye amely a legszebb nemzeti imánkkal kezdődik amely közös európai értékeink fontosságát is hangsúlyozza s amelyben a keresztény gyökerek a család a meghatározó értékek megbecsülése végre a helyükre kerültek. több mint megnyugtató hogy az új alaptörvényben a magyar állam végre felelősséget vállal polgáraiért határain belül és kvül egyaránt és nem engedi elszaladni az államadósságot és mások mellett kimondja a szülő felelősségét gyermeke iránt.
örülök annak hogy a végén kaptam szót mert szomorú hogy el kell mondanom hogy konkrét kritikát végül is nem hallottam.
de ha már megkaptam a szót én nem kritikával inkább ajánlással élnék önök felé eighty millió fogyatékossággal élő ember nevében.
európában egyedül a magyar alkotmányban van külön intézkedés és segtség a fogyatékkal élők érdekében.
nyilvánvaló hogy önmagában a magyar alkotmány nem váltana ki ekkora európai vitát hiszen fél éven belül már a médiatörvény után újra magyarország sajnos a napirenden hiszen nem ez az alkotmány önmagában hanem az az antidemokratikus gyakorlat amely magyarországon meghonosodott
elvesznek szerzett jogokat bráktól rendvédelmisektől magánnyugdjpénztárasoktól.
mi indokolja reding asszony hogy elvesznek szerzett jogokat az alkotmánybróságtól ombudsmantól?
fenyegetik a bróság függetlenségét elvették a média függetlenségét.
ezek rendkvül fontos és rendkvül veszélyes elemek.
rendkvül súlyos kritikákat fogalmazott meg ez a testület és nagyon remélem hogy végre az európai bizottság személy szerint ön komolyan veszi a feladatát hiszen önnek az európai szerződések őrének kellene lennie.
az unióról szóló szerződés kimondja hogy az európai unió a szabadság demokrácia a jogállamiság valamint az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul.
ezen alapulnak a koppenhágai kritériumok ezek a csatlakozás feltételei is.
az unió intézményeinek azonban felelőssége van abban is hogy ezek az elvek a tagállamokban a csatlakozás után is érvényesüljenek.
most erre a felelősségre szeretnék figyelmeztetni mindenkit elsősorban barroso elnök urat és viviane reding biztos asszonyt akik elsődleges felelősséget viseltetnek ezen a területen.
az új magyar alkotmány ugyanis nem felel meg ezeknek az alapelveknek sem keletkezése körülményeit sem tartalmát tekintve.
az ezzel kapcsolatos kérdések tehát nem nemzeti hanem európai ügynek tekinthetők.
az alkotmányt egyetlen párt fogadta el társadalmi és szakmai vita nélkül kidolgozói kétes demokratikus legitimációval rendelkeztek.
a demokratikus ellenzéki pártok jogi garanciát kértek arra nézve hogy az új alkotmány széles társadalmi konszenzuson alapuljon és ennek gérete hján vonultak ki az alkotmányozásból. az alkotmány két fő feladata az emberi jogok és az állam megfelelő működésének a biztostása.
az állam jó működésének a keretei problémásak.
az új alaptörvény kétharmados többséghez köti az adórendszer a nyugdjrendszer a családtámogatási rendszer módostásait.
ez megakadályozza a következő választások jelöltjeit abban hogy ezekre vonatkozóan változásokat gérhessenek és a választók pedig szabadon választhassanak.
ezenkvül az alkotmány vétójogot ad a nem közvetlenül választott költségvetési tanácsnak az országgyűlés költségvetési döntése felett amely viszont az országgyűlés feloszlatásához új választások kirásához vezethet fenyegetve a stabil kormányzást.
az emberi jogok védelmi szintje csökken.
az alkotmánybróság hatáskörének korlátozásával ezek kikényszerthetősége is alacsonyabb szintre kerül.
az eu legfontosabb vvmánya épp az hogy értékei alapján demokratikus jogállami keretek közé terelte azokat a konfliktusokat amelyek korábban sok sok emberi szenvedést okozva tudtak csak megoldódni.
a rossz megoldások helyett világos jogállami kereteket alkotmányos garanciákat intézményi fékeket és ellensúlyokat tárgyalásos megoldásokat knál és vár el a tagjaitól.
a mai vitában úgy tűnik hogy a velencei bizottság egyfajta európai szuper döntőbrósággá nőtte ki magát.
ugyanez a velencei bizottság súlyos kritikákat jogos kritikákat fogalmazott meg a máig hatályban lévő szlovák nyelvtörvénnyel szemben és nem hallottam egyetlen szlovák kollegámat sem hogy valaha is hivatkozott volna erre a szlovák nyelvtörvényre.
nem tud válaszolni de szeretnék szájer józsefnek válaszolni hogy én mint román állampolgár csak tudom hogy igenis a románián kvül álló románok is szavazhatnak és rendelkezhetnek útlevéllel mint ahogy a szlovák alkotmány is és még nagyon sok európai alkotmány
én nem látok ebben semmi kivetnivalót. én elgondolkodnék azon hogy magyarországnak miért kell ezt rögztenie azért mert a határon túl élő magyarokat a mai napig is diszkriminálják azokban az országokban ahonnan vehemensen támadják a magyar alkotmányt.
az ellenzéknek megvolt a lehetősége hogy részt vegyen a parlament munkájában.
az ellenzék úgy döntött hogy nem vesz részt ebben a munkában és ezt a döntést tiszteletben tartjuk.
szeretném megkérdezni öntől hogy az előző alkotmányhoz képest mennyiben változott az új alkotmány abortusz fogalmával eljárásával kapcsolatos szabályozás ön szerint?
nem alkotmányos szinten rögztett hogy mindenki a saját portáján söprögessen alvaro úr én azt mondtam el önnek is liberális képviselőként hogy aki minden területen a másságot tiszteli és hirdeti az tudja elfogadni hogy a másság megjelenhet az alkotmányok szellemében értékválasztásában és szerkezeti feléptésében is.
ez nem jelenti azt hogy nem tartjuk tiszteletben az uniós alapértékeket és nem jelenti azt hogy nem felelünk meg teljes mértékben a közösségi jogi vagy nemzetközi jogi elvárásainknak.
azok közé tartozom akiknek magyarország nem adott tömeges magyar állampolgárságot mert ezt individuálisan annak adja aki kéri.
amiért szót kértem az egyetlen egy dolog mégpedig az a majdnem hogy háborús hangnem amit néhány kolléga megütött.
engem rendkvül aggaszt hogy a magyar alkotmányt úgy értékelik mint európai békés egymás mellett élés ellen irányuló támadást.
én úgy érzem hogy teljesen félremagyarázott szövegek miatt vagy rosszul fordtott szövegek miatt mint például a választójog ami nincs benne az alkotmányban történnek ezek a rettenetesen rossz hangulatú valóban háborús usztó szövegek amik nem tartoznak az európai parlamentbe.
a kérdésem pedig a következő mire alapozza azt hogy egy kétharmados sarkalatos törvényt egy demokratikus országban nem lehet megváltoztatni?
melyek azok a közös értékek európai közös értékek amelyeket a magyar alkotmány nem fogad be vagy elutast vagy esetleg szembe megy vele?
elnök asszony! harmadszor próbálok szót kérni és nagyon örülök hogy harmadszorra sikerült szót adnia.
egyrészt szeretnék egy korrekciót tenni.
itt fölmerült az hogy benne volt vagy nem volt benne az alkotmányban ez a bizonyos négyötödös többség.
a házszabályban volt benne de a fidesz javaslatára törölték el.
amit kukan úrtól szeretnék kérdezni az pedig az hogy amikor markert úr itt volt a velencei bizottságtól és fölmerült a kétharmados többség ami itt újra meg újra előkerül akkor azt mondta hogy igen ilyen van hogy kétharmad.
egy ilyen esetben az önkorlátozás az alapvető elvárás lehetne de ő nem látja ennek nyomát.
én azt szeretném kérdezni kukan úrtól hogy amiket elmondott ezekben a kérdésekben nyilvánvalóan konzultált már a szintén epp ben ülő fidesz képviselőkkel.
látja e nyomát annak hogy bármi készség lenne arra hogy változtassanak ezeken a pontokon az alkotmányon?
a nemzeti szuverenitás egyik legfontosabb elemét egy tagállam alkotmányát támadták meg egyes képviselők.
jobb ha tudjuk hogy akik ma otromba módon belegázoltak a nemzeti szuverenitásba nem magyarországnak hanem egész európának okoztak kárt.
a mai precedens gyengti európa valódi hveit és erősti az euroszkeptikusokat.
az európai bizottságnak sem szándéka sem joga nincs arra hogy beavatkozzon egyes tagállamok alkotmányába.
mindezek után legfőbb ideje annak hogy a baloldal véget vessen a magyar alkotmánnyal szembeni csúsztatásokra éptett politikai hecc kampánynak.
az új magyar alkotmány fontos eszköz arra hogy nyolc év korrupt és alkalmatlan szocialista kormányzásának romjait fel lehessen számolni.
erre a munkára kapott magyarországon kétharmados felhatalmazást a néppárti kormány.
a baloldalnak bele kell törődnie hogy ezt a döntést nem lehet sem brüsszelben sem strasbourgban megváltoztatni.
azt szeretném megkérdezni hogy fel tudja e sorolni hogy hány európai uniós tagállam alkotmányában van szó jövő generációs ombudsmanról vagy biztosról és hány uniós tagállamban működik ilyen intézmény ami magyarországon működik és az alkotmányban emltés van róla?
illetve meg tud e nevezni olyan alkotmányokat ha olvasta a mostani magyar alkotmányt az áprilisban elfogadott új magyar alkotmányt amelyik több és messzemenőbb környezetvédelmi és jövő generációs paragrafust tartalmaz mint az új magyar alkotmány?
tisztelt képviselő úr!
két kérdésem van a román törvények megengedik e azt hogy román nemzetiségű személyeknek állampolgárságot adjon románia még ha nem is élnek románia területén?
második kérdésem hogy önöknél van e olyan szabály hogy azok a román állampolgárok akik nem románia területén élnek részt vehetnek a nemzetgyűlési és a szenátusi választásokon?
mindannyian tudjuk egyes országokban már vannak fellendülésre utaló jelek de ez a foglalkoztatási helyzeten még nem érződik.
az unióban a polgároknak márpedig leginkább munkahelyekre van szükségük.
egyenlőre csak szlogenszerű célokról hallunk s egy igen fesztett elfogadási menetrendről.
ha az európai parlamentet súlyának megfelelően bevonjuk a folyamatba lehetetlen hogy még a félév vége előtt a végére érjünk az eljárásnak.
hogyan fogja az az unió összes régiójának érdekét képviselni nem pedig csak egyes ágazatokét cégekét vagy országokét? hogyan fésüljük össze a kohéziós és strukturális politikában?
a kapkodásban mindezek megválaszolására biztosan nem jut idő.
a sietség a minőség rovására megy.
a majdani magyar elnökség céljai közül két összeurópai jelentőségű kérdésre szeretném felhvni a figyelmet.
az egyik hogy egy fenntartható európai vzgazdálkodási stratégiára készülünk ugyanis a vz közös kincs.
ehhez kapcsolódik a duna mint zöld folyosó koncepciója. a másik célunk pedig az európai régiók helyzetbe hozása.
az összevont napirendünk cme a tiszta energia és a cél a párizsi klmamegállapodásnak a teljestése.
ugyanakkor a tagországoknak azt akarjuk előrni hogy mennyiben növeljék a megújulóenergia előálltásukat és felhasználásukat.
és elfeledkezünk arról hogy a nukleáris energia is tiszta energia a szén dioxid kibocsátás szempontjából.
itt az az illúzió él hogy éptsünk minél több szélerőművet naperőművet ezzel munkahelyet teremtünk az energiaszegénységet is megszüntetjük.
bár én azt gondolom hogy azért itt el tudnék igazodni a számokban hogy milyen csökkentésekre vágyunk európa különböző országaiban és területein de azokban a régiókban is ön emltette a vidéki térségeket ahol a megélhetés gondot jelent ott szerintem nem nagyon fognak foglalkozni az energiahatékonysággal hiszen szegényebb emberek értelemszerűen az olcsóbb termékeket fogják majd megvenni.
sőt ez a mostani szavazás nem is terjed ki a használt termékekre.
üdvözlöm a tiszta energia mindenkinek cmű csomagot amely figyelembe vesz részben olyan fontos ügyeket is mint az energiaszegénység és a klmapolitika aspektusai.
az energiahatékonyság esetében nem kérdés hogy nagy hangsúlyt kell fektetnünk az intelligens vagy az okos technológiákra eljárásokra.
üdvözlöm tehát az erre vonatkozó módostásokat hisz a bizottság által is becsült több mint one hundred milliárd eurós beruházást csak ily módon lehet elkölteni.
egy dologra hvnám fel a figyelmet azokban a régiókban ahol a megélhetés gondot jelent nem elsődleges hogy az energiahatékonysággal foglalkozzanak az emberek hisz az olcsóbb termékek vásárlása kerül előtérbe érthető okokból.
helyesen mutattak rá többen hogy a tudományos kutatás területén a nők hiába ugyanolyan tehetségesek mint a férfiak lényegesen hátrányosabb helyzetben vannak.
ugyanakkor másfajta diszkrimináció is létezik európán belül mégpedig többnyire a posztkommunista új tagállamok és a régi tagállamok a nyugat európai országok kutatói és kutatási lehetőségei között.
azt hiszem hogy ma magyarországon ha egy fiatal nő vagy egy fiatal férfi arról álmodik és az az ő küldetése hivatása hogy műszaki fejlesztéssel kutatással innovációval szeretne foglalkozni akkor két dolgot tehet.
vagy az álmáról mond le vagy pedig a hazájáról mond le mert olyan szűkösek a lehetőségek a források a kutatáshoz való források illetőleg a jövedelmi viszonyok hogy magyarországon kutatóként egyszerűen nem tud megélni.
nagyon szeretném ha a bizottság képviselője konkrétan megüzenné a magyarországi kutatóknak hogy miben reménykedhetnek.
mit fog ez hozni a magyarországi kutatók számára?
az európai kutatási térség az egyik legjobb példája annak hogy a tagállamok együttműködése jelentős hozzáadott értéket képvisel.
a közös cselekvés nélkül tulajdonképpen lehetetlen a célok elérése.
ma már sajnos nem újdonság hogy európa globálisan lemaradt a kutatási versenyben.
a világ más részein sokkal nagyobb hangsúlyt fektetnek a kutatásra ez pedig közép és hosszú távon veszélyes tendenciákat jelez előre.
meggyőződésem hogy a tagállami erőfesztések mellett uniós intézkedésekre is szükség van.
nem sorolom csak emltem kollégáim felsorolták az európa two thousand and twenty a kutatók közti fizetéskülönbségek a mobilitás a nők a harmadik ország kutatóinak problémái mind mind azt mutatják mondanám ezt főleg euroszkeptikus kollegáimnak hogy ma már nem lehet arra hivatkozni hogy az oktatás a kutatás
vannak országok országomban oktatási törvényt nem hajlandók egyetemek végrehajtani csak azért mert kisebbségellenes a hangulat és el lehet képzelni hogy milyen kutatás folyik ott azon az egyetemen.
ezzel csak egyet tudok érteni de nem csak kelet európai országoknak a problémája ez hogy többet költenek a hadseregre és a titkos szolgálatra mint az oktatásra és kutatásra.
szeretném megkérdezni közös nyelvünkön sógor képviselőtársamtól hogy ez azt jeleni e hogy nem ért egyet azzal az előző álltásommal hogy magyarországon és más posztkommunista kelet európai vagy közép európai országokban megalázó körülmények között dolgoznak a kutatók vagy pedig egyet ért ezzel de valamiért nem találja problémának mert úgy gondolja hogy ez része a globalizációs folyamatnak és el kell fogadnunk ezt a másodrangú helyzetet.
abszolút a szvemből szólt ami a vidék ügyét illeti.
nem kvánok vitatkozni a legfőbb álltásaival inkább a véleményét szeretném kérni egy adott kérdésről nevezetesen évtizedek óta meg hát most is milliókat százmilliókat eurómilliárdokat költünk a mezőgazdaság támogatására piaci intervenciókra.
nem lehetne e ezt úgy megoldani ezt az egész problémát hogy áfamentessé tennénk az alapvető élelmiszereket vagy akár az élelmiszerek összességét mint ahogy számtalan tagországban teszik is?
ha a gazdasági növekedésből munkahelyeket akar teremteni akkor szaktani kell az eddigi neoliberális gazdaságpolitikával. a migránsválság kapcsán világossá kell tenni és érvényesteni hogy ez egy globális probléma nem egyedül az unió problémája különös tekintettel az egyesült államokra amelynek az arab tavasz kapcsán komoly felelőssége van az anarchia létrejöttében és ezért a megoldásban is sokkal komolyabban részt kellene vállalnia.
a brexit kapcsán kevés hogy a bizottság levezényli a kilépés technikai részeit.
a bizottság rendelkezik azzal a szakértői háttérrel amivel ki tud dolgozni változatokat egy teljesen új alapokon működő európai együttműködésre. és visszautastom hogy mi akik ebben hiszünk európa ellenesek lennénk vagy extremisták.
elnök asszony! bár értékeljük az európai bizottság erőfesztéseit az egységes szerzői jogi piac kialaktása érdekében az európai unióban élő fifty millió nemzeti vagy nyelvi kisebbséghez tartozó polgár számára a jelenlegi rendeletmódostás nem elegendő.
az audiovizuális médiaszolgáltatásról szóló irányelvet is hozzá kellene igaztani az állampolgárok igényeihez a médiatartalmak szabad vételét nem akadályozhatják olyan kereskedelmi megállapodások amelyek nincsenek tekintettel az egyes tagállamok nyelvi és kulturális soksznűségére.
a polgárok számára sértésként ér fel amikor egy általuk megvásárolt médiaszolgáltatáshoz adott esetben egy sportközvettéshez való hozzáférést a szolgáltató korlátozza a területi geokódolás szerződéses kötelezettségére hivatkozva.
az a tény hogy az uniós polgárok millióinak anyanyelve nem egyezik meg az országuk hivatalos nyelvével nem foszthatja meg őket attól hogy az általuk választott nyelven kövessenek egy nemzetközi sporteseményt ha egyébként előfizetéssel rendelkeznek az adott műsorszolgáltatóra.
a javaslat arra irányul hogy two thousand and thirty ra az eu érje el az üvegházhatásúgáz kibocsátással kapcsolatos célját azaz legalább forty százalékos csökkentését ugyanakkor biztostsa az európai ipar védelmét a kibocsátáskihelyezés kockázatával szemben valamint támogassa az európai ipari és energiatermelő ágazatok innovációját és modernizációját a two thousand and twenty utáni évtizedben. az előadóval egyetemben támogatom a javaslatot mint a two thousand and thirty ig tartó időszakra szóló éghajlat politikai és energiaügyi csomag részét.
a párizsi megállapodásban részt vevő tagállamok ugyanis vállalták hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval kettő celsius fok alatt tartják hogy le lehessen küzdeni az éghajlatváltozás legkedvezőtlenebb hatásait.
szavazatommal támogattam a területalapú tartalomkorlátozásról szóló jelentést.
az úgynevezett geoblocking és a belső piacon belüli lakóhely vagy székhely alapján történő egyéb megkülönböztetés egyértelmű akadálya volt a belső piac azon belül is a digitális belső piac kiteljesedésének.
ezen gyakorlatok felszámolása mindenképpen szükséges hiszen amg a belső piacon belül dinamikusan növekszik az áruk és szolgáltatások online értékestése a határokon átnyúló online vásárlások száma igen alacsony.
az indokolatlan területalapú korlátozások felszámolása több tanulmány szerint is csökkentené az árakat és hozzájárulna a gazdasági növekedéshez.
a tiszta energiákkal kapcsolatos innováció felgyorstásáról szóló jelentést a szavazatommal is támogattam. a jelentés lerja hogy az energia előálltásának átvitelének tárolásának és használatának módjai hatalmas átalakuláson mentek keresztül.