kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
mégis túl kell lépnünk ezen a modern európa történelmében példátlan igazságtalanságon és a boldog közös európai jövőkép érdekében alázattal elfogadni a helyzetet.
nem gondolunk az elcsatolt területek rendezésére határmódostással csak egyet kérünk tiszteletet nyelvünk és kultúránk szabad gyakorlását.
magyarország új kormányának döntése a kettős állampolgárság megadásáról a határon kvül rekedt magyarok szármára egy szimbolikus gesztus amely a magyar nemzet eszmei összetartozását hivatott jelezni.
ezzel szinte egy időben mindkét országban parlamenti választásokra került sor.
miközben széleskörű összefogással az árvz sújtotta területek megsegtésén fáradozunk önkéntelenül is a volt keleti tömb kommunizmus sújtotta országaira gondolunk.
kérem az európai parlamentet hogy a válsággerjesztő kommunista múlt örökségének a leküzdésében is nyújtsanak segtséget országainknak.
európai polgárok milliói gyors döntéseket várnak tőlünk.
a közép európai áradások kárvallottjai európai polgárok milliói nehéz helyzetükben várakozással és bizalommal figyelnek ránk.
lengyelek csehek szlovákok és magyarok millióinak életét kesertették meg az elmúlt hetekben a közép európai árvizek a természeti katasztrófák.
elkészült egy határozati javaslat a segtségnyújtásról és erről már ezen a héten dönteni tudunk.
elvárjuk hogy az európai bizottság is hasonlóképpen gyors és hatékony eljárásban nyújtson megfelelő anyagi segtséget az újjáéptéshez a közép európai polgároknak.
idén márciusban az ep határozatban szóltotta fel kubát arra hogy engedje szabadon a politikai foglyokat.
az állásfoglalás oka egy éhségsztrájkoló eltélt tragikus halála volt.
a kubai rezsim cinikusan reagált és kijelentette nem fog engedni a nemzetközi nyomásnak.
ezen előzmény ismeretében érthetetlen hogy a spanyol uniós elnökség alatt egyre többet hallani olyan hangokat melyek szerint az eu nak felül kell vizsgálnia kuba stratégiáját.
a világ változott puhtani kell hozzáállásunkon valahogy gy szól az érvelés.
az elmúlt években valóban sok minden változott kuba azonban elnyomó diktatúra maradt.
ezért az eu és kuba közötti bármiféle közeledésnek továbbra is alapfeltétele hogy először a kommunista rezsim gyakoroljon gesztusokat mindenekelőtt engedje szabadon a politikai foglyokat.
a közös uniós külpolitikai fellépés nem tartalmazhat maszatoló kompromisszumokat az emberi jogok területén.
üdvözlöm a biztos urat és a képviselőtársaimat! a two thousand and twelve es költségvetés lényegében nevezhető a gazdasági kormányzásról szóló jogszabálycsomag kistestvérének is hiszen ugyanúgy a költségvetési egyensúly a gazdasági növekedés feltételeinek megteremtése a foglalkoztatottság a versenyképesség növelése a cél megfelelő gazdaságpolitikai költségvetésipolitikai eszközök alkalmazásával.
eredményekre van szükségünk munkahelyekre van szükségünk növekedésre van szükségünk iparpolitikára van szükségünk azaz erős európai gazdaságra van szükségünk. nem lehet egy instabil euró mellett a gdp növekedésében reménykedve a tagállamoktól azt várni hogy gdp arányos uniós befizetésüket
márpedig a válság és recesszió ellenére is kezdjék növelni.
ugyanakkor szilárd gazdasági alapokat kell teremteni ahhoz hogy az unió amelyet elképzelünk magunknak valóban polgárai szolgálatában tudjon állni.
ehhez megfogalmaztuk a céljainkat.
európa számára a hanyatlás helyett a növekedés a vezető innovációs térség azaz ipari technológiai forradalom útját kell kiköveznünk.
nem mondhatjuk azt hogy kérem szépen ez majd csak később fog megállni.
gy módom nylik a két konkrét javaslatom megfogalmazására is.
a szocialista frakció támogatja az iter megéptését ugyanakkor nem fogadja el hogy százmillió euró költségvetési átcsoportostás történjen a seven es számú kutatási keretprogram terhére hiszen a seven es számú keretprogramra szükség van az európai célok eléréséhez.
azt szeretnénk hogy a versenyképességi innovációs keretprogram a transzeurópai közlekedési hálózat és a transzeurópai energetikai hálózat finanszrozásához az intézményközi megállapodás.
köszönöm szépen és gratulálok a jelentéstévőnek.
úgy látja hogy elég körültekintő és jó felkészülést biztost nemcsak magára a trialógusra hanem a későbbiekben az egész költségvetési folyamatra.
a regionális fejlesztési bizottság számára természetesen a legfontosabb a kohéziós politikának a finanszrozása és figyelmeztetünk arra hogy a hétéves ciklus természetes folyamán most eljutottunk abba a fázisba amikor a tagállamok egyre nagyobb és nagyobb összegeket hvnak le vagy próbálnak lehvni és tudnak elkölteni
tehát ez is mutatja a felgyorsulást aminek persze belső okai is vannak de a többi tagállamban is megfigyelhető ez a jelenség.
magyar emberként és büntetőjogászként szégyellnem kellene magam azért hogy ma itt az európai parlamentben a büntetőeljárás jogi garanciáinak hiányáról beszélve két esetben
egyébként két politikailag különböző nézeteket valló képviselőtársam is magyarországot emltette mint elrettentő példát.
bár szégyellem magam kénytelen vagyok egyetérteni velük mert magam is hasonló tapasztalatokat szereztem és arra kérem őket és mindannyiójukat azt a kevés képviselőt aki ennek a fontos témának a tárgyalásakor még itt van a teremben hogy gondolják végig hogy ha a magyar állam számára és a magyar kormány számára politikailag teljesen közömbös külföldi emberek
vonatkozásában ilyen súlyos jogsértéseket tapasztaltak akkor milyen lehet a helyzete azoknak akik a magyar kormánynak ellenfelei mert mondjuk politikai ellenfelek a kormánnyal szemben.
most fifteen személy van börtönben kilenc hónapja előzetes letartóztatásban akik a magyar kormány korrupciós ügyei ellen próbáltak fellépni.
bosszú jelleggel indtottak ellenük történetesen terrorizmus vádjával minden alapot nélkülöző büntetőeljárást.
mind a mai napig nem lehet tudni egyetlenegy bizonytékról sem mert a hatóságok nem érzik kötelességüknek hogy valamiféle bizonytékot is megjelöljenek és olyan körülmények között családjuktól nyilvánosságtól sajtótól elzárva vannak előzetes letartóztatásban amilyeneket önök tapasztaltak.
kérem hogy fogjunk össze és tegyünk valamit azért hogy magyarországon normalizálódjon a helyzet és ne lehessen főként politikai okokból visszaélni a büntetőeljárás jogi garanciáinak hiányával és legyenek magyarországon ilyen garanciák.
a roma nők helyzetével kapcsolatban szeretném kiemelni a foglalkoztatási és szociális bizottság véleményéből azt a megállaptást hogy a roma nők jelenléte a munkaerőpiacon rendkvül alacsony.
a diszkrimináción és az általánosan magas munkanélküliségen túl fokozott figyelmet kell fordtanunk a foglalkoztathatóság kérdésére.
a helyzet kulcsát az oktatásügyben kell tehát keresni.
sem az élethosszig tartó tanulás sem az átképzés nem hoz eredményt ha nincs hozzá megfelelő alap.
a tagállamok felelőssége ezen a területen vitathatatlan és bármennyire nagyszerűek is lehetnek az épp elfogadott tanácsi ajánlások nem helyettesthetik a tagállamok aktivitását és tennivalóját a romastratégia megvalóstásában.
fontosnak tartjuk ezt a vitát és azt hogy még a parlamenti ciklus lezárása előtt megszülessen egy határozat a romaintegrációval kapcsolatban.
üdvözöljük a tanácsi javaslatokat is amelyek sok ponton ugyanazt hangsúlyozzák amit a mi tervezetünk is. ennek a ciklusnak fontos eredménye az európai keretstratégia és az hogy minden tagállam elkésztette a saját nemzeti stratégiáját de ezzel többé kevésbé véget is ért a pozitv dolgok felsorolása.
a nemzeti stratégiák nagyrészt papron maradtak.
nem fogalmaznak meg akciótervet nem rendelnek hozzá költségvetési forrásokat sőt pont azokban a tagállamokban késik az uniós források felhasználása amelyekben a legnagyobb szükség lenne rájuk a romaintegrációhoz.
változatlan a települési és iskolai szegregáció sőt sok helyen romlik a helyzet.
nemcsak a nemzeti hanem a helyi szinteken is hiányzik a politikai akarat az integrációt segtő programokhoz.
európa szégyene hogy az emberi jogokra épülő térség közepén több millió ember él harmadik világbeli körülmények között. ha a romák elhagyják a hazájukat azt nem csak a szegénység miatt teszik hanem elsősorban a fokozódó cigányellenesség a diszkrimináció a gyűlöletbeszéd és gyűlölet bűncselekmények miatt.
a régi tagországokban sem jobb a helyzetük.
a kirekesztés jogellenes kitoloncolás kilakoltatás napi gyakorlat.
a romákat európai állampolgárokként ugyanúgy megilleti a szabad mozgás joga mint bárki mást.
ha eredményeket akarunk elérni egyszerre kell kezelnünk komplex programok formájában a diszkriminációt az oktatási és munkaerő piaci hátrányokat és megteremtenünk a megfelelő lakhatási körülményeket az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést. a demokratikus politikai pártoknak egyértelműen el kell határolódniuk a szélsőjobb kirekesztő
gyűlöletkeltő megnyilvánulásaitól.
a bizottságnak is egyértelmű lépéseket kell tennie követnie kell hogy a tagállamok valóban átültették e és alkalmazzák e a faji egyenlőségi irányelvet tekintettel vannak e a szabad mozgás és letelepedés jogára a diszkrimináció mentesség jogára.
ha nem kötelezettségszegési eljárást kell indtania.
a tagállamoknak érdemi párbeszédre kell törekedniük a romák képviselőivel és el kell fogadtatniuk a nem roma lakossággal a romaintegráció fontosságát.
a nemzeti kapcsolattartó pontokat valódi befolyással rendelkező intézményekké kell tenniük.
ügyelniük kell arra hogy szakpolitikai döntések ne ássák alá a romastratégiában foglaltakat és az eu források felhasználására kirt operatv programok támogassák ezeket a célokat.
tagállami felelősség az intézményi diszkrimináció megszüntetése is.
azt tudjuk hogy rossz a helyzet de pontos adatokra van szükségünk ahhoz hogy lássuk hol van a legnagyobb szükség a beavatkozásra.
az adatgyűjtést monitoringot nem lehet teljes egészében a tagállamokra bzni.
szükség van civil monitoringra ezért javasoltuk a következő évi költségvetésbe ksérleti projektként a romaszervezetek kapacitáséptését.
ahhoz hogy az eu értőbb módon tudjon lépni a romaintegráció területén szüksége van jól képzett fiatal roma értelmiségiekre és speciális programokkal kell támogatnia a képzésüket. elengedhetetlen hogy a bizottság főigazgatóságain legyenek roma munkatársak.
ennek előkésztéseként kell lennie a bizottságban is egy roma gyakornoki programnak.
ezen a területen az s d frakció példát mutat a saját roma gyakornoki programjával. fontosnak tartjuk hogy az erasmus plus és a kreatv európa program is kiemelt figyelmet szentel annak hogy romák is legyenek a kedvezményezettek között.
az esza pedig prioritásként kezeli a szegénység csökkentést a romaintegrációt.
először is szeretném megköszönni járóka lvia képviselő asszonynak a romastratégiában kifejtett eddigi munkáját amellyel véleményem szerint elévülhetetlen érdemeket szerzett.
a romákkal kapcsolatos kérdésekben országspecifikus stratégiákat kell alkalmazni.
a gazdasági válság szlovákiában is hátrányosan befolyásolta a nők ezen belül a roma nők helyzetét ami a foglalkoztatás területén nyilvánul meg leginkább.
sokan serdülőkorukban szülnek gyereket gy kevés az esély arra hogy továbbtanuljanak.
a képzéshiány az egyik fő oka annak hogy kirekesztődnek a munkaerőpiacról és gyakran munkakeresés helyett a szociális támogatásoktól remélik a megélhetést.
olyan gyermekgondozási stratégiákat kell kialaktani amelyek biztostják a roma gyermekek számára a megfelelő törődést.
mindannyian tudjuk hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén komoly hiányosságok vannak az unió tagállamaiban.
a kérdés itt és most az hogy komolyan veszik e a tagállamok a romák helyzetének javtására irányuló erőfesztéseket ennek érdekében pedig készek e egy hosszú folyamat kezdeti lépéseinek megtételére.
pozitv változás rövid távon nagyon nehezen remélhető ám a későbbi sikerek alapjait most kellene lefektetni.
a problémák hatékony kezeléséhez a pénz csak az egyik fontos tényező nagyon sokszor azt látjuk hogy a rendelkezésre álló pénzalapok nem jutnak el a kedvezményezettekhez továbbá a programok monitoringja során komoly rendellenességeket tapasztalunk.
fontos szempont az is hogy az egyes tagállamok földrajzilag kiegyensúlyozottan kezeljék a kérdést nem lehet csupán a nagyvárosok peremkerületeiben koncentrálódó közösségekre összpontostani a vidéki környezetben élő romák problémáira is megoldásokat kell keresni.
egészen konkrétan olyan elképesztő meglátásokkal is találkozhat az ember miszerint romániában az ország nyugati és központi területeire ebből a szempontból nem szükséges figyelni hiszen az igazi problémák délen és keleten vannak.
románia esetében az ország egész területén élnek roma közösségek és sajnos hasonlóan nehéz szociális körülmények között.
a bizottságra fontos szerep hárul a stratégiák életbe ültetése során hiszen a roma közösségek helyzetének javtása közös felelősségünk európai ügy amelyet nem lehet csupán néhány tagállam feladataként felfogni.
az európai globalizációs alkalmazkodási alap elsősorban nyilvánvalóan a tömeges elbocsátások esetén nyújthat hathatós támogatást.
ha őszinték akarunk lenni önmagunkhoz el kell mondani hogy voltak olyan esetünk amikor az átképzéseket az új harmadik országból érkező befektető javára finanszroztuk de olyan is amikor a támogatás seventy a gyakorlatilag munkanélküli segélyként került kifizetésre nyilvánvalóan a tagállam helyett
gy az európai hozzáadott érték sokszor nem igazán jelent meg.
az is ismert tény hogy a tagállamok egy része soha nem kért támogatást ebből az alapból annak ellenére hogy a feltételnek megfelelt jogosult lett volna mert a hozzáférés túl bonyolult túl bürokratikus.
sajnos viszont nem sikerült jobb kompromisszumot elérni a társfinanszrozás arányát illetően.
a tanács ragaszkodott az egységes sixty hoz a parlament javaslata fokozottan vette volna figyelembe a régió konkrét helyzetét és ehhez igaztotta volna a társfinanszrozás mértékét.
új elem a rendeletben a fiatalok munkanélküliségének kezelése az alap forrásainak segtségével.
az európai bizottság two thousand and fifteen ös munkaprogramjával kapcsolatban a szavazásnál számomra az egyik irányadó kérdés az volt hogy a ttip ről az európai unió és az usa között folyamatban lévő szabadkereskedelmi tárgyalásokról hogyan vélekedik egyik vagy másik jelentés. a néppárt jelentésére nemmel szavaztam mivel az általában is üdvözli a bizottság munkaprogramját és benne pedig
sürgeti és mintegy támogatja a szabadkereskedelmi megállapodást.
meglepetés volt számomra hogy magyar képviselőtársam is jegyzi ezt a jelentést holott otthon nagyon is kritikusak kezdenek lenni ezzel a szabadkereskedelmi megállapodással szemben mert úgy látják hogy sok minden mögött igazából ez van noha a látszat és a valóság különbözik.
elnök úr miközben az eu felelős vezetői váltig azt hangoztatják hogy a migrációs válságra csak közösen találhatunk megoldást ezzel szemben évek óta képtelenek a válság kezelésére sőt az igazi megoldásnak éppen ők a legfőbb akadályozói.
brüsszellel szemben magyarország és szövetségesei valós alternatvát knálnak az eu elhibázott bevándorláspolitikájára ennek ellenére visszautastás eltélés és fenyegetés jut nekik osztályrészül.
mérhetetlen politikai vakságra vall hogy az egész európai kultúránkat és identitásunkat fenyegető sorozatos és brutális terrorcselekmények idején magyarországot elmarasztaló állásfoglalásában parlamentünk ahmed h.
személyében a terroristákat veszi pártfogásába országunkat pedig lehetséges szankciókkal zsarolja.
a kialakult válságos helyzetért nem magyarországot hanem az unió migránspolitikáját terheli a felelősség.
a jogellenesen elszálltott kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló one thousand nine hundred and ninety three óta hatályos irányelv eredményessége a szakértők szerint kivánnivalókat hagyott maga után ezért a mostani átdolgozás mindenképpen indokolt. az irányelv hatályának bővülése a visszaszolgáltatási eljárás alkalmazása minden nemzeti kincsnek minősülő kulturális tárgyra üdvözlendő lépés hiszen a hasonló tárgyak rendkvüli sokfélesége miatt értelmetlen fenntartani az irányelv mellékletét. a végrehajtásra és a visszaszolgáltatási eljárás kezdeményezésére vonatkozó határidők meghosszabbtása szintén a visszaszolgáltatott javak számának növelését szolgálja.
a legfontosabb átdolgozási javaslat azonban az hogy a bizonytás terhét a birtokosra hártja. ennek eredményeképpen a tárgyak birtokosainak bizonytaniuk kell majd hogy kellő gondossággal jártak el és mindent megtettek annak érdekében hogy a tárgyak törvényes eredetéről meggyőződjenek. a visszaszolgáltatási eljárásokat bonyoltották és lasstották a brósági eljárások is ezért az átdolgozás szorgalmazza az eu közigazgatási együttműködési eszközének a belső piaci információs rendszernek a használatát.
ez tulajdonképpen visszaálltja a tagállamok egymás iránti kötelezettségét hogy a visszaszolgáltatással kapcsolatosan kölcsönösen tájékoztassák egymást.
fontos leszögezni hogy mivel a nemzeti kincs fogalmára nem létezik közösen elfogadott meghatározás úgy gondolom hogy a tagállamok szabadon és megkötések nélkül eldönthetik hogy mit tekintenek nemzeti kincsnek.
nem szükséges jobban leszabályozni ezt a kérdést.
támogatom az előadó azon javaslatát hogy maradjon fenn továbbra is az irányelv végrehajtását monitorizáló nyomon követő bizottság mert ezzel garantálható a dokumentum jelenlegi átdolgozásának eredményessége.
az európai unió jelmondata egyesülve a sokféleségben amely hangsúlyozza a soksznűség tiszteletben tartását mint az európai unió egyik alapértékét.
a kisebbségi jogok nemcsak a kisebbségek számára fontosak betartásuk és tiszteletben tartásuk mindannyiunk érdeke.
jól tudjuk hogy a kisebbségi jogok semmibevétele gyűlölködéshez etnikai konfliktusokhoz és akár háborúkhoz is vezet.
a minap történt macedóniai görög kisebbség elleni tragikus rendőri fellépést és emberölést szintén etnikai feszültség sztotta.
egy jól működő erős demokrácia felismeri ezt és mindent elkövet azért hogy fenntartsa a békét és a biztonságot.
a kisebbségek jogainak védelme ennek az eszköze.
ezért én az eu s kisebbségi jogminimum intézményét elsősorban békeprojektnek tartom amely a többségi nemzetek javát is szolgálja.
ma európában közel forty millió állampolgár tartja magát nemzeti vagy nyelvi és kulturális kisebbségekhez tartozónak.
és jogosan ez a forty millió ember szeretné megőrizni hagyományait és kulturális identitását.
sajnos az eu gyakorlat illetve az ez irányú szolgáltatásokhoz való hozzáférés már nem ennyire ideális sőt sajnos gyakran megesik hogy a nemzetközi egyezményekben deklarált jogokat mellőzve etnikai alapú diszkriminációt alkalmazva sztják a feszültséget a polgárok között és a nemzetiségi kártyát politikai hatalom szerzésére is kihasználják.
ezeknek a visszaéléseknek a megelőzésére késztettem ezt a jelentésemet amellyel a célom egy számonkérhető európai kisebbségi jogminimum kialaktása.
jelentésem és a javasolt jogminimum három alappillére az oktatás a kultúra és a nyelvi jogok európai uniós szintű garanciája.
tiszteletben tartottuk a kizárólagos tagállami jogköröket a politikai jogokat a területi önkormányzatiság és a választási jogok meghatározása továbbra is a tagállami jogkörökben maradnak.
kiemelten foglalkozom a megkülönböztetés a gyűlölet bűncselekmények valamint a gyűlöletbeszéddel és ezek leküzdésének eszközeivel ez mindannyiunk érdeke.
a célom hogy a kisebbséghez tartozó személyek félelem nélkül bátran gyakorolhassák alapvető kulturális és nyelvi jogaikat otthonaikban és az utcákon bárhol európában.
célom hogy a kisebbségi nyelveken történő oktatás európa szerte elfogadott és magas sznvonalú legyen hidakat képezve a többség és a kisebbség kultúrái között egymást megismerve elfogadva és támogatva.
az európai unió szerződése gy rendelkezik az unió tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét továbbá biztostja európa kulturális örökségének megőrzését és további gyaraptását.
ha valóban célunk európai kultúránk megőrzése és annak átöröktése a jövő nemzedékek számára akkor igenis kötelességünk bebiztostani a kisebbségek jogainak biztostását is!
az unió területén élő nemzeti kisebbségek helyzete nagyon változatos képet mutat de a kérdés korántsem nevezhető rendezettnek és megoldottnak.
egyes tagállamokban komoly problémákkal néznek szembe ezek a közösségek sok esetben rendszeresen sérülnek az alapjogaik és komoly asszimilációs nyomással néznek szembe.
tarthatatlan hogy az eu nem vesz tudomást a nemzeti kisebbségek sajátos helyzetéről és az ebből fakadó problémákról elfogadja hogy az európai tanács egyezményeinek be nem tartása nem jár következményekkel.
több mint forty millió nemzeti vagy nyelvi kisebbséghez tartozó polgár hosszú évek óta vár egy ilyen jelentésre amely egy kisebbségvédelmi keretszabályozás kidolgozására szóltja fel az európai bizottságot továbbá iránymutatások ajánlások és egy irányelvre irányuló jogalkotási javaslat benyújtására.
mi akik a nemzeti kisebbségeket képviseljük várjuk a bizottság lépéseit amelyek minden bizonnyal meg fognak felelni az ebben a jelentésben foglaltaknak.
legutóbbi plenáris ülésünkön az európai bizottság elnöke románia közelgő nemzeti ünnepe alkalmából arról beszélt hogy az egyben európa ünnepe is.
annak a gyulafehérvári nyilatkozatnak amelyben kimondták erdély romániához való csatolásának igényét ám amelyben több fontos géretet is megfogalmaztak például hogy az erdélyben élő különböző népek számára teljes nemzeti szabadságot biztostanak és azt hogy idézem minden nép saját kebeléből való egyének által saját nyelvén fog élni a közoktatással
közigazgatással és igazságszolgáltatással.
ez tulajdonképpen területi autonómiát jelent a többségében magyarok által lakott székelyföldön és személyi autonómiát az erdélyben és más részein élő kisebbségeknek köztük a magyaroknak.
ezeket az géreteket nem váltotta be a román állam ezért mi akkor tudjuk ünnepelni a nyilatkozat százéves évfordulóját amikor ezek megvalósulnak.
először is szeretném megköszönni nagy józsef képviselőtársamnak hogy elkésztette ezt a jelentést hiszen ez egy újabb lépés az egységes eu s szintű kisebbségvédelem megalkotásához.
mint a jelentéshez készült cult bizottsági vélemény előadója nagyon örülök annak hogy az anyanyelven történő oktatás és kultúra témaköre és az anyanyelvhasználat az élet minden területén hangsúlyosan bekerült a jelentésbe.
az anyanyelvű oktatás elengedhetetlen a nyelvi jogok érvényestéséhez ezért ösztönözni kell a tagállamokat hogy a regionális és nemzeti kisebbségek megfelelő lehetőséget kapjanak anyanyelvük elsajáttására illetve az oktatás minden szintjén anyanyelvükön tanulhassanak azokban a régiókban ahol élnek.
az oktatáshoz való jog minden ember alapjoga az anyanyelven történő oktatás kulcsszerepet játszik az identitás és a kultúra megőrzésében.
a jelentés továbbá kimondja hogy az eu nak hangsúlyosabban kell foglalkoznia a területén élő nemzeti regionális és nyelvi kisebbségek jogvédelmével hiszen bár a kisebbségi jogokat az eu alapjogi chartája és számos nemzetközi dokumentum is rögzti mégsincs egységes kisebbségvédelmi jogalkotási mechanizmus.
ezért örülök annak hogy a parlamenti jelentés szövegébe bekerült az hogy a parlament felhvja az európai bizottságot hogy a szubszidiaritás elvével megfelelően nyújtson be jogalkotási javaslatot és nagyon várjuk már ezt!
harmadszor hallom azt hogy albánia az eu tagja remélem hogy fordtási tévedés.
hagyományosan késztünk leltárt minden évben az esélyegyenlőség alakulásáról és nagyon gyakran szemünkre vetik azt hogy nem mondunk semmi újat.
a helyzet az hogy egy éven belül nem túl sok minden változik és gy nem is tudunk sok újat mondani évente.
csak az az új mindig hogy megint semmi sem változott.
a változások ugyan folyamatban vannak és azt kell hogy mondjam hogy pozitv változásoknak vagyunk általában tanúi.
de ez nem mindig egyenletes és nem mindig egyirányú.
és arról nem is beszélhetünk hogy mindezt statisztikailag alá tudjuk támasztani mert az a helyzet hogy nagyon gyakran átmeneti statisztikákkal dolgozunk és olyan statisztikákkal amelyek nem teljesek.
tehát akkor amikor ezekről a számokról beszélünk azt kell tudnunk hogy milyen pontatlanok.
egy dolgot szeretnék ezzel kapcsolatban elmondani hogy a férfiak és nők közti egyenlőtlenségről beszélünk de ez a téma is rendkvül sokrétű.
nagyon gyakran nem is a férfiak és a nők közti különbségről van szó hanem azokról a nőkről akik az anyaságot vállalják. ez a bérszakadék esetében teljesen egyértelműen megmutatkozik és innentől kezdve valóban ez egy komoly társadalmi probléma