kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
egy másik kimutatásból világossá válhat számunkra hogy a határon átnyúló vásárlások sixty a sikertelennek bizonyul mert az értékestő visszautasthatja az ügyletet vagy megtagadja a szálltást.
mindent meg kell tennünk hogy megteremtsük az egységes működő elektronikus piac feltételeit is.
a tagállamok szociális biztonsági rendszerének koordinációja nagyban elősegti a polgárok eu n belüli szabad mozgását.
a seventy es évektől kezdődően ez volt az az eszköz amely egy másik tagállamban való munkavállalást vagy letelepedést a gyakorlatban is lehetővé tette.
az időszakok összestésének elve például nem más mint az egyesült európa és a belső piac létének elismerése.
a nemzeti jogszabályok azonban folyamatosan változnak ezért elkerülhetetlen a szabályozás folyamatos hozzáigaztása a polgárok szükségleteihez igényeihez.
nekünk a polgárok által közvetlenül választott képviselőknek nagy figyelmet kell fordtanunk a bizottság által javasolt módostásokra adott esetben pedig nem szabad haboznunk a megfelelő kiegésztések megtételével.
most is ez történt ezért üdvözlöm képviselő kollegám jelentését amely jól rávilágt a bizottság javaslatának néhány problémás pontjára.
a döntést megkönnytette hogy támogatható kompromisszumokat hoztak létre az előterjesztők.
a fidesz európai parlamenti képviselői támogatják az asztalunkon fekvő előterjesztést elsősorban azért mert először a néppárt fogadta el az általunk benyújtott módostó javaslatokat amelyek aztán a korábban emltett kompromisszumok részévé váltak.
ezzel szeretnénk biztostani hogy two thousand and fifteen ben ne folytatódjon tovább az a folyamat amelyről a kifizetetlen számlákat illetően már több képviselőtársam is szólt. az agrárforrásoknál pedig az európai parlament az iskolatej és az iskolai gyümölcsprogramok támogatására szolgáló forrásokat kvánja emelni
valamint az orosz agrárembargó okozta károk enyhtésére mozgóstana többletforrásokat.
ezzel kapcsolatban az európai bizottság által előterjesztett.
one számú módostó levelet nem tarjuk kiegésztőnek ezzel kapcsolatban aggályaink vannak.
ez a jelentés is rámutat az európai unió egy nagy ellentmondására de megoldani nem tudja.
a tagállamok önállósága egyre csökken haladunk egy föderatv állam irányába ugyanakkor a közös feladatokra szolgáló költségvetés az összjövedelem mindössze one a.
nagyságrenddel kevesebb mint egy föderatv állam esetében szükséges a közös feladatokra amely államberendezkedést természetesen elutastunk.
az aktv befizetők panaszkodnak hogy több terhet nem tudnak elviselni ugyanakkor nem veszik figyelembe hogy hozzájuk a centrumországokba a perifériaországokból évi one hundred milliárd euró áramlik át.
a kohéziós összegek csökkennek az elmúlt ciklusban is nőtt a különbség az egyes régiók között.
elnök asszony tisztelt képviselőtársaim! az első és a legfontosabb amit le kell tisztáznunk hogy fontosnak tartjuk e a civilek és a katonai erőnek a megfelelő együttműködését és erre nekem személy szerint és a pártomnak a jobbik magyarországért mozgalomnak egyértelműen az a válasza hogy igen fontosnak tarjuk a civileknek és a
katonai erőnek az együttműködését.
nos erre magyarországon nagyon jó példa volt a magyar gárda mely two thousand and seven be jött létre és a katonai erőkkel ha úgy tetszik jól együtt tudott működni akár az árvzi védekezésben akár a vörösiszap katasztrófa áldozatainak megsegtésében akár véradás tekintetében akár kenyérosztás tekintetében tehát szociális kérdésekben is pozitvan tudott eljárni.
na most joggal tehetik fel a kérdést hogy milyen jutalmat kaptak állami kitüntetést esetleg elismerést?
semmit nem kaptak a magyar gárdát a magyar kormány feloszlatta teljesen érthetetlen módon ahelyett hogy ezeknek az embereknek megköszönte volna az önfeláldozását.
ezért hogy elinduljunk a civilek és a katonai erők együttműködésében mindenképpen a magyar gárdához hasonló szervezetekben részt vevő egyéneket meg kell becsülni.
azokat az embereket akik részt akarnak venni hazájukat nemzetüket szeretve megóvva környezetüket azokat az embereket engedni kell dolgozni és megbecsült tagjai kellenek hogy legyenek a társadalomnak.
a legtöbb panasz a bizottsággal kapcsolatban érkezik ami rendre késlekedve a válasszal megrendti az európai uniós intézményekbe vetett bizalmat.
növelni kell az átláthatóságot az intézmények munkájának optimalizálásával szélesebb körű kommunikációval ugyanakkor odafigyelve arra hogy a költségek ezzel ne növekedjenek.
a panaszok száma ráadásul valósznűleg tovább fog nőni a lisszaboni szerződés bevezetésével illetve az európai jogszabályok tagállamokban történő hiányos vagy késedelmes alkalmazásával.
ennek megelőzésének érdekében a nemzeti brák a gyakorló jogászok a közigazgatási és köztisztviselők számára kibővtett és összehangolt igazságügyi képzéseket kell szervezni.
külön örömömre szolgál hogy a lisszaboni szerződés életbelépésével immár az alapjogi charta tiszteletben tartását is felügyeli elsősorban a megfelelő ügyintézéshez való jog betartásán őrködve.
rendkvüli hasznosnak tartom az ombudsmanok európai hálózatát hiszen az állampolgári tudatosság és a közszolgálat minősége egyes tagállamokban köztük romániában ahonnan én jövök nem éri el az európai átlagot.
éppen ezért arra kérem az ombudsmant hogy a jövőben próbálja meg összegyűjteni az európai jog tagállamok általi alkalmazására vonatkozó nemzeti ombudsmanokhoz benyújtott panaszokat is hiszen a polgárok legtöbbször saját hatóságaik révén kerülnek kapcsolatba az európai joggal.
először is hadd gratuláljak a jelentéstevőnek kiváló munkájához és kompromisszumkészségéhez.
én úgy gondolom hogy a tolmácsoláshoz és az információhoz való jog garantálását követően az ügyvédhez való hozzáférés biztostásával állampolgáraink egy újabb kézzelfogható segtséghez eszközhöz férnek hozzá amennyiben büntető eljárásba kerülnek egy másik tagországban.
az irányelv alapvető fontosságú hiszen a
valamint hogy a családdal való kapcsolattartás lehetősége biztostva legyen határoktól függetlenül.
ezek az eljárásjogi garanciák beleértve az áldozatvédelmet azok amelyek konkrét tartalommal töltik meg az európai unió alapvető célkitűzéseit.
egyetértek a jelentéstevővel bizony ez a piac még erősen töredezett és korántsem szolgálja azt a célt amit el szeretnénk vele érni.
különösen fájó hogy a kkv szektor nem tudja ennek a piacnak az előnyét kihasználni. bár jelen van az exportpiacokon mégis úgy gondolja hogy egyenlőtlen feltételekkel versenyez a nagy cégekkel szemben.
el kell mondjam az online kereskedelem nagyon gyorsan bővül de vannak még további lehetőségek.
nagyon nagy előnyöket lehetne kihasználni például az it költségek csökkentésével.
ez csak egyetlen példa arra hogy milyen előnyök származhatnának.
nagyon sok még a teendő. egyetértek képviselőtársaimmal nem szavak szintjén kellene most már a teendőket felsorolni hanem a tetteknek kellene elkövetkezni amit elnök úr mondott azt pedig megfontolásra ajánlom.
az állampolgárságról szóló törvény two thousand and ten es módostása értelmében viszont a szlovák hatóságok zaklatásnak teszik ki azokat az állampolgárokat akik a szlovák mellett más uniós tagország állampolgárságát is felveszik mint például a szlovákiai magyar kisebbség a magyart.
ez alkotmánysértő ahogy ezt leszögezi az a petció is amelyet szeptemberben adtak be érintett személyek az európai parlament peti bizottságához.
sajnálatos hogy a szlovák alkotmánybróság elsősorban politikai okokból mindmáig habozik állásfoglalásával.
az eu számára az állampolgárság kérdésében a német megoldást tartom követendő példának ahol a kettős állampolgárság általánosságban ugyan nem elfogadott viszont egy másik uniós tagállam állampolgárságának felvétele megengedett.
törökországban az örmény holokauszt gyászos emlékét idézi az a rendszerint idős magatehetetlen örmény asszonyok ellen samalya keresztény körzetében elkövetett erőszakos támadássorozat mely halálos áldozatokat is követelt.
szerbiában a véres balkáni háború etnikai tisztogatásaira emlékeztetnek a temerin magyar városban sorra került újabb erőszakos cselekmények melyeknek múlt héten ártatlan magyar fiatalok voltak az elszenvedői.
mindezek kapcsán ezúton hvom fel az európai parlament a bizottság és a tanács figyelmét arra hogy a koppenhágai kritériumok értelmében mindkét tagjelölt ország esetében kizáró jellegű csatlakozási feltételként érvényestse a nemzeti és vallási kisebbségek
a rendszerváltást követő kárpótlás következtében kétmillió magyar ember kapta vissza jogos tulajdonát a földjét amelytől a kommunizmus idején megfosztották.
bár a kárpótlás formája katasztrofális hatást gyakorolt a mezőgazdaságra annak társadalmi igazságossága és erkölcsi alapja máig megkérdőjelezhetetlen.
ezzel ellentétes módon a jelenlegi magyar kormány új földtörvénytervezete az ő vagyonukat veszélyezteti.
az új szabályozás ugyanis leszűkti a vásárlók körét leviszi a föld árát.
ezzel másfélmillió magyar ember visszakapott vagyonát fogja drasztikusan leértékelni.
a tulajdonosokon kvül sokan úgy gondolták hogy néhány hektáros földjük eladásával megoldhatják gyerekeik unokáik tanttatását lakáshoz jutását vagy kiegészthetik nyugdjukat.
nem engedhető meg hogy az orbán kormány másfélmillió embert súlyosan megkárostson. nem engedhető meg hogy a magántulajdon jogának korlátozásával uniós alapjogot sértsen.
a lemaradó uniós régiók helyzete azért is rendkvül aggasztó mivel a jelenlegi trendek konzerválják a lemaradást és nehézkessé teszik a kohéziós politika eszközeinek hatékony felhasználását.
én egy olyan országból jövök ahol a fejlesztési régiók nagyobbik része lemaradónak számt és két súlyos problémára szeretném felhvni a figyelmet.
az egyik a statisztikai adatok és a valós helyzet közötti különbség ha az egyes fejlesztési régiókon belüli különbségeket vizsgáljuk meg akkor látszik hogy a fejlesztési pólusnak számtó nagyvárosok eredményei nélkül még elkesertőbb lenne a helyzet.
az a trend érvényesül hogy ezek a fejlesztési pólusok elszvják a forrásokat és a beruházásokat a régió periférikus és kevésbé fejlett térségei elől ami felerősti a már gy is súlyos egyenlőtlenségeket és erre semmilyen válasza nincs a fejlesztési politikának.
a másik súlyos gond az elvándorlás jelensége egyrészt az egyes régiókon belül is megfigyelhető a fejlettebb térségek felé történő migráció másrészt európai szinten is ezt látjuk már nemcsak keletről nyugatra hanem délről északra is.
a foglalkoztatási és szociális bizottság véleményének előadójaként szeretném kifejezni sajnálatomat amiatt hogy véleményünk bizonyos részeit a jelentés nem vette át.
viszont üdvözlöm hogy michel úr átvette azt a fontos gondolatot miszerint az európai bróságnak az alapjogi chartát értelmezési útmutatóként kell kezelnie a szociális és foglalkoztatási kérdésekben.
nem működik a hatalmi ágak szétválasztása a kormányzat egy sor független intézmény felett vette át az ellenőrzést korlátozta a véleménynyilvántás szabadságát és egyéb demokratikus alapjogokat és megkurttotta az alkotmánybróság jogköreit.
a politikai hatalom mellett a gazdaság és a kultúra felett is átvette az iránytást.
a fenti értékelés nem egy tagjelölt országról született hanem egy lassan már ten éves tagsági viszonnyal rendelkező európai uniós országról késztette nemrégiben a német bertelsmann alaptvány.
vajon zöld jelzést kapna e a csatlakozásra az az ország amelyben ilyen problémákat tapasztal a nemzetközi szervezetek sora.
vajon rendben van e hogy a csatlakozás után nincs az európai intézmények kezében hatékony eszköz a koppenhágai kritériumok betartatására az uniós alapértékek védelmére.
az európai parlament többször és határozottan nemmel felelt erre a kérdésre.
luis michel jelentése már az ötödik parlamenti dokumentum amely felszóltja az európai bizottságot és a tanácsot egy olyan közösségi ellenőrző és szankcionáló rendszer felálltására amely elejét veszi a súlyos és rendszerszerű jogsértéseknek illetve hatékony gyors egyenlő mércével mérő beavatkozást tesz lehetővé.
a válság világossá tette pénzügyi gazdasági értelemben a tagállamok egymásrautaltságát és kikényszertette a szorosabb integrációt.
nincsen azonban hatékony gazdasági unió szorosabb politikai integráció nélkül.
az eu tehetetlensége az alapjogok védelmében kedvezőtlenül hat a gazdasági teljestményre és megkérdőjelezi az unió hitelességét a nemzetközi kapcsolatokban is.
meggyőződésünk hogy a szerződés most is lehetővé teszi a jogállamiság és demokrácia rendszeres értékelését a tagállamokban és rendszerszerű problémák esetén a hatékonyabb uniós beavatkozást is. a nemzetközi szervezetek rendszeresen publikálnak olyan adatokat mutatókat amelyek az alapjogi ügynökség éves értékelésének alapjául szolgálhatnak.
az új koppenhágai mechanizmus kidolgozása azonban szükségessé teheti a szerződés módostását is.
őszintén reméljük hogy a hamarosan megszülető bizottsági közlemény minderre javaslatot tesz és a tanácsban is meglesz a politikai akarat ahhoz hogy valóban érvényt szerezzünk az eu alapértékeinek.
a parlament ez évi állásfoglalása ismét számos problémára hvja fel a figyelmet az alapvető jogok védelme terén. fontos hogy beszéljünk az unión belüli hiányosságokról és a feltárt hibákat minél előbb orvosolni tudjuk.
nem mindegy viszont hogyan milyen módszerekkel próbálunk majd a helyzeten javtani.
az alapvető jogok tiszteletben tartásának értékelése során azokat az elveket és értékeket kell az uniónak követnie amelyeket a szerződések is magukba foglalnak kiemelve hogy közösségünk értékközösség és ez áll az integráció középpontjában.
az értékközösség minden tagjától elvárt hogy teljestse az alapvető jogok és szabadságok garantálásával kapcsolatos kötelezettségeit.
mindez vonatkozik az uniós intézményekre és a tagállamokra egyaránt.
a tagállamok értékelése során elsősorban azoknak a mechanizmusoknak a megfelelő kihasználására kell odafigyelni amelyek már léteznek.
a tagállamok jogállamisági szempontból történő vizsgálata és értékelése csakis tárgyilagos és minden tagállamra érvényes és egységes szempontok alapján történhet meg ma és a jövőben is.
a jogállamiság garantálása és az alapvető jogok tiszteletben tartása kell hogy legyen a célja minden unós szintű mechanizmusnak.
az európai unióról szóló szerződés.
two cikkének felsorolásában szerepel a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak tiszteletben tartása is.
ezen a téren az európai nemzeti etnikai nyelvi és kulturális sokféleség addig nem fog tudni teljesen érvényesülni amg nem születik megfelelő átfogó uniós szabályozás amely a történelmi és nyelvi kisebbségek alapvető jogainak védelmét mozdtja elő.
az uniós szinten megfogalmazott garanciák által egyszerűbbé válhat a tagállamokon belüli nemzeti kisebbségekkel szemben tapasztalt diszkrimináció kiküszöbölése.
bár a jelentés a two thousand and twelve es évvel kapcsolatosan készült azóta eltelt már egy év amelyet az eu az uniós polgárok évének nyilvántott jelezve ezzel is az uniós polgárság adta lehetőségeket.
az uniós polgárok alapvető jogaikkal akkor tudnak valóban élni és akkor élvezhetik a szabad mozgás adta előnyöket ha az egyenlő bánásmód elvét minden tagállam maradéktalanul érvényesti majd velük szemben.
őszintén üdvözlöm luis michel képviselőtársam jelentését amely végre kimondja azt amit eddigi európai parlamenti munkám alatt végig szorgalmaztam.
a hagyományos nemzeti kisebbségek a regionális nyelvi csoportok és az autonóm régiók vonatkozásában átfogó uniós szintű védelmi rendszerre van szükség amelyhez működőképes nyomon követési mechanizmus kapcsolódik.
a jelentés rávilágt arra a tényre is hogy a nemzeti kisebbségek védelmét nem lehet egyszerűen az idegengyűlölet és a megkülönböztetés elleni küzdelem révén megvalóstani hanem ehhez konkrét jogi nyelvi kulturális szociális rendszereket és eljárásokat kell alkalmazni.
külön kiemelném hogy a szövegben arra is utalást találunk amit az általam képviselt közösség tagjai pontosan tudnak.
a mindennapi életben e kisebbségi közösségek tagjai akadályokba ütköznek az igazságszolgáltatás az egészségügyi és szociális ellátás oktatás és kultúra területén aminek következtében sérülnek jogaik és európai uniós polgári méltóságuk ami olyan helyzetek kialakulásához vezet amelyekben saját tagállamuk nemzeti hatóságai másodrendű állampolgárokként kezelik őket.
meggyőződésem hogy ennek a jelentésnek az elfogadása mérföldkőnek számt hiszen felkéri a parlament a bizottságot hogy hozzon létre szakpolitikai normát a nemzeti kisebbségek köztük az őshonos hagyományos nemzeti és nyelvi kisebbségi közösségek védelmére tekintettel arra hogy ezek létszáma meghaladja az unió összlakosságának ten át.
ezzel elkerülve a tagjelölt országok és tagállamok közötti különbséget tevő kettős mérce alkalmazását.
a tagállamok felé is fontos kéréssel fordul a jelentés.
a tényleges egyenlőség előmozdtására vonatkozó intézkedések meghozatalát valamint a nemzeti kisebbségek alapvető jogainak megsértésével kapcsolatos esetekről szóló átfogó adatok rendelkezésre bocsátását kéri a twenty eight tagállamtól.
ennek a jelentésnek az elfogadásával az európai parlament nem tesz mást mint ami a szerződésekben meghatározott feladata megjelenti az európai polgárok érdekeit.
nagyon szép meglepetést hozott az alapvető jogok helyzetéről szóló jelentés hiszen újdonságként hangsúlyozta az őshonos nemzeti közösségek jogait mint emberi jogokat.
kérdezem az itt jelen lévő viviane reding biztos asszonyt hogy áttehető e majd ez az elmélet a gyakorlatba a most forrongásban lévő ukrajnához jelenleg tartozó valaha magyarországhoz tartozott de békediktátumokkal elszaktott kárpátalja vonatkozásában ahol hagyományosan békességben
ön szerint támogatja e illetve ön hogy nyilatkozik támogatja e az európai unió az ő nemzeti önrendelkezéshez való jogukat ami azt jelenti hogy a luxemburgnál egyébként ötször nagyobb terület választhatja az autonómia útját választhatja a teljes önállóság útját vagy kérheti a magyarországhoz történő visszacsatolását.
elnézést kérek de szomszéd képviselőtársam udvarias esti elköszönése miatt nem hallottam a felszólalás elejét.
megismételné hogy melyik országról beszélt képviselőtársam?
remélem hogy ezúttal nem a saját hazáját gyalázta kivételesen de egyúttal akkor már hadd kérdezzem meg hogy sikerült e kihevernie önnek és társainak hogy a tavares jelentésnek magyarországgal kapcsolatban gyakorlatilag semmi következménye nem volt azon kvül hogy nagyon megerősödött az unió ellenesség közös hazánkban?
az előző években az alapvető jogok és a jogállamiság megsértése miatt az európai parlament ismételten súlyos elmarasztalásban részestette magyarországot.
nagy megdöbbenésünkre tavalyi jelentésében az európai alapjogi ügynökség görögország mellett szintén a magyarországi emberi jogi helyzetet pellengérezte ki.
ugyanezt a pártos egyoldalúságot tapasztaljuk luis michel alapjogi jelentésében amikor is nevestett módon litvániát és magyarországot részesti megrovásban.
a balliberális politikusoknak végre fel kellene hagyniuk a szelektv elbrálás valamint a kettős mérce alkalmazásával és példának okáért a posztkommunista szlovákia vagy románia esetében is hasonló következetességgel kellene védelmükbe venni a hagyományos etnikai kisebbségeket köztük a súlyos diszkriminációt szenvedő magyarok alapvető jogait.
a keresztényi értékrend szerint nem lehet elfogadni a kábtószerekhez való hozzáférés liberalizálását de komoly erkölcsi problémát vet fel az eutanázia kérdése is.
az emberi jogok helyzete európában sem problémamentes ahogy ezt a biztos asszony is többször hangsúlyozta.
nyilván probléma az alapjogi chartában foglalt jogok általános hozzáférhetősége.
nem tisztázott például az a kérdés sem hogyan lehet számon kérni az alapjogokat az diszkrimináció elleni irányelvek alkalmazásakor?
úgy tűnik nem használtunk ki minden eszközt ennek a létező mechanizmusnak az alkalmazására a jogorvoslás terén de az is vitatható hogy valóban szükség van e új mechanizmusokra.
sajnálatos hogy ezek az éves jelentések nem koncentrálnak olyan témákra ahol valóban szükség lenne arra hogy európa odafigyeljen a fejleményekre legyen az az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés a magánélethez való jog vagy a nemzeti kisebbségek helyzete és jogállása.
nyilván probléma a kettős mérce kérdése is a nemzeti kisebbségek jogait a csatlakozó országok kötelesek tiszteletben tartani a tagországokat erre semmi sem kötelezi.
gy az unió bővtése során azt látjuk hogy a csatlakozás után a nemzeti kisebbségek helyzete ahelyett hogy javulna inkább romlik.
az úgynevezett koppenhágai dilemmát előbb utóbb fel kell oldani. a nemzeti kisebbségek helyzete nem múlhat csupán a többség hullámzó jóindulatán.
a javasolt koppenhágai mechanizmus azonban több kétséget is támaszt többek közt azt a valós veszélyt rejti hogy az emberi jogok könnyen a politikai csatározások áldozatává válhatnak.
sok területen határozottabb előrelépést vártunk el a tagállamoktól és nagyon örülök hogy a biztos asszony megemltette az emberkereskedelemről szóló irányelvet amelyet sajnálatos módon a tagállamok egy része ez idáig még át sem vett.
rapportőrként először is szeretném megköszönni az árnyékelőadóknak a munkáját és mindazoknak akik módostó javaslatukkal segtették hogy a belső piacról készült jelentés az európai szemeszteren belül ezt a formát elnyerje.
már már megszokott hogy az európai szemeszterek tekintetében nagyon szoros a határidő most is ezzel dolgoztunk.
rögtön a belső piaci kormányzáshoz kapcsolódó jelentés tartalmát illetően néhány megjegyzés az első és legfontosabb megjegyzésem hogy a mi véleményünk szerint a belső piaci és fogyasztóvédelmi szakbizottság véleménye szerint nagyon fontos hogy e tekintetben egy önálló pillér egy dedikált pillér jelenhessen meg ami az egységes piaci kormányzással és a belső piaci résszel foglalkozik.
a második nagyon fontos téma hogy azokkal a területekkel kvántunk foglalkozni amelyek a belső piacon hozzáadott értékkel brnak szolgálják a gazdasági növekedést munkahelyteremtésre fókuszálnak.
ezeket a területeket nem mi találtuk ki hanem az imco szakbizottságnak vannak olyan tanulmányai ezek a legújabb tanulmányok amelyek fókuszálnak ezekre a kulcsfontosságú területekre.
összességében úgy vélekedünk arról hogy az eddigi eredményeink amelyek éppen a jogszabályok átültetésére vonatkoztak a belső piac tekintetében túlzóan mennyiségi szemléletűek.
s nem foglalkozunk azzal hogy a tagállamok minőségileg hogyan ültetik át ezeket a jogszabályokat.
azt véljük hogy a végrehajtásnak a minőségére is sokkal inkább fókuszálni szükséges.
ágazati kulcsmutatókat is el tudunk képzelni e tekintetben amelyek sokkal jobban mutatnák azt hogy milyen előrehaladásokat tettünk. a válság egyértelműen rámutatott arra hogy az európai unió gazdasági modelljének megújtására van szükség.
mégpedig azért hogy a versenyképességünket növelni tudjuk.
a lehetőségeink megvannak azonban a lehetőségekkel még nem éltünk.
éppen ezért az európai uniónak határozottan támogató lépéseket kell tennie annak érdekében hogy a határon túl átnyúló kereskedelem növelésre kerüljön és a tekintetben is hogy lépést tartsunk a változó világgal és a digitális technológiába a digitális iparba jelentősebb beruházásokat tegyünk ami a juncker tervnek is a része.
azt gondoljuk hogy a belső piac újrapozcionálása mindenféleképpen hozzájárulna ahhoz hogy a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás területén előrelépéseket tudjunk tenni és ahhoz is hogy az eu two thousand and twenty stratégiai céljai megvalósuljanak.
ez a dedikált pillér amiről beszélek egyértelműen a reálgazdasággal foglalkozna.
azzal a reálgazdasággal amelynek az élénktésére leginkább szükségünk van.
elengedhetetlen hogy e tekintetben is prioritásokat fogalmazzunk meg.
eddig is voltak értelmezéseink a belső piacról azonban ennek a lába nem nyúlt le a reálgazdaságig ahhoz hogy valódi eredményeket és hatékony lépéseket tudjunk tenni úgy vélem hogy ezeket meg kellene tenni további lépéseket kellene tenni ebben a tekintetben.
ugyanehhez kapcsolódik az iránytási kérdés sokkal inkább fókuszálni kell az iránytásra és határozott politikai támogatás kell ahhoz hogy a belső piacon mindez meg tudjon valósulni.
vagyis azokat a mechanizmusokat amelyeket kiéptettünk valóban működtetni kell ha szükséges akkor meg kell őket erősteni.
egy nagyon nagy szomorúságot szeretnék megemlteni amit nehezen tudok megemészteni sajnos az éves növekedési jelentésnek nem lett része a belső piaci kormányzásról szóló rész.
tudom megkaptam a bizottság válaszát e tekintetben azonban pontosan azért mert ez közös célunk nehezen tudom elfogadni.