kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
nincs ez másként a hatodik kohéziós jelentéssel sem mely az unió regionális fejlesztési politikáját a puszttó hatásokkal járó gazdasági és pénzügyi válságra tekintettel vizsgálja és szorosan az európa two thousand and twenty stratégia céljainak eléréséhez kapcsolja.
hiszen a kohéziós politika tényleges és azonnali megoldást tud knálni akár rendkvüli helyzetekben is a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében. mindezek fényében már itt mondandóm legelején szeretném aláhúzni hogy a kohéziós politikának two thousand and twenty után is fontos szerepet kell kapnia nem lehet lemondani az unión belül a gazdasági felzárkóztatásról a szolidaritásról.
jelentésemben fokozott hangsúlyt kapott az a gondolat hogy véget kell vetni a regionális fejlesztési politikában a likviditással kapcsolatos visszatérő problémáknak.
fel kell számolnunk az igen jelentős kifizetési hátralékot.
a második gondolat mely nagy hangsúlyt kapott jelentésemben a kohéziós politika eredeti szerepének megerőstése.
a kohéziós politika alapszerződésben meghatározott célja a gazdasági társadalmi és területi kohézió előmozdtása minden uniós régióban különös tekintettel a kevésbé fejlett régiókra.
érthető hogy a kohéziós politika céljai fejlődtek az idők során és a politika egyre szorosabban az unió éppen aktuális stratégiájához kötődött.
fontosnak tartom ugyanakkor hogy nagyobb hangsúlyt kapjon a kohéziós politika eredeti célja a fejlődésbeli különbségek csökkentése és biztostva legyen hogy az unió aktuális átfogó stratégiájához való hozzájárulás összeegyeztethető maradjon a regionális különbségek csökkentésével.
a jövő kohéziós politikájáról szóló vitát ezért már most meg kell kezdeni. a három fő gondolat mellett szeretnék még röviden szólni néhány meghatározó szempontról melyek fokozott figyelmet kaptak a jelentésemben.
fontosnak tartom a hatékonyság egyszerűstés és eredményorientáltság érdekében tett intézkedéseket.
szeretném kiemelni az egyszerűstés fontosságát hiszen a szabálytalanságok jelentős része az átláthatatlan előrásokból és követelményekből fakad.
a kedvezményezetteket sújtó adminisztratv terhek csökkentése hatalmas lépés lenne a hatékonyság növelése irányában.
az eredményorientáltságot erősti a tematikus koncentráció a célok konkretizálása azonban szükséges a kellő mértékű rugalmasság megőrzése is azért hogy a régiók igényeire és problémáira szabott válaszokat lehessen adni.
a jelentésemben fokozott figyelmet kap a munkanélküliség témaköre különösen a fiatalok munkanélkülisége és a kis és középvállalkozások munkahelyteremtő képessége.
végül úgy vélem hogy a területi dimenzió kevés figyelmet kapott a hatodik kohéziós jelentésben annak ellenére hogy nélkülözhetetlen eszköze a gazdasági területi és társadalmi kohézió erőstésének.
kedves kollégák jelentésem kidolgozása közben rendkvül konstruktvan tudtam együttműködni más képviselőcsoportok árnyékelőadóival a módostókat benyújtó képviselőkkel ezt az együttműködést itt és most is szeretném megköszönni.
a hatodik kohéziós jelentés kiváló alkalmat nyújt arra hogy új lendületet adjunk az uniós kohéziós politikának és felhvjuk a figyelmet eredményességére hasznosságára.
szeretném megismételni hogy two thousand and twenty után is fontos szerepet kell kapnia az uniós kohéziós politikának és nem csökkenhetnek a politikára szánt uniós költségvetési források.
csak egy megfelelően finanszrozott kohéziós politika tudja biztostani az uniós szolidaritás érvényesülését a kevésbé fejlett régiók felzárkóztatását az új munkahelyek teremtését és a gazdaság fejlesztését.
megköszönve megtisztelő figyelmüket érdeklődve várom a hozzászólásaikat.
közel egy éves munka ér véget a holnapi szavazással ez egy közös munka volt az eredmény is közös.
amikor elkésztette az európai bizottság a hatodik kohéziós jelentését akkor az volt a szakma véleménye hogy egy értékes dokumentumot tett le az európai parlament asztalára.
anélkül hogy érdemünkön felül szeretném az európai parlamentet és kedves képviselőtársaimat dicsérni ez a közös munka az európai bizottság jelentésénél jobb parlamenti jelentést tudott elkészteni.
ez a parlamenti jelentés amelyben teljes az egyetértés a frakciók között megmutatta a kohéziós politika eredményeit megmutatta a kohéziós politika komoly problémáit és nyilvánvalóan megmutatta hogy mik a teendők.
éppen ezért a mai eszmecseréből számomra a legfontosabb következtetés az hogy eljött a cselekvés ideje.
most már nem beszélnünk kell ezekről a kérdésekről hanem cselekednie kell a bizottságnak cselekedniük kell a tagállami kormányoknak cselekedniük kell a regionális helyi döntéshozóknak.
és nyilvánvalóan ennek a cselekvésnek az értelme az hogy minél gyorsabban minél kisebb bürokráciával minél nagyobb mértékben lehessen hasznos helyi fejlesztésekhez kohéziós forrást hozzárendelni.
cselekednünk kell abból a szempontból hogy végezzük el a munkánkat ksérjük figyelemmel az európai bizottság munkáját ösztönözzük minél gyorsabb és hatékonyabb cselekvésre.
végezzük el azokat a jogalkotási munkánkat amely tovább segthetik a kohéziós politika hatékonyságát a hétéves költségvetési ciklus félidős felülvizsgálati munkáját illetve a two thousand and twenty utáni kohéziós politika előkésztésének a munkálatait.
tisztelt hölgyeim és uraim bzom benne hogy ez az egyetértés ez a közös munka megmutatja a szavazáskor is az eredményét.
a kezdeményezést amely intézkedéseket javasol az őshonos kisebbségek védelme érdekében fourteen európai ország szervezete támogatta.
egyik lényeges eleme hogy uniós keretek között fejleszti tovább a kisebbségek regionális és kulturális önrendelkezési jogát.
sokan köztük romániai és szlovákiai magyarok reménykedtek abban hogy európa végre segtő kezet nyújt az őshonos kisebbségeknek.
jó lenne ha az unió határozottabban kiállna saját értékei mellett amelyeket előszeretettel hangoztat harmadik országok esetében.
a kulturális vagy területi önkormányzás formái különbözőek még az eu ban is illetve sok helyütt hiányosak. nemrég a szlovákiai tesedkovo községben népszavazással döntöttek a történelmi pered név visszaálltása mellett.
a szlovák kormány azonban arrogánsan elutastotta a kisebbségi közösség természetes kérését.
mint látjuk elképesztő különbségek vannak a tagállamok kisebbségi politikái között. ezért lenne nagy szükség az egységes kisebbségvédelmi csomagra.
az európai unióban a következő évek legnagyobb kihvása a munkahelyteremtés és a szegénység csökkentése mellett az esélyteremtés az európai fiataloknak.
nevezetesen az hogy a szegény vagy a kis jövedelmű családokból származó fiataloknak lesz e esélyük az egyetemi vagy a felsőfokú tanulmányokra.
nemcsak a társadalmi igazságosság hanem a versenyképesség szempontjából is fontos hogy a szegény családból származó fiatal tehetségek ne vesszenek el.
ezért kell mind tagállami mind uniós szinten mozgalmakat indtani tehetségmentés céljából.
új tehetséggondozó kollégiumokra speciális ösztöndjakra van szükség.
európai újságok hasábjain is olvasható volt hogy október twenty seven én közel one hundred and fifty ezer romániai magyar alkotott élőláncot a román kormány tervezett regionális átalaktási tervei ellen valamint székelyföld területi autonómiája mellett.
az óriási megmozdulás mely a közel másfél milliós romániai magyarság évtizedes követeléseit nyomatékostotta két fontos dologra hvta fel a figyelmet arra hogy romániában egyáltalán nem tekinthető megoldottnak a kisebbségek helyzete és hogy a romániai magyarság mozgalmi eszközökkel is kész felhvni a figyelmet a megoldatlan problémákra. remélem sokan megértették az üzenetet. úgy tűnik azonban hogy ez nem igaz az állami szervek esetében. a hatóságok elkezdték zaklatni az élőlánc szervezőit.
tisztelt képviselő hölgyek és urak tisztelt biztos úr! nagy örömömre szolgál hogy az európai tanács következő ülése előtt szólhatok önökhöz annak ellenére hogy a soros elnökség szerepét a lisszaboni szerződés úgy határozza meg hogy az európai tanács előkésztéséért elsősorban az állandó elnök felel.
ugyanakkor az európai tanács ülésének előkésztésében nagyon szorosan együttműködött az állandó elnökkel a soros elnökség például a magyar elnökség alatt megrendezett hétfői általános ügyek tanácsa keretében is. ezenkvül természetesen nyomon követjük az európai tanács következtetéseinek végrehajtását
mind az általános ügyek tanácsában mind az egyéb tanácsi formációkban.
először engedjék meg hogy felvázoljam a februári ülés napirendjén szereplő főbb kérdéseket amelyek elsősorban az energiaügyekre és az innováció témakörére összpontostanak.
azt hiszem nem kell mondanom hogy e két ágazat milyen döntő fontosságú az európai gazdasági növekedés és a foglalkoztatás szempontjából.
az európai tanácsnak ugyanis nemcsak az a feladata hogy közvetlen válsághelyzetekre reagáljon hanem az is hogy stratégiai iránymutatásokat fogalmazzon meg a jövőre nézve.
kezdjük az energia kérdéskörével.
az energiabiztonság az prioritás mindannyiunk számára.
ehhez az energiapiac nagyobb mértékű integrálására és összekapcsolására van szükség.
növelnünk kell a kutatási és fejlesztési ráfordtásokat versenyképesebbé és fenntarthatóbbá kell tenni a gazdaságot és szorosabbra kell fűzni az együttműködést a fő tranzit energiatermelő és energiafogyasztó országokkal.
az első elem tehát az integrált és összekapcsolt energiapiac.
szükségünk van arra hogy kialakuljon a teljes belső energiapiac.
ennek érdekében több fontos lépésről kell döntenie az európai tanácsnak.
először is végre kell hajtani a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokat.
a szabályozás szintjén is van még tennivalónk.
egyszerűstenünk kell például az új infrastruktúrák éptésének engedélyezésére vonatkozó eljárásokat.
emellett komoly erőfesztéseket kell tennünk annak érdekében hogy korszerűstsük és bővtsük az európai energiainfrastruktúrát valamint hogy a piacokat a határokon átnyúló együttműködésekkel is összekapcsoljuk.
az uniónak egyetlen országa egyetlen térsége sem maradhat elszigetelt.
mindezt elsősorban a magánszektornak kell finanszroznia.
ezen felül a határon átnyúló beruházások tekintetében megfelelő költségmegosztási elveket kell lefektetni.
harmadrészt pedig lesznek olyan projektek amelyek ugyan az energiabiztonság szempontjából rendkvüli jelentőségűek azonban mégsem elég vonzóak a magántőkének ahhoz hogy teljes egészében finanszrozza.
ilyen esetben indokolt lehet a projektekhez korlátozott mértékű közfinanszrozást tagállami vagy uniós forrásból biztostani.
a jelenlegi tárgyalásoknak azonban nem célja hogy prejudikáljuk a több éves pénzügyi keretről folytatandó majd június végén induló vitát.
második nagy energetikai témakör az energiahatékonyság és a megújuló energiák.
ezek mondanom sem kell növelik a versenyképességet és elősegtik az energiaellátás biztonságát valamint szolgálják a fenntarthatóságot alacsonyabb költségek mellett.
a tanács two thousand and eleven ben meg fogja vizsgálni azt a javaslatot amelyet a bizottság fog beterjeszteni az új energiahatékonysági tervre vonatkozóan.
a javaslat számba fogja venni a two thousand and thirteen ig meghatározott uniós energiahatékonysági cél megvalóstása terén eddig elérteket és további intézkedéseket is előirányoz.
a külkapcsolatok is kiemelkedő jelentőségűek az energetikapolitikában.
szisztematikusabban össze kell hangolni a kulcsfontosságú termelő tranzit és fogyasztó országokkal kapcsolatos uniós és tagállami tevékenységeket.
célszerű lenne például hogyha a tagállamok nem csak a földgáz esetében osztanának meg egymással a megkötött szerződésekre vonatkozó információkat ahogy azt jelenleg teszik hanem más energiafajták esetében is.
meg kell kezdeni a konkrét munkát annak érdekében hogy a kulcsfontosságú szereplőkkel minden közös érdekű témában partnerségek alakuljanak ki a szabályozással kapcsolatos megközeltésekre vonatkozóan.
ez érvényes természetesen oroszországra de az unió valamennyi partnerére szomszédjára is.
térjünk át az innováció témakörére.
az innováció az amely segthet korunk legkritikusabb társadalmi kihvásai például az egészséggel élelmezésbiztonsággal energiabiztonsággal a fenntartható fejlődéssel az éghajlatváltozással és az idősödő népességgel kapcsolatos kihvásoknak a kezelésében valamint lehetőségeket is knálnak új piacok számára.
segthet az innováció annak a dilemmának feloldásában is mely a költségvetési szigor és a növekedésbarát politika között feszül.
miből lehet finanszrozni a növekedést mielőtt az önfenntartóvá nem válik?
hitelből nem lehet hiszen azt nem akarjuk.
meg akarjuk álltani az eladósodottságot.
az innováció révén tárhatók fel a kreativitásnak tehát azok a tartalékai amelyekből a megfelelő válaszokat megadhatjuk.
az innováció témakörén belül tehát a jelentős társadalmi kihvások megválaszolására kell koncentrálnunk az európai kutatási térség irányában kell előrébb lépnünk.
meg kell teremtenünk a kutatók szabad mobilitását javtanunk kell az innovatv vállalkozásokra vonatkozó keretfeltételeket és az állami támogatások rangsorolásával is foglalkoznia kell az európai tanácsnak. energia és innováció jövőbe mutató befektetések.
az európai tanácsnak emellett azonban az aktuális gazdasági pénzügyi kérdésekkel is muszáj foglalkoznia hiszen mindannyian tudjuk a válságot még nem tudjuk teljes egészében magunk mögött.
a helyzet törékeny.
mindent el kell követni a közös valuta az euró megvédése érdekében és meg kell nyugtatnunk a piacokat.
erről be szeretnénk számolni az állam és kormányfőknek hogy hol tartunk az egyeztetésben mind a tanácsban mind pedig a parlamentben a konzultációkban.
és végül hogy a versenyképesség érdekében milyen további közös intézkedésekre van szükség és természetesen a jelenlegi akut helyzetben szót ejtenek az állam és kormányfők tunéziáról és egyiptomról is.
abban bzom hogy egy nagyon nehéz témakörökkel foglalkozó európai tanáccsal leszünk ahol konkrét kérdéseket tudnak megfogalmazni amely a tanács munkáját is meghatározza a következő hónapokra és herman van rompuy elnök úr fog az ülés után önöknek majd beszámolni.
látjuk azt hogy martin schulz úr az európai szocialisták vezetője rendkvüli módon aggódik a magyarországi demokráciáért és az emberi jogokért.
és azt is szeretném megkérdezni hogy a fidesz kormány miért nem teszi fel önnek és az elvtársainak végre ezt a kérdést?
egyszerre van a tanács asztalán a stratégia és az annak végrehajtásához szükséges infrastruktúra kérdése is.
remélem hogy az eredmények igazolják majd a várakozásokat és február four én tanúi lehetünk a valódi közös európai energiapolitika megszületésének.
szeretném üdvözölni az európai bizottság és a magyar kormány közötti levélváltást a magyar médiatörvény ügyében.
örülök hogy a párbeszéd az ilyen ügyekben megszokott procedurális mederben zajlik.
a további rosszindulatú és alaptalan politikai támadások gy okafogyottá válnak.
hiszem hogy ez az unió érdeke s nem az aminek egy felszólalás erejéig itt a házban is sajnos tanúi voltunk ma.
örülök hogy az európai tanács együtt tárgyalja az energiabiztonság és az innováció kérdéskörét.
természetesen fontosnak tartjuk hogy a keleti és a nyugati vezeték mellé épüljön egy észak déli vezeték is azonban ez közel sem fogja megoldani az energiaellátás felmerülő problémáit.
ráadásul a függőség sem csökken jelentősen csupán a függőségnek az iránya.
a függőséget csak úgy lehet hosszú távon minimálisra csökkenteni ha ezek után a fosszilis energiahordozókról áthelyezzük a hangsúlyt a megújuló energiaforrásokra.
pont ezek szellemében hiányolom hogy az innováció prioritásai között nem elég hangsúlyosan szerepel a megújuló energia témaköre.
ennek keretében két dologra különösen ki kell térnünk egyrészt az hogy a megújuló energiaforrásnak megfizethetőnek kell lenni tehát nem szabad a lakosságot pluszban terhelni amiatt hogy megújuló energiát használnak.
második hogy az európai unión kvül lévő függőség nehogy átkonvertálódjon európai unión belüli függőségre tehát azok a régi tagországok mellé fel kell zárkóztatni amelyek jelenleg megújuló energiaforrás nagyhatalmak például belgium hollandia vagy éppen ausztria tehát fel kell zárkóztatni az elmaradottabb újonnan csatlakozott országokat gy magyarországot lengyelországot csehországot
fel kell zárkóztatni a megújuló energiaforrás tekintetében.
gratulálok a magyar uniós elnökségnek hogy ezt a rendkvül fontos témát végre a legmagasabb szinten a tanácsban is megvitatják.
a megfizethető és mindenki számára hozzáférhető energia valamennyi uniós tagállamnak az érdeke.
az európai uniónak minden lehetséges energiaforrást ki kell használnia.
van azonban egy mulasztásunk amelyre senki nem figyelt föl.
oláh györgy magyar származású nobel djas professzor fölfedezte a metanol energiagazdaságot.
az unióban egyáltalán nincs metanol alapú energiagazdaság pedig ez rendkvül olcsó hiszen szén dioxidból vzből és elektromos áramból állt elő energiát amely autók működtetésére villamos energiára fűtésre és egyéb forrásra is használható.
ez jelentős anyagi megtakartást is ad és lehetővé teszi majd az esetleges például nyugat balkáni bővtést követően az új tagországok képviselőinek a megfelelő mandátumhoz jutását.
amit viszont pozitvnak tartok ebben a végső jelentésformában hogy a módostó indtványok megszűntették azt a lehetőséget hogy a felszabaduló mandátumokat egy közös összeurópai listán használjuk föl.
vegyük tudomásul hogy nem alakult ki az európai egyesült államok reméljük hogy nem is fog és egy ilyen a szavazóktól nagyon távol levő megoldás ez a transznacionális lista ez teljesen elfogadhatatlan lett volna.
az európai parlamentben működő stoa panel ebben az évben a természeti erőforrásokkal való gazdálkodást választotta az évi közgyűlése témájául kezdeményezésemre.
század európájának tényleg ez az egyik legnagyobb kihvása mi lesz a természeti erőforrásokkal köztük a nyersanyaggal.
a bütikofer jelentés a lényeget érinti hogy nagyon is koncentrálnunk kell a hulladék újrahasznostására.
de szeretném fölhvni a figyelmet hogy ne legyen illúziónk ami a hulladék újrahasznostását illeti.
amikor magyarországon a vörösiszap ömlés történt ez a tragédia.
ezt követően a tudósok összejöttek hogyan lehetne a vörösiszap tárolókat hulladékként újrahasznostani.
hiába vannak jó technológiák mégis olyan drága az újrahasznostás hogy nem akadt olyan üzleti vállalkozó aki az újrahasznostást vállalta volna.
ennek dacára sikerült a hibás elszámolásoknak az arányát soha nem látott történelmi minimumra two körülire csökkenteni.
én úgy gondolom hogy ezek az eredmények valóban azért azt jelentik hogy tud működni az európai intézményrendszer pont a legnehezebb területen.
mindazonáltal tagadhatatlan hogy közeledünk a féléves felülvizsgálat idejéhez és ilyenkor azért tartalmilag is illik majd néhány szót szólnunk a különböző kiadásokhoz.
az biztos hogy a mezőgazdasági résznél az a pénz amit az európai adófizetők költenek az tényleg a földművesekhez kell hogy menjen nem szabad tovább utalni.
egyrészt a földi kiszolgálás nem kellően hatékony másrészt annak minősége nem tart lépést a növekvő igényekkel.
mint az imco véleményének jegyzője ezért olyan előrások bevezetését javasoltam amelyek egyrészt javthatják a szolgáltatások minőségét másrészt pedig elősegthetik a repülőterek hatékonyabb működését.
jóllehet a végső tran javaslat jelentős előrelépést jelent a hatályos jogszabályi kerethez képest úgy vélem hogy vannak még lényeges kérdések amelyek további megvitatásra szorulnak.
az imco szakbizottsági képviselőkkel egyetértésben úgy gondolom hogy teljes piacnyitásra jelenleg nincsen szükség ugyanis ez csak tovább növelné a földi kiszolgálást végző vállalkozásokra nehezedő amúgy is jelentős nyomást.
ezért biztos úr azt javasoltuk hogy azon repülőterek esetében amelyeknek az éves forgalma az előző három évben elérte az five millió utast vagy a one hundred zero tonna árut az európai bizottság értékelje hogy valóban indokolt e a földi kiszolgálást végző szolgáltatók számának háromra növelése és ennek alapján adjon ajánlást a nemzeti felügyeleti hatóságnak amely független szabályozóként határoz majd arról hogy az európai nemzeti regionális vagy egyéb szempontok szükségessé teszik e a szolgáltatók számának növelését.
sajnos azonban ez a javaslat egyáltalán nem került be ebbe a jelentésbe gy az nem lett kellően átgondolt.
véleményem szerint előfordulhat hogy a bérsznvonal csökkenését a foglalkoztatás biztonságának és a munkavállalók képzési lehetőségeinek romlását valamint a részmunkaidős és ideiglenes foglalkoztatás növekedését is maga után vonhatja.
sok kérdéssel foglalkoztak az előttem szólók. én az unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésével szeretnék foglalkozni felszólalásom során.
kiemelten fontosnak tartom hogy ez a kérdés újra szabályozásra kerül hiszen a legutóbb two thousand and two ben történt ennek a mostani szabályozásnak az elfogadása.
az elmúlt ten évben pedig számtalan tudományos forrás bizonytotta hogy a zajterhelés napjainkban jelentős egyre növekvő környezetvédelmi ártalom.
ez elképesztően nagy szám.
ráadásul a károsodást szenvedő emberek önhibájukon kvül kerülnek ebbe a helyzetbe hiszen nem tinédzserkorukban rockkoncerten vesztették el a hallásukat.
azt gondolom hogy a mostani szabályozás amely szigortja ezeket a rendelkezéseket talán eredményt érhet el.
nem szabad figyelmen kvül hagynunk a who iránymutatásait amelyben forty decibelben határozza meg az egészségkárostó zajhatás mértékét.
mindezek ellenére ma is three millió európai polgár él olyan repülőterek körzetében körülbelül seventy ilyen van európában ahol fifty decibelnél nagyobb éjszakai zajterhelést kénytelenek elszenvedni.
ezt az aktivitását a bizottsági ülésen kellett volna lefolytatni és nem itt a plenáris ülésen mert nem viszi előre a hozzászólásával az
azt szeretném kérdezni hogy honnan vette ki mondta önnek azt hogy magyarországról elmennek a befektetők illetőleg honnan vette azt az adatot hogy nem jön elegendő?
szeretném elmondani hogy az elmúlt twenty esztendőben magyarország a tavalyi évben immár az orbán kormánynak az akkori harmadik évében produkálta a legnagyobb külföldi tőkebefektetést.
javtani. harmadszor egy európai elutastja hogy egy országot más mércével mérjenek mint egy másikat. aki megsérti az unió közösen vállalt szabályait azt a többiek joggal kérik hogy tartsa be azokat de elfogadhatatlan hogy azt kérjék számon magyarországon amit még soha előtte egyetlen uniós tagnál sem
tettek. a néppárt szerint mielőtt gyámság alá helyeznék magyarországot át kell világtani minden tagot különben hiteltelenné válik a parlament.
negyedszer egy európai mielőtt másokat kioktat ügyel arra hogy a saját magára vonatkozó szabályokat betartsa. az az új intézmény amelyet magyarország feletti gyámkodásra felálltanak nem létezik az unió jogában és nyltan szembemegy a lisszaboni szerződéssel. tisztelt
egyrészt kétharmad a parlamentben de tudjuk hogy ez nem egészen fifty two ténylegesen létező szavazat volt annak idején és azt is tudjuk hogy ez nagyon komolyan csökkent azóta tehát ma bőven a fele sincs a népességnek amelyik támogatja ezt a kormányt.
nem tudjuk természetesen hogy pontosan mennyi.
azonkvül nagyon sokan azt érzik magyarországon és örülök hogy lehetőséget adott képviselő úr arra hogy ezt elmondjam hogy a fidesz kormány kizárólag a saját klientúráját részesti előnyben az egész trafikmutyi nem mennék bele a részletekbe a földtörvény mindenféle egyéb arról szól hogy aki kliens az kap támogatást.
ezért vannak sokan akik azt gondolják hogy ez a képviselet nem feltétlenül őket szolgálja.
hál' istennek a magyar szavazók egyenesben hallhatták ezt a vitát mindazt ami itt elhangzott mindazt a rengeteg csúsztatást és hazugságot és majd le fogják vonni a következtetéseket.
én egy kicsit másként látom ezt a vitát.
én úgy látom hogy itt a baloldal egy pártpolitikai játékként bróságot játszott a jelentés elkésztésével az elmúlt másfél évben és a magyar jogállamiságot féltette miközben folyamatosan áthágta az európai parlament saját eljárási szabályait is.
a szöveg amiről szavazunk pedig egy télet amely nem veszi figyelembe sem az igazságokat sem a tényeket és egyetlen konkrét bizonytékot egyetlen jogsértést nem tud felhozni.
igazságtalan tévedésekkel csúsztatásokkal teli bizonytéka a kettős mércének hiszen más tagállamok gyakorlatát csak magyarország esetében kifogásolja azokéban nem.
ha végighallgatom ezt a vitát úgy gondolom hogy engedélyt kellett volna kérnünk hogy törvényt hozzunk.
mélyen belegázolnak ezzel uraim a magyar parlament képviselőinek méltóságába hatáskörébe szuverenitásába.