kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
kérem a bizottságot hogy adjon egyértelmű jelzést a tagállamok felé hogy a fogyatékos személyek ellátását érintő költségvetési megszortások súlyosan veszélyeztetik jogaik érvényestését súlyosan diszkriminatv helyzetet teremtenek és mindenképpen olyan stratégiákra van szükség európai szinten és nemzeti szinten is amelyek ezeket a következményeket ki tudják védeni és vissza tudják fordtani.
miközben valóban jól hangzó és előremutató a jogalkotás és a nemzetközi kötelezettségvállalás ezen a területen ami jól is mutat a kirakatban addig egyértelmű hogy ezen törvényeknek javaslatoknak a betartása rendre késedelmet szenved vagy éppen el is marad. úgy gondolom tehát hogy egyfajta szociálpolitikai reformra van most szükségünk az oktatás az egészségügy a foglalkoztatás és a személyes támogatás területén is.
azt is mondhatnám hogy az irány jó.
azonban nem azért nem dolgoznak többen mert nem szeretnének dolgozni vagy nem akarnak hanem éppen azért mert a munkájuk nem versenyképes.
és ezen a ponton lép be a kormányoknak a felelőssége.
egyrészt úgy vélem hogy a segélyezés önmagában nem elegendő a probléma megoldására.
sőt hatásában akár kontraproduktv is lehet mert éppen inaktivitásra ösztönöz és ez által további kiszolgáltatottságot teremt.
véleményem szerint a lehetőségeket kell megteremteni egészen kezdve a legegyszerűbbtől az akadálymentestéstől a befogadó oktatáson keresztül a munkaadóknak az ösztönzésén keresztül a fogyatékkal élők által előálltott termékeknek a közbeszerzési eljárásokban történő támogatásával befejezve.
másrészt azonban úgy vélem hogy a fogyatékossággal élők alapvető jogainak érvényesülése területén is vannak még tennivalóink.
a gazdasági válság negatv következményeinek enyhtése érdekében életbe léptetett megszortó intézkedések általában éppen azokat a társadalmi csoportokat érintik a leghátrányosabban amelyek a legsebezhetőbbek és a leginkább tehetetlenek ezekkel szemben.
hasznosnak tartanám ha a bizottság ajánlások kidolgozásával és a legjobb gyakorlatok ismertetésével ösztönözné a tagállamokat a fogyatékossággal élők fokozottabb társadalmi szerepvállalásának és munkaerő piaci részvételének elősegtésére.
azért tartom ezt kiemelendőnek mert sajnos pontosan tudom hogy az új tagállamokban még az európai átlagnál is nagyobb gondok mutatkoznak ezen a téren ezért ott még inkább szükség van a bizottság iránymutatásaira és a fokozottabb odafigyelésre.
az európai unióról szóló szerződés bevezető. three cikkében feladatként jelöli meg a területi kohézió előmozdtását.
nos ennek a tükrében nézzük meg az előző költségvetési ciklus milyen eredményt hozott.
az úgynevezett centrumországok és a periféria mindenekelőtt a volt szocialista országok között a különbség nem csökkent hanem nőtt.
ebben a helyzetben támogatandó a szakbizottságnak az a felvetése amelyben elvárja az európai bizottságtól hogy megkönnytse az operatv programok végrehajtását hogy elkerülhető legyen a kifizetések felfüggesztése.
azonban tegyük hozzá különbséget kell tenni a túlzott bürokráciából adódó problémák és a korrupt felhasználás alapos gyanúja között.
az uniós kohéziós politika vitájában nem mehetünk el szó nélkül amellett hogy néhány tagállamban az uniós források nem az emberek jólétét nem a gazdaság fejlesztését szolgálják hanem a kormányhoz közel álló keveseknek a jólétét a gazdagodását.
ez a helyzet magyarországon is ahol korrupciógyanús ügyek miatt az európai bizottság arra kényszerült hogy az elmúlt néhány évben fel kellett függesztenie a magyarországon működő tizenöt európai uniós operatv programból tzet.
ezen ügyek egy részében például a magyar miniszterelnök vejének korrupciógyanús ügyében még az unió csalásellenes hivatala is vizsgálatot indtott.
azonban ezt a brságot a magyar adófizetők fogják megfizetni és nem pedig azok akik csalárd módon hozzájutottak a forrásokhoz.
ezért arra kérjük a bizottságot hogy egyrészt gyorstsák föl a vizsgálatot ezekben az ügyekben másrészt pedig alaktsanak ki olyan szabályozást amelynek eredményeképpen a bűnösöket lehet büntetni és nem pedig egy tagállamnak az adófizető polgárait.
bár nincs semmi problémám az ön felvetésével inkább azt szeretném megkérdezni hogy elégedett e azzal hogy ebben az egész témakörben a nők szerepét miként vizsgálja a jelentés mert például az én hazámban magyarországon úgy tűnik hogy a nehéz terepeken mindig akkor sikerül egy projektet elővinni hogy ha először a nőkkel kezdjük.
álláspontunk szerint a napjainkra egyre inkább hatást gyakorló éghajlat és klmaváltozás gyökere nem kizárólag az emberiség által okozott környezetszennyezés.
azonban mindannyiunk közös felelőssége hogy mind lokálisan mind globálisan visszaszortsuk a környezetünk rombolását és a tőlünk telhető módon megpróbáljuk visszaálltani az eredeti egészséges állapotot.
ennek megfelelően az energiahatékonyság szorgalmazása is üdvözlendő.
el kell mozdulnunk a zéró co kibocsátású új ingatlanok irányába és a már meglévő épületállomány energiahatékonysági fejlesztésének problémáira is megoldást kell találni.
emellett folyamatosan csökkentenünk kell a járművek fogyasztását és károsanyag kibocsátását a hibrid és tisztán elektromos technológia bevezetésének szorgalmazásával. meggyőződésem hogy nekünk képviselőknek politikusoknak példát kell mutatnunk energiahatékonyságból.
és nem csak ezért a munkáért mondok köszönetet hanem a korábbi hasonló témájú jelentésekért is.
hiszen számos utasjoggal vagy utazási témájú jelentéssel foglalkozott és mindig hozzáadott értéket jelentett az ő munkája.
valóban szükségszerű ennek a jelentésnek az elkésztése hiszen az utazási szokások a foglalási módok az elmúlt években jelentősen megváltoztak.
néhány területet szeretnék csak kiemelni ezek között a legfontosabbnak tartom az áremeléseknek a kérdését.
hiszen azt hiszem hogy ez számos kis utazási irodának problémát jelenthetett volna.
a következő témakör amit fontosnak tartok megemlteni a személyes adatoknak a védelme.
fontos hogy e körülmények mellett is biztostani tudjuk a személyes adatoknak a védelmét. a szigorú felelősség kérdése is ilyen kérdés e tekintetben is egy nagyon kiegyensúlyozott szabályozásra került sor.
reális javaslat került megfogalmazásra úgy a vállalkozásokra nézve mint a fogyasztókra nézve.
egyetértek rühle képviselő asszonnyal bár a fogyasztóknak a védelme rendkvül fontos ugyanakkor túlszabályozni sem szabad ezt a témakört.
ezért ez a jelentés mindenféleképpen hasznos átlátható és kiegyensúlyozott hozzáadott értékkel bró jelentés lett.
az internetes foglalások mára általánossá váltak a szolgáltatók ma már nemcsak szállást és utazást knálnak hanem több szolgáltatásból álló csomagot értékestenek megkönnytve ezzel a vásárlók döntéseit.
mindez ugyanakkor veszélyeket is rejt magában hiszen a szolgáltatási problémák a vásárlók kifogásainak érvényestése gyakran nehézségekbe ütközik.
a gyakorlati példák azt mutatták hogy a vevők reklamációja esetén a szolgáltatók egymásra mutogatva igyekeztek kibújni a felelősség alól.
az európai polgárok érdeke azt kvánja hogy tegyük egyértelműbbé fogyasztóbarátabbá a szabályozást biztostanunk kell polgárainkat arról hogy az általuk megvásárolt szolgáltatásokat azon a sznvonalon kapják amelyre befizettek. örömmel látom a jogszabály azon törekvését mely ezt a fontos fogyasztóvédelmi szempontot érvényesti.
egy nagyon fontos programra szeretném invitálni kedves képviselőtársaimat.
jövő kedden egy órától egy közmeghallgatás lesz ahol a banki csalásoknak jogsértéseknek a magyar áldozatai fognak beszélni az úgynevezett devizahitelesek más néven svájci frank alapú kölcsönöknek az elszenvedői hogy gy mondjam.
sokan azt kérdezik mikor meglátják a plakátot hogy de hát ez a probléma már megoldódott magyarországon nem?
tehát nem igaz hogy a probléma megoldódott továbbra is öngyilkosságba hajszolnak embereket tragédiák következnek.
kérem önöket hogy jöjjenek el és találjunk megoldást erre az európában sok millió embert érintő problémára hiszen nemcsak magyarországon hanem horvátországban romániában lengyelországban is van ilyen durva konstrukció.
az elmúlt években számos magyar képviselő a tavares jelentés és különböző európai intézmények hvták fel arra a figyelmet hogy magyarországon ezek az alapértékek veszélybe kerültek.
a médiának a függetlensége és a szabadsága nem biztostott úgy mint más európai országokban.
az azóta eltelt időben a kormány tett ugyan bizonyos lépéseket mára azonban azt kell mondani hogy már a közszolgálatiság politikai függetlenségének a garanciái sincsenek meg.
azt kell mondanom nem magyar ügyről van szó az európai unió alapértékeinek a kérdéséről van szó és éppen ezért az európai parlamentnek alapvető feladata hogy felhvja a figyelmet ezeknek a szabadságjogoknak a megsérülésére.
ukrajna csak egy módon tartható egyben regionalizációval egy valódi föderalizmussal.
vissza kellene ukrajnában álltani az orosz nyelv államnyelvi státuszát a krmben pedig az ukrán nyelv státuszát.
krm elszakadása visszatérése oroszországhoz nemcsak az orosz területszerző politika eredménye hanem mögötte milliós orosz tömegek önrendelkezési igénye van.
mi mindnyájan itt ahogy a kárpátaljai magyar közösség ukrajnában is azok közé tartozik akik eltélik az erőszakot és egy szuverén ukrajna európai integrációjában bznak.
de ez semmiképp nem érhető el a közösség nyelvi jogainak a kisebbségi nyelvi jogoknak az eltörlésén keresztül.
érthetetlen hogy az új ukrán parlament első döntései között miért is vonta vissza a kisebbségek nyelvi jogait szabályozó törvényt amely az ukrajnában élő összes kisebbségre gy a százötvenezres kárpátaljai magyar közösségre is vonatkozott.
az európai unió irányába vezető úton a kisebbségi jogok tiszteletben tartása megkérdőjelezhetetlen.
irigylem azokat az európai parlamenti politikusokat akik ilyen bizonyossággal tudnak nyilatkozni arról hogy messze távoli tájakon mint például ruanda vagy india bizonyos büntetőeljárásokban illetőleg általában az emberi jogokkal kapcsolatban mi a helyzet.
azt nem tudom hogy ha és a mostani ruandáról beszélünk nem az x évvel ezelőtti helyzetről amikor viszont nem avatkozott be a nemzetközi közösség ezt csak zárójelben mondom.
nos tehát ha ilyen könnyen meg lehet télni és határozatba foglalni a ruandai meg az indiai emberi jogi helyzetet akkor miért nem lehetett föllépni akkor amikor az európai unió egyik tagállamában magyarországon two thousand and six ban a szemünket lőtték?
mind a mai napig eljárási jogsértésektől hemzsegő büntetőeljárás alatt áll ő és ellenzéki társai nem léphet be budapest területére lakhelyelhagyási tilalom alatt van.
üdvözlöm hogy a jelentés az unió belső és külső politikái közötti következetességre és a kettős mérce elkerülésére hv fel külön felhvva az unió és tagállamainak figyelmét arra hogy ténylegesen foglalkozzanak a belső emberi jogi kihvásokkal.
csakis egy ilyen bel és külpolitikailag egyaránt következetes hozzáállás teheti lehetővé hogy az unió külső emberi jogi politikájában fenntarthassa hitelességét és hatékonyságát.
példaként hoznám fel az őshonos nemzeti kisebbségek ügyét hiszen az unió a külpolitikai tevékenysége során épp a nemzeti kisebbségek elleni jogsértések miatt brál gyakran harmadik országokat ugyanakkor e kisebbségek annak ellenére hogy az eu összlakosságának majdnem ten át teszik ki nem részesülnek az unió intézményeinek figyelmében.
fontos leszögeznünk hogy a tagállamok fegyverkivitelének szabályozása alapvetően nemzeti hatáskörben van. a tanácsi közös álláspont csupán a tagállamok közötti kommunikációról rendelkezik.
bár a jelentés brálja a tagállamokat a közös álláspont eight pontjának rendszeres megsértése miatt továbbá szankciós rendszer felálltását sürgeti azt gondolom hogy tudomásul kell vennünk ezen az érzékeny területen a tagállamok soha nem fogják átadni szuverenitásukat.
lényegesebb kérdésnek érzem hogy mennyiben egyeztethető össze a tagállamok fegyverkiviteli tevékenysége az unió külpolitikai céljaival.
leginkább ebben a tárgyalási keretben érzem a fokozottabb egyeztetés szükségességét.
a közelgő koppenhágai klmacsúcs egyik kulcsfontosságú témája lehet az erdőgazdálkodás.
ez nem véletlen hiszen az erdőirtásból fakadóan több káros gáz halmozódik fel a levegőben mint amennyi például a közlekedés számlájára rható.
a helyzet megoldatlanságáról tanúskodik hogy becslések szerint a világ fakitermelésének majdnem forty százaléka illegális eredetű.
az erdőirtásról elsősorban a trópusok jutnak eszünkbe de nem kell annyira messzire mennünk.
egy nemrég megjelent tanulmány szerint magyarországon a fafelhasználás egyharmada illegális kitermelésből származik.
a szankciók hiánya miatt gy aztán a megújulók látszólagos térnyerése valójában részben törvénytelen faégetést és kitermelést takar.
a fentiek miatt meg kell erősteni a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó előrásokat. a koppenhágai klmacsúcs megteremtheti a lehetőségét hogy az erdőgazdálkodás integrált része legyen a klmavédelmi rendszereknek.
megrendtő emlékem amikor iskolás koromban berlinben laktam egy családnál és ők a fal egyik oldalán laktak és a fal másik oldalán laktak családtagjaik látótávolságon belül.
ez jut eszembe akkor is amikor a koreai delegáció tagjaként koreába megyek.
az ottani személyes történetekből is halljuk és hát tudjuk hogy egy népről egy nemzetről van szó akik két külön világban élnek egymástól elválasztva.
újraegyestési minisztérium van mind a két koreában tehát ők hosszú távon az újraegyestésben gondolkodnak.
és ami nagyon fontos hogy a háborút követően csak egy ideiglenes fegyverszüneti egyezmény született közöttük és még mindig az van hatályban.
tehát a mi célunk a delegációval deva úr vezetésével folyamatosan az volt hogy rávegyük őket hogy legalább egy hosszú távú békeszerződést kössenek a teljesség igényével.
a népesség elöregedése az európai unióban napjaink egyik legfőbb problémája ugyanakkor ha jól tudjuk kezelni ezt a helyzetet akkor új lehetőségek is rejtőzhetnek benne.
ezzel természetesen számos kihvás is megjelenik főleg a foglalkoztatás és a szociális védelem területén.
ha el tudjuk érni hogy az fifty es éveiben járó és annál idősebb lakosság hosszabb ideig tudjon maradni a munkaerőpiacon akkor európa lehetőséget kaphat a felvirágzás meggyorstására valamint hatékonyan kiaknázhatja a nemzedékek közötti társadalmi kohéziót is.
a lisszaboni szerződés is szól az idősebb generáció munkaerőpiacra való visszatéréséről.
sok esetben ezek az emberek sokkal tapasztaltabbak alázatosabbak valamint gyakran sokkal preczebben is dolgoznak.
a várható élettartam növekedése rendkvüli társadalmi eredmény és korunk egyik sikere.
ezért kell biztostanunk hogy ezek az emberek továbbra is aktvan részt tudjanak venni a társadalomban és olyan sokáig maradjanak egészségesek és önállóak ameddig csak lehet.
ehhez azonban úgy a kormányoknak mint a magánszektornak lépéseket kell majd tenni hogy a népesség elöregedését kezelni tudjuk.
véleményem szerint ennek megvalóstására kiváló lehetőséget knál a bizottság által javasolt megközeltés és ez a jelentés is amit szavazatommal én is megtámogattam.
a finanszrozás hiánya korlátozza őket hogy alkalmazkodni tudjanak a kihvásokhoz ami egyben gátolja őket hogy a saját országukon túli piacok felé tudjanak terjeszkedni.
a bankkölcsönökért folyamodó kkv k sokszor elutastással szembesülnek vagy a kértnél jóval alacsonyabb hitelhez jutnak.
a tőkéhez való hozzáférés nehézségei és az információ hiánya akadályozzák nemzetközivé válásukat.
a kkv k jellegüket tekintve sokfélék éppen ezért a vállalkozásfejlesztés támogatásához még inkább rászorulnak a szükségleteik általános ismereteit javtó információkra.
meg kell találni azt a finanszrozási modellt amelynek segtségével képesek megállni helyüket a nemzetközi versenyben.
vannak akik azért érkeztek erre a vitára hogy az adóparadicsomok ürügyén gyengébb európát követeljenek.
én meg magyarként és szociáldemokrataként azért jöttem ide hogy több és erősebb európát kérjek hiszen új kihvások előtt állunk.
az adóelkerülések és azok mérgező hatása ellen is több európa jobb és szorosabb felügyelet és bizony átláthatóság kell hiszen az én városom szeged lakói is azt követelik hogy ne legyenek kivételek hogy ha ők befizetik az adóikat akkor a multinacionális cégek is tegyék ezt igazságosan.
de például magyarországon ezekben a percekben nem csak ezért háborog a közvélemény hanem azért is mert magának az adóhatóság elnökének az amerikai egyesült államok általi korrupciógyanú miatti kitiltása is borzolja a kedélyeket mert a kormány nem hajlandó visszahvni az adóhatóság elnökét.
én bzom moscovici úrban és kollégáiban hogy olyan gyakorlatot és olyan intézményeket hoznak létre amelyek nem a bürokráciát növelik az európai unióban hanem amelyek lehetővé teszik hogy minden európai uniós tagállam egyenlő feltételekkel vegyen részt a közös uniós sorsunk alaktásában.
és ebben sem a holland sem a luxemburgi vagy adott esetben a magyar adóelkerülési példákat nem fogom támogatni.
én azt szeretném hogy a szociáldemokrata az sd frakció javaslatait elfogadja a bizottság és egy új korszakot nyisson
bár langen úrtól is szerettem volna megkérdezni de kyrtsos úrnak is ugyanúgy passzol a kérdésem hogy azt látjuk hogy az európai unióban twenty two ország képes szinte összefogva egy nagyon rossz gyakorlatot csinálni miért nem nézzük meg ennek a jó oldalát hogy twenty eight an vajon képesek vagyunk e egy jó dologért összefogni. kérdezem ön vagy az ön pártja egyetért e azzal hogy az európai unió adóunió is legyen?
eddig a luxemburgi ügynek az adóelkerülési szála volt a középpontban ebben a vitában holott a jelenség amivel szembe kell néznünk ennél sokkal szélesebb.
az átláthatóság hiánya az adóelkerülés a korrupció a szervezett bűnözés mind ugyanennek az ügynek különböző szálai.
magyarországon a legmagasabb szintet elérő áfacsalási botrány ciprusi offshore cégek az olasz szervezett bűnözés az eu s források eltértése számos tagállamban mutatják a korrupció súlyosságát az európai unióban és a tagállamokon belül.
átfogó egységes fellépésre van szükség a korrupció ellen a különböző kapcsolódó ügyekben.
szükség van egy európai főügyészre kivizsgálni a korrupciós ügyeket addig is az olaf megerőstésére és az európai uniós források eltértését kőkeményen szankcionálni kell a tagállamokban.
ha nem lépünk föl határozottan az antikorrupció területén akkor nem tudjuk megvédeni az európai alapértékeinket és elvesztjük az európai polgárok bizalmát.
ezt a nagyon fontos nagyon izgalmas témát nagy figyelemmel hallgattam.
már csak azért is mert magyarországról jövök és mi one thousand nine hundred and fifty six után kétszázezer menekültet szabadtottunk rá a világra és a mai napig hálásak vagyunk azért hogy ez befogadásra talált. nagy felelősség és nagyon nehéz megtalálni az optimumot a különféle érdekek között.
én remélem hogy ez sikerül.
lassan egy éve vagyok az európai parlament képviselője és kezdem megszokni a megszokhatatlant hogy minden egyes jelentésnek a vitája ugyanazon forgatókönyv szerint zajlik. a közel eight hundred képviselő közül itt ül a teremben twenty vagy thirty és vagyunk néhányan akik még csak nem is kötelezettségünknél fogva vagyunk itt hanem egyszerűen azért mert nem pártfegyelem alapján akarunk szavazni hanem belső meggyőződés és jólinformáltság alapján
ugyanazt tapasztaljuk.
kérdéseket teszünk föl és a kérdésünkre soha nem kapunk választ legföljebb általánosságokat.
én nagyon kérem az emberi jogokért felelős biztos asszonyt hogy most az egyszer tegyen kivételt és adjon pontos választ arra a kérdésemre hogy mi pluszt jelent milyen előnyt jelent az európai polgárok szempontjából hogy csatlakozik az európai unió ahhoz az európai emberi jogi egyezményhez amelynek már minden egyes eu tagállam részese.
nagyon sajnálom hogy erre a nagyon fontos témára csupán egy percem jutott és engedjék meg hogy akármilyen kevés időről van szó de tájékoztassam önöket hogy ezekben a pillanatokban is szörnyű árvz pusztt észak magyarországon felvidéken lengyelországban.
emberek százainak az élete forog kockán és innen is biztostsuk őket hogy strasbourgból az európai parlamentből is szolidárisak vagyunk együtt érzünk az áldozatokkal és kvánjuk hogy ez a puszttó árvz minél hamarabb levonuljon és kérem arra az európai parlament vezetőségét hogy adott esetben hogyha erre szükség lesz a segtségét ajánlja fel az áldozatoknak.
úgy gondolom hogy a szorosan együtt dolgozó afco és libe illetve a munkánkat kiegésztő droit bizottság sikeresen járta körbe az egyezményhez való csatlakozásunk kérdéskörét és helyesen mutatott rá a felmerülő még tisztázandó kérdésekre.
jómagam a libe bizottság részéről elsősorban annak a szem előtt tartására szántam rá magam és ezt erőstette meg végül is a bizottság hogy a csatlakozásunk valóban többletet hozzáadott értéket jelentsen majd az uniós polgárok számára és tisztában legyenek ezekkel az értékekkel ezekkel a lehetőségekkel ugyanakkor kerüljük el
a túlzott elvárások gerjesztését.
számos olyan kérdés van amit lényeges tisztázni az elkövetkező időszakban a tárgyalások során ilyen a strasbourgi és luxembourgi bróságok viszonya hiszen sem a luxembourgi sem a strasbourgi bróság joghatóságának jelenlegi rendszere nem változik meg.
fontosnak tartom hangsúlyozni hogy a strasbourgi bróság működésének reformja egybeesik a csatlakozással és ez egy lényeges szempont és azt is szeretném hangsúlyozni hogy akkor lesz ez a csatlakozás sikeres ha valóban erősti az eddig is működő intézményeket a tagállami igazságszolgáltatási rendszereknek pedig ehhez meg kell tenniük a szükséges lépéseket.
ezt a kijelentését már akkor némi szkepszissel fogadtam.
azt gondolom hogy nem lehet nagy dolgokat épteni anélkül hogy a kicsikre oda ne figyelnénk.
a jelenlegi helyzetben amikor az acer finanszrozásáról van szó pontosan ezzel a problémával találjuk magunkat újra szemben.
az unió nagy dolgokat hirdet energiauniót hirdet külön alelnököt nevez ki a bizottság maro efovi személyében az energiaunióra energiabiztonsági stratégiát fogad el.
magára az acer ra is olyan feladatokat hárt amelyek jelentősen túlmennek az eddig ellátott feladatain és amikor a kis dolgokra kerül sor a gyakorlatra kerül sor arra hogy az ehhez szükséges körülményeket is megteremtsék az ehhez szükséges forrásokat is biztostsák számára akkor valahogy a bizottság figyelme
eltűnik elfogy.
pedig egy rendkvül fontos kérdésről van szó.
az acer a garanciája annak hogy azokat a nagy terveket amelyeket az energiaunió kapcsán az európai energiapiac egységestése összekapcsolása kapcsán a bizottság dédelget a gyakorlatba is át tudjuk ültetni.
ráadásul nem pusztán az energiapiacról van szó.
általában az uniós intézményekbe vetett bizalom kérdése az amivel szembe kell néznünk.
és mit fognak ebből következtetésként levonni? azt fogják levonni hogy az unió intézményei nem működőképesek nem képesek ellátni a feladatukat.
ha tehát azt szeretnénk hogy az európai választópolgárok és az európai energiapiaci szereplők bizalommal legyenek az európai intézmények iránt akkor elengedhetetlen hogy a feladat ellátásához szükséges forrásokat biztostsuk.
és amikor a fogyasztókról beszélünk akkor azt is szem előtt kell tartani hogy az acer feladata többek között hogy az olyan piaci zavarokat kiküszöbölje amelyek adott esetben a fogyasztók számára szükségesen magasabb energiaárakat jelentenek.
vajon a bizottság eltökélt e abban hogy mindent megtegyen hogy az európai fogyasztók a lehető legalacsonyabb áron a piaci verseny érvényestésével jussanak hozzá az energiához vagy sem?
caete bitzos úr ön vasárnap hajnalban azt mondta hogy ma ünneplünk de holnap cselekednünk kell. mára már két nap is eltelt azóta a nyilatkozat óta és egyetértünk abban hogy eljött az ideje a cselekvésnek.
ez azonban az eu számára is nagyon fontos és sürgető feladatokat jelent.
mindazt amiben párizsban megállapodtak a tárgyaló felek azt le kell fordtani az európai unió saját klmapolitikájára.
de ugyangy az ötévenkénti felülvizsgálati mechanizmust is át kell ültetni az európai szabályozásba pl.
az ets tekintetében ahol szükség lesz hasonló mechanizmusok bevezetésére.
és a végrehajtás kérdése kulcskérdés nemcsak párizs esetében hanem az unió klmapolitikája tekintetében is.
természetesen egyetértünk abban hogy ahhoz hogy elérjük azokat a célokat amiket párizsban is megfogalmaztunk és az unió klmapolitikája is megfogalmaz ahhoz elkerülhetetlenül szükség van nemcsak arra hogy ne a fosszilis energiaforrásokba fektessünk pénzeket pláne ne közpénzeket tagállami vagy uniós közpénzeket de arra is hogy kivezessük a befektetéseket már meglevő befektetéseket a fosszilis szektorból tehát a divesztmentre is szükség lesz.