kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása is növekedni fog ami különösen azokban a tagállamokban elengedhetetlen a fenntartható és jövedelmező mezőgazdasági tevékenység folytatásához amelyekben rendkvül magas a mezőgazdaságból élő lakosság aránya.
a többségi jelentés az emberi jogok kulcskérdéseivel kapcsolatban szokás szerint az emberi jogoknak egy abszolút embertelen és közösségellenes koncepcióját tette magáévá.
úgy véli hogy a javak világban való megoszlásának kérdését kellene prioritásnak tekinteni az emberi jogok tanácsának.
ezen kvül egyebek mellett rámutat hogy az ensz tagállamoknak jobban elő kellene mozdtaniuk a természeti és létfontosságú erőforrásokhoz illetve a termőföldhöz való hozzáférést valamint az élelmiszer önrendelkezést és az élelmiszer biztonságot mint a szegénység és a munkanélküliség csökkentésének eszközeit.
ezen túlmenően pedig kimondja hogy az adósságszolgálat manapság az országok többségét érinti és ürügyként szolgál a megszortó intézkedések más néven a strukturális kiigaztási intézkedések életbeléptetésére és felhv arra hogy ezeket az adósságokat az érintett eu tagállamok vonatkozásában is el kellene engedni.
amennyiben a következő napokban nem történik valami nagy és váratlan fordulat akkor a hétvégi népszavazás eredményeire és az oroszok védelmére hivatkozva a krm félszigetet annektálni fogja az orosz föderáció.
a lehetséges következményekről már beszéltünk de talán érdemes elemezni az okokat is.
azokat az okokat amelyek ebbe a helyzetbe hozták oroszországot ukrajnát és az európai uniót.
hát a magyar kisebbség akinek az emlékműveit most égetik vagy azok a kisebbségek akiket sem a régi sem az új ukrán vezetés nem ismert el?
a krm félsziget ügyében nem tehet mást az eu mint a jelenlegi helyzetből próbálja meg kihozni a legtöbbet.
az eset tanulságai azonban befolyásolni fogják jövőbeni döntéseinket.
egy újabb érzelmeket felkavaró vitának vagyunk részesei nem tudom hányadszor.
ha megkérdezné egy választópolgár tőlem hogy hányadszor tárgyaljuk ezt a kérdést nem tudnék neki válaszolni.
persze mindig lehetne jobb döntéseket hozni az adott körülmények között azonban helyes döntés született arról hogy a nyugat balkáni útvonalon nem lehet ellenőrzés nélkül közlekedni.
helyes döntés született a tekintetben is hogy le kell zárni az embercsempészek útvonalát.
és helyes döntés született végre arról is hogy a határokon vissza kell álltani a rendet és az ellenőrzést.
igen görögország terhei tovább nőttek ezért helyes hogy segtünk a terheknek a megoldásában és a terheknek az elviselésében.
nézzük ezt a kompromisszumot a megállapodás nem tökéletes persze.
a törökök nem biztos hogy be akarják és be tudják tartani a megállapodást.
erdogan elnöknek volt egy érdekes megnyilatkozása arról hogy valójában be tudják e tartani ezt a megállapodást.
a jövő pedig arról szól hogy a hotspotok nem működnek arról szól hogy a regisztrációs rendszert át kell alaktani arról szól hogy az oktatási rendszer nem megfelelő az egészségügyi ellátás nem jó.
az eu törökország megállapodás végső eredményeként legálisan érkeznek bevándorlók az európai unióba.
az unió vezetői szerint van jó migráns és rossz migráns.
rossz migráns az aki egy komphajó fedélzetén beutazási okmányok nélkül érkezik görögországba őt visszaküldik.
ez a megállapodás teljesti juncker elnök elképzelését ő itt a parlamentben egy beszédében világossá tette hogy európának bevándorlókra van szüksége és példaként emltette ausztráliát és kanadát.
nem egy demokráciában nem mi vagyunk az európai unió hanem az európai unió lakossága.
az ő többségük viszont nem akarja európát a bevándorlók kontinensévé tenni.
utalt arra hogy a múltunkban sok közös elem van de nem utalt arra hogy a jelenünkben is sok közös elem fájdalom és probléma van.
különösen a hatalmas bér illetve jövedelemkülönbségek a közép és kelet európai eu tagállamok és a nyugati tagállamok között amelynek okán az önök polgárai is úgy mint a magyar állampolgárok és más volt szocialista országok polgárai elhagyják a hazájukat és kényszerből mennek más országokba nagyobb jövedelemért dolgozni.
tudjuk hogy észtország is a kezdeményezői között volt annak a polgári mozgalomnak amely a bérunióért harcol egyenlő munkáért egyenlő bér elve alapján.
képviselő urak! a hozzászólásoknak ezt a körét lezárom. nincs több kék kártyázás ugyanahhoz a kérdéshez.
képviselő úr nem adom meg a szót!
a következő hozzászólás.
valójában ez a mai vita is jól mutatja hogy a sztrájkkal kapcsolatban szóba jöhető szereplőknek értsük ez alatt a munkavállalókat a munkaadókat illetve a szabályozásról gondoskodó állam esetében szankciók egyedül a munkavállalókat sújthatják.
én úgy gondolom hogy a jövő szabályozásában figyelni kell arra is és főleg itt az európai közösségen belül talán van is erre lehetőségünk hogy ha a szabályozásban az állam vét arra is legyen valamiféle visszajelzés vagy szankció.
ha a munkaadók álltanak elő olyan helyzetet ami miatt sztrájk van arra is legyen azért szankció.
véleményem szerint a ttip szerződés csak akkor kerülhet tető alá csak akkor érdemes alárni hogyha nem csupán az ipari szabványokat de a munkaügyi szabványokat is egységestjük benne.
tavalyelőtt a parlament plénuma elsöprő szótöbbséggel szavazta meg a ciántechnológiát alkalmazó bányászat betiltására vonatkozó határozatot.
ennek ellenére a képviseleti demokrácia európai alapszabályát teljességgel figyelmen kvül hagyva illetve a tagországok nemzeti hatáskörére hivatkozva az európai bizottság a cián bányászati használatát nem képes betiltani romániában pedig minden tiltakozás ellenére feltartóztathatatlanul halad előre a verespataki bányaberuházás
a. two thousand január thirty i tiszai ciánkatasztrófa évfordulóján a határozat egyik előadójaként ezúton kérem fel martin schulz elnök urat hogy a parlament nevében járjon közben a bizottságnál és romániánál tavalyelőtti határozatunk életbe léptetése érdekében.
a gigantikus terv megvalósulása esetén a nagybányai zagytározónál negyvenszerte nagyobb verespataki tározó valóságos ökológiai atombombát jelent.
magyarország új alaptörvénye kapcsán több brálat is elhangzott a sajtóban és a parlament falai között is.
többen súlyos vádakat fogalmaztak meg a magyar kormánnyal szemben.
a brálók sok esetben nincsenek tisztában a magyarországi viszonyokkal törvényekkel mindennapi élettel.
a romániai magyar kisebbség képviselőjeként szoros figyelemmel követem nemcsak magyarország de románia szlovákia még szerbia belpolitikáját is.
ha az emberi és kisebbségi jogokért aggódnak felhvom a figyelmüket a szlovákiában még mindig érvényben levő államtörvényre és arra hogy embereket fosztanak meg állampolgárságuktól holott a hatályos szlovák alkotmány tiltja ezt.
de felhvom a figyelmüket romániára is ahol a hatályos oktatási törvény előrásait semmibe veszik amikor a kisebbségi egyetemi karok létrehozataláról van szó.
üdvözlöm és támogatom renate weber és képviselőtársai indtványát. ugyanakkor javasolom hogy az idegengyűlölet elleni harc kiegésztéseképpen a hagyományos etnikai kisebbségeket sújtó diszkrimináció ellen is fokozzuk küzdelmünket.
romániában és több más környező országban oly méreteket öltött a magyarellenesség hogy azt már már az antiszemitizmushoz és a cigányellenességhez hasonlthatjuk.
március ten én a ninety es magyarellenes pogromról elhresült marosvásárhelyen tartottunk több tzezres tüntetést székelyföld és erdélyi magyar autonómia mellett.
meggyőződésünk hogy romániai magyarságunk demokratikus joga a közösségi önrendelkezés hatékony intézményes védelemképpen az etnikai diszkrimináció és a kisebbségi elnyomás ellenében.
kérem a parlamentet hogy ne csak a harmadik országokban hanem az unión belül is kelljen védelmére a létükben veszélyeztetett nemzeti kisebbségeknek.
a mai vita során nem beszéltünk az előtéletességnek egy olyan területéről amely terjed európában a szegényellenesség a szegényekkel szembeni fellépés.
ilyen példát láthatunk most sajnos a tegnapi magyarországi alkotmánymódostás kapcsán amikor a hajléktalanokat mint szegény embereket megpróbálják kriminalizálni az alkotmánynak a szintjén.
egyetértek mindenkivel hogy uniós szinten közösségi szinten kell föllépnünk a rasszizmus a gyűlöletkeltés bármilyen formájával szemben.
és kérem reding asszonyt hogy amit korábban javasolt hogy jöjjön létre egy igazságügyi ellenőrző monitoring mechanizmus egy igazságügyi szemeszter az európai demokráciák állapotának vizsgálatára.
ebben a kérdésben is rendkvül fontos mit tesznek az európai kormányok a gyűlöletbeszéd visszaszortása érdekében.
magyarországon ma ezen jelenségeket egyértelműen eltéli minden felelős politikus élén a miniszterelnökkel nemcsak szavakban de tettekben is amikor a gyűlöletbeszéd a közösség elleni gyűlöletkeltés ellen a büntetőjog eszközei mellett a polgári jog eszközeivel is küzdeni kván.
ugyanakkor sajnálom hogy ebben a részletes határozattervezetben amit elfogadunk itt nem kap konkrét megemltést az őshonos nemzeti kisebbségek elleni intolerancia az ellenük irányuló gyűlöletkeltés és megfélemltés.
noha ez egy nagyon is élő jelenség nap mint nap itt az unió területén.
például romániában amikor anyanyelvhasználatuk nemzeti hovatartozásuk irodalmi estek szervezéséért félemltik meg az őshonos magyar kisebbséghez tartozókat.
vagy egyenesen másodlagos állampolgároknak nyilvántják őket kormányok vezető emberei mint pl.
szlovákiában.
tisztelettel kérdezem hogy az a magyar kormány bizonyos orbán viktor által vezetve akinek egyébként a pártja az önök soraiban ül épp ezekben a napokban kötöget ten évre twenty évre thirty évre előre titkostott energiaszerződéseket az oroszokkal ez önök számára elfogadható magatartás e?
a dokumentum elvileg elismeri a tagállamok önálló jogát ahhoz hogy az energiamixükről ők maguk dönthessenek.
a gyakorlat azonban egészen mást mutat az európai bizottság egyre több tekintetben magának akarja biztostani az egyes tagországok energiapolitikájába való beleszólást és döntést.
többek között egy ország harmadik féllel való tárgyalásába is be akar kapcsolódni.
az ep elnöke máris kijelentette hogy az energiaunióval kapcsolatban a közösségi intézményeké kell hogy a meghatározó szerep legyen vagyis a tagállamok helyett központi döntések szülessenek.
világossá kell tenni azonban hogy az energiauniónak nem központi direktvák útján kell megvalósulnia hanem a tagállamok szuverenitását figyelembe vevő együttműködésben.
maga az európai bizottság is egyre többet foglakozik az emltett adónem uniós bevezetésével a bp fúrótorony balesete pedig még nagyobb lendületet ad az ezzel kapcsolatos vitáknak.
először is ha a karbonadóról van szó nem szabad elfeledkeznünk arról hogy már vannak piaci alapon működő klmavédelmi eszközök elég csak az unió emissziókereskedelmi rendszerre gondolnunk.
a kibocsátást terhelő adók bárminemű bevezetése itt csak azon szektorban jöhet szóba amelyek még nem részesei az egyre több ágazatot lefedő ets rendszereknek.
másodszor a karbonadó nem lehet puszta bevételteremtő eszköz amely segtségül szolgál arra hogy a kormányok befoltozzák deficites költségvetésüket.
bevezetése csak akkor támogatandó ha érdemi környezeti előnyökkel jár és ha nem ró túlzott terhet a lakosságra valamint az európai iparra.
végül harmadszor a karbonadó közösségi szintű bevezetésének elsődleges feltétele hogy más fejlett ipari államok is hasonlóképpen cselekedjenek.
éppen ezért a globális pénzügyi szabályozáshoz hasonlóan ezen a téren is le kell fektetni az alapvető jogi kereteket.
a helyzet azonban továbbra is rendkvül törékeny.
a hatalmasra nőtt államháztartási hiányok a tagállamok eladósodottságának kezelése rendkvül fegyelmezett költségvetési politikát takarékosságot követel meg mindenhol.
nagy kihvás hogy a megszortások ne hozzák reménytelen helyzetbe a szegényeket a rászorulókat.
nagyon jó hogy barroso úr és olli rehn úr figyelmeztették azokat is akik a valós helyzetet meghamistva görög államcsődöt vizionáltak és a tűzzel játszottak.
ezért elengedhetetlen hogy a tagállami költségvetési terveket a bizottság előzetesen ellenőrizze.
érdemi lépések szükségesek a valódi gazdasági unió létrehozására is.
ez egyrészt a tagállamok gazdaságpolitikájának sokkal hatékonyabb összehangolását jelenti.
csak a közösségi megoldások vezethetnek ki az unió válságából a nemzeti egoizmus a befelé fordulás csak tovább mélyti a problémákat.
tudtuk hogy németországba vitték őket csak azt nem hogy hová.
ha egy fehérvári cigány ember nem kap el én benyúlok a kemencébe és kiveszek egy darabot.
gondoltam kiveszem és hazahozom emléknek. azt mondja erre józsi fiam anyám ne nyúljál bele mert fertőzést kaphatsz.
nem bánom én fiaim válaszoltam.
honnan tudod hogy a testvéredé vagy az apádé volt?
kérdezett vissza.
elájultam kivittek az égetőből.
a magyar elnökség nevében szeretnék csatlakozni ahhoz a nemes kezdeményezéshez amellyel az európai parlament és személyesen buzek elnök úr ezen az ülésen meg kvánt emlékezni a roma holokauszt a porajmos áldozataira.
miért fontos emlékezni?
nem kellene inkább a jövővel foglalkozni?
a ii. világháború idején és árnyékában a legóvatosabb becslések szerint is two hundred and twenty zero romát és szintit öltek meg csak azért mert ehhez a két népcsoporthoz üldözőik kifejezése szerint fajhoz tartoztak. magyar cseh román francia német lengyel szerb és még ki tudja milyen állampolgárok voltak.
férfiak asszonyok öregek és gyerekek. sok sok gyerek. ha élnének ma sokan közülük európai uniós polgárok lennének.
a visszaemlékezések egyöntetűen arról szólnak hogy az auschwitz birkenaui cigánylágerben a családok ellentétben a zsidó foglyokkal együtt maradhattak.
amint egy magyar holokauszt túlélő mondta azt még az ss esek is tudták hogy a cigány családokat nem lehet szétszedni.
az unió ebből a mélypontból a soa és a porajmos poklából született újjá a
az alaptó atyák álma az volt hogy az európai népek együtt tagadják meg mindazt ami az emberi élet ilyen végletes tagadásához auschwitzhoz és birkenauhoz vezetett.
az európai népek együtt köztük a ma ten twelve milliós európai cigány népesség.
ez azonban még mindig a múlt mondhatná valaki.
hol van ebben a jövő?
a magyar elnökség szerint igenis egyszerre kell a múltról és a jövőről beszélnünk.
amikor orbán viktor magyar miniszterelnök január nineteen én a magyar uniós elnökség programját mutatta be az európai parlamentnek azt mondta a roma stratégia kiemelt része a magyar elnökség programjának mert európa hiába okos ha nincsen szve.
márpedig európának csak akkor lesz szve hogyha a legnehezebb helyzetben lévő társadalmi csoportok számára a szociális beilleszkedés lehetőségét megteremti.
én személy szerint is nagyon büszke lennék arra hogyha nekünk mindannyiunknak közösen az elnökség végére lenne egy elfogadott közös európai roma keretstratégiánk.
a munka folyik hála az európai parlamentnek és az európai bizottságnak az elkötelezettségéért.
ehhez szeretne a tanács és annak magyar elnöksége hozzájárulni.
szeretnénk hozzájárulni annak a felismerésnek a megerősödéséhez amely a romákban mint minden népben és népcsoportban európában és a világban bárhol nem problémát hanem gazdasági kulturális és emberi erőforrást lát.
tisztelt államtitkár asszony tisztelt elnök úr tisztelt biztos úr kedves kollégák!
az európai néppárt frakciója nevében szeretném kifejezni megelégedésemet hálámat hogy az európai parlament most először megemlékezik a holokauszt roma áldozatairól.
tisztelettel adózni az áldozatok szenvedéseinek az összetartozás és egymás elfogadásának e fájdalmas tanulságait pedig be kell éptenünk közös történelmünkbe és közös emlékezetünkbe. ezért fontos hogy támogassuk azokat az egyetemeket tudományos társaságokat kutatóintézeteket amelyek segtik a romák által megvvott hosszú történelmünk során átélt viszontagságok feltárásában és bemutatásában.
javaslom hogy a nemzeti tantervekben európa minden államában meg kell jelentenünk azt az évszázados közös történelmet amelyen a többségi társadalmak a romákkal osztoztak. a mai nap is alkalmat ad arra hogy megerőstsük ezt az összetartozást hogy megismételjük mi romák a nemzetünk tagjai államalkotó tényezők vagyunk szabad és egyenlő európai polgárok.
hétszáz évnyi közös történelem áll mögöttünk hét küzdelmes évszázad melyek során számtalanszor bizonytottuk hűségünket hazánkhoz és európához.
a kirekesztés és üldöztetés sötét napjaira emlékezvén közös történelmünknek ezekből a felemelő pillanataiból kell erőt mertenünk és reményt mertenünk arra hogy összefogva méltóságteli együtt lélegző közösséggé válhatunk.
mert ahogy közös a történelmünk úgy közös lesz a jövőnk is mindannyian tudjuk és szeretném remélni hogy együtt minden sikerülhet de abban biztos vagyok hogy minden csak együtt sikerülhet.
egymást követő nemzedékek odaadó munkájára van szükség ahhoz hogy mindenki a saját életében a saját környezetében törekedjen felépteni egy elfogadóbb és tökéletesebb világot.
elődeink számtalanszor bizonytották már hogy nemzeteink képesek összefogni ha sorskérdésekről van szó.
és számunkra az európai romák helyzete sorskérdés.
most rajtunk a sor és az első lépést ma kell megtennünk.
és ha engedik hogy még hozzátegyem a második lépést pedig két hét múlva a plenáris ülésen ahol az európai romastratégia mindannyiunk elvárása szerint végre elindulhat az útjára.
mélyen tisztelt elnök asszony kedves képviselőtársaim!
elsőként én magam is köszönetet szeretnék mondani celdeira elnök úrnak illetve a számvevőszék munkatársainak az éves jelentésért.
ez remek kiinduló alap hogy a parlament az elkövetkezendő hónapokban a mentestési eljárásokat lefolytassa.
másodikként engedjék meg hogy azt elmondjam hogy egy ismert magyar közmondás szerint lehet hogy ugyanarról beszél az is aki azt mondja hogy egy pohár félig tele van illetve az aki azt mondja hogy egy pohár félig üres.
én magam azok közé tartozom akik azt gondolják hogy ez a pohár az unió költségvetésének fegyelmezett végrehajtása félig üres.
nem elfogadható hogy nem egyszerűen megállt a hibaarány csökkenésének a tendenciája hanem összességében immár második évben nőtt a hibaarány.
az én választóim nem tudnának igent mondani arra hogy az elmúlt években az európai uniós források szabályos felhasználásának az aránya romlott.
harmadikként engedjék meg hogy elmondjam azt hogy elfogadhatatlan hogy a tanács képviselői nincsenek itt a parlamentben amikor erről a kérdésről beszélünk.
idestova három esztendő óta az európai tanácsnak van állandó elnöke.
mind az állandó elnök mind a munkatársai állandóan hiányoznak.
az európai tanácsnak mindig van soros elnöksége a soros elnökség munkatársai sorozatban hiányoznak.
hogyha a kohéziós politika területén a feltárt hibák sixty two át már a kormányok megelőzhették volna akkor a kormányok képviseletében a tanácsnak itt kéne lenni a parlamentben.
végül de nem utolsó sorban én azokkal értek egyet akik azt mondják hogy a kohéziós források felhasználása tekintetében a tendencia kedvezőbb.
bár az éves költségvetésről a tanács és a parlament közösen határoz a pénzek helyes felhasználásáról döntő mértékben a bizottságnak kell gondoskodnia s valljuk be van még javtanivaló e területen.
sőt a kf kiadásoknál ez növekvő mértékű de nagyon jelentős a kiadások eighty át kitevő mezőgazdasági és kohéziós tételéknél egyre nagyobb a pontatlanság más területeken is és vannak jogosulatlan kifizetések is. ebben a felelősség természetesen megoszlik a bizottság és a tagállamok között de rámutat arra hogy a probléma rendszerszintű.
a bizottsági mechanizmusok csak részben működnek hatékonyan és ezen források sajnos növekvő mértékben nem érték el a céljukat vagy éppen nem tudtuk hatékonyan felhasználni őket.
egyetértek biztos úrral hozzáadott érték és egyszerűség.
köszönöm szépen a lehetőséget tisztelt elnök asszony!
nagyon távoli pontokról indultunk de úgy vélem hogy sikerült azért egy szinte minden tekintetben kompromisszumos pontra eljutnunk.
az sd frakció nevében is szeretném kifejezni örömömet csak néhány példa erejéig hogy a jelentés jelen formájában már hangsúlyosan szól az általános gazdasági érdekű szolgáltatások jelentőségéről és arról hogy e szolgáltatások milyen előnyöket nyújthatnak a polgároknak.
külön szeretném megköszönni az imco bizottság hangsúlyos és igen fontos hozzájárulását a digitális belső piac megerőstéséhez hiszen hisszük hogy ez az európai növekedés a munkahelyteremtés és az innováció egyik legfontosabb eszköze.
s azért is köszönet jár hogy a jelentés a módostó indtványok és a kompromisszumok eredményeképpen sokkal közelebb jutott a versenyjogi elvárások szociális szempontokkal való összeegyeztethetőségéhez.
ezért is tartom különösen szomorúnak hogy az európai néppárti frakció most a szociális szempontokat szeretné a jelentésből kigyomlálni.
mindamellett továbbra is problémás számunkra a jelentés. eighty five pontja amely nem kellően kidolgozott és félreértelmezhető félremagyarázható.
többek között a vasúti közlekedési szektor liberalizációjának lehetőségét kötelezettségét sejteti.
ez ellen a liberális kezdeményezés ellen eddig is és a holnapi szavazáson is küzdeni fogunk.
jogászként erős meggyőződésem hogy a jogsértéseknek jogkövetkezményük kell hogy legyen.
úgy látszik hogy vannak olyan tpusú jogsértések európa és az európai uniós állampolgárok vállalkozások társaságok sérelmére amelyeknek következetesen nincsen semmiféle jogkövetkezményük.
two thousand and one szeptember eleven i események előtt adott ki az európai parlament az európai unió arról hogy az egyesült államok tömeges megfigyeléseket folytatott egyebek mellett európai állampolgárok sérelmére.
unió területére hoztak itteni kormányokkal szövetkezve és itt folytatták gyakorlatilag a knzásukat.
van valami jogkövetkezmény?
semmi az égvilágon.
edward snowden az élete kockáztatásával kiszivárogtatta nyilvánosságra hozta hogy többek között a swift egyezmény súlyos megsértésével amerika illegális úton a legbizalmasabb banki adatait pénzügyi adatait szerzi be európai uniós állampolgároknak.
minden jel arra mutat hogy semmi jogkövetkezmény nem lesz.
több mint negyedéve tudjuk ezeket a dolgokat.
azt javaslom kedves képviselőtársaim az elmúlt néhány felszólalás után hogy próbáljunk visszatérni a realitások talajára.
nem volt könnyű helyzetben a raportőr amikor elkésztette ezt az anyagát.
hiszen még számokról érdemben nem tudunk beszélni addig amg a bizottság meg nem mutatja hogy milyen keretek között képzeli el a következő évi költségvetést.
ugyanakkor az a döntése hogy a szakpolitikákba ebben a fázisban még nem szól bele illetve azoknak a körvonalairól célkitűzéseiről sem beszél valóban jogossá tesz bizonyos kritikai megjegyzéseket hogy az anyag egy kicsit üresnek tűnik.
azt gondolom hogy abban azért mindannyian megegyezünk hogy az elmúlt évekhez hasonlóan továbbra is rendkvül fontosnak tartjuk a kohéziós politikát.
ez a politika most a ciklus vége felé lendül bele igazán itt jelennek meg a legnagyobb kifizetési igények.
és nagyon szeretném hangsúlyozni ellentétben másokkal hogy ezek a kifizetések nem öncélúak nem a pénz elköltéséről van szó hanem olyan irányú felhasználásáról amelyek valóban előbbre viszik az európai ügyet előbbre viszik az elmaradt térségek fölzárkóztatását.
ha nem azt teszik rosszul teszik!
és akkor a parlamentnek igenis föl kell lépni mindenfajta hibás és presztzsberuházás jellegű költés ellen.
azt hiszem hogy a költségvetési bizottság ezt a kettős harcot együttműködve a szakbizottságokkal meglehetősen jól végzi.
ezért a költségvetési hatóság két ága világos képet kapott a létező több éves programokkal kapcsolatos hiányosságokról és pozitv fejleményekről. a two thousand and twelve es előirányzatoknak lehetővé kell tenniük hogy az uniós célok és prioritások megvalósuljanak a two thousand and twenty as stratégiával összefüggésben.
ez segti ugyanis elő hogy európa megerősödve kerüljön ki a válságból.
a foglalkoztatás előmozdtása az innováció a kutatás fejlesztés az energiastratégiával kapcsolatos célkitűzéseknek és a társadalmi befogadás elősegtésével mindenekelőtt a szegénység csökkentésével.
természetesen a two thousand and twenty as stratégia csak akkor lehet hiteles ha megfelelő finanszrozásban részesül. szeretnénk mindenkit emlékeztetni arra hogy a parlament számos alkalommal felvetette ezt a súlyos politikai aggályt.
most a tagállamokat és a tanácsot kell felelősségteljes és határozatképes lépések megtételére felszóltani.
nem érhetjük be kevesebb európával egy olyan világban ahol természeti katasztrófák gazdasági válságok váratlanul milliók életét tehetik tönkre.