kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
akinek kétségei vannak kérem jöjjenek magyarországra ismerjenek meg bennünket ismerjék meg a magyar népet. köszönöm megtisztelő figyelmüket.
magyar patriótaként és európaiként is nagyon rossz érzéssel élem meg a mai vitát.
az orbán kormány teljes mértékben rászolgált az éles brálatokra ám azok hazámra is árnyékot vetnek.
tudom hogy amikor a magyar kormányt jobb belátásra kvánják brni az európai bizottság egy pillanatig sem akarják megbántani főként megbüntetni a magyar népet és ez gy helyes.
bár a magyar kormány számos az európai értékekkel ellentétes intézkedést tett mégis túlzásnak tartom hogy bárki hugo chaveznek pusztaputyinnak vagy diktátornak nevezze orbán viktort igaz sajnálatos módon ma már nem nevezhetjük őt valódi demokratának de a személyes méltóság a magyar miniszterelnököt is megilleti.
kérem schulz barroso elnök urakat a dán elnökséget hogy tudatostsák a magyar polgárokban hogy az unió nem diktál nem dirigál ez nem európa stlusa.
az európai unió nem egy külső hatalom hiszen mi magyarok is részesei vagyunk e közösségnek.
az európai unióban mint minden családban szokás sőt morális kötelesség figyelmeztetni azt a családtagot aki rossz útra tévedt.
az eltévelyedés leginkább az érintettnek rossz de a közösség egésze is kárt szenved tőle.
ha magyarországon rosszabbul élnek az emberek önkényesen elvehetik szerzett jogaikat nyugdjjogosultságukat ha kétharmaddal bebetonozott adórendszerrel dolgozók millióit sújtják és a gazdagokat jutalmazzák ez elsősorban a magyar társadalomnak fáj.
elsődlegesen magyarországnak és csak másodsorban az európai uniónak az érdeke az hogy hazánkban újra legyen igazi jogállam valódi sajtószabadság az államcsődöt elkerülő felelős gazdaságpolitika legyen leváltható a többség bizalmát elvesztő kormány.
felelős patriótaként azt kvánom hogy magyarország legyen újra demokratikus gazdaságilag gyarapodó értékrendjében egyszerre nemzeti és európai.
ez a magyar és az európai polgárok közös érdeke.
az európai sajtót olvasva az elmúlt hetekben úgy tűnhetett hogy a rossz időjárásról is a magyar kormány tehet a gazdasági válságról nem is beszélve.
ma azonban esély nylt arra hogy végre demokratikus mederbe terelődjön a magyarországgal kapcsolatos indulatos vita.
tegnap a bizottság jogi formában is meghatározta hogy mely három kérdésben vár együttműködést a magyar kormánytól.
válaszul a magyar miniszterelnök bizonytva demokratikus elkötelezettségét eljött hogy személyesen reagáljon a felvetésekre.
rajtunk a parlamenten volt a sor hogy felnőve a feladathoz keretet és kontrollt biztostsunk ehhez a párbeszédhez.
ma tehát esély nylt arra hogy a vita a hisztériakeltés helyett a tényeken alapuló érvekről szóljon.
ezt az esélyt azonban úgy tűnik eljátszottuk.
ma bebizonyosodott hogy a baloldalon sokan inkább érdekeltek a koncepciós pereket idéző rágalomhadjárat folytatásában mint a vitatott kérdések higgadt megoldásában.
ma újra világos lett hogy a baloldal inkább teleszórja hamis vádakkal ezt a házat mint hogy a tények megismerésével bbelődjön.
ma egyértelművé vált hogy a baloldalon sokak továbbra is abban bznak hogy a magyar választók kétharmados többséggel meghozott demokratikus döntése felülrható brüsszelben vagy strasbourgban.
a baloldal a magyar szuverenitást és az ország néppárti kormányát támadja de jó ha tisztában vagyunk azzal hogy a legnagyobb kárt a közös európai gondolatnak okozza.
a baloldal abban bzik hogy európa szerte használható modellt talált a néppárti modell meggyengtésére és ebből profitálhat de ebben is téved mert amit tesz azzal valójában csak és kizárólag a szélsőséges pártokat segti.
egy tagállam távozása elmélyült gondolkodásra kellene hogy késztesse a döntéshozókat.
elemzések nem születtek csak kijelentések.
ez lenne a brexit tanulsága miközben az utóbbi években lezajlott választások bebizonytották hogy európa népei elvetik a szövetségi állam létrehozását és az egyre szorosabb unión alapuló modellt?
én arról beszélek hogy méltányos megegyezésre van szükség.
tehát amikor én magyar képviselőként az eu twenty seven ek érdekeit képviselem tisztában kell lennem azzal hogy ha nem kvánjuk méltányolni a jogos brit igényeket akkor nem születik megállapodás és olyan távozás lesz ami mögött nem áll szerződés.
köszönöm szépen a lehetőséget tisztelt elnök úr és képviselő úr!
én igazából arra figyeltem föl hogy ön azt a szót használta hogy megfelelő költségvetést kell biztostani az európai védelmi unió hátterében.
ez a néppárt illetve az ön véleménye szerint a megfelelő a jelenlegi kereteken belüli vagy pedig a jelenlegi kereteket messze meghaladó költségvetési eszközöket igényel?
köszönöm elnök asszony!
az alternatv vitarendezési eljárás mára meghatározott társadalmi jogi és gazdasági technikává vált.
nélkülözhetetlen az igazságszolgáltatás a környezetvédelem a munkaügyi és nemzetközi gazdasági kapcsolatok terén.
egy biztonságosabb és hatékonyabb uniós rendszer érdekében készült a jogi bizottságban wallis asszony jelentése.
az eljárások egyre növekvő száma arra utal hogy szükség van a jogi keret összehangolására az unión belül.
a jogbiztonság és a fogyasztók jogainak védelme erősödhet egy átláthatóbb és európai szinten koordinált rendszerben.
az alternatv vitarendezés kötelezővé tételénél fontosabb a tagállamok illetve az illetékes szakmai szervezetek intenzvebb uniós szintű kommunikációjának és együttműködésének elősegtése. az állampolgárok és a kis és középvállalkozások megfelelő tájékoztatása a vitarendezési lehetőségekről jelentős energiát és költségeket takarthat meg a társadalom és gazdaság számára egyaránt.
a tagállami szinten meglévő garanciák mellett az egységes piacon belül az eu feladata hogy twenty seven állam számára biztostsa az alternatv vitarendezés adta előnyöket.
elnök úr ma is diplomáciai nézeteltéréseket okoz ha a nemzetközi politika szereplői népirtásként ismerik el az örmény nép ellen száz évvel ezelőtt elkövetett bűnöket.
meggyőződésem hogy nem a török népet szeretnénk megsérteni a népirtás elismerésével a modern török állam megteremtésének jelentősége óriási ám nem tehetünk úgy mintha bizonyos dolgok nem történtek volna meg. láthatjuk a történelem sötét eseményei még ma száz év múltán is milyen hatást fejtenek ki.
tanuljuk meg kimondani a dolgokat nevén nevezni a múlt eseményeit hisz ez mindig magában hordozza az újrakezdés lehetőségét.
azért emlékezzünk meg az örmény népirtásról mert az örmény nép és általában az emberi élet iránti tisztelet kvánja ezt meg.
azért emlékezzünk meg hogy a világban ma is előforduló szörnyűségek leküzdésében megerőstsük önmagunkat.
elnök úr a szülőföldjükről elüldözött örmények magyarországi és romániai közösségei iránti testvéri szolidaritással adózom a száz évvel ezelőtti törökországi népirtás áldozatainak emléke előtt.
a holokauszt tagadását számos országban törvény bünteti. ezzel szemben a kommunista diktatúra rémtetteit sokan tagadják minimalizálják vagy relativizálni próbálják az örmény genocdium történelmi tényét pedig maguk az elkövetők sem hajlandók elismerni.
ezeknek az emberiség ellen elkövetett bűnöknek az esetében megengedhetetlen a kettős mérce alkalmazása.
az igazságosság és a jogosság szellemében valamint a törökök és az örmények közötti történelmi megbékélés érdekében nevén kell neveznünk és határozottan el kell télnünk a törökországi örmények teljes megsemmistésére irányuló endlösung borzalmát.
legyen ez mementó számunkra az iszlám állam keresztényirtó tömeggyilkosságai vonatkozásában.
én már itt strasbourgban ebben a teremben kezdeményeztem a szlovák nyelvtörvény létrehozása után illetve a bene dekrétumok életben tartása után azt hogy szlovákiát részestse az európai unió valamilyen szankcióban.
és mondjuk ki hogy szlovákiának a szlovák kormánynak az a célja hogy a több mint félmilliós felvidéki magyarságot leradrozza felvidék térképéről.
ennek érdekében még azt is megteszik hogy sorra vonják meg a szlovák állampolgárságot felvidéki magyar emberektől.
a szlovák kormány embertelenségét az is mutatja hogy az elmúlt héten egy one hundred éves magyar tantónőtől vonták meg a szlovák állampolgárságot.
és mindaddig folytatni fogja ezt a sovén magyarellenes rasszista hozzáállást szlovákia amg vagy pénzbüntetésben vagy valamilyen szankcióban nem részesti az európai unió.
nem véletlen tehát hogy most amikor a kohéziós politika fontosságát és szükségességét hangsúlyozzuk akkor bizonyos értelemben szeretnénk letenni a voksunkat majd a most kezdődő költségvetési vitákban is arról hogy itt egy olyan közös európai politikáról van szó amelynek a megerőstése és nem a szétszabdalása lenne a cél.
abban nincs kérdés és ezt sokak hangoztatták hogy az egyik legfontosabb prioritás az új munkahelyek létrehozása a foglalkoztatás növelése ugyanakkor tudjuk azt is hogy strukturális feszültségek jellemzik európa munkaerőpiacait.
ahol van munkahely ott sokszor nincs megfelelő tudással vagy megfelelő képességgel rendelkező ember máshol pedig jól képzett emberek munkanélküliek azért mert nincsenek megfelelő munkahelyek.
ebben a folyamatban nyilvánvalóan az európai szociális alapnak kiemelkedő jelentősége van.
itt nem nagy projektekről van szó. itt kisebb projektekről van szó rugalmasabb alkalmazkodásról.
nyilvánvaló tehát hogy miközben elfogadjuk és támogatjuk mi magunk is azt az elképzelést hogy egységes politikára a szinergiák hasznostására van szükség a kohéziós politika területén ugyanakkor szeretném hangsúlyozni hogy a szociális alap tekintetében több rugalmasságra kevesebb szabályra
több transzparenciára van szükség.
ilyen értelemben tehát külön szabályok kell hogy vonatkozzanak a szociális alapra és külön üdvözlöm biztos úrnak azt a kijelentését hogy eredménycentrikus értékelést akar bevezetni hiszen a legnagyobb probléma nagyon gyakran éppen az és az erodálja a tekintélyét ezeknek a politikáknak ha nem látjuk azt hogy milyen eredményt érünk el azzal hogy pénzeket költünk el bizonyos irányokba.
több szó esett ma itt a regionális és a kohéziós politikáról én azonban az európai szociális alap szerepéről szeretnék beszélni mert hiszen ennek rettenetesen nagy szerepe van jelentősége van a kohéziós politikában is mert ha nagy csoportok szakadnak le vagy vannak leszakadóban akkor valóban a kohéziós politikával is gond van.
itt két témát szeretnék kiemelni.
az egyik a második esély megteremtése.
azok számára akik elvesztették a munkahelyüket a válság következtében mely felgyorstotta a globalizációs folyamatok némelyikét például a tömeggyártás masszv távozását európából.
azok számára akik a megszerzett képességüket nem tudják érvényesteni a munkaerőpiacon mert erre nincs kereslet ez az úgynevezett skill mismatch esete.
azok számára akik foglalkoztathatatlanok mert semmilyen képestéssel nem rendelkeznek például a korai iskolaelhagyók esetében.
másodszor a two thousand and twenty as stratégia a nők foglalkoztatását a negyedével növelné ez azonban csak úgy lehetséges hogyha az európai szociális alap segtségével a tagországok meg tudják teremteni azt a hátteret amely ehhez elkerülhetetlen a szolgáltatások területén elsősorban a gyermekgondozás és az idősellátás
tekintettel arra hogy sokszor kisméretű támogatásokról van szó valósznűleg a kifizetési szabályoknak flexibilisebbnek kell lenniük mint a nagy strukturális alapokból finanszrozott projekteknél.
ami elkerülhetetlen az a felügyelet és az értékelés szigortása hogy a finanszrozás átláthatóbb és hatékonyabb legyen.
tisztelt andor és hahn biztos urak!
a kohéziós politika az európai unió legsikeresebb és leglátványosabb közpolitikája.
olyan eszköz amelyre az uniónak a jövőben is nagyon nagy szüksége lesz.
a közép európai és a balti új tagállamok felzárkózása még korántsem fejeződött be de szüksége van ezekre a forrásokra bizonyos spanyol portugál és görög régióknak egyaránt.
de tévedés lenne azt hinni hogy a kohéziós politika csak a felzárkóztatást szolgálja hiszen a kohéziós politika az a legátfogóbb integrált befektetési politika amely a two thousand and twenty as stratégia célkitűzései megvalóstását elősegti.
aki szétdarabolja a kohéziós politikát szétdarabolja az európai uniót.
az európai unió kohéziós és regionális politikája nem csupán a gazdasági versenyképesség fokozása miatt br rendkvüli fontossággal hanem az európai egység eszméjének érvényesülése érdekében is feltétlenül szükséges.
azt hiszem abban mindannyian egyetértünk hogy egy valóban egységes európa közép és hosszú távon csak kiegyensúlyozott gazdasági fejlettségi szint mellett épthető fel.
az eu two thousand and twenty stratégia hatékony életbe ültetéséhez és céljai megvalósulásához éppen ezért elengedhetetlen hogy a különböző fejlettségi szintű régiók egyaránt nyertesei legyenek a folyamatnak.
ezért kulcsfontosságú a gazdaságilag fejletlenebb régiók számára a kohéziós politikára szánt források jelenlegi szinten tartása.
erős és hatékony kohéziós politika megtélésem szerint elképzelhetetlen.
ennek kidolgozásához végrehajtásához szükséges politikai egyetértés ha tetszik politikai kohézió nélkül hübner elnök asszony kérdései és az ehhez kapcsolódó határozattervezet megtélésem szerint ezt a célt a politikai frakciók a politikai családok de talán ezen túlmutatóan a különböző európai intézmények közötti politikai egyetértést szolgálja.
ebből a szempontból elfogadhatatlannak tartom elfogadhatatlannak télem azokat a szirénhangokat amelyek itt ebben a mai vitában a gdp vel mint a regionális fejlesztési támogatásokra való jogosultság első számú kizárólagos indikátorával mérőszámával kapcsolatban elhangoztak.
ha tetszik a lehető leghatározottabban a legegyértelműbben szeretném támogatni olbrycht képviselő úr illetve mazzoni képviselő asszony markáns álláspontját.
azt a markáns álláspontot aminek már korábbi parlamenti vitákban is hangot adtam hahn biztos úr osztotta ezt a véleményemet lehet hogy a gdp nem tükrözi a fejlettség összes dimenzióját de a legmegbzhatóbb jelenleg ismert mutató.
esetleges hiányosságai pótlására a környezeti és társadalmi szempontok teljes megjelentésére tagállami szinten az egyes országokon belül a döntéshozók természetesen fordulhatnak alternatv mutatókhoz de az európai szolidaritás érvényesüléséhez a tagállamok eredményes felzárkózásához nélkülözhetetlen hogy a gdp maradjon az uniós szintű forráselosztás alapvető és kizárólagos mérőeszköze.
tisztelt főképviselő asszony!
az itre bizottság tagjaként szeretnék kérdezni öntől konkrétan az európai unió által irán ellen hozott energiaembargóval kapcsolatban amely véleményem szerint egyértelműen politikai döntés.
amikor ez a döntés megszületett jól átgondolták e önök hogy ennek milyen súlyos következményei lehetnek az európai biztonságos energiaellátásban keletkező zavarokkal kapcsolatban?
hogyan fogjuk majd választóinknak itt európában elmagyarázni azt hogy miért kerül egy liter üzemanyag több mint two euróba illetve hogy fogjuk majd megoldani azt a problémát hogy majd kgyózó sorok fognak kialakulni a benzinkutakon?
kérdezem én ezt annak a tükrében hogy tudomásom szerint az iráni állam beengedi területére a nemzetközi atomenergia ügynökség vizsgálóbizottságát és jelenleg nem találtak illetve nincs semmiféle bizonyték arra hogy irán valójában háborús célokra fejlesztene ki atomenergiát.
szimbolikus jelentősége is van és sok ember számára ez a legláthatóbb jele az európai unió létének. az európai unió hatékony működéséhez bizalom kell és ennek a bizalomnak a fenntartásához a problémákra megfelelő a tényleges okokat kezelő megoldásokat kell találnunk.
a határőrizet egyoldalú bevezetése nem ilyen.
a migrációs hullámra a megfelelő válasz a külső határok megerőstése a közös migrációs és menekültpolitika kidolgozása.
a bűnözés elleni harcot pedig kifejezetten segti a schengeni együttműködés.
a határőrizet időleges visszaálltása csak közösségi döntéssel elfogadható és ennek szabályozása pedig csak a szerződés seventy seven es cikkelye alapján együttdöntési eljárás keretében az európai parlament teljes bevonásával történhet.
én is örülök vassiliou biztos asszony jelenlétének és nagyon erősen hiányolom reding biztos asszonyt aki ebben az ügyben múlt nyár óta gyakorlatilag láthatatlan.
ha megszólal akkor sokkal inkább elégedettségének ad hangot mint a problémákat veti fel.
szinte egész európában gyakorlat az oktatási lakhatási szegregáció a romák elleni erőszak a gyűlöletbeszéd.
a bizottság hallgat és várja a romastratégiánkat ahogy erről hallottunk itt amelyről tudjuk hogy több tagállam jelezte hogy nem tartja szükségesnek hogy elkésztse.
az egész stratégiának igen gyenge szinte nem létező az antidiszkriminációs vonatkozása tehát majd nem lehet számon kérni sem.
a tagországoknak szegénységellenes szociális intézkedésekkel kell majd előállni amelyeket az alapjogi ügynökséggel szeretne a bizottság monitoroztatni amelynek sem kapacitása sem tapasztalata nincsen erre nézve.
időben szólunk a bizottságtól azt várjuk hogy lépjen fel a diszkrimináció minden megnyilvánulásával szemben és gondoskodjon a stratégia hatékony végrehajtásáról.
a roma közösségek ma európában olyan specifikus problémákkal küzdenek amelyek megoldása óriási erőfesztéseket követel az uniótól a tagállamoktól és a roma közösségektől is.
a munkanélküliség az oktatás és a munkaerőpiacon szükséges készségek sokszor teljes hiánya illetve az ehhez kapcsolódó hátrányos megkülönböztetés és társadalmi kirekesztés rányomja a romák európai jövőjére is a bélyegét.
a hátrányos megkülönböztetésük ellen akkor tudunk küzdeni ha megszüntetünk az unió területén minden olyan áldatlan állapotot mint például hogy egyes tagállamok tagadják az országuk területén létező kisebbségek létét sőt vannak olyan tagállamok ahol a kisebbségeket sújtó kollektv bűnösség törvénye van életben.
olyan programokat is kell finanszrozni amelyek hozzájárulnak a roma közösségek társadalmi befogadásához.
ennek útja az oktatás és a munkaerőpiacra való belépés elősegtése lehet.
bár az elsődleges felelősség azoké a tagállamoké amelyek területén nagyszámú roma népesség él a probléma közös.
egész európa jövőjét befolyásolja hogy milyen úton indulunk el most a romák integrációja felé.
őszintén remélem hogy egy évtized múlva már jelentős sikerekről beszélhetünk ezen a téren a változások pedig nem csak a statisztikai mutatókban hanem a helyi közösségek mindennapi életén lesznek lemérhetőek.
az európai népek nyelvei kultúrája összességében alkotják európa kulturális örökségét ahogy azt a biztos úr is elmondta és köszönöm neki.
nincs különbség aközött hogy kisebbségi nyelvről vagy többségi nyelvről legyen szó.
nem véletlen hogy a nemzeti közösségeknek rendkvül nagy az érzékenységük minden jogsértésre ezen a téren.
annak a több mint félmilliós kisebbségnek a nevében emelek szót a szlovákiai államnyelvtörvény ellen melynek jogait a törvény egyes cikkelyei sértik és korlátozzák.
eight cikk bekezdése előrja hogy az orvos a beteggel azon a helyeken ahol a kisebbség aránya nem éri el a twenty ot államnyelven kommunikáljon ahogy a szociális munkás is a klienssel mint ahogy a tűzoltó a mentős is ha szolgálatban van tehát tűzoltáskor vagy mentés közben.
six. cikk bekezdés a hirdetések szövege legyen ez közületi vagy magánhirdetés.
eight. cikk bekezdés először államnyelven kell megjelenteni nagyobb vagy legalább akkora betűkkel mint a más nyelvű szöveget.
ez nyilvánvalóan azt az üzenetet hordozza hogy az első nyelv fontosabb a másik alárendelt és másodrendű.
a törvény.
nine cikkelye olyan brságokkal sújtja a nyelvhasználat ellen vétő jogi személyeket de a kisvállalkozókat is melyek aránytalanok és egyáltalán miért büntetendő az ha valaki a saját anyanyelvén beszél?
egy ilyen törvényt nyilvánvalóan jól végrehajtani nem lehet.
elnök úr! a szlovák törvénykezés ahelyett hogy belső jogrendbe emelte volna azokat a kötelezettségeket melyeket az európa tanács nyelvi chartájából átvett és magára vállalta ratifikációval ahelyett ezzel szöges ellentétes törvényt hagyott jóvá.
nem is a kétnyelvűségre törekszik hisz a kisebbségi nyelv ismeretét még a közszolgálatban dolgozók esetében sem feltételezi sem nem ösztönzi.
utolsó mondat.
nagyon örülök annak hogy az európai parlament napirendre tűzte ezt a vitát és nagyra becsülöm a parlament elnökének jerzy buzeknek világos állásfoglalását mint hogy a bizottság egyértelmű üzenetét is hogy a kisebbségi jogokat védeni és nem korlátozni kell.
sikerként könyvelem el hogy bauer edit kollegámmal együtt kezdeményezett vitában az európai parlament végre foglalkozik a nemzeti és nyelvi kisebbségek nyelvhasználatának kérdésével gy a diszkriminatv szlovákiai nyelvtörvénnyel. és külön örvendek hogy a bizottság egyértelmű állásfoglalást tett ezúttal a kisebbségi nyelvi jogokat illetően.
külön köszönöm orban biztos úrnak hogy megemltette a jogok között a használható dokumentumok között az európa tanács nyelvi chartáját.
gy különösen fontosnak tartom azt is hogy buzek úr ellátogatott pozsonyba és egyértelmű nyilatkozatokat tett ebben az ügyben hiszen mi mindnyájan akik az emberi jogokkal foglalkozunk itt évek óta felhábortónak tartjuk hogy a lisszaboni szerződés hajnalán valaki saját szülőföldjén saját kisebbségi anyanyelvén nem élheti meg és nem élheti ki a demokrácia által biztostott jogokat.
sőt alapvető emberi jogának az anyanyelvének a használatakor még büntethetővé is válik a törvény szerint.
thirty zero magyar emberről beszélünk szlovákiában paka úr és néhány tzezerről magyarországon csak az összehasonltás végett.
swoboda úrnak pedig csak annyit válaszolnék hogy egy kisebbség küzd itt a legalapvetőbb emberi jogáért a többséggel szemben és nem két ország küzd egymással.
és az uniónak igenis fel kell lépnie és meg kell szólalnia a szlovák és minden ilyen törvény ügyében amely veszélyezteti a kisebbségi nyelvhasználatot és a kisebbségi identitás megőrzését hiszen ez ellentmond minden nemzetközi dokumentumnak mind pedig a lisszaboni szerződésben és az alapjogi chartában most megerőstett alapelveknek.
és csak annyit szeretnék még emlékeztetni a képviselőtársaimat hogy ninety five ben szlovákiát már komoly nemzetközi brálatok érték a nyelvtörvény első elfogadása idején.
ennek következtében éppen az uniós csatlakozás megkezdésének feltételeként kellett szlovákiának többek között a büntetésekre vonatkozó paragrafusokat törölnie a jogszabályból.
először is etnikai alapon diszkriminál másodrangú nyelvvé másodrangú állampolgárrá degradál félmilliós magyar közösséget és annak anyanyelvét.
három antidemokratikus mert félelmet gerjeszt az állampolgárok körében. negyedszer ellentétes az európa tanács két dokumentumával amelyet a csatlakozási szerződésben szlovákia vállalt és ötödször orbán biztos úr azt mondta hogy az eu a két és többnyelvűséget támogatja szlovákia pedig elindult az egynyelvűség a nyelvi asszimiláció irányába.
ha az eu eltűri ennek az öt alapjognak a megsértését nem emeli föl a szavát akkor nem lesz morális alapja hogy brálja knát oroszországot és más országokat.
nem lehet kettős mérce!
szeretném felhvni a figyelmüket hogy az európai unió elindtott egy helyes irányba egy olyan kisebbségről beszél ahol a siket emberek anyanyelve a jelnyelv az európai unió ten tagállamában elismerték a jelnyelvet köztük utoljára éppen a saját országomban magyarországon.
kötelességem felhvni a figyelmet hogy az európai unióban nem lehet kettős mércét alkalmazni.
én is egyetértek azokkal akik azt mondták hogy nagyon jó az együttélés szlovákián belül az emberek között egészen addig amg valamilyen módon nem keltődik egy olyan feszültség amelyik ezt az egyensúlyt megbontja vagy együttélést nehezebbé teszi.
hadd emltsek egy pár olyan vonatkozását szlovákiának a nyelvtörvény kapcsán amely eddig nem hangzott el.
egyrészt szlovákia nemzetállamként definiálja magát akkor amikor tudjuk és erről szó volt ma hogy körülbelül ten százaléknyi magyar közösség él szlovákiában és egyéb kisebbségek is.
a nyelvtörvény egyensúlytalanságot teremt.
nem csak az a probléma vele hogy a szlovák nyelvet védi és nem azokat a kisebbségi nyelveket amelyeket egyébként védeni kellene egyébként nagyon sok pozitv példa van európában hanem nincs összefüggő egységes kisebbségeket védő törvény amelyet sokszor elmondtunk hogy szükséges lenne ahhoz hogy ez az egyensúly ne bomoljon meg.
ami nagyon jó volt a mai vitában és nagyon fontos volt sok pozitv példát hallottunk.
a. szlovák. sajtóban azt amit gallagher úr az imént elmondott. a szlovák sajtóban mondom tehát ha rá szeretnék mutatni arra hogy az a konfliktus ami most van az nem álltható sem két állam konfliktusának sem két nép konfliktusának. bizonyos törvénnyel vannak problémák.