kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
viszont ebből a szempontból sajnos hiányosságokat vélek felfedezni a jelentésben hiszen a seventy four pontból csak egy érinti a kisebbségi felsőoktatást és mondjuk négy pont érinti a nemi egyensúlyt a felsőoktatásban amit én aránytévesztésnek érzek hiszen nem minden ország úgy működik mint belgium ahol teljesen egyértelmű a kétnyelvűség hanem még a mai napig is van egy románia ahol például a kolozsvári egyetemen
magyar nyelvű táblákat csak nehézség árán lehet kihelyezni.
sajnos a futásteljestménnyel kapcsolatos csalás széles körben megjelenő jelenség amely súlyos fenyegetést jelent a közúti közlekedésbiztonságra. emellett torztja a belső piac megfelelő működését és méltánytalan többletköltséget jelent a fogyasztók a biztostók a használtautó kereskedők a lzingtársaságok és a gyártók számára egyaránt.
jó megoldásnak tartom én is a belgium és hollandia által használt olyan adatbázis rendszereket amelyek tárolják az időszakos műszaki vizsgálatok karbantartás és más szervizelés során a futásteljestményre vonatkozó rögztett adatokat.
annál is inkább mivel a szegénységnek és a társadalmi kirekesztettségnek leginkább kitett fiatalok jövőjének alakulása nagyban határozza meg az európai projekt jövőjét is.
a társadalmi kirekesztés súlyos negatv hatással van a fiatalok életkörülményeire polgári szerepvállalására és egészségére.
amennyiben nem teszünk ez ellen az az európai unió versenyképességi mutatóiban is észlelhető lesz.
fontosnak tartom továbbá hogy a jelentés hangsúlyozza a tagállami felelősséget is hiszen az ifjúságpolitikának alapvető kompetenciája a tagállamokon belül helyezkedik el.
meg kell jegyezzem hogy ez a jelenlegi magyar kormány ifjúsági és társadalompolitikájának tükrében különösen kritikus hiszen hazánkban évek óta semmibe veszik a magyar diákok oktatáspolitikai követeléseit elzárkóznak a párbeszédtől és a fiatalok társadalmi szerepvállalását a kormány időnként rendőri eszközökkel igyekszik visszaszortani.
rámutatnék azonban ennek egy fenntartható jövőt tekintve meghatározó elemére.
a vidéki a falusi lakossággal való szolidaritásra.
nem tartható tovább hogy az európai unió legtöbb tagállamában a falusi lakosság életkörülmények esélyek a korszerű infrastruktúrához való hozzájutás tekintetében tartós diszkrimináció tárgya legyen.
ezzel szoros összefüggésben az sem tartható hogy bár képes rá európa nem élelmezi megfelelően valamennyi polgárát.
csak az eurostat adatai szerint európa lakosságának egyötöde alultáplált.
az előremutató elképzelések projekttervek rendelkezésre állnak a közös agrárpolitika a költségvetés és más érintett közösségi politikák tekintetében pl.
ilyen az okos falvak projekt. most a bizottság hatékony proaktv cselekvése a kulcs a továbblépéshez.
tisztelt elnök úr képviselőtársaim!
mint tegnap bemutattuk a magyar elnökség prioritásai közé tartozik a belső piac megerőstése és a munkahelyteremtés támogatása.
mivel a valamennyi ágazatban érvényesülő egyenlő versenyfeltételekre épülő uniós versenypolitika az emltett prioritásoknak az előfeltétele ezért nagy örömömre szolgál ennek a jelentésnek az elkésztése.
ennek ellenére fontosnak tartom a jelentés tanulságainak a levonását illetve azt a tényt hogy az európai parlament mi képviselők a jövőben a versenypolitika formálásában aktvabb szerepet vállalhatunk.
először is kérem azt és szükségesnek tartom hogy a parlament rendszeres tájékoztatást kapjon az ezen a területen indtott valamennyi kezdeményezésről.
másodszor kérem a bizottságtól hogy mint egyetlen eu szerte illetékes versenyhatóság évente tegyen jelentést a parlamentnek az általa adott ajánlásoknak a hasznosulásáról illetve az azoktól történő eltérésekről.
végül szeretném megemlteni én is a kis és középvállalkozásokat amelyeknek a szerepvállalása elengedhetetlen és megkerülhetetlen az egész európai gazdaság melyben természetesen a foglalkoztatás növelése szempontjából.
arra kérem a bizottságot hogy fordtson kiemelt figyelmet a kkv kra és biztostson számukra méltányos és megkülönböztetésmentes versenyfeltételeket.
a bizottság jelentésének hangulatát meghatározza a gazdasági és pénzügyi válság okozta helyzet.
együttműködés nélkül nem tudunk kilábalni a válság okozta helyzetből ezért nagyon fontos hogy folytonos tájékoztatásáról biztostson minket a bizottság a már elért eredményekről.
az uniós versenypolitikai szabály betartása és betartatása az egyik kulcsa az egységes piac sikerének.
ezért sürgető a második belsőpiaci csomag és a harmadik energiacsomag végrehajtása.
egy másik ágazatban az agráriparban folyó verseny alaposabb vizsgálatának kérése nagyon is időszerű.
meg kell ismernünk tanulmány segtségével hogy a piaci versenyt mely nagy beszálltók és forgalmazók torztják.
egy nagyon fontos vitát zárunk le holnap ennek a javaslatnak a megszavazásával amely egyértelműen az európai polgárok biztonságát és biztonságérzetét növeli.
nem az a cél hogy megoldást találjunk hanem az a cél hogy előrelépjünk a mostani helyzethez képest és mindenképpen úgy érzem hogy a nemzeti szabályozásnál a közösségi szabályozás megteremtése egy komoly előrelépést jelent.
engedjék meg hogy hogan biztos úr köszöntésével kezdjem aki most agrárbiztosként van itt de nemzetközi kereskedelemért felelős biztosi minőségében rövidesen sok dolga lesz azt gondolom ukrajnával és az ukrán szabadkereskedelmi témákkal.
tisztelt képviselőtársaim ma furcsán vágott csirkékről és egy jogi kiskapuról fogunk beszélni.
köszönöm az európai parlament elnökségének hogy a téma végülis fölkerülhetett a plenáris ülés napirendjére.
olyan tanulságai vannak ami miatt azt gondolom hogy valóban a témának itt van a helye.
igen ám de van két másik vámsor ebben a megállapodásban amelyikre nem vonatkozik mennyiségi korlát vámtarifa.
akkoriban azt gondolta véleményem szerint a bizottság hogy nem probléma olyan kis mennyiségről van szó.
igen ám de az ukrán oldalon néhányan rendkvül ügyesen nagyon szemfülesen kihasználták ezt a lehetőséget és komoly kreativitással kijátszották a szabadkereskedelmi megállapodást.
szemfüles ukrán üzletemberek ugyanis egy kis csontdarabkával együtt hozták be a csirkemell filét ugye erre nem volt vám és korlát és utána az unió területén lecsippentették ezeket a csontokat és az már mellfiléként került a piacra.
a bizottság lépett kitárgyalt ukrajnával levélváltás útján egy megoldást ami visszatereli a kereskedelmet a szabályozott rendes jogi eljárás közé azzal a megoldással hogy a két érintett vámsort beemeli a leszabályozott mellfilékvóta mellé és a kvótát megemeli fifty zero tonnával.
szeretném azt is kiemelni hogy az egészségügyi állategészségügyi előrások nem kérdőjeleződtek meg tehát az uniós piac ebből a szempontból nem volt veszélyben.
ukrajnában azt tudom mondani hogy a kormány már jóváhagyta ezt a megállapodás módostást november fifteen én beterjesztette a parlamentnek.
az illetékes szakbizottságok már megvitatták és arra várunk hogy a rada plenáris ülése is mielőbb napirendre tűzze.
egyrészt kérnem az ukrán parlamentet hogy mielőbb tartsa meg a vitát és ő járuljon hozzá a megállapodáshoz.
kérem továbbá ukrajnát amely fontos geostratégiai partner számunkra szeretnénk velük tisztességesen kereskedni hogy a jövőben a megállapodások szelleme és betűje szerint is járjon el jóhiszeműen alkalmazza azt ne éljen vissza esetleges kiskapuk joghézagok alkalmazásával.
végezetül kérném a bizottságot is hogy figyeljen oda hogy a soron következő szabadkereskedelmi megállapodásokba ne kerüljön bele olyan joghézag amely lehetővé teszi azoknak a rosszhiszemű alkalmazását.
tisztelt kollégák azt gondolom hogy a bizottság jó megoldást talált kérem hogy a szavazatukkal támogassák az ukrajnával kötött megállapodás módostását ezáltal megvédhetjük a piacot és saját termelőinket.
először is köszönöm hogan biztos úrnak hogy jó hrekről tájékoztatott minket.
azt gondolom hogy az hogy ennek az ügynek a tanulságát alkalmazzák további szabadkereskedelmi megállapodások kötésekor illetve átnézik a korábbiakat mindenképp biztató.
ahogy az is biztató hogy ukrajnával folytatják a tárgyalásokat növényegészségügyi állategészségügyi állatjóléti témákban.
tudom hogy ukrajna szeretné megújtani a szabadkereskedelmi megállapodást azt gondolom hogy ez mind tanulságul szolgál a jövőre nézve.
tisztelt képviselőtársaim ugye többen vitatták hogy most ez egy nagyon komoly kvótaemelés ugye beszélhetünk arról hogy ez a plusz fifty zero tonna ez most sok vagy kevés a pohár félig üres vagy félig tele van.
sajnos amit ukrajna csinált de trükközött ügyeskedett és ezt megszüntetjük tehát azért nagyon fontos hogy érvénybe lépjen minél előbb ez a módostás.
beszéltünk az előbb már állategészségügyi egészségügyi kérdésekről.
kuzmiuk urat szeretném megnyugtatni tehát ez az ügy most ezzel nincs összefüggésben viszont nagyon fontosnak tartom amit felvetett igen ezekre oda kell majd figyelnünk.
én mint az ukrajnával foglalkozó monitoring útnak a vezetője az inta bizottságban erre külön oda fogok figyelni.
végezetül annyit hogy örülök hogy a baloldal felfedezte magának a gazdákat örülök hogy azt mondják hogy nekik is fontos hogy az európai gazdák érdekei érvényesüljenek.
abban bzom hogy ezek a képviselők majd amikor a közös agrárpolitikáról beszélünk annak a reformjáról meg a zöld gazdaságról akkor is hajlandóak lesznek az európai farmerek az európai gazdák érdekeit képviselni.
köszönöm szépen és kérek mindenkit hogy akkor a szavazáson holnap támogassa a levélváltás útján történő szabadkereskedelmi egyezmény módostását.
én is egy vagyok közülük s bár a bársonyos forradalom kapcsán e pillanatban elsősorban cseh és szlovák barátainkat illeti a megemlékező tisztelet azért azt a forradalmat minden kelet európai sőt minden európai demokrata a magáénak érezte és érezheti ma is.
ám visszatekintve thirty év távlatából mégsem egyértelmű a kép és sok tekintetben súlyos aggodalmakkal terhelt.
ha van feladata missziója az európai parlamentnek az az hogy megtartsa társadalmainkat megtartsa európa nagy és közös társadalmát azon a pályán amit a bársonyos forradalom meghatározott s ami már akkor elutastotta az illiberalizmust és populizmust
azt aminek a mai hirdetői még akkor csak tervezgették hogyan élnek majd vissza frissen megszerzett szabadságunk minden géretével.
two five milliárd euró azaz közel seven hundred milliárd forint ekkora büntetést szabott ki az európai bizottság a magyar kormányra mert az szabálytalanul használta fel a támogatásokat.
csaltak a fejlesztések kiválasztásánál a közbeszerzéseknél és az elszámolásnál is úgy loptak mintha nem lett volna holnap.
orbán viktor pedig csak megrántja a vállát. most sincs egyetlen fideszes kolléga sem a teremben felelősségre vonástól vizsgálatoktól pedig nem kell tartani szó sem esik ezekről.
ez az eset is mutatja hogy kelet európa illiberális nagyurai mit sem törődnek az európai unió támogatásaival.
a kohéziós pénzek a mezőgazdasági támogatások is haverok rokonok és oligarchák zsebében landolnak.
itt az idő hogy a bizottság és a tanács végre levonja a megfelelő következtetést.
orbánnak és a hozzá hasonlóknak megálljt kell parancsolni.
a lopást meg kell szüntetni nekünk pedig európa párti politikusoknak bátornak kell legyünk.
ki kell alaktani és el kell indtani a közvetlen támogatási rendszert annak érdekében hogy ezek a támogatások eljussanak oda ahová valók az önkormányzatokhoz a kis és középvállalkozásokhoz és a civil szervezetekhez.
mi mind azon dolgozunk együtt hogy megoldást találjunk a klmaváltozással járó kihvásokra.
ezért nagyon fontos hogy összehangolva és megfontoltan cselekedjünk.
meg vagyok róla győződve hogy az európai unió csak akkor válhat klmasemlegessé ha a leghatékonyabban használja fel a tudását.
szeretném kiemelni hogy azért van szükség alapos hatástanulmányokra hogy a gazdasági és a klmavédelmi célok ne ellentétesek hanem egymást ösztönzőek legyenek.
szavak helyett pedig tettekkel bizonytsuk hogy az európai unió elsőként tudja kezelni a klmaváltozással járó kihvásokat.
a klmavészhelyzet kihirdetésével véleményem szerint kapkodásra serkentjük a döntéshozókat pedig amire leginkább most szükség van az a bölcsesség és megfontoltság mert ha rosszul lépünk akkor lehet hogy ellentétes irányba haladunk majd mint ahogy terveztük.
a pénzügyi válság reálgazdasági válsággá alakult hiszen a bankközi pénzpiac a bizalmatlanság nyomán befagyott a pénzintézetek sem egymásnak sem a vállalatoknak nem nyújtottak hitelt.
az ekb gyorsan és megtélésem szerint megfelelően reagált a pénzügyi jelenségekre de a válságkezelés értékelése kapcsán nem tekinthetünk el egy sajnálatos ténytől vagyis a nem eurózóna országok közötti diszkriminációtól.
a svéd és a dán nemzeti bankkal ez ekb bonyoltott pénzcsereügyletet azért hogy a két ország bankrendszerének biztostsa a megfelelő eurolikviditást ezzel szemben a magyar és a lengyel jegybankkal ugyanezt a műveletet már csak fedezet megkövetelésével volt hajlandó végrehajtani.
az ekb ezen lépése sajnálatosan hozzájárult a piacok elbizonytalanodásához és tovább súlyosbtotta az érintett országok helyzetét.
most amikor az új pénzügyi rendszer kialaktásán dolgozunk előre kell gondoskodnunk arról hogy az ilyen egyenlőtlenségeket kiküszöböljük.
nem hozhatunk tehát olyan szabályokat melyek az unió egyes részeit kedvezőtlenebbül érintik mint másokat. ezt a gondolatot vinném tovább akkor amikor az európai rendszerkockázati tanácsról beszélek amelynek létrehozásán most mindannyian dolgozunk.
ebben az ekb jelentős szerepet fog kapni.
a tanács elnöki funkcióját is az ekb elnöke tölti majd be és biztostanunk kell majd hogy az eurózóna és a nem eurózóna országok és gy a kelet közép európai országok is azonos minőségű szavazati jogokhoz jussanak majd az új testületben.
félő ha nem emeljük fel szavunkat a válság során már megtapasztalt diszkrimináció ellen akkor a megkülönböztetés gyakorlattá válik az új pénzügyi felügyeleti intézményekben amit mindenképp el kell kerülni. nem szabad hagyni hogy az újraegyesülés eszméje csorbát szenvedjen a politikai helyett gazdasági megosztottság legyen.
valóban riasztó hogy minden erőfesztésünk ellenére a munkanélküliség aránya és az államadósságok mértéke egyre emelkedik szinte mindegyik eu s országban.
two thousand and nine január one jén lépett be az euróövezetbe és ennek pozitv lecsapódása volt úgy a gazdaságban mint politikai és társadalmi téren.
a lakosság nagy többsége ma is pozitvan érez az euróval szemben.
ezért nagyon fontosnak tartjuk hogy az euró megtartsa eddigi erejét és presztzsét és a parlamentnek segteni kell a bizottság és az ekb erőfesztéseit hogy ezen a téren ne valljunk kudarcot.
tisztelt elnök úr! tisztelt képviselőtársaim! a jelentés súlyos hiányossága hogy a felelősöket nem nevezik meg.
márpedig európában addig a gazdasági válságot nem fogjuk tudni felszámolni amg a felelősök meg nem lesznek nevezve.
mondjuk már ki végre hogy az európai gazdasági válságot nem a bérből fizetésből élő emberek idézték elő hanem azok a bankok multinacionális cégek azok a biztostók amik végletesen kizsigerelték az európai társadalmakat.
jelenleg magyarországon ha egy multinacionális cég le akar telepedni akkor a következő a módja ingyen kapja a területet az önkormányzattól adókedvezményt kap járulékkedvezményt kap minimálbéren foglalkoztatja az embereket és az emberek még szakszervezeteket sem hozhatnak létre.
ez az állapot vezetett ahhoz hogy európában munkavállalói válság jöjjön létre.
szeretnék mindenekelőtt gratulálni képviselőtársamnak danoka asszonynak a jelentéséért amelyben mind a parlament mind az ügynökség érdekeit szem előtt tartva hozta meg döntését és ezzel a néppárt is egyetért.
több mint hat évvel ezelőtt abban a szerencsés helyzetben voltam hogy jelentéstevőként részese lehettem az alapjogi ügynökség létrehozásának.
az azóta eltelt időben folyamatosan figyelemmel ksérem az ügynökség munkáját amely minden kétséget kizáróan elengedhetetlen segtőjévé vált munkánknak a miénknek is itt a parlamentben és ahogy látjuk a bizottságénak is.
öt éve éppen az ügynökség első keretprogramjáról volt vita ebben a házban.
az akkori vitában azzal érveltünk hogy az ügynökség mandátumának kidolgozásában egyforma súllyal kell részt vennie az unió mindhárom intézményének tehát a parlamentnek is.
sajnáljuk hogy most is az európai parlament nem tudott részletesebben belefolyni a mostani tárgyalásokba viszont fontosnak tartjuk hogy a lisszaboni szerződés életbelépése után három évvel végre az ügynökség is mihamarabb egy posztlisszaboni státuszba léphessen.
a parlament nem kván akadálya lenni annak hogy az ügynökség normális ütemben folytathassa munkáját január one jét követően ezért adja beleegyezését az eljárásba.
bzzunk benne hogy a tanácsban is minél hamarabb elgördül az akadály az elől hogy kiterjeszthessék az ügynökség mandátumát a rendőri és igazságügyi együttműködés területére is.
reméljük hogy a ciprusi elnökség által javasolt áthidaló megoldás csak ideiglenes intézkedés és a mandátuma ennek az ügynökségnek végre kiterjedhet a rendőrségi és igazságügyi együttműködésre.
annak ellenére úgy gondoljuk hogy ez a megoldás hozzájárulhat ahhoz hogy az ügynökség munkájának folytonossága biztostva legyen.
megszabaduljunk az összes fosszilis energiától ami egyébként csak a szén dioxidot bocsájtja ki?
az európai ipar szenved a magas energiaárak és a szabályozási terhek miatt.
az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez elengedhetetlen az energiaárak csökkenése.
az alacsony energiaárakon dolgozó versenyképes európai iparhoz vezető út azonban sokszor igen csak rögös.
engedjék meg hogy magyarországot emltsem példaként ahol az ipari fogyasztók az oecd átlag felett fizetnek a gázért pedig az ország több százmillió eurót fektetett be új infrastruktúrafejlesztésbe az elmúlt években.
magyarország sokat tett tehát a diverzifikációért ezen keresztül a gáz árának versenyképessé tételéért mégsem látni az eredményeket.
ennek pedig az az oka hogy az új infrastruktúra egy része még mindig csak egy irányban magyarországról kifelé működik illetve továbbra sem elérhető új forrás a régióban nincs diverzifikáció nincsenek versenyző árak.
a megoldás természetesen egyrészről a hiányzó kétirányústások megvalóstása másrészről a horvátországi lng terminál megéptése hogy legyen gázverseny a régióban.
a tanulság pedig az hogy az egységes piac előnyeit csak akkor tudjuk learatni ha minden szereplő igyekszik hozzájárulni a közös célokhoz.
ez az amit folytatnunk kell.
jó háziasszony módjára kell gazdálkodnunk az európai intézményekben a bizottságon kvüli intézményekben is.
nagyon nagyon fontosnak tartom hogy a nehéz gazdasági időben a gazdasági válság idején mi magunkkal kezdjük a takarékosságot és nagyon fontos hogy a képviselőkkel kezdjük ezért a képviselők utazásainak csökkentése a napidjak befagyasztása és esetleg a képviselőkkel kapcsolatos közvetett költségek mint a fordtási költségek csökkentése legyen az első.
ugyanakkor hangsúlyozni szeretném azt is hogy nagyon fontos hogy a horvát csatlakozás előkésztése során felmerülő költségeken például biztos nem lehet spórolni.
a horvátországból érkező képviselők az onnan érkező munkatársak ugyanazokkal a jogostványokkal kell hogy rendelkezzenek amelyekkel a többi képviselő.
kiemelném hogy a munkatársakkal kapcsolatos költségek csökkentésekor mindenképpen a szakszervezetekkel való tárgyalásoknak a szociális partnerekkel történő tárgyalásoknak meg kell hogy legyenek.
és a magam részéről is szeretném üdvözölni hogy álltsunk föl egy bizottságot amely a költségvetési bizottsággal és a parlament főtitkárságával együttműködve folyamatos hatékonyság és költségmegtakartó intézkedéseket tud kidolgozni.
ennek a munkának a reményében köszöntöm még egyszer a jelentéstevőt és mindenkit aki részt vett ebben a munkában.
az elektromos berendezések hulladékai az eu leggyorsabban növekvő hulladékáramához tartoznak.
mindent el kell követnünk a szakszerű újrahasznostásuk érdekében hogy ne csak a környezeti és egészségügyi károkat tudjuk megelőzni hanem a nyersanyagok elvesztését is mérsékelni tudjuk.
a jelenlegi hatásvizsgálatok eredményei szerint a keletkező elektronikus hulladékoknak már eighty five át begyűjtik de az irányelv követelményeinek megfelelően csak ezek thirty three a kerül szakszerű feldolgozásra. sajnos nagy mértékű az eu n kvülre irányuló illegális hulladékszálltás ezért fontos hogy az új irányelv ezt meg tudja akadályozni.
szelektven kell gyűjteni a hulladékot mert gy tudjuk lehetővé tenni ezek tagállamon belüli tartását és az újrahasznostásra való eljuttatását.
eddigi tapasztalataink sajnos azt mutatták hogy a jelenlegi irányelvet a tagállamok nem egyféleképpen értelmezték ezért szeretném javasolni hogy a továbbiakban nem az egyes kategóriákba való besorolásnak kell mérvadónak lennie hanem az irányelvnek alapvetően minden elektromos és elektronikus hulladékra ki kell terjednie.
a jogszabályt különösen fontosnak tartom a legutóbb csatlakozott országok esetében mivel még lemaradásaik vannak a szelektv hulladékgyűjtés terén.
nagyon sokat mondtuk mondták az európai médiában hogy ennek a szerződésnek az eredményeképpen a parlament jogai rettenetesen megnőttek.
hát az igaz hogy a költségvetési hatóság két karja körülbelül egyenlően erős de ennek a karnak az erejét nem lehet igazán kihasználni hiszen egyetértésre télt minket a szerződés.
akkor amikor a parlament jogai nagyobbak lennének az csak egy olyan eset ami teljesen elképzelhetetlen hogy a tanács saját magát leszavazza a későbbiek folyamán.
mindnyájunknak szembe kellett nézni azzal a ténnyel hogy az one twelve ekkel tovább élve csak hónapról hónapra lehet bukdácsolni nem pedig európai uniót érteni ezért az európai néppárt lényegileg egyetértve a többi frakcióval szükségesnek tartja hogy a holnapi nap folyamán érvényes költségvetése legyen az európai uniónak.
ennek a költségvetésnek az alapja az európai bizottság által még a nyáron beterjesztett és a parlament véleménye szerint megalapozott és jó költségvetés.
nagyjából gy látta ezt a tanács is hiszen nem sokat nyúlt hozzá csak a kifizetési szinteket vitte lejjebb a nagy krzisre hivatkozva.
furcsa krzis az amely az európai tagállamok jövedelméhez képest négymilliárddal megoldhatónak látszik.
őszintén szólva ezt a csökkentést egy kicsit populizmusnak is tarthatjuk.
a végső megegyezésben amikor a parlament elfogadta ezt a négymilliárdos levágást akkor az volt ami örömömre szolgált hogy nem fűnyróelven vagdostuk lefelé a számokat hanem megmaradtak hangsúlyosan azok a fontos területek amelyekre a parlament különösen kényes volt.
én a magam részéről nagyon fontosnak tartom azt hogy jelentős emelkedés következett be majdnem fifteen os a kohéziós politika támogatására rendelkezésre álló területen.
értem a jelzést elnök úr azonnal befejezem de azt még el kell mondanom hogy a parlament a tárgyalási folyamat végén nagyon hibázott és pártpolitikai érdekek bizony keservesen megneheztették azt hogy minden célunkat elérjük.
köszönöm szépen elnök úr a szót!
én nem az euroszkeptikusok közé tartozom akik szét akarják szedni szét akarják cincálni a közös európánkat.
én itt ülök a szociáldemokraták között akik hiszünk európa egységében de nem akarjuk a homokba dugni a fejünket mert látjuk a problémákat.
tudják azt mit jelent egy egy országnak például az enyémnek ahol a kortársaim százezresével mennek nyugat európába munkát vállalni mert otthon nincsen hosszú távú kiszámtható munka és biztonság?
éppen ezért kérdezem elhisszük e hogy egy egységes európa versenyképesebb a globális világgazgaságban hogy európa újraiparostása nélkülözhetetlen mert különben lemaradunk és hogy elhisszük e hogy kellenek a hosszú távú befektetések.
én igen én elhiszem mert kell az erős gazdaság ahhoz hogy a munkanélküliséget felszámoljuk hogy szociális biztonságot nyújtsunk.
ezért a most tárgyalt témánál követelem javaslom kérem hogy a befektetett pénzek főleg európában hasznosuljanak valódi befektetések legyenek és nem spekulatv befektetések és hogy a közép kelet európai térségre külön gondoljanak mert nem szakthatjuk ismét szét európát gazdagokra és szegényebbekre.
köszönöm szépen neki hiszen ön is én is tudom és még ebben a házban sokan hogy a turizmus hosszú távú befektetéseket igényel de tartósan segthet kis és középvállalkozásoknak és a szolgáltatói szektorban nagyon sok millió embernek adhat stabil munkát.
ráadásul európa a globális turisztikai versenyben lemarad hogyha nincsenek hosszú távú befektetései.
ezért én brálom a juncker kabinetet hogy szinte egyetlen egy anyagában sem szerepel a turizmus mint kifejezés.