kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
azzal egy időben hogy az európai unió tagállamainak az adósságainak leszortásán fáradozunk.
az európai polgári kezdeményezés lenne az az eszköz amely biztostaná hogy a polgárok közvetlenül részt vehessenek az uniós döntéshozatalban.
a jelentéstevő megpróbálja javtani ezt a rendszert.
ez azonban ma már kevés.
a migránskrzis azt bizonytotta hogy az unió politikai elitje tisztelet a kivételnek milyen messze van saját lakosságának a véleményétől.
közvélemény kutatások sokasága bizonytja hogy mennyire másként látja a lakosság ezt a fontos kérdést mint a döntéshozó politikai elit.
ezért az európai uniós népszavazás intézményének a bevezetésére lenne szükség.
úgy gondolom hogy a polgári kezdeményezés tárgyában a mostani jelentés komoly mérföldkő nem véletlenül foglalkozott vele három szakbizottság.
érezhető az is hogy a parlament rálátása a kérdésre eltér a bizottságétól.
mi a polgári kezdeményezést talán pozitvabban értékeljük az eddigi alkalmazást viszont egyértelműen kritikusabban szemléljük.
örülök azonban annak is hogy az elmúlt hónapok vitái során közeledtek az álláspontok.
ezt a petciós bizottság alelnökeként is nagyra értékelem és méltányolom.
a ránk váró munka során figyelnünk kell arra hogy az intézményi egyensúly biztostott legyen a kezdeményezésekkel kapcsolatos döntéshozatali folyamatokban.
bzom abban is hogy az európai unió brósága előtt lévő ügyekben a bróság választ ad majd arra a dilemmára ami köztünk illetőleg a bizottság között van hogy az európai bizottság a kezdeményezések elfogadhatóságára vonatkozó szabályokat túl mereven alkalmazta e.
és végezetül kedves timmermans alelnök úr szeretném a bizottságot nagyvonalúságra kérni.
a kérdése arra vonatkozik hogy ha mi itt nem tudunk valamit átvinni vajon időpocséklás e a lakosság közvetlen döntéshozatalát megadni?
nem időpocsékolás ha mi ennek egy olyan világos és döntéshozatalra alkalmas keretét teremtjük meg amely nem olyan mint a most tárgyalt polgári kezdeményezés.
ahogy esetleg az ön országában is létezik olyan népszavazás amely konkrét döntést hoz ennek az eszközrendszerét kellene megtalálni az európai unióban.
az új tagállamok köztük magyarország számára létfontosságú témát vitatunk most.
elfogadhatatlan azonban a kohéziós támogatásoknak a makrogazdasági feltételrendszerhez kötése mivel a régiókat olyanért büntetnénk olyan kormányzati politikáért amelyre nem tudnak befolyást gyakorolni.
a közép európai uniós tagállamok elkötelezetten támogatják az unió klmapolitikai céljait.
az új tagországok ezért rendkvül fontosnak tartják azt hogy legyen méltányos a jövőben is az új tagországoknak ez a szerepvállalása.
a globális kibocsátás csökkentési megállapodásban figyelembe kell venni az új tagállamok gazdasági erejét gna ját és nagyon fontos hogy ezek az eszközök ne vesszenek el ezen tagállamok számára hogy zöld beruházásokat megújulóenergiaforrás fejlesztéseket hajtsanak
az európai uniónak minden erkölcsi alapja megvan ahhoz hogy koppenhágában határozottan lépjen föl az egyesült államok és kna kibocsátáscsökkentése érdekében.
az alapot az adja hogy az európai unió twenty seven országos unió teljestette a kiotói megállapodásban vállaltakat.
ezért méltányos hogy a nemzetközi kötelezettségvállalásnál a finanszrozásnál ezt figyelembe vegyék figyelembe vegyék a gazdasági fejlettséget.
másrészt lehetővé kell tenni méltányos lenne hogyha a fel nem használt kvótákat át lehetne vinni a következő periódusra akkor ha környezetvédelmi célokra fordtanák.
magyarországon az elmúlt évek során ijesztő mértékben növekedett meg a tébécés betegek száma és az ebből fakadó halálozások.
ez többek között a nemzetromboló liberális gondolkodás eredményeként jött létre.
gondolok itt a szégyenteljes two thousand and six os magyarországi egészségügyi törvényre amely a kórházbezárásokon és a profitorientált egészségügyi ellátáson alapult.
a betegség kialakulásánál fontos szerepet játszik az elszegényedés gy a megnövekedett hajléktalanszám és az egyre nehezebben hozzáférhető egészségügyi ellátás.
fontosnak tartom megerősteni az egészségügy gyógytó megelőző feladatát a szűrések kiterjesztését továbbá nemcsak a tökéletestett védőoltások kifejlesztését hanem azok mindenki számára elérhetővé tételét.
ezek a lépések hosszú távon egy egészségesebb nemzetet egészségesebb európát és társadalmat jelentenének.
a mostani kormányfői tanácskozás egyre inkább arra hasonlt hogy twenty seven sovány tehén feji egymást.
nagyon sok politikát az elmúlt időszakban európai szintre emeltünk az innovációt vagy a kisvállalkozás politikát.
ezért tagállami szinten jelentősen csökkentették a hozzárendelt forrásokat. el tudják önök képzelni hogy most európai szinten is megkurttsuk ezeket a pénzeszközöket?
nemet mond erre az európai parlament.
hölgyeim és uraim!
a legnagyobb tartalék az iskolából friss korszerű tudással kikerült fiatalok munkába álltásában és a tudományos technológiai fejlődésen alapuló gazdaságfejlesztésen múlik.
ezt kell megtennünk.
ez az a vzió amit kérünk önöktől.
végül engedjék meg hogy egy olyan ügyet is emltsek amiben magyarországon egyetértünk noha mi nagyon kevés ügyben értünk egyet.
abban hogy a mali nemzetközi csapatot támogassuk magyarország minden pártja egyetért.
el kell érnünk hogy világszinten ugyanazokat az éghajlati célkitűzéseket tekintsék érvényesnek és a szén dioxid kibocsátás ne hagyja figyelmen kvül az országhatárokat.
ezért is tartom fontosnak hogy az eu kibocsátáskereskedelmi rendszerébe tartozó légiközlekedés is vegye ki részét a klmaváltozás elleni küzdelemben.
a harmadik országoknak is el kell fogadniuk azt hogy amennyiben járataik az eu t is érintik akkor nem hagyhatják figyelmen kvül az ets ben foglaltakat.
a kibocsátások kétharmadát ugyanis az interkontinentális járatok okozzák viszont ezeknek csupán az egyharmaduk keletkezik az eu ból induló járatok miatt.
éppen ezért támogatom a bizottság és az előadó álláspontját is a mihamarabbi sikeres tárgyalások érdekében.
a lehető legkorábban meg kell teremtenünk az árverésre bocsátható összegek csökkentésének még hiányzó jogi alapjait.
szükséges tisztázni azt is hogy a rendszer kizárólag az unión belül való alkalmazása nem tarthat tovább egy évnél.
most alkalmunk nylik bebizonytani hogy nem az európai unió áll a nemzetközi megegyezés útjában.
én magam is támogatom a bizottságnak ezt a javaslatát.
azt gondolom azonban hogy vannak még olyan feltételek amelyeknek a kidolgozásával foglalkoznunk kell a későbbiekben.
erre jó lehetőséget ad a derogáció lehetősége amellyel ha mondjuk a magyarországot érintő három légitársaságról beszélünk már ketten is előre jelezték hogy élni fognak.
tehát azt gondolom hogy az irány jó határozott lépéseket kell megtenni annak érdekében hogy a károsanyag kibocsátás összességében csökkenjen.
elnök úr! a környezeti felelősségről szóló irányelv mögött húzódó alapelv úgy szól hogy a szennyező fizet.
a gyakorlatban viszont mégis egy másik alapelvet vélünk látni sokan ez pedig az hogy a hatalmas profitokat privatizálni a környezetszennyezéssel okozott kárt pedig a társadalomra a lakosságra hártani.
ezt láttuk például az egyik legnagyobb környezeti katasztrófa során ami európa újkori történelmében megesett magyarországon a vörösiszap katasztrófa volt ez.
gratulálok a jelentéshez illetve a véleményhez magyar képviselőtársamnak jávor benedeknek aki közismerten elkötelezett a környezetvédelem ügye mellett és jó szakember is.
ezért is merem megkérdezni tőle hogy ismerve a konkrét vörösiszap katasztrófa ügyét mennyiben találta úgy hogy a környezeti felelősségről szóló eu s irányelv alkalmazható volt illetve mennyiben befolyásolta ezt a jelentést a vörösiszap katasztrófa tanulsága?
egyszerűen őszintén teszem fel azt a kérdést önnek hogy az ön néppárti csoportjában ül twelve fideszes képviselő amely egy olyan párt amelynek a főnöke vezetője orbán viktor jelenlegi magyar miniszterelnök több több interjújában nyilvános megszólalásában példaképének nevezte vlagyimir putyint és példaként nevezte meg azt az orosz utat amelyet egyébként itt ma
a palagázban egyetértünk én is nagyon súlyosan környezetszennyező forrásnak tartom.
ahelyett hogy gázinfrastrukturális fejlesztésekkel európát hozzákötjük ehhez a fosszilis energiaforrás rendszerhez ehelyett éppen arra lenne szükség hogy azt a pénzt amit ezekre a fejlesztésekre vagy ezeknek a fejlesztéseknek egy részére költünk bizonyos hálózatfejlesztésekre mindenképpen szükség van bizonyos új forrásokra szükség van de ebből a pénzből egy fenntartható megújuló energiarendszert kell.
amikor orvosságot keresünk erre a helyzetre azt is tudnunk kell hogy a kiszolgáltatottak között is vannak kiszolgáltatottabbak.
ezen a helyzeten változtatnunk kell az ellátás biztonságának növelése kötelességünk.
egyetértek azzal hogy feladatunk az egységes energiapiac megvalóstása a meglévő jogszabályok alkalmazása az energiahatékonyság és a diverzifikáció növelése és az infrastruktúra fejlesztése.
a legjobb szabályok sem érnek ugyanis semmit ha hiányoznak a vezetékek az energia szálltására.
a bizottságnak és a tanácsnak ezért kiemelt figyelmet kell fordtania az energiacsomag előrásainak betartására.
ösztönöznie kell az energiapiaci szereplőket a meglévő infrastruktúra jobb kihasználására pl.
az összekötők kétirányústására és a még hiányzó infrastruktúra kiéptésére.
a beszédében emltette a külső forrásoktól való extrém függést illetve hogy egyik extrém függést a másikra válthatjuk bár megemltette a palagáznak a fontosságát is.
oroszország már nem kiszámtható partner hogyha európa energiabiztonsága a tét.
a krm félsziget elcsatolása a kelet ukrajnai események vagy éppen a gasprom versenyellenes árképzése nagyon világosan mutatja hogy fel kell ébrednünk nem helyezhetjük európa energiabiztonságát egyetlen monopolhelyzetben lévő szálltónak a kezébe.
ezzel párhuzamosan véget kell vetnünk a különutas tagállami energiapolitikáknak is mert ez veszélyezteti európa energiafüggetlenségét.
nem külön alkukkal éptendő atomerőművekre vagy külön alkukkal tető alá hozandó gázszerződésre van szükségünk mert aláássa azt a szolidaritást ami az alapja lehet az európai energiaunió megalaptásának.
épp ellenkezőleg tovább kell mennünk azon a javaslaton ami itt fekszik az európai parlament asztalán például oly módon hogy az európai energiaunióba megpróbáljuk beemelni a tagállamok közös energiavásárlásának lehetőségét is mert ez növeli az alkuerőnket és végső soron ez tudja szolgálni az európai unió és a tagállamok energiabiztonságát.
köszönöm szépen a kérdést képviselő úr!
éppen azért érveltem többek között a kétirányústás mellett amikor infrastruktúra fejlesztésről volt szó hogy újabb forrásokhoz juthassunk.
magyarország komoly erőfesztéseket tett az elmúlt időszakban hogy javtson helyzetén infrastrukturális szempontból.
most a szomszédainkon a sor ha úgy tetszik hogy a kétirányústás lehetősége megteremtődjön és gy valóban más forrásból is gázhoz juthassunk.
az energiabiztonság kapcsán ön az infrastruktúrát a szálltókapacitást emelte ki.
de visszatérve a magyarországi példára ön amit emltett akármilyen módon növeljük az infrastruktúrát ha nem tudunk új beszerzési forrást találni esetleg rövid távon akkor ez a függőségünk nem fog megváltozni.
tehát ön hogyan látja magának a gázforrásnak a diverzifikálását magyarország esetében rövid távon?
a diktatúrákat a demokrácia és szabadság társadalma váltotta föl persze vannak még problémák.
a valóság az hogy az arab tavasz mindenekelőtt amerikai projekt volt amerikai brit és francia haderő bevetésével.
a diktatúrákat felszámolták de jött helyette az anarchia.
nézzük meg például mire jutott lbia nyolc év demokrácia alatt.
a számunkra legsúlyosabb következményként pedig elindult az illegális migránsáradat veszélyeztetve európa biztonságát identitását kultúráját.
az eu nak számos problémájáról lehetne jelentést készteni például az őshonos kisebbségek megoldatlan helyzetéről a jogos autonómiaigényükről.
föltétlenül elismerésre méltó az európai unió azon törekvése hogy érdemi szerepet vállal a sokrétű válság sújtotta közel keleti és észak afrikai régió jövőjének alaktásában az arab tavasz felemás következményeivel küszködő országok talpraálltásában.
a mediterrán térségben kialakult és várhatóan egyre súlyosbodó migrációs válság kezelése és megoldása közös érdeke a kibocsátó a tranzit és a célországoknak vagyis a közel keleti az észak afrikai és a szubszaharai valamint az európai államoknak.
az uniónak felül kell vizsgálnia eddigi elhibázott migrációs politikáját.
kiváltó okai megszüntetésével széles körű nemzetközi összefogással és támogatással a kiindulási országukban kellene feltartóztatnia az illegális bevándorlást.
nem a bajt kell idehozni hanem a segtséget odavinni.
az egyik legfontosabb feladatnak tartom hogy mielőbb meghatározzuk az unió következő hosszú távú költségvetésére vonatkozó és konkrét összegeket is tartalmazó tárgyalási álláspontunkat.
sajnos jelen formájában azonban nem elégséges az eu költségvetése.
új feladatokra új forrásokat megoldásokat kell keresni például a közvetlen uniós bevételek növekedésével.
egyetértek az európai parlament kialaktott álláspontjával amely szerint kiemelten kell kezelnünk a fiatalokra a gazdasági növekedésre a munkahelyteremtésre a kutatásra és az éghajlatváltozásra a migrációra a védelemi és biztonságpolitikára fordtható összegeket.
mindezek mellett felhvom a figyelmet azonban arra hogy a mezőgazdaságra és a vidékre továbbra is nagyobb hangsúlyt kell fektessünk.
az okos technológiák olyan beruházásokat eredményezhetnek amelyek egyrészről olcsóbbá tehetik az élelmiszer termelést és egészségesebbé az élelmiszereinket.
sőt ezekből maguk a vidéki közösségek is profitálhatnak például az okos falvak révén pontosabban annak szociális szolgáltatási energiatermelési és képzési rendszerein keresztül.
örömmel tölt el hogy a korábbi éves versenypolitikai jelentésbe foglalt kezdeményezésemnek köszönhetően elindult munkánk és ennek ma már újabb stádiumába léphettünk.
a javaslatot az s d frakció többek között azért is tudta támogatni mert az garantálja hogy a nemzeti versenyhatóságok hatékonyabb eljárásokat folytassanak erősebb döntéshozatali és szankcionálási eszközök biztostása révén.
javaslatunkra került be az európai parlamenti jelentésbe hogy a nemzeti versenyhatóságok függetlensége nem kerülhet veszélybe az esetleges kormányzati befolyásolási szándékok által.
pozitv szavazatunk feltétele volt továbbá hogy a tagállami engedékenységi eljárások harmonizálása is kellő módon szabályozásra kerüljön és hogy a bróság maximális összegét az érintett vállalkozás teljes világméretű forgalmának legalább tz százalékában kell megállaptani a jövőben.
támogattam hogy határozatban is rögztsük a parlament elégedetlenségét amiért a bizottság és főleg a tanács akadályozza az immár két éve előirányzott intézményközi megállapodást egy átfogó a tagállamok alapjogokat sértő magatartásának szankcionálását célzó mechanizmusról.
azóta a kérdés politikai tétjét csak tovább növelte a szélsőséges eu ellenes populista erők térnyerése európában valamint a demokratikus jogállam szisztematikus leéptése a tudatos jogsértések napi gyakorlattá válása némely kormány részéről.
sajnos az utóbbira a legjobb bocsánat legsúlyosabb példát saját hazámban az orbán kormány szolgáltatja amely az uniós jog hiányosságait az európai intézmények következetlenségét kihasználva gyakorlatilag következmények nélkül folytatja az európai értékeket és jogot semmibe vevő a demokratikus intézményeket leromboló politikáját.
magyarországon kezdődött lengyelországban folytatódott de ma már látnunk kell jeleit olaszországtól románián csehországon keresztül szlovákiáig vagy bulgáriáig.
a jogállamiság kikezdésével ezek az országok nem az eu ellen harcolnak hanem saját polgáraik ellen.
amikor aláássák a brói függetlenséget amikor a korrupciót engedik terjedni az országban amikor sértik a médiaszabadságot akkor a saját állampolgáraik jogait sértik.
ha az európai integráció nem képes érvényesteni az alapvető jogokat és értékeket amelyeken alapszik ha hagyja hogy orbánok kaczyskik dragneák zavartalanul ássák alá a jogállami értékeket akkor ez a közösség szét fog morzsolódni.
határozott intézkedésekre határozott lépésekre van szükség hogy megálltsuk a jogállamiság szétrombolását az európai tagállamokban.
az új tanügyi törvény tavaly óta viszont lehetővé teszi hogy az erdélyi magyar ifjúság három multikulturális egyetemen önálló magyar karokon tanuljon.
a marosvásárhelyi orvosi és gyógyszerészeti egyetem román vezetősége már közel egy éve szembeszegül a törvénnyel és a posztkommunista soviniszta román pártok támogatásával akadályozza az önálló magyar egyetemi kar felálltását. a magyar tanárokat megfélemlti brassai attila professzort pedig aki tavaly novemberben strasbourgban nyújtott tájékoztatást a törvénytelen egyetemi állapotokról fegyelmi büntetéssel szankcionálta. kérem martin schulz elnök urat a parlamentet és a bizottságot hogy védelmezzék meg a marosvásárhelyi magyar tanárokat és támogassák az ungureanu kormány törvényes intézkedéseit a magyarellenes választási kampányeszközökhöz folyamodó utódkommunista politikai erő obstrukciója ellenében.
mindannyian tisztában vagyunk vele hogy európa népeinek békés együttéléséhez elengedhetetlenül szükséges a kölcsönös tisztelet és megértés egymás kultúrájának és szimbólumának ismerete és elfogadása.
még inkább fontos ez abban az esetben ha két nemzeti közösség egyazon országban esetleg ugyanabban a városban él.
ez a helyzet a romániai marosvásárhelyen is ahol a román és a magyar közösség nagyjából fele fele arányban alkotja a város lakosságát.
ebben a városban jelenleg azonban az etnikai arányok ellenére egyetlen olyan általános iskola sincs amelyet magyar történelmi személyiségről neveztek volna el.
egy nemrégiben indult szülői kezdeményezésre a város egy magyar nemzetiségű volt polgármesteréről szeretnének elnevezni egy intézményt a kezdeményezést azonban minden eszközzel akadályozza az iskola vezetősége és a helyi képviselőtestület román többsége is.
azt gondolom hogy ebben a helyzetben is azokat az elveket kellene követnünk amelyek európa népeinek békés együttéléséhez is elvezettek.
a kölcsönös tisztelet és megértés amelynek csak az első lépése lehet hogy egy többnemzetiségű városban a szimbólumok szintjén is érvényesülni hagyjuk a többnyelvűséget.
más szavakkal csökkentse az európai polgárok aggodalmait és adja vissza hitüket abban hogy lesz munkájuk és megélhetésük békében és biztonságban élhetnek. azokról az európai polgárokról van szó akiknek a pénzét költjük akiknek felelősek vagyunk.
az európaiak a pénzügyi válság miatt nem biztosak abban hogy a pénzük jó helyen van a bankokban nem tudják hogy lesz e holnap munkahelyük.
de vannak más jellegű gondjaik és bajaik is meddig megy a fűtés a lakásukban vagy van e az élelmiszerekben ártalmas vegyület kórokozó és sorolhatnám még a problémákat.
ezért olyan költségvetést szeretnénk amely visszaadja a polgárok bizalmát és nemcsak a pénzintézetekben hanem egymásban egy európai méretű összefogásban.
formálódik e az összehangolt közös energiapolitika?
megteszünk e minden megtehetőt a klmaváltozás ellen és a megújuló energiaforrásokért?
hatékonyabb lesz e a közös határaink ellenőrzése?
eredményesebb lesz e a kohéziós politika gyorsabb a felzárkózás biztonságosabb az élelmiszer?
a parlament látja hogy a pénz kevés a célokhoz képest de azt is tapasztalja hogy a tagállamok nem használják ki a jelenleg meglévő költségvetési kereteket sem.
ezért elvárjuk hogy az európai bizottság legyen határozott a bürokratikus akadályok megszüntetésében koncentrálja a kiadásokat azokra a területekre amelyeken a felhasználás eredményes és vonja el a támogatást onnan ahol rendszeresen maradvány képződik.
a parlament kész együttműködni annak ellenőrzésében is hogy a megindult programok valóban eredményesek e elérik e a célt amelyért létrejöttek?
nem elégedhetünk meg azzal hogy a kiadások jogszerűek.
garanciákat kérünk hogy célszerűek is.
értéket eredményt kérünk az európai polgárok pénzéért cserébe elvárjuk hogy a tagállamok valóstsák meg a programokat legyenek eredményesebbek és gyorsabbak.
kérjük az európai bizottságot hogy kéréseinket vegye komolyan.
az európai parlament az egyetlen intézménye az uniónak amelyet a polgárok közvetlenül befolyásolnak.
mi vagyunk a legközelebb hozzájuk és most a beterjesztett jelentésben az ő véleményüket foglaltuk össze.
most még több mint egy hónap van hátra az előzetes költségvetés beterjesztéséig.
van idő tehát hogy a parlament véleményét megfontolják és beéptsék a tervekbe.
ezenkvül azt is nagyon szeretném ha a szokásainktól eltérve a tanács és a parlament nem egymást lerontóan módostaná a bizottság előterjesztését hanem a három intézmény közösen tenne a válság leküzdéséért.
felszólalásom végén megköszönöm mindenkinek a munkáját akik ehhez a jelentéshez hozzájárultak a költségvetési bizottság titkárságáét a bizottság tagjait a frakció szakértőiét a módostások benyújtóiét.
kérem hogy az elképzeléseket vitassák meg majd szavazatikkal támogassák!
adjunk reményt adjunk biztonságot európa polgárainak!
én nagy örömmel fogadtam a hozzászólásokat és úgy érzem hogy a legtöbb kritika ami elhangzott meg a benyújtott módostó indtványok is jószerivel közös tőről fakadnak.
már úgy értem hogy inkább csak szóhasználati kérdésekről van szó mint valós ellentétekről.
egy komoly vitapont van a nabucco kérdés támogatása. én szeretném világossá tenni hogy nem cégeket akarunk támogatni és szó sincs milliárdos projektekről de lépéseket várunk az európai bizottságtól európa energiafüggetlensége érdekében és ennek szimbóluma
többek között a nabucco projekt.
tisztelt elnök úr engedje meg hogy egy gondolatra még fölhvjam a figyelmet.
ez a költségvetés túlmutat önmagán.
európa polgárai ma már nem érzik az uniónak azt a nagyszerűségét amit az alaptó atyák éreztek nevezetesen hogy békét teremtsen hogy ne legyen lehetőség háborút indtani.
itt ma már másról van szó.
háborúra nem kell számtanunk de lám jönnek ilyen támadások mint ez a krzis.
ha meg tudjuk oldani ha meg tudjuk mutatni magunknak és európa polgárainak hogy az unió együtt közösen kezelni tudja ezeket a gondokat akkor az unió világos üzenetet ad a polgárai számára hogy van értelme áldozni van értelme együttműködni.
szükség van az unióra.
az euroszkepticizmus hanyatlását várom egy sikeres two thousand and ten es költségvetéstől és erre kérem a támogatást majd most és később az ősz folyamán.
megengedhetetlen ezért hogy magyarországnak a kohéziós politika keretében kapott támogatásai a jelenlegi seven éves időszakhoz képest thirty kal csökkenjenek.
kérem hahn biztos urat és a házat hogy megfelelő közösségi megoldást találjanak erre a problémára.
a városrehabilitációról szóló jelentés a kohéziós politika egyik fontos eleme.
four pontjában kéri a kulturális és gazdasági források mozgóstását annak érdekében hogy a társadalom perifériájára szorult kiszolgáltatott csoportok társadalmi beilleszkedéséhez és integrációjához megfelelő lehetőségeket teremtsenek.
seven pontja hangsúlyozza hogy a városrehabilitáció új formáira van szükség melyek középpontba helyezik a közösségi közterek parkok átalaktása esetén a lakosság szabadidős tevékenységének kultúra és sport iránti igényét.
a sport bizonytottan nagy eredményességgel képes segteni a társadalmi integrációt nem beszélve arról hogy gyermekeinknek olyan elfoglaltságot jelent ami megvédi őket az alkohol és a drog befolyásától egészséges életmódra neveli őket.
vissza kell hozni tehát a grundokat amelyek a mai kor igényeit képesek sznvonalasan kiszolgálni pedagógiai felügyeletet biztostanak önkéntes és támogatott formában egyaránt.
mégsem megfelelő igazán annak amilyen fontosnak tartotta ezt a parlament és amilyen többséggel szavazott meg több témában módostásokat.
általános problémának látszik még az hogy a nemzetközi szerződések esetében nem tisztázott még mindig a bizottság és a parlament közötti együttműködés noha nagyon sokat javult a visszajelentés például az amerikai tárgyalások swift tel tftp vel kapcsolatos amerikai tárgyalásokról
történő visszajelentés de még gy is vannak tisztázatlan pontok.
néhány konkrét felvetés sajnáljuk hogy a gyűlöletbeszéd nem szerepel a jogalkotási tervben csak a jelentések illetve a végrehajtásra vonatkozó kerethatározat szerepel a tervek között.
tudjuk hogy összefügg az érvényestés azzal hogy az emberek mennyire ismerik a jogaikat.
bevándorlás kapcsán szeretném megemlteni hogy elindult az együttműködés de itt is az ambciószint nem tűnik elegendőnek.