kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
a bizottság határozzon meg egy útitervet az emltett kihvások leküzdésére tegye az európai szemeszter és az európa two thousand and twenty stratégia iránytásának prioritásává a gyermekszegénység és a növekvő iskolai lemorzsolódás elleni küzdelmet valamint ugyanezen stratégia keretében határozzon meg a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozó részcélokat.
ezúttal szeretném felhvni valamennyi tagállam figyelmét is a gyermekszegénység elleni küzdelem fontosságára amely kontinensünk jövőjének záloga.
elnök úr miközben az európai menekültügyi rendszer különös figyelmet fordt a ksérő nélküli gyermekekre fiatalkorúakra a magyar kormány tovább szigortaná a menekültekkel kapcsolatos törvényeket.
ennek keretében olyan jogszabály készül amely a fourteen eighteen év közötti ksérő nélküli gyermekeket fiatalokat kivenné a gyermekvédelmi törvény hatálya alól.
ez azt jelenti hogy ezek a gyerekek nem kerülnek gyermekotthonokba nem kapnak kirendelt gyámot speciális védelmet.
a javaslat azt is tartalmazza hogy a kiskorúak is automatikusan őrizetbe kerülnének és a tranzitzónában létestendő konténertáborokban kell megvárniuk a menedékkérelmi eljárás végét.
ez a tervezet semmiben sem felel meg az ensz gyermekek jogairól szóló egyezményének sérti a magyar állam alkotmányos kötelezettségét valamint az emberségből fakadó védelem elvét.
itt és most hvom föl az európai parlament és a bizottság figyelmét a magyar kormány újabb embertelen intézkedésére.
az európai számvevőszék sznvonalas munkát végzett az unió two thousand and nine es költségvetésének ellenőrzésével kapcsolatos jelentésének elkésztése kapcsán ezért elismerés illeti caldeira elnök úr illetve az európai számvevőszék tagjainak a munkáját tevékenységét.
egyetértek azokkal a kollegákkal akik azt mondják hogy a jelentés világosan és egyértelműen megmutatja hogy az uniós források fölhasználását illetően a tendencia javuló a hibaarány összességében csökkenő.
ugyanakkor a jelentésből világos és egyértelmű következtetéseket kell levonnunk a tekintetben hogy nekünk itt a parlamentben a bizottságban az unió más intézményeiben mit kell csinálni.
a csökkenő hibaarány is nem kevesebbet jelent mintsem hogy az európai számvevőszék azt mondja hogy több milliárd eurónyi uniós forrás felhasználása hibás szabálytalan esetleg bűncselekmény elkövetésének a gyanúját is felvetheti.
a lépések közül én azt szeretném kiemelni hogy rendkvül fontosnak tartom hogy az elkövetkezendő időszakban az európai számvevőszék országokra lebontva mutassa meg hogy az uniós források felhasználása tekintetében melyik országban milyen mértékű a hibaarány milyen sznvonalú az adott országban az ellenőrzési mechanizmus működése.
az időközi jelentés helyesen arra kéri a tagállamokat hogy ratifikálják ezt az egyezményt amit már valamennyi tagállam alárt de csak fourteen ratifikálta azt.
sajnálatos módon hazám magyarország sem tette még ezt meg mivel a kormány megannyi magyar parlamenti kezdeményezés dacára nem tűzi napirendre ezt a kérdést.
az eu ban évek óta ezernél is több nőt ver halálra a férje élettársa vagy valamelyik rokona.
és ez csak a családon belüli erőszak száma ami több mint döbbenetes de muszáj mondanom több mint az ugyancsak borzalmas terrorizmus áldozatainak a száma.
végezetül legyen és biztos asszony önhöz fordulok ennek a mai vitának világos a fő üzenete legyen zéró tolerancia a nők elleni erőszakkal kapcsolatban legyen ez az első lépés ezen az úton és hogy személy szerint én még tovább is mennék legyen zéró tolerancia a nők a gyermekek és az idősek elleni erőszakkal kapcsolatban.
pontosan tudjuk hogy a nemek közötti egyenlőség a női egyenjogúság a demokrácia egyik alapvető mércéje.
a nők elleni erőszak egyáltalán nem csak a nők ügye szó sincs róla hogy magánügy lenne hanem olyan közügy amely mérgezi sérti és rombolja a demokráciát.
olyan társadalmi probléma amely komplex jogi szociális egészségügyi oktatási és kulturális intézkedéseket követel meg és azok végrehajtását.
éppen ezért kell minden fenntartás nélkül minden tagállamnak ratifikálnia az isztambuli egyezményt.
nagyon sajnálom hogy épp a magyar kormány az amelyik erre nem hajlandó sőt éppen ellenkező irányba megy azáltal hogy korlátozni próbálja a nők reproduktv jogait orosz mintára lebeszélő központokat abortuszról lebeszélő központokat akar létrehozni.
azt gondolom ez egyetlen európai tagállamban sem engedhető meg ezért kell ratifikálnunk az isztambuli egyezményt.
van egy álmom!
ez pedig az hogy a magyar kormány a magyar állam mindaddig megakadályozza szerbia európai uniós csatlakozását amg az elszaktott magyar területeken élő testvéreink jogai és autonómiája teljes körűen nem kerül biztostásra.
ahogy ezt tennünk kellett volna a román csatlakozás esetében is.
a másik álmom amennyiben az első nem valósulna meg hogy ezekben a szerb csatlakozási folyamatról szóló jelentésekben végre a magyar nemzeti közösség nevét is olvashassuk.
annak érdekében hogy füle csatlakozási biztos úr ennek fontosságát megérezze és hogy adatokat is kapjon hozzá szeretnék a felszólalásom után átnyújtani egy nagyon jól dokumentált könyvet bozóki antalnak a nemzeti jogvédő szolgálat együttműködő ügyvédjének emberi jogi jogásznak a könyvét amelyben részletesen szó van az etnikai arányok megváltoztatásáról a magyarverésekről a temerini fiúk ügyeiről az épületrongálásokról
és arról a fifteen pontos követeléssorról amelyet a magyar pártok civil szervezetek és jogvédők követelnek a csatlakozással összefüggésben a szerb államtól.
kérem füle csatlakozási biztos urat hogy hallgassa meg az ő szavukat teremtsen lehetőséget arra hogy kifejtsék a követeléseiket és álláspontjukat és tegye meg hogy ezt a könyvet amelynek ugyan csak egy része van angolul jelentős része magyarul megismeri. benne található a jogsértések
és engedjétek meg hogy most a koszovó szerbia párbeszéd fontosságának hangsúlyozása mellett mégis egy másik aspektusára hvjam fel a figyelmet és köszönetet mondjak kacin kollégámnak hogy idén is nyitottnak bizonyult módostásaink befogadására amelyek egytől egyig fontosak szerbia lakossága és különösen a vajdasági magyarok számára is.
a vajdasági autonóm tartomány jogi státuszának megerőstése és finanszrozásának megoldatlan kérdése a kisebbségi jelenlét szükségessége az államigazgatásban az igazságszolgáltatásban a rendőrségnél valamint a minőségi anyanyelvi oktatás biztostása.
lényeges hogy a szerbiáról készülő európai bizottsági jelentésben a kisebbségi közösségek szempontjai és gondjai nevestve szerepeljenek hogy elkerülhető legyen a korábbi csatlakozási tapasztalat.
miszerint a tagjelöltek csak a csatlakozásig átmenetileg tartják szem előtt e nemzeti közösségek érdekeit.
ezért fontosnak télem hogy a létező jogszabályokat alkalmazzák s azok betartását a bizottság figyelemmel ksérje.
személy szerint örülök hogy a szövegbe amiről holnap szavazunk bekerült a történelmi megbékélés fontossága és ebben a két magyar és szerb köztársasági elnök elkötelezettsége.
ezért lényeges hogy a hatóságok kettős mérce alkalmazása nélkül vizsgálják ki és szolgáltassanak igazságot az etnikailag vegyesen lakott régióban a vajdaságban ahol sajnálatos módon ismét elszaporodtak az olyan incidensek amelyeknek sok esetben magyar nemzetiségű fiatalok az áldozatai.
ezek veszélybe sodorhatják az egymás közötti bizalmat és az etnikai együttélés békés lehetőségét.
ez pedig nagyon fontos ahhoz hogy ne akadályozódjon meg az európai elvek és értékek érvényesülése.
teljesen egyetértek kacin úr jelentésében azokkal az elemekkel amelyekkel felhvja a figyelmet arra hogy szerbiában nacionalista tendenciák bontakoznak ki.
nagyon fontos jelzés ez a szerb kormánypártok számára hogy lépjenek föl a nagyszerb nacionalizmussal szemben az etnikai alapú atrocitásokkal gy a magyarverésekkel szemben is.
legalább ilyen fontos az ami ma már elhangzott hogy szerbia nem fog közeledni az európai unióhoz amennyiben csorbtja a vajdaság autonómiáját hiszen a vajdasági autonómia az európai regionalizmus alapkoncepciójába illeszkedik bele.
és végezetül fölhvnám a figyelmet arra hogy tartós megoldást kell találni az észak koszovói és a szórványban élő dél koszovói szerbek számára. hiszen románia és szlovákia példája bizonytja hogy amennyiben nincs széleskörű autonómia nincsenek törvényi garanciák és nincs nemzetközi ellenőrzés abban az esetben bármikor visszarendeződés következhet be a kisebbségi kérdésben.
azt szeretném megkérdezni gál kinga képviselőtársamtól hogy hol látta a jelentésben azt a kifejezést lerva hogy vajdasági magyarok és a vajdasági magyarok jogai?
mindannyian azt reméljük hogy a mai egyeztetés a szerb és a koszovói miniszterelnök részvételével közelebb hozza a megegyezést.
a mai egyeztetés témája a koszovó északi részén élő szerb közösség helyzete volt ami különösen érzékeny kérdés.
szerbia jogosan várja el a szomszédaitól koszovótól is hogy tartsák tiszteletben a területükön élő szerb közösség jogait lépjenek fel a hátrányos megkülönböztetés ellen.
épp gy kötelessége szerbiának is hogy biztostsa a területén élő kisebbségek jogait fékezze meg az etnikai alapú erőszakot a magyar nemzetiségű polgárai elleni támadásokat illetve azok ne maradjanak megtorlás nélkül.
ugyancsak elvárjuk a szerb kormánytól hogy vessen véget a vajdaság autonómiájával kapcsolatos jogi bizonytalanságnak és tartsa tiszteletben az alkotmányban biztostott önállóságot.
a jogbiztonság a jószomszédi kapcsolatok kulcsfontosságúak szerbia európai integrációjának folyamatában.
a politikai megállapodások végrehajtása a bizaloméptés a továbblépés alapja.
a háború örökségével való szembenézés jó példája az a civil szervezetekből álló regionális hálózat amely feladatul tűzte ki hogy összegyűjti a tényeket a háborús bűnökről és az emberi jogok megsértéséről ez hozzá fog járulni a megbékéléshez.
örömmel látom az indtványban hogy a kisebbségekre vonatkozó jogi keret üdvözlése mellett szót ejt a hiányosságokról is.
hangsúlyozza a kisebbségek méltányos képviseletét valamint a minőségi oktatáshoz való hozzáférést a kisebbségek nyelvén.
a nyugat balkáni országok integrációja elképzelhetetlen a kisebbségi kérdés megnyugtató és tartós rendezése nélkül.
ugyanakkor elgondolkodtató hogy a már csatlakozott országok esetében az unió a legkisebb figyelemre sem méltatja és nem kéri számon azokat a dolgokat amelyeket most akár szerbiától nagyon helyesen számon kér.
a nemzeti kisebbségekhez tartozó polgárok is európai polgárok itt az ideje hogy ne biztonságpolitikai problémaként és stabilitást veszélyeztető tényezőként kezeljenek minket hanem tisztán állampolgári jogaink érvényestése miatt uniós kérdéssé váljon a velünk szembeni diszkrimináció.
remélem senkinek sincsenek illúziói arról hogy bármely tagállam képes végérvényesen megoldani a kisebbségi problémáit a csatlakozás előtt majd ezt követően már nem kell foglalkozni a kérdéssel.
a nemzeti kisebbségek államalkotó tényezők nem pedig valami probléma amit gyorsan meg kell oldani aztán a belépés után már nem kell foglalkozni velük.
four vasúti csomag számos fontos szabályozási kérdést foglal magába.
a rendelkezésemre álló idő rövidsége miatt felszólalásomban csak az egységes európai térségről szóló irányelvvel foglalkoznék.
az irányelv a vasúti pályán működtetés és a vállalkozói vasút teljes szétválasztását irányozza elő.
az alapelvet önmagában el tudom fogadni viszont fontos kérdés a gazdaságosság feltételeinek biztostása.
számukra az átalakulás időbeli korlátai jelentenek kockázatot hiszen a holding struktúra kialaktása időigényes feladat.
elnök úr miközben az ep magyarországról készülő különjelentése alaptalan módon antiszemitizmussal és romaellenességgel vádolja meg az országot ezzel szemben az eu az ep rendszeresen és részrehajló módon szemet huny a romániában elhatalmasodó rendszerszintű magyarellenesség felett.
hatvan év után most is a román nemzeti kommunista múlt ksért amikor is leonard aramfirei nacionalista rektor a marosvásárhelyi nagy múltú magyar orvostudományi egyetem időközben elrománostott intézményét akarja végképp megszüntetni illetve egy helyi román egyetembe beolvasztani.
joggal várjuk el az európai intézményektől köztük az európai parlamenttől hogy keljenek védelmére a romániai magyarságnak magyar intézményeinknek az erdélyi orvosképzésnek.
övezi és csak hát köszönet illeti a jelentéstevőt ria oomen ruijtent hogy sikerült ebből a nagy szénakazal módostóból eljutni egy olyan állapotba ami tükrözi a parlament jelenlegi véleményét. mondom jelenlegi véleményét hisz a vitának az elején tartunk ez most a zöld könyv jön majd fehér könyv jönnek további jelentések tehát nyilvánvalóan itt egy folyamat egy szakaszában vagyunk.
általában azt kell mondanom hogy egyetértünk a bizottságnak azzal a megközeltésével amely üdvözli a diverzifikációt azt hogy több lábon álljanak a nyugdjrendszerek ugyanakkor szeretném fölhvni a figyelmet arra hogy itt azért lehet egy kicsit pontosabban fogalmazni.
nyilvánvalóan amikor második pillérekről beszélünk az olyan második pillér amelyik hozzáad az első pillérhez ismerve annak gyengeségeit.
nem azonos azzal a második pillérrel ahol elvesznek az elsőből csak azért hogy többféle módon működtessenek egy rendszert. az egyik javtja a stabilitást a másik pedig veszélyezteti a stabilitást.
ugyanakkor látni kell azt is és ez elhangozott talán de csak ráerőstenék hogy a nyugdjrendszer problémái önmagában belülről nem feltétlenül oldhatók meg sőt valósznűleg nem. szükség van a több munkahelyre szükség van az erősebb gazdasági együttműködésre és mindenféleképpen az lenne a cél hogy a bizottság amikor majd a fehér könyvet elkészti valahogy összekapcsolódjon ez a közös gondolkodási folyamat az európa two thousand and twenty as stratégiának illetve a gazdasági kormányzásnak a célkitűzéseivel.
nyilvánvalóan akkor gyümölcsözőbben tudjuk folytatni tovább ezt a vitát.
az európai unió sok mindennel foglalkozott a fogyatékossággal élőkre vonatkozóan.
a tagállamok nyugdjrendszerében sajnos éppen ezt a társadalmi csoportot nem igazán érintik amely nem tarható.
azok az emberek akik önhibájukon kvül kénytelenek voltak belépni a rokkantnyugdjrendszerbe nagyon sokan vannak olyanok is akik kihasználva a kiskapukat kerültek ebbe a rendszerbe tehát ez a probléma elsősorban kelet közép európa nyugdjrendszerét érinti nagyon sokan vannak már.
nem személyre szabott szolgáltatásokat kapnak igazi segtség helyett miközben a munkaerőpiacon helyt tudnának állni és tudnának dolgozni.
európában a jelenlegi előrejelzések szerint meg fog duplázódni hamarosan az eltartottak száma.
összegezve mindez azt jelenti hogy a fenntartható nyugdjrendszer jelenleg nincs.
az aktv fogyatékkal élő emberek nélkül különösen nincs.
a jelentéstevőnek azt az elképzelését messzemenően támogatom hogy az eu ban ahol fifty millió fogyatékossággal élő ember él negyvenegynéhány százalékuk dolgozik.
fontosnak tartom több előttem szólóval együtt hogy a nyugdjak ügyében minél több európai szintű koordináció történjen.
egyrészt azért mert a krzis felveti a makrogazdasági stabilitás kérdését és felveti azt a kérdést is hogy hogy lehet biztostani az időskori biztonságot a méltó időskort.
azt látjuk hogy többféle változás történik a tagállamokban.
néhány országban a reform irányában a magánnyugdj pénztári pillér megerőstése vagy létrehozása irányában máshol inkább az idő kerekének a visszafordtását látjuk.
azonban bármi fajta változás van nagyon lényeges hogy a nyugdja fenntarthatósága a stabilitás a méltó időskor fő szempont legyen.
bármi változás van a szociális partnerekkel egyeztetni kell megfelelő időt kell hagyni az átmenetekre.
az embereket az állampolgárokat informálni kell arról hogy milyen változások lesznek ez hogyan érinti őket hogy mindenképpen informált döntéseket tudjanak hozni és mindenképpen polgárbarát módon kell történni mindenféle változásnak.
az európai kontinensen több mint three hundred különböző nemzeti és etnikai kisebbség nyelvi közösség él. az eu twenty seven tagállamának polgárai közül majd fifteen valamely történelmi nemzeti kisebbség vagy bevándorló közösség tagja. miközben az európai unió célja a kulturális sokféleség megőrzése
a kisebbségi nyelveket és népcsoportokat fenyegeti a kihalás az asszimiláció veszélye.
az egyre növekvő bevándorló közösségek integrációs válsággal néznek szembe elég ha a francia külvárosok párizsi külvárosok lázadására a londoni terrortámadásokra vagy a hollandiai etnikai feszültségekre gondolunk. vajon hiteles e az európai unió amikor emberi és kisebbségi jogsértéseket brál harmadik országokban?
vajon az eu döntéshozói adekvát módon közeltik e meg a most felvételükre váró nyugat balkáni nemzeti és etnikai kisebbségek problémáit?
ha néhány tagállam erre otthon nem képes sőt ezzel ellentétes gyakorlatot folytat?
aki ezekkel a kérdésekkel nem akar és nem tud szembenézni aki homokba dugja a fejét az európa jövőjével játszik.
a mai vitát aggodalmaskodó hangok előzték meg egyesek szerint ez a kérdés túl érzékeny. igen ez a kérdés rendkvül érzékeny.
mivé lenne az unió ha csak azokat a kérdéseket tárgyalnánk amelyek nem sértenek érdekeket?
nem lehet szőnyeg alá söpörni a problémákat!
európa polgárai érdemi válaszokat várnak tőlünk.
az európai uniónak szavatolnia kell a helyi regionális nemzeti uniós szinteken az őshonos a történelmi kisebbségek a romák a több millió kisebbségi státuszban élő önálló államisággal nem rendelkező népek nemzetek mint a katalánok a baszkok a skótok a bretonok az elzásziak a korzikaiak a walesiek a romániai szlovákiai és szerbiai magyar nemzeti közösségek és más társnemzetek jogait.
a szubszidiaritás és az önkormányzatiság a hatalommegosztás és az együttdöntés az unió alapértékei.
nagyon fontos az hogy a többség és a kisebbség közötti megegyezésen alapulva a tagállamok szuverenitását és területi integritását teljes mértékben tiszteletben tartva együttdöntési önkormányzati self governance autonómiaformák jöjjenek létre.
az államnak a bevándorló kisebbségekhez tartozó személyek esetében a minél teljesebb beilleszkedést integrációt kell segteniük és a bevándorló az immigráns kisebbségeknek maximálisan tiszteletben kell tartani az adott állam nyelvét szokásait.
kevés az olyan politikai terület az európai unión belül ahol kettős standard érvényesül.
a csatlakozó országokra kisebbségi jogok tekintetében a koppenhágai kritériumok vonatkoznak ahogy azt már a kollégák elmondták ilyenek viszont a közösségi jogban nem léteznek.
ha európa gazdagsága a kultúrák soksznűségében rejlik és senki sem akarja hogy a kis nemzetek kultúrája nyelve eltűnjön a nemzeti kisebbségek esetében még inkább szükség van a védelemre beleértve a jogi védelmet is.
az új tagországokban a szocialista internacionalizmus nyújtotta látszólagos védelem eltűnt a nemzeti érzések felerősödtek és az új tagországokban gyakran megjelennek az opresszv nacionalizmus különböző formái is különösen azután hogy már a koppenhágai kritériumok sem jelentenek kötelezvényt.
gyakran vagyunk tanúi annak hogy az úgymond kisebbség saját érdekében felerősödnek az asszimilációs törekvések ez sajnos egy olyan politikai eszköz melyhez a populista pártok gyakran nyúlnak a többséget a kisebbség ellen fordtva.
elkerülhetetlen hogy belső jogi normák szülessenek a kisebbség jogállásának biztostására követve a legjobb európai gyakorlatot az önigazgatást biztostó különböző formákra éptve amelyet nem leleplezni kell mint valamilyen alattomos politikai bűntényt nem is elutastani hanem inkább a szubszidiaritás elvét kiterjeszteni
úgy hogy a kisebbségek a saját dolgaikban saját maguk dönthessenek.
én ezzel a kérdéssel fordulnék a biztos úrhoz hogy nem lehetne e ezt a lehetőséget ezt a módszert alkalmazni a kisebbségek jogállásának megoldásában is?
sajnos ma még csak kérdés formájában kerül a parlament elé ez a határozattervezet.
a hagyományos nemzeti kisebbségek közösségek képviselői békés úton parlamentáris eszközökkel próbálják rávenni a többséget arra hogy ami jó európa fourteen országában az jó lesz az unió egész területén.
a hagyományos nemzeti kisebbségek önhibájukon kvül kerültek új országba anélkül hogy valaha is elköltöztek volna évszázados lakóhelyükről. senki nem kérdezte meg őket hogy szeretnének e állampolgárságot változtatni egy újabb hivatalos államnyelvet elsajáttani.
ezek a hagyományos nemzeti kisebbségek az illető országok leghűségesebb állampolgárai. háborúk gazdasági válságok belpolitikai csaták asszimiláció ellenére sem hagyták el őshonos régi új hazájukat.
részükről a lojalitás töretlen.
pont ezért érthetetlen hogy a nagy országok több tzmilliós lakossága miért fél néhány százezres esetleg félmilliós másfélmilliós kisebbségtől.
az unióban használatos önrendelkezések különböző formái a területi vagy kulturális autonómia amely a többség és kisebbség konszenzusos politikájának az eredménye nem gyengtette az illető ország gazdasági politikai társadalmi erejét de még az európai unióét sem.
romániával együtt több tagországnak is hasonló gondja van.
vannak törvények jogok de nem tudják szavatolni ezeknek a gyakorlatba ültetését pedig a nyelvi etnikai regionális soksznűség európai érték.
ezért fontos hogy a már működő jól bevált uniós példákból egy mindenki számára elfogadható az országok területi integritását nem sértő iránymutató tervezet szülessen.
ameddig bármilyen más diszkrimináció tilalma által védett a társadalomban kisebbségben élők esetében erőteljes az érdekérvényestés a hagyományos nemzeti kisebbségek esetében szégyenlős az európai jogvédelem és még szégyenlősebb a politikai akarat.
pedig e közösségek léte az unióban nem politikai hanem ténykérdés milliók élnek az unióban akik nem bevándorlók.
úgy élnek itt európa tagállamaiban hogy egy tapodtat sem mozdultak őseik földjéről csak éppen a xx.
századi történések folytán az országaik határai vonultak el fölöttük hátrahagyva őket azóta is megoldatlan dilemmáikkal.
ki kell mondanunk végre hogy ezek a közösségek problémái nem rendezhetőek csupán általános emberjogi vagy diszkriminációt tiltó rendelkezésekkel.
ezek a közösségek joggal tartanak igényt mindarra amit hasonló lélekszám esetén az unió jogosnak tart a többségben élők számára.
jogosan gondolják ezek a közösségek például hogy az az autonómia ami az olaszországi dél tiroli kisebbségek számára prosperitást és fejlődést hozott számukra is kvánatos megoldást hozna.
igenis pozitv és vállalható jövőt adhatnak e közösségeknek az autonómiaformák köztük akár a területi autonómia is amit nem misztifikálni kell hanem kibeszélni hiszen ha az egyik tagállamban pozitv megoldást jelent az állam területi integritásának sérelme nélkül úgy lehet megoldás másik tagállamban is.
az európai unió területén élő nemzeti kisebbségek gazdagtják az uniót.
az európai parlamentnek élen kell járnia az etnikai kisebbségek védelmében érdemi vitát kezdeményezve a kisebbségek jogállásának helyzetéről.
a parlamentnek fel kell vállalnia hogy kidolgoz és elfogad egy olyan keretszabályozást amely minden tagállamra kötelező érvényű.
ez a keretszabályozás akkor felel meg valójában a kisebbségi közösségek érdekeinek ha figyelemben tartva a szubszidiaritás elvét tartalmazza rendelkezései között azt hogy a különböző a többség és kisebbségek közötti konszenzusra épülő autonómiaformák megvalóstása a járható út a kisebbségi közösségek megfelelő státusának biztostására.
fájdalmasnak tartom hogy kellő frakciótámogatás hiányában mai közvitánk határozathozatal nélkül végződik és továbbra sem nylik lehetőség az eu kisebbségvédelmi keretegyezményének elfogadására.
nacionálkommunista időkre emlékeztető diktatórikus álláspontnak tartom traian basescu államelnöknek az erdélyi magyarok kollektv jogok és autonómia iránti jogos igényét visszautastó budapesti kijelentéseit.
az európai unió a nemzeti etnikai és vallási kisebbségeknek is közös hazája éppen ezért intézményes és törvény által szabályozott védelmüket tovább nem halogathatja!
épp e kapacitások megerőstése érdekében hoztuk létre az európai innovációs és technológiai intézetet budapesten.
a tudományos és innovációs társulások tevékenységei nagy lehetőséget jelentenek az egész unió számára de legfőképp a közép kelet európai tagállamoknak.
szorosabbá fűzik az egyetemek kutatóközpontok és vállalkozások közötti együttműködést hogy megszüntessék a kutatás az oktatás és a vállalkozói tevékenységek közötti réseket.
a cél hogy az eit komoly innovációs partnerré váljon európában és annak határain túl.
egy ilyen partnerség fenntartása technológiai és gazdasági szempontból is stratégiai jelentőségűnek bizonyulhat.