kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
üdvözlöm a tanács és a bizottság által kifejtett álláspontot amelyből az derül ki hogy az emberi jogi egyezményhez való uniós csatlakozás illetve az arról szóló szerződés szövege olyan irányba halad hogy az hozzáadott értéket jelentsen majd az európai polgárok számára hiszen ezt kérte a tárgyalások megkezdése előtt a jelentésem is a bel és igazságügyi bizottság részéről
amely jelentés számos eleme tükröződik a szerződésben.
külön meg kell köszönnöm a bizottságnak azt hogy rendszeresen tájékoztatta a képviselőket a tárgyalások állásáról és kifejthettük a véleményünket az észrevételeinket megtehettük.
a hozzáadott érték a hatékony jogérvényestés szempontjait érvényesteni kell a szükséges kompromisszumok meghozatala során is.
nagyon fontos a pontos információ hogy miről is szól majd ez a csatlakozás hiszen ha nem akkor az szintén az uniós intézményekbe vetett bizalmat kezdené ki.
a csatlakozási szerződéssel kapcsolatos kompromisszumkeresés közben azért ne feledkezzünk meg az érem másik oldaláról a kezdetektől hangsúlyozott strasbourgi brósági reformról és annak szükségességéről.
én bzom benne hogy a tegnap megkezdődött brightoni konferencia olyan válaszokat fog adni a felmerülő problémás kérdésekre e reformot illetően ami megnyugtató lehet minden fél számára.
a csatlakozás csakis akkor lehet sikeres ha valóban erősti az eddig is működő európai intézményeket illetve a tagállami igazságszolgáltatási rendszereket mindazon létező eszközt is amelyekkel a polgárok jogainak érvényestését segtik elő nem csak elviekben de a mindennapi gyakorlatban egyaránt és egy ilyen eszköznek látjuk
szeretném egyértelművé tenni hogy ez új jogorvoslati lehetőséget jelent az európai polgárok számára akik az unió alapjogsértései esetén is panaszaikkal a strasbourgi brósághoz fordulhatnak tehát van hozzáadott érték.
illetve fordulhatnának akkor hogy ha néhány tagország nem blokkolná ezt a csatlakozást.
ebben a vitában hallottuk hogy mely országokról elsődlegesen mely országról van szó.
ilyen javaslat az új elfogadhatósági kritérium azaz hogy a tagállami bróság már megvizsgálta az ügyet az nem lenne befogadható az emberi jogi bróságon.
súlyosan csökkentené az emberi jogok és a jogorvoslathoz való jog érvényesülését különösen olyan államok polgárai számára ahol nem tekinthető függetlennek az igazságszolgáltatási rendszer.
szeretnénk biztostva látni hogy az emberi jogi bróság túlterheltsége nem az emberi jogok garanciájának kárára fog csökkenni.
a túlterheltséggel mindannyian tisztában vagyunk azonban a megoldást nem arra kell keresni amerre a brightoni konferencia elindult.
amit támogatni tudunk az valóban az ami itt szintén elhangzott ma hogy forrásokat biztostsunk megfelelő mértékben az emberi jogi bróság számára.
meg kell várni az utóbbi évek reformjainak a hatásait javtani kell az emberi jogi egyezmény alkalmazását és a jogalkotás minőségét a tagállamokban.
el kell érni hogy az európai kormányok elkötelezetten hajtsák végre az emberi jogi bróság döntéseit.
ha mindez megtörténik akkor egészen bizonyosan csökkenni fog a strasbourgi bróság túlterheltsége és továbbra is eleget tud tenni annak a szerepének amelyet nagyon fontosnak tartunk.
elnök asszony mélységes felháborodásomnak szeretnék hangot adni amiatt hogy bár a bizottság már decemberben elismerte hogy ukrajna teljestette a vzumliberalizációs tervet a mai napig bürokratikus eljárásokkal hátráltatják a polgárok vzummentes beutazását.
miközben európát illegális bevándorlók százezrei lepik el bármiféle személyi azonostó okmány nélkül az európai közösséghez tartozó ukrajnai állampolgároknak azon belül a kárpátaljai magyaroknak még a vzum birtokában is órákat kell várakozniuk a kevés rendelkezésre álló határátkelőhelyen.
ezért azt kérem hogy az ukrán dossziét a fontosságának megfelelően kezeljék és mielőbb tegyék meg a vzummentességhez szükséges lépéseket illetve dolgozzanak ki fejlesztési és költségvetési tervet a határ menti infrastruktúra kibővtésére a nemzetközi útvonalak és a határátkelők fejlesztése érdekében mert ez végre kézzelfogható segtség lenne a polgárok számára.
elnök asszony az európai unió egyik problémája a hitelesség kérdése.
tavaly volt egy vitám timmermans alelnök úrral a petciós bizottságban az őshonos európai nemzeti kisebbségekről.
ő akkor azt javasolta rjak egy projektet az általam felvázolt problémák kezelésére.
az európai parlament tavaly decemberi döntése alapján a projekt egymillió eurós támogatással az európai unió idei költségvetésének részévé vált.
a projekt neve soksznű európa.
a bizottság januárra gérte a program meghirdetését de erre nem került sor.
elnök úr biztos úr tisztelt képviselőtársaim!
az európai néppárt elkötelezett az európai polgárok érdekeit szolgáló energiaunió megteremtése mellett.
a jelentés amelyet ma tárgyalunk kiegyensúlyozott összefoglalását adja azoknak a lépéseknek amelyek közelebb vihetnek bennünket a fogyasztókat szolgáló európai energiapolitikához.
a holnapi döntésünk világos utat mutathat. célunk az ellátásbiztonság erőstése és az energiahatékonyság növelése mégpedig megfizethető áron.
ehhez amennyiben szükséges új infrastruktúrát kell épteni tovább kell egységesteni a piacot és ki kell kényszerteni a jogszabályok alkalmazását.
az út végén reményeink szerint egy olyan európa áll amelyik képes növelni versenyképességét a nemzetközi szntéren.
egy olyan európa amelyben új munkahelyek jönnek létre például a technológiai kutatás fejlesztés az innovációk ösztönzése vagy például az energiahatékonysági beruházások révén.
ez az út hosszú lesz sok munka áll még előttünk itt a parlamentben és ahhoz hogy az utat bejárhassuk nekünk jogalkotóknak mindenkor készen kell állnunk a kompromisszumra.
erre mutat jó példát a tárgyalt jelentés.
egyetlen kérdést kiragadva külön üdvözlöm az európa határain belül található ásványkincsek kitermelésével kapcsolatos kompromisszumot.
örülök hogy egyetértünk abban nem a parlament feladata eldönteni hogy mi gazdaságos mi nem minek van potenciálja minek nincs.
ezt majd a gazdaság szereplői eldöntik.
a mi feladatunk az hogy megfelelő szabályozási keretrendszert alaktsunk ki és szigorú klma egészségügyi és környezeti sztenderdeket követeljünk meg.
végezetül bzom abban hogy konstruktv együttműködés eredményeként a holnapi napon a parlament el tudja küldeni üzenetét az energiaunió fontosságáról az európai polgároknak.
azonban hadd hvjam fel a figyelmüket illetve a választópolgáraink figyelmét arra hogy ez egyelőre semmi más csak egy teória amelyről törvényt fogunk hozni.
hogy mi lesz a gyakorlati megvalóstása azt még nem tudjuk nem láthatjuk.
s nem véletlenül hvom fel a figyelmet arra hogy a gyakorlati megvalóstása ennek a törvénynek mennyire fontos lesz majd a törvények betartatásával együtt hiszen azért eléggé rossz példákkal jöhetnék elő és elő is jövök eggyel amely hazámat érintette annak idején amikor magyarország bejelentette a paksi
illetve egy másik nagyon fontos dologra szeretném felhvni a figyelmet ha valóban komolyan gondoljuk ezt és holnap törvényt alkotunk e témakörben az energiaunióról akkor mindenféleképpen reménykedem abban hogy a kompromisszumos megoldások fognak majd élni ami azt jelenti hogy nem az európai bizottság nem brüsszel fogja majd megmondani a tagországoknak azt hogy az energetika területén
ön együtt emltette a felszólalásában a palagázt a szenet és az atomenergiát.
ön szerint ezek egyenrangúak a dekarbonizáció szempontjából? mert itt mindig mint kiváltó lehetőségek csak a megújuló energiák szerepelnek.
tehát az a kérdésem hogy ön az atomenergia felhasználását amelyet egy adott ország alkalmazni kván azonos szinten kezeli a szénnel? nem tekinti adott szempontból tiszta energiának?
elnök úr tisztelt biztos úr!
a párizsi klmacsúcs talán történelminek is nevezhető sikere talán végleg véget vet a szénhidrogének szinte kizárólagos világuralmának ami jellemzett minket az elmúlt egy évszázadban. ahogy a xx.
században váltotta a kőolaj és a földgáz a korábbiakban jellemző szenet úgy most a xxi.
században a fosszilis energiahordozókat fogják felváltani egyeduralkodóként legalábbis reményeink szerint a megújuló energiák.
ez nem valamilyen zöld politika pusztán ez nem egy egyszerű környezetvédelmi ügy ez egy olyan gazdasági racionalitás amelynek felismerése alól egyetlenegy európai kormány sem vonhatja már ki magát.
ahogy az európai unió közösen munkálkodik egy közös energiapolitikán úgy van néhány tagállami kormány ami ezt inkább megtorpedózni szeretné.
vannak akik külön utas politikákkal új gázvezetéket éptenének és vannak olyanok akik orosz milliárdos gigahitelből akarnak új atomerőművet épteni.
mindez rossz út!
kérdezem azonban öntől hogy vajon a közös mezőgazdasági politika jegyében ön el tudná e fogadni hogy az európai unió a mezőgazdasági termékek vonatkozásában a fiskális unió felé mozduljon el?
én a szovjetunióban kezdtem az életpályámat diplomataként ahol rengeteg kérdés titok volt államtitok volt.
országomban is és szűkebb régiómban ahonnan jövök magyarország középső része a duna tisza köze a homokhátság amelyet az ensz élelmezésügyi világszervezete a fao félsivataginak minőstett nem tudják a gazdák hogy ők most hátrányos helyzetű térség lesznek avagy sem holott öntözés nélkül
ezek a gazdálkodók nem fognak megélni.
alapvető értékeink érvényestése mellett nekünk ukrajnát az európai unióhoz közeltenünk kell nem pedig távoltanunk.
az európai uniónak határozottan következetesen de óvatosan kell viszonyulnia ukrajnához nehogy az ukrán kormány ellenkezése miatt az eu elvesztse ukrajnát.
az európai unió ukrajna számára többször egyértelművé tette hogy addig amg az ukrán kormány nem garantálja a demokrácia szabályainak érvényesülését nem várhatja el az európai uniótól a szabadkereskedelmi megállapodás alárását.
úgy gondolom hogy történelmi pillanat ez a mai mert az éveken keresztül tartó tárgyalások eredményeként a közös európai adásvételi jog plenáris vitájában vehetünk részt.
a jelentés szerint a közös európai adásvételi jog által kiküszöbölhetők azok a jelenleg ismert belső piaci problémák amelyek az eltérő tagállami szerződésjogi szabályozásoknak tudhatók be.
a rendelet hatályának meghatározása eloszlathatja azokat az aggályokat amelyek a nemzeti jogrendszerek befolyásolására vonatkoznak.
az európai rendszer csak a határon átnyúló szerződések és különösen az online szerződések esetében lesz alkalmazható továbbá a közös európai adásvételi jog választható tehát opcionális eszköz marad az ep jelentése alapján.
a tagállamok jogrendjén belül mintegy második rendszerként teszi majd elérhetővé a rendeletben megállaptott egységes szerződési jogi szabályokat.
bzom abban hogy a parlament munkája révén valóban a kereskedők az európai kis és középvállalkozások lesznek az új rendelet adta lehetőség nyertesei. mindez azt jelentené hogy minden határon átnyúló ügyletük során közös szabályokra támaszkodhatnak majd és ugyanazokat a szerződési feltételeket alkalmazhatják ezáltal is csökkentve költségeiket.
az azonos rendszer alkalmazása jogbiztonsági szempontból is lényeges ha a megfelelő fogyasztóvédelmi garanciák és a jogorvoslati lehetőségek is biztostottak.
a jogbiztonsági tényezőt erőstheti az európai szerződési mintafeltételek bizottság általi kidolgozása.
a fogyasztók és vállalkozások számára belső piaci potenciális előnyt gérő jogi eszköz valós formát öltött és a parlament munkáján keresztül tökéletesebbé vált.
nagyon örülök annak hogy ezzel a fontos kérdéssel az európai bizottság és az európai parlament is foglalkozik.
a helyzet az hogy a sport egyre nagyobb üzlet a világon és sajnos ezzel egyre nagyobb csábtást is jelent azoknak akik csalással tisztességtelenül próbálnak ebből pénzhez jutni.
azonban nem szabad csak a labdarúgásról beszélnünk képviselőtársaim leginkább ezzel a sportággal foglalkoztak sajnos be kell látnunk hogy más csapatsportágak sőt már különböző versenyek is érintettek ezen a területen.
a sport társadalmi szerepe kiemelkedő ezért a sportot önmagát kell megvédenünk.
hiszen a sport a gyermekeknek lehetőséget nyújt a társadalmi felzárkózásra segti a társadalmi integrációt és egy olyan jövőképet knál nekik különösen a leszakadt hátrányos helyzetű térségben élőknek amely kiugrást jelenthet a számukra.
a fiatalok megóvása érdekében meg kell tiltani hogy fiatalkorúak mérkőzésére fogadni lehessen. és a lehető legsúlyosabb büntetési tételeket kell adni tagállami szinten.
az eddigi vita nyilvánvalóvá tette hogy komoly érdekellentét van azok között akik megcsinálták az átállást az új rendszerre és azok között akik még ezt nem tették meg.
teljesen egyetértek kalinowski úrral hogy a régi tagállamoknak sokkal több ideje volt az átállásra sőt a csatlakozás előtt a régi elavult szerkezeteket adták át az új tagállamiaknak.
ezzel együtt nyilvánvaló hogy a szabályokat be kell tartani és az is nyilvánvaló hogy az európai unió megint versenyhátrányba hozza a saját termelőit mert szigorúbb előrásokat r elő a saját termelőinek mint amit az importban a külső szálltóktól megkövetel.
tisztelt bizottsági alelnök úr kedves képviselőtársak!
a migrációs válság is egy lehetőség számunkra hogy az eu vállalja önmagát és azokat a dolgokat azokat a fontos értékeket helyezzük előtérbe fókuszpontba amire az egész európai uniót éptettük amiben hiszünk és a probléma megoldásához a józan eszünket használjuk.
meggyőződésem hogy ha e folyamat közben a homokba dugjuk a fejünket akkor semmit sem érünk el csak a tisztánlátásunkat fogjuk akadályozni. meggyőződésem az is hogy ha a probléma megoldása során ha nem tetsző véleményt hallunk akkor elkezdünk egymásra mutogatni vagy éppen felelősségre vonásokat kezdeményezünk akkor a káosz irányába visszük el a folyamatot.
schengennek meg kell maradni mondjuk és egyre több állam kéri eközben a határellenőrzés ideiglenes visszaálltását.
miért baj az hogyha a schengent védők eleget tesznek az uniós jognak.
miért jó az hogy ha eleget tesznek akkor kötelességszegési eljárást indtanak ellenük mint hazám ellen is.
túlbuzgóság butaság parancs?
nem tudom az okokat de az egymásnak ellentmondó beszéd és intézkedés mindig káros.
még ezen az úgynevezett kiemelt vitán amelyik az európai unió legfontosabb legaktuálisabb kérdéseivel foglalkozik is olyan szánalmasan kevesen vagyunk hogy juncker úr láthatóan félidőben vagy megunta vagy magányosnak érezte magát vagy félt mindenesetre elment lelépett úgyhogy helyettesétől kérdezem a következőt.
levonták e az európai unió illetőleg a tagállamok szakostott szervei a tragikus párizsi terrortámadásnak a szakmai tanulságait?
milyen adatokat információkat tudtak a tagállamok illetőleg az európai unió ezekről az elkövetőkről?
bár a néppárt soraiban legalább egy olyan kormánypárt van ez az orbán viktor által vezetett fidesz amelyik folyamatosan különutas politikákkal putyinnal való külön bizniszekkel lóg ki a sorból.
magyarként különösen örülök hogy újabb szomszédunk lesz az unió tagja. az unió legmélyebb válsága ellenére sem állt le a bővtés.
legyen ez ösztönzés szerbia és más nyugat balkáni államok számára is.
a magyar alkotmányról ma lefolytatott plenáris vita legyen tanulság horvátország számára.
a közös alapértékeket a koppenhágai kritériumokat a csatlakozás után is maradéktalanul be kell tartani.
a csatlakozás előtti monitoring jól működik ebben a házban is mint ez a jelentés bizonytja de a tagállamok demokratikus monitoringját most kell kialaktanunk.
bzom benne hogy a két nemzeti olajtársaság a mol és az ina közötti konfliktust sikerül minél előbb rendezni.
az is nagyon fontos hogy a horvátországban élő szerb magyar és más kisebbségek jogait maradéktalanul szavatolják.
szeretnék tényszerű és számszerű felvilágostást kérni öntől arról hogy mi a pontos jogi helyzete azoknak akik európából elmennek az iszlám állam kötelékében harcolni és utána visszatérnek európába?
bűncselekménynek minősül e az hogy valaki ezt teszi vagy pedig meg kell várni amg megöl valakit amg terrorcselekményt követ el és majd csak akkor vonják felelősségre?
ha ez idő szerint nem bűncselekmény akkor nem kellene e bűncselekménnyé nyilvántani úgy nevezett sui generis saját képi bűncselekménnyé azt hogy ha valaki egy terrorszervezet kötelékében külföldön harcol?
megfontolás alatt van e ez a kérdés illetőleg tévednek e azok akik hozzám hasonlóan úgy gondolják hogy itt valami nagyon nagyon nincs rendben?
ebben az európában nem akadályozza az anyanyelvhasználatot semmiféle törvény még szlovákiában sem.
reméltem azt is hogy a jelen pénzügyi krzis nem csak csökkenti a termelést és növeli a munkanélküliséget hanem alkalom hogy az unió költségvetését reformértékű lépésekkel jobbá tegyük.
reménykeltő volt hogy az európai bizottság és a tanács ezzel összhangban nyilatkoztak.
az előterjesztés ismeretében szomorúan állaptom meg hogy a szép szavakat nem teljesen sikerült a számok nyelvére lefordtani.
ideje szembenézni a ténnyel hogy az unió költségvetésével senki nem elégedett.
a költségvetés bevételi oldala a tagállamok számára komoly teher de a rendelkezésre álló összeg nem elegendő a célok elérésére.
messze vagyunk mind a teljes foglalkoztatástól mind a tudásalapú társadalomtól.
nagy összegeket költünk a mezőgazdaságra de például a tejtermelőket kezelhetetlen válság sújtja.
a kiadási oldal legnagyobb tétele a kohéziós politika de a régiók közti eltérések inkább nőnek mint csökkennének.
az európában született és kiképzett kutatók az unión kvül dolgoznak gy az innováció terén is lemaradunk.
azt reméltük hogy a válság esély lesz arra is hogy átrendezzük sorainkat és eredményesebb a polgárok számára érzékelhetőbb lesz az unió költségvetése.
reméltük hogy a költségvetést nem csak a szabályoknak megfelelően és korrupciómentesen használjuk fel hanem a kiadásoknál figyelembe vesszük hogy mely programok adnak valóban értéket hoznak eredményt a pénzünkért.
a parlament megpróbálja majd úgy alaktani a költségvetést hogy annak világosabb üzenete legyen a polgárok számára.
azokat a tételeket akarjuk megnövelni amelyek segtenek a krzis kezelésében.
ezzel kapcsolatban beterjesztjük elgondolásunkat a gazdaságélénktési terv megvalóstásáról.
azt szeretnénk ha a krzis kezelését ne csak az e célból nevestett terv pár milliárdja hanem a költségvetés majd minden tétele hatékonyan szolgálja hogy az európaiak észrevegyék az unió nem felesleges kiadás hanem hatékony eszköz problémáik megoldásában.
ehhez kérem a képviselők a tanács és a bizottság támogatását.
kettős fal épül az euróövezet körül amely az európai unió egységét és magát az egységes piacot veszélyezteti.
az egyik falat az eurót használó országok éptik a bankunió az egységes európai bankfelügyelet a bankmentő alap szabályait az euróövezet tagjaira szabták.
a többi ország gy hazám számára is legföljebb csak az a döntés hogy csatlakoznak e vagy sem.
fontos de nem elegendő hogy az egységes bankfelügyeletben érdemi módon ott lehessenek a közös valutát ma még nem használó államok képviselői.
ennél is lényegesebb hogy a nem eurózóna tagállamok bajba jutott bankjai is kaphassanak szükség esetén tőkeinjekciót mert e nélkül versenyhátrányba kerülnek.
ugyanakkor épül egy másik fal is azon országok esetében amelyek még nem használják az eurót amely országok nem tesznek meg mindent gazdaságpolitikájukban gy magyarország is hogy csatlakozhassanak minél előbb az eurózónához.
valóban ez a jelentés egy idealisztikus világba rept bennünket amely helyzet teljesen tökéletesnek látszik.
itt a tagállamok már rendbe rakták költségvetéseiket csökkenő pályára álltották adósságukat az előrt tőkekövetelményeknek megfelelnek sőt helyreálltották a bankok és az egyének közötti helytelen káros eladósodottsági kapcsolatot és itt már nem kell más lépést tenni mint létrehozni egy sokkelnyelő képességgel felruházott kapcsolatot
amely megvédi majd az eurózóna tagállamait egy tipikus jövőbeli gazdasági sokktól.
sőt ez az anyag továbbmegy a vziójába az emu második integrált költségvetési keretét tekintve a közös pénznemet használó országok esetén azokban az esetekben amikor strukturális átalaktásokat hajtanak végre átmeneti pénzügyi ösztönzőkkel támogatnák meg ezeket az államokat elismerve az áldozatvállalásaikat elismerve azt hogy ez az átalaktás bér életsznvonal népszerűség vesztéssel jár sőt súlyos kiadásokkal is jár ezért ezt későbbiekben ezen kötelezettségeiket még szerződésben is szabályoznák.
továbbá azt is olvasom hogy a versenyképességi és konvergencia segtő eszközök helyére a későbbiekben könnyedén léphetne egy külön eurózónára vonatkozó büdzsé majd ez az anyag tovább vizionál arról hogy persze mindehhez források kellenek új források kellenek egy kincstár kellene.
kérdezem miből? kérdezem azt hogy ezeket a vziókat a jelentés rója komolyan veszi vagy végre úgy gondoljuk hogy arra van szükség ötletek helyett hogy az előző lépéseinket befejezzük és közösen menjünk tovább ezen az úton.
a nagyobb nyomaték kedvéért én is rákérdezek hogy már két volt szocialista tagállamból érkezett kollégám rákérdezett biztos úr lehetséges az hogy gyengébb minőségű élelmiszerek vannak a volt szocialista országokban gy az én hazámban magyarországon
tehát egy adott árucikknek van egy bizonyos neve egész más minőségű mondjuk ausztriában mint magyarországon.
a brazil élelmiszerbotránnyal kapcsolatban nincs abban valami bizarr tegyük a szvünkre a kezünket hogy arról beszélünk hogy európai uniós polgárokat megmérgezhetett a brazliából érkező hús?
hát miért nem a saját hazánkban a saját gazdáink kisgazdáink által termesztett húst fogyasztjuk biztos úr mint orvos ön nem ezt javasolná a betegeinek hogy a helyben termelt egészséges élelmiszert fogyasszák?
nagyon szépen köszönöm a szót tisztelt elnök úr!
hogyha a dohányzás elleni küzdelemben fölmutatott erényeink töredékét fordtanánk az endokrin szerek elleni küzdelemre akkor azt kell mondjam hogy már máshol állnánk.
a láthatatlan méreg elleni küzdelem azt hiszem nagyon fontos és én nagyon örülök a biztos úr nagyon határozott elkötelezettségének és különösen amit mondott a zéró tolerancia.
nagyon nem szeretném hogyha e téren a ttip tárgyalások során európa engedékeny lenne. ott is zéró toleranciát kérek képviselni a bizottság részéről.
a jelentés számos olyan mechanizmust tár fel amelyek tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot valóstanak meg az élelmiszerláncban.
különösen fontos hogy kiemeli hogy az áraknak jobban kellene tükrözniük az elsődleges termelők hozzáadott értékét.
most egy olyan tisztességtelen kereskedelmi eljárásra térnék ki ami a jelentésben nem szerepel ez a keleti és nyugati piacokon értékestett áruk minősége közötti különbség.
ugyanis egyértelmű vizsgálatok mutatják hogy ugyanaz a termék ugyanabban a csomagolásban ugyanazért az árért sokkal rosszabb minőségű ha a keleti piacokon értékestik.
ezek a cégek pedig úgy gondolják hogy ebben az európa házban nekünk nem a szalonban hanem a cselédszobában van a helyünk.
külön szeretném megköszönni a biztos asszonynak azt hogy azt mondta hogy történelmi szövegről van szó.
ez valósznűleg gy is van mert a lisszaboni szerződés alapján először hozunk büntetőjogi jogszabályt de én nagyon szeretném remélni hogy ez egy nagy lépés előre afelé hogy egyetlen elkövető az emberkereskedelemben egyetlen elkövető se maradjon büntetlenül.
ami különösen megnyugtató volt ebben a vitában ami itt lezajlott az a politikai akarat jelenléte.
én magam is rettenetesen sokszor találkoztam azzal a véleménnyel magam is néha osztottam ezt a véleményt hogy a komoly előrelépésre ezen a téren hiányzik a politikai akarat.
amit én ma hallottam az ennek az ellenkezője és nagyon köszönöm a kollégáknak hogy ez a politikai akarat hogy az emberkereskedelem terén egy hatalmas lépést tegyünk előre ez gy megnyilvánult.
két módostó indtványt kaptunk az efd részéről én azt szeretném kérni a kollégáktól hogy ne támogassák mert csökkenteni akarja a minimális szintre a büntetést és nagyon köszönöm tzavela asszonynak hogy ő éppen az ellenkezőjét kéri hogy erőstsük a büntetést.
meggyőződésem hogy ez egy fontos lépés de ezután követnie kell egy sor következő lépésnek ezt a mait.
biztosan nem tudjuk megoldani a knálat összes gondját de a kereslettel bizony sokat tudnánk tenni és van egy olyan érzésem hogy ezen a téren még nem érett meg az idő itt talán kevés a politikai akarat hogy előre lépjünk.
meggyőződésem hogy előbb utóbb ki kell terjeszteni a jogszabály hatályát a tartózkodási engedéllyel itt tartózkodó harmadik országbeli elkövetőkre is mint ahogy az is meggyőződésem hogy szükség lesz arra is hogy megnézzük az ideiglenes tartózkodási engedélyről szóló irányelvet hogy