kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
de amikor a jövő hét év költségvetésén gondolkodunk akkor fontos lenne hogy a forrásokat a kohéziós alapokat úgy iránytsuk ezekbe az országokba hogy a valódi hozzáadott értéket teremtő vállalkozásokat támogassák akik minőségi munkahelyet tudnak teremteni és hozzájárulnak e bérszakadék csökkentéshez.
a néppárt magyar nemzeti delegációjának álláspontját három pontban szeretném összefoglalni. először az európai bizottság új elnöke csak akkor jár el helyesen ha mindent megtesz az unió külső határainak megvédése érdekében. a bevándorlást meg kell álltani és csak gy lehet megálltani.
a tömegessé vált illegális migráció súlyosan fenyegeti az európai polgárok biztonságát a békés hétköznapokat a hagyományos európai életformánkat.
az európai bizottság új elnökétől azt várjuk hogy ismerje el és támogassa az unió külső határait megvédő országok erőfesztéseit.
másodszor az európai unióról szóló szerződés negyedik cikkelye gy fogalmaz idézem az unió tiszteletben tartja a tagállamoknak a szerződések előtti egyenlőségét valamint nemzeti identitását amely elválaszthatatlan része azok alapvető politikai és alkotmányos berendezkedésének idézet vége.
az elmúlt években az európai parlament baloldali bevándorláspárti többsége minden eszközzel a szerződés hetedik cikkelye szerinti eljárással is ezeket az európai unióról szóló szerződés negyedik cikkelyében rögztett jogokat akarta felszámolni.
az európai bizottság új elnökétől azt várjuk hogy a szerződések őreként tevékenykedő testület vezetőjeként mindent tegyen meg a nemzeti identitás és a tagállamok alkotmányos szuverenitásának maradéktalan tiszteletben tartása érdekében.
harmadszor a regionális fejlesztési valamint az agrártámogatási és vidékfejlesztési források nem könyöradományok az unió jelenleg még kevésbé fejlett tagországainak régióinak az ott élő polgároknak hanem az unió működésének egyik alapvető célját a szerződés harmadik cikkelyében rögztett gazdasági társadalmi és területi kohézió elérését szolgáló befektetések.
azt várjuk az európai bizottság új elnökétől hogy az unió következő hétéves keretköltségvetése ne büntesse hanem támogassa az unió átlagánál nagyobb ütemben fejlődő gyorsabban felzárkózó a szegénység visszaszortása érdekében komoly erőfesztéseket tevő közép európai tagállamokat a v four országokat.
köszönet mindannak a six hundred zero bátor rnek aki nemet mondott a diktatórikus lisszaboni szerződésre és harcba szállt a demokrácia európájáért.
aki ennek a megismételtetett népszavazásnak örül az a demokrácia halálának és a globalizmus diktatúrájának örül.
az európai politikusoknak nem a globalizmus diktatúráját kellene kiszolgálnia hanem a valódi problémákkal foglalkozni munkanélküliséget felszámolni tömeges bevándorlást megálltani a diszkriminatv emberellenes benes dekrétumokat és szlovák nyelvtörvényt visszavonatni és megkérem minden kollégámat minden képviselőtársamat
hogy támogassák európa legnagyobb jogfosztott kisebbségének a határon túli magyaroknak az autonómiatörekvését.
tisztelt képviselőtársaim! a lisszaboni szerződést elsőként ratifikáló magyarország európai parlamenti képviselőjeként üdvözlöm az rországi referendum eredményét de nagyon szeretnék már túl lenni a ratifikáción és hogy arról beszéljünk hogyan valóstsuk meg a lisszaboni szerződést amely óriási előrelépés a politikai unió egy értékközösség irányába hiszen nagy mértékben
kitágtja a szociális jogokat az alapjogi charta pedig jogilag kötelező érvényével védi uniós normává teszi a nyelvi és a kulturális soksznűséget.
de van egy nagyon fontos újdonsága is ennek a lisszaboni szerződésnek.
az unió történetében először beszél a kisebbségekhez tartozó személyek jogairól.
a nemzeti és etnikai kisebbségek a bevándorló kisebbségek az unió lakosságának fifteen százalékát képezik.
végre elindulhatunk egy uniós kisebbségvédelmi rendszer kiéptése érdekében.
amikor magyarország polgárai two thousand and three tavaszán közel eighty four százalékos arányban támogatták hazánk csatlakozását az európai unióhoz úgy érezték visszatérnek oda ahova mindig is tartoztak az európai népek közös családjába ahonnan a több mint forty éven át tartó kommunista diktatúra kitasztotta őket.
nemcsak egy jogszabályokon alapuló gazdasági együttműködési formaként tekintettek tehát a magyarok az unióra hanem egy olyan közösségként mely értékek mentén működik. a lisszaboni szerződés rországi jóváhagyása öröm számunkra mert általa értékeink méltó helyre kerülnek az alaptó szerződésben és ezen értékek közé immár kimondottan is bekerül a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak elismerése. ezért emeltem fel a kék kártyámat elnök úr az előbb amikor szegedi képviselő úr hozzászólt.
azt szerettem volna akkor megkérdezni tőle hogy vajon olvasta e a lisszaboni szerződést mert ha olvasta volna akkor valósznűleg ismeri ezt az általam idézett cikket a kisebbségekről.
magyarország polgárai abban bznak hogy az unió a szerződés hatálybalépésétől fogva fogékonyabbá válik a kisebbségekkel kapcsolatos problémákra és egyszer s mindenkorra elfogadhatatlanná válnak a szlovák nyelvtörvényhez hasonló esetek.
nem csak a jog betűje miatt hanem az unió szellemiségéből fakadóan is éreznie kell mindenkinek minden európai polgár közös ügye hogy a kisebbségek szabadon korlátozásoktól mentesen használhassák anyanyelvüket s otthon érezhessék magukat szülőföldjükön.
meggyőződésem a lisszaboni szerződés abban is segtségünkre lesz hogy az unió intézményei jobban megértsék az értékeinket az unión belül is meg kell védeni s megsértésük esetén automatikusan fel kell lépni.
nem lehet kettős mérce kedves szocialista liberális és független képviselőtársaim értékekre hivatkozunk ha az érdekeink úgy diktálják elfelejtjük őket ha az az előnyösebb.
csatlakozom az előttem szóló képviselőtársak hosszú sorához akik üdvözölték az r választópolgárok döntését hogy megszavazták a lisszaboni szerződést és ezzel optimistán tekinthetünk a ratifikáció véglegestésének irányába.
ez viszont nem egyéb mint egy első lépés egy olyan úton amelyen véleményem szerint három célt kell elérni.
mélyteni kell az új tagállamok integrációját le kell bontani azokat a korlátokat amelyek kétsebességű európát hoztak létre és folytatni kell az unió bővtési folyamatát a balkán felé.
a lisszaboni szerződés az európai szolidaritáson alapul és remélem hogy a szolidaritás valóban működni fog és nem marad csupán a különböző európai intézmények fórumain elhangzott szándéknyilatkozat.
úgy vélem a gazdasági válság is azt mutatja hogy csupán szolidaritással lehet megfelelni a kihvásoknak és valamennyien az erős unió révén lehetünk a globális világ fontos tényezői.
nem engedhetjük meg magunknak hogy most gyengtsük az európai éptkezés alapjait.
szilárd meggyőződésem hogy a valóság bebizonytja az euroszkeptikusoknak hogy együtt erősebbek vagyunk és azt is hogy semmit sem nyerhetünk azzal hogyha a.
a lisszaboni szerződés támogatói nem egyszerűen győzelmet ünnepelnek hanem a demokrácia győzelmét arra hivatkozva hogy most egy kierőszakolt népszavazás mondott igent.
nem felejthetjük el hogy a tartalmilag teljesen azonos alkotmányos szerződésről a francia nép és a holland nép nemet mondott.
ekkor jött a kreatv ötlet de cinikus ha nem fogadja el európa népe ezt az alkotmányt nevezzük reformszerződésnek majd a politikai elit a parlamentekben megszavazza.
sajnos a magyar parlament volt az első amelyik ezt megtette.
az igazi demokrácia nem csupán a többség véleményének a megszavazása hanem a kisebbség óhajainak figyelembevétele is. erre lenne szükség európa kisebbségeinek a védelme érdekében is. a siker másik oka abban rejlik hogy az igent támogatók jobban kampányoltak mint a múltkor amikor a referendumot leszavazták.
az unió nem a tagadások hanem az igenek uniója.
és végül de nem utolsósorban a sikeres szavazásban a gazdasági válság is szerepet játszott.
rországra az unión kvül izland sorsa várt volna.
hogyan téli meg azt hogy az osztrák kormányfő úgy gondolja hogy most először népszavazást szeretne kirni ebben a kérdésben?
vége szakadt és most itt az európai unión belül lehetőség van talán újra ésszerűsteni újra működővé tenni a kárpát medencei vzgazdálkodást hiszen magyarországra mint fontos vzgyűjtő területre mintegy one hundred and fourteen köbkilométernyi vz jön be a folyóinkon keresztül
azonban a bejövő vz minőségét akár szlovákia akár románia akár ukrajna vagy akár ausztria esetében nem mindig tudjuk a legmegfelelőbben biztostani s ez nem magyarországon múlik.
seeber úr kiváló jelentése bizonytja hogy az energiahatékonyság terén sokkal előbbre jár az európai unió mint a vztakarékosság terén ezért javaslom potonik biztos úrnak fontolja meg amennyiben az épületek esetében van energetikai tanústvány
vezessük be a vzgazdálkodási tanústványt is hiszen rengeteg a pazarlás.
a kohéziós politika forrásaiból tegyük lehetővé a hatékonyabb vzhasználatot szolgáló felújtások finanszrozását.
jó hogy a közös agrárpolitika keretében finanszrozzuk az öntözőrendszerek kiéptését.
ezt ne csak az új tagállamoknak hanem a régi tagállamoknak is biztostsuk és javaslom hogy külön támogatással ösztönözzük a vz mezőgazdasági újrahasznostását.
magyarország polgárai az április six i országgyűlési választásokon ismét kétharmados felhatalmazáshoz juttatták a fidesz és a kereszténydemokrata néppárt szövetségét.
európában is egyedülálló hogy egy pártszövetség egymás után kétszer alkotmányozó többséget szerezzen.
visszautastották a gyűlöletkeltést mely a valódi problémák helyett az ország nemzetközi lejáratásával foglalkozott és visszautastották azt a populista propagandát is mely az európai unióból való kilépés veszélyes programját tűzte zászlajára.
a magyar polgárok arra adtak felhatalmazást hogy a kormány folytassa a gazdaság rendbetételét és a munkahelyteremtést.
folytassa a szociális biztonság erőstését és a családok terheinek mérséklését.
ezek ma a magyar társadalom legfontosabb problémái és ezek állnak pártszövetségünk programjának középpontjában.
az ensz biztonsági tanácsa tz évvel ezelőtt elfogadott one thousand three hundred and twenty five ös határozata nyilván történelmi lépés volt melyet a nemzetközi közösség a délszláv háború szomorú tapasztalatai nyomán tett.
a háborúkat leginkább az ártatlan civil lakosság szenvedi meg a fegyveres konfliktusok idején a civil lakosság túlnyomórészt pedig nőkből áll.
a fegyveres konfliktusok tapasztalataink szerint eddigi velejárója a nők megerőszakolása s nem véletlen hogy a genfi konvenció is elismeri hogy ez gyakran a népirtás fogalmát is kimerti. a stigmatizáció az erőszak következményei a konfliktus után is ellehetetlentik az életet hiszen a fizikai és szellemi megaláztatás egy életre nyomot hagy ha az áldozat egyáltalán felépül.
nem túlzás tehát azt kérni hogy a közbiztonság és védelmi politika szerves része legyen a nők elleni erőszak megakadályozása s legyenek olyan eszközök melyek gátat szabnak a civil lakosságon elkövetett erőszaknak.
az ensz igyekezete ezen a területen nyilván nem maradhat megfelelő visszhang nélkül hisz a háborús övezetekben ma is ezrével erőszakolnak meg nőket akiket azután családjuk is kitaszt gy kétszeresen válnak áldozattá.
a közelmúltban kongó keleti részén öt nap alatt több mint eight thousand nőt erőszakoltak meg de itt vannak például a menekülttáborok köztük az ashrafi tábor ahol a nők ma sincsenek biztonságban.
indokolt az a kérés is hogy a békefenntartó erők kötelékében nagyobb számban legyenek nők hiszen a konkrét helyzetben a nők jelenléte rendkvül fontos. fontosnak tartjuk hogy a békefolyamatokban a nők is aktvabb szerephez jussanak.
nem megengedhető hogy ezeknek mindössze passzv szereplői vagy éppen szenvedő alanyai legyenek.
azt hiszem hogy mindenki könnyen tudna válaszolni arra a kérdésre hogy melyik az a nagy csoportja az embereknek amelyik a döntésekben gyakorlatilag egyáltalán nem vagy minimális mértékben vehet részt a döntések politikai gazdasági pénzügyi döntések következményeit viszont igen súlyos mértékben viseli.
igen ezek a nők kedves képviselőtársaim és korántsem csak a fegyveres konfliktusokkal kapcsolatban amely a mai ülésünknek a témája hanem a gazdasággal kapcsolatban hiszen a nők azok akiknek ugye ételt kell tenni a családjuknak az asztalára a nők azok akik elszenvedik a szegénységet gyerekeikkel együtt igen szignifikáns mértékben.
ez a fő üzenete számomra ennek az ensz nyilatkozatnak hogy a nőknek lényegesen nagyobb mértékben kellene teret adni a döntéshozatalban hogy ne csak elszenvedői hanem formálói is legyenek a sorsuknak.
most is nők ápolják gondozzák azokat a sérülteket amelyek izrael állam brutalitása következtében keletkezetek azon sérülések ők ápolják gondozzák azokat a gyerekeket akik azóta is fogyatékosok ők szenvedik el szignifikánsan nagy mértékben a nők az infrastruktúra szétbombázásának tönkretételének a hatását az utak az iskolák
gratulálok a kezdeményezéséhez hiszen mindannyian tudjuk hogy európában az európai unió a legfontosabb legbefolyásosabb szervezet.
ugyanakkor számos területen az ebesz nek és az európa tanácsnak olyan tapasztalata van hogy ha összeadjuk az unió súlyát például az ebesz tapasztalatával az interetnikai konfliktusok kezelése terén a humanitárius biztonságot nagyon erőteljesen tudjuk erősteni
az európai unióban.
már emltettem hogy az interetnikai konfliktusokban azáltal hogy az ebesz nek van egy kisebbségi főbiztosa aki közvett többség és kisebbség között és aki számos interetnikai konfliktus megoldásában közreműködött és tudjuk hogy az európai uniónak nincs kisebbségvédelmi rendszere.
most került be a lisszaboni szerződés preambulumába mindössze a kisebbség szó és amikor itt kollégáim emlegették a befagyott konfliktusokat akkor ezeknek a konfliktusoknak ninety a interetnikai konfliktus.
épteni kell többek között arra hogy a romák terén is nagyon sok programja van az ebesz nek.
ezeket ajánlom a bizottság figyelmébe hogy amikor most a bizottságnak el kell készteni a romastratégia átfogó keretdokumentumát vegye figyelembe az ebesz ilyen irányú tapasztalatát.
és végezetül a médiaszabadság ügyében.
ha meghallgatom az ebesz felelősét akkor az ebesz felelőse sokkal bátrabban meri brálni az uniós tagállamokat amikor a médiaszabadságot korlátozzák mint a bizottság illetékesei. ezért is támogatom hogy intézményestsük az unió és az ebesz kapcsolatrendszerét mert ez az uniót az unió békéjét humanitárius biztonságát is tovább erősti.
az európai biztonsági és együttműködési szervezet fennállása óta a lehetséges konfliktusokra való figyelmeztetést azok megelőzését tekinti elsődleges feladatának.
intézményrendszerében speciális feladatokat lát el a nemzeti kisebbségek főbiztosa és annak hivatala mely a többség kisebbség viszony vonatkozásában igyekszik elkerülhetővé tenni a feszültségek kialakulását.
bár az európai unió területén elsősorban az uniós intézményekkel garantálják a vitás kérdések megoldását mégis adott esetben fontos szerep hárulhat az ebesz re.
erre példa a szlovákiai nyelvtörvény hiszen a kisebbségi főbiztos közvetteni próbált a felek között.
sajnos az eredmények ismeretében ez a közvettés nem nevezhető sikeresnek.
az államtörvény továbbra is feszültségek forrása a jogszabály diszkriminatv és számos nemzetközi megállapodásnak ellentmondó jellege miatt.
ezt egyértelműen megállaptotta a joggal a demokráciáért európai bizottság az úgynevezett velencei bizottság is.
talán ma már közelebb lennénk a megoldáshoz ebben a kérdésben ha az ebesz rendkvüli fontos intézménye előre tudta volna jelezni a konfliktust és a feszültség feloldásán hatékonyabban dolgozott volna.
tisztelt kollégáim!
egy hosszú folyamat végéhez közeledünk egy hosszú és sikeres folyamat az amivel a kis és középvállalkozásokat sikerült a perifériáról a központba emelni.
egy hosszú folyamat amg eljutottunk odáig hogy e belső piac ugyan egységes de nem homogén. egy hosszú út amelynek a végére eljutottunk oda hogy a twenty three millió kis és középvállalkozás a forty one ezer nagy európai céggel azonos adminisztratv terhekkel és szabályokkal működik miközben a piacokra messze nem tudnak azonos feltételekkel kilépni.
úgy látjuk hogy a verhaugen biztos úr vezette bizottság nagyon nagy utat tett meg az elmúlt öt év alatt emiatt üdvözöljük azt a filozófiaváltást ami végbement az európai unióban amelynek célja hogy a tagállami és az európai uniós szinten is eltávoltsuk a fekvőrendőröket a kis és közepes vállalkozások
egy lehetőség hogy a kis és középvállalkozások árbevételét növeljük hogy eljussunk oda hogy minél többen lépjenek ki közülük az európai belső piacra hiszen jelenleg csak a vállalkozások eight a teszi ezt és az árbevételüknek csak a fifteen át biztostják itt.
az árbevételük növekedését teheti lehetővé hogyha sokkal jobban részt tudnak venni a kutatás fejlesztés innovációs programokban projektekben.
a kisvállalkozások piaci működését fogja segteni hogyha a pénzforrásokat és a finanszrozásukhoz való hozzáférést a mostanihoz képest jelentősen megkönnytjük.
az árbevételüket növelheti az hogyha létrehozzuk végre a közösségi szabadalmat megakadályozva hogy olcsó hamistványok szortsák ki a kisvállalkozások által létrehozott szellemi termékeket.
mindenképpen azt hiszem hogy a legérzékenyebb kihvás az egész lisszaboni stratégia sikere szempontjából hogy a kis és közepes vállalkozásokat hogyan tudjuk saját tagállamukról az eu belső piacára kiléptetni.
a mai gazdasági helyzetben azonban az eddig elhangzottakon felül arra is rá kell mutatni hogy baj van a kis és középvállalkozások fő finanszrozási forrásával.
ezt továbbra is a hitelek jelentik.
a pénzintézetek kockázatérzékenységének növekedése azonban egyre több vállalat számára nehezti az ezekhez való hozzáférést.
a bankok a gazdasági helyzet bizonytalanságára hivatkozva visszatartják a hitelkihelyezést ebben a körben.
a kis és középvállalkozások vezetői arra panaszkodnak hogy vállalkozások ezrei és munkahelyek tzezrei kerülhetnek veszélybe.
nekünk alapvető érdekünk hogy a rendszerlikviditást elősegtő pénznek a gazdaságba kell kerülni nem pedig a bankszéfekben megállnia.
az egyik legfontosabb lépés hogy a bankok mielőbb megkezdjék a gazdaság és a kis és középvállalkozások élénktését.
a másik kihvás az európai szolidaritás megteremtése.
csak ez lehet képes a nemzetállamnál hatékonyabb védelmet nyújtani a válság miatt nehéz helyzetbe került kis és közepes vállalkozásoknak.
ezzel azt is kvánom mondani hogy a kisvállalkozások helyzete és annak kezelése az európai szolidaritás próbálja is.
megmutatja hogy európa képes kockázatközösséget vállalni az eurózónán kvüli tagállamokkal is.
a döntően az euróövezet stabilitását célzó lépések könnyen pénzügyi vákuumot idézhetnek elő és már idéztek is elő a nem eurózónában.
a jelen helyzetben tehát arra kell kérnem az európai döntéshozókat és a bankszektor képviselőit hogy ne hagyják hogy létrejöjjön a kétsebességes európa mert a térség leszakadása ahol egyébként a kis és középvállalkozások meghatározóak a vállalkozásoknak több mint ninety át teszik ki katasztrofális gazdasági következményekkel járna.
kérem ehhez a bizottság és képviselőtársaim támogatást.
a kis és középvállalkozásokhoz kapcsolódó jelentés kapcsán először is szeretnék gratulálni a bizottságnak és főleg a jelentéstevőnek herczog asszonynak a nagyszerű munkához.
fontosnak tartom azt is hogy a tagállamok számára konkrétan éljünk azzal a feladattal hogy éves lisszaboni jelentéseikben számoljanak be az előrehaladásról.
márpedig a válság áthidalása szempontjából kiemelkedően fontos szerepük lehet.
ehhez az ilyen tevékenység segtése különösen mentori akciókkal szükséges.
egyrészt az adminisztráció csökkentésével másrészt segteni az áfával kapcsolatos tevékenységekben mint az egyablakos rendszer vagy a csökkentett áfakulcs. emellett közösségi szinten is segteni kell a közbeszerzések erősebb kkv orientációját például ezek gyakoribb fővállalkozóként történő megnyitásával vagy kifejezetten a részükre történő piacnyitással.
az általam vezetett smi circle részéről hangsúlyozottabban szeretnénk eredményt látni egy mélyreható garancia és hitelrendszer uniós szintű megvalóstásában.
remélem hogy az új eib lehetőség beváltja a hozzáfűzött reményeket.
a fizetési irányelvek gyors megvalóstásra és a tartozások áthidalására pedig tagállami szinten kell koordinált lépéseket tenni.
összességében mind a piackutatás mind az adminisztrációs kihvások kezelésében fontos egy mentori rendszer tagállami megerőstése és az uniós segtség ennek erőstésére kell hogy siessen.
kérdezem hogy logikus e a következtetésem hogy ha a hamasz egy terrorista szervezet önök szerint akkor a zsidó államot minden további nélkül lehet ezek után terrorista államnak nevezni.
márpedig logikus a kérdés hogy egy terrorista állammal meddig óhajt még társult partneri kapcsolatban lenni az európai unió.
az európai tanács következtetései között első helyen a munkahelyteremtés szerepel.
a megkötendő szabadkereskedelmi megállapodásoktól várja hogy millió számra jöjjenek létre új munkahelyek.
elég néznünk az észak amerikai szabadkereskedelmi egyezmény példáját az usa kanada és mexikó között fellendült a kereskedelem az amerikai nagyvállalatok a teljes régión átvelő ellátási láncokat hoztak létre.
az ő globális versenyképességük javult ők lettek a győztesek a munkahelyteremtés azonban kudarcot vallott.
a globális vállalkozások világában ez nem is cél.
a nagyszámú és minőségi munkahely megteremtéséhez a helyi gazdaságot kell fejleszteni amelynek középpontjában nem a nyers profitérdek áll önmagában hanem cél a helyi társadalmak jólétének és biztonságának a növelése.
hat és fél éve ücsörgök itt és úgy érzem hogy megtanultam európai uniós módon gondolkodni.
senki se értse félre ez nem azt jelenti hogy szellemileg nagyon sokat emelkedtem a tapasztalatok kapcsán viszont elkezdtem kiismerni azt a furfangos manipulatv gondolkodásmódot amivel a többnyire bizarr ötleteiket eladják a
most például ide jött a biztos asszony drámai bejelentéseket tenni arról hogy milyen sokba kerül a belső határok lezárása a tömeges migrációra tekintettel európának és az európai adófizetőknek stb.
még ez is rendben lenne kedves kollégák hogy ha azok az országok fogadnák be a migránsokat akik szeretnék és ezeket a perverz bizarr ötleteiket amiket most előkésztenek ezzel az úgynevezett vitával nem kényszertenék rá pl.
az itt már több éve tartó gazdasági válság és a folyamatosan erősödő konkurenciaharc mellett az árufuvarozó vállalkozásoknak egy újabb problémával kellett szembenézniük a migráció következményeivel.
a megnövekedett gyakori szigortott határellenőrzések okán azonos idő alatt kevesebb árut képesek eljuttatni a megrendelőhöz ugyanakkor megnövekedtek a szálltással egybekötött kiadásaik a hosszabb menetidőnek köszönhetően.
nem beszélve a tervezhetetlenségről a menetidőre érzékeny szálltmányokról a veszteglő utasokról és a környezeti hatásokról.
mindezek okán nagyon fontos kihangsúlyozni hogy nem engedhetjük meg a négy alapszabadság és az egységes belső piac veszélyeztetését ehhez pedig elengedhetetlen a schengeni rendszer szabályszerű működése. ahhoz pedig az nélkülözhetetlen hogy betartsuk az általa előrt szabályokat.
ugyancsak nem elhanyagolható az a tény sem hogy a kamionsofőrök munkahelyét az európai úthálózat képezi annak minden kihvásával és veszélyével.
a kamionsofőrök veszélyeztetve vannak sokkal nagyobb kihvásokkal kell szembenézniük mint azelőtt.
esetükben a biztonságos munkakörnyezet új fokozott értelmet és fontosságot nyert.
ezért fontos hogy a munkavállalók egészségvédelméről szóló eighty nine three hundred and ninety one es irányelvvel összhangban a közlekedési hálózatban is biztostva legyen a professzionális sofőrök biztonságos munkakörnyezete és a sofőrök védelme.
nem szabad megfeledkeznünk a turizmusról sem hiszen a terroristatámadások illetve azok veszélye rendkvül érzékenyen érinti ezt az ágazatot.
ha tudjuk hogy a turizmus az európai gdp közel ten át adja akkor egyértelmű hogy az egész gazdaságot nagyon súlyosan érinthetik a turizmusban jelentkező veszteségek.
véleményem szerint egy olyan támogatási mechanizmus létrehozására van szükség amellyel lehetővé válna a közlekedési szálltók elsősorban a kis és középvállalkozások és a turizmusban jelentkező veszteségek szanálása.
kérem a bizottságot hogy fontolja meg ezt a felvetést.
napjainkban már az e kereskedelem az internet szerves részévé nőtte ki magát de sajnos fellelhetőek még bizonyos hiányosságok főleg ha a határokon átnyúló kereskedelemről beszélünk.
a nem egységes nemzeti szabályozások komolyan hátráltathatják az áruk szabad mozgását európában.