kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
arvoisa puhemies merten jätteistä jopa kahdeksankymmentäviisi prosenttia on muoviroskaa.
direktiiviehdotuksen tarkoituksena on kieltää tietyt kertakäyttöiset muovituotteet kuten ruokailuvälineet lautaset ja pillit jotka voidaan jo nykyisellään tuottaa vaihtoehtoisista ja kestävimmistä materiaaleista.
muovipullojen keräysaste pyritään nostamaan yhdeksänkymmentä prosenttiin vuoteen kaksituhatta kaksikymmentäviisi mennessä.
tämä tavoite voidaan saavuttaa esimerkiksi tehokkaalla panttiin perustuvalla pullonkeräysjärjestelmällä jota voitaisiin entisestään tehostaa korottamalla pullopantin hinta esimerkiksi yhteen euroon.
pidän positiivisena sitä että tuotepakkauksiin merkitään tietoja roskaamisen haittavaikutuksista ja siitä miten syntyvä jäte tulee lajitella.
kuten tiedämme eun alueella noin kaksikymmentäviisi nolla ihmistä menehtyy vuosittain superbakteerien aiheuttamiin sairauksiin.
on hienoa että tähän kehitykseen ollaan nyt saamassa muutos.
se miten kohtelemme eläimiämme kertoo paljon myös meistä itsestämme.
tuotantoeläinten hyvinvointi on myös tuottajan etu sillä hyvinvoiva eläin tuottaa paremmin.
tärkein syy mikrobilääkeresistenssille on antibioottien liikakäyttö karjataloudessa ja myös terveydenhuollossa.
tällä asetuksella luodaan ensimmäistä kertaa yhteiset säännöt tarpeettomien mikrobilääkkeiden eläinkäytölle.
kun asetus astuu voimaan on kiellettyä määrätä antibiootteja ennen kuin eläin on tutkittu ja todettu myös sairaaksi.
arvoisa puhemies hyvät kollegat haluan lämpimästi osoittaa kiitokseni erinomaisen vahvalle neuvottelutiimille joka jaksoi tehdä työtä energisesti loppuun asti tässä pitkässä prosessissa.
kansainvälisen terveysjärjestö whon mukaan antibioottiresistenssi on yksi suurimmista maailmanlaajuisista terveysuhkista.
osa toimijoista vertaa antibioottiresistenssiä jo ilmastonmuutoksen mittaiseksi ongelmaksi koska se on globaali ja haastaa meidät kaikkialla.
vuonna kaksituhatta seitsemäntoista maailmassa kuoli yli seitsemänsataaviisikymmentä nolla ihmistä bakteeritauteihin joita ei enää voitu hoitaa antibiooteilla.
sen pitäisi viimeistään herättää meidät vieläkin aktiivisempaan toimintaan myös jokaisessa jäsenmaassa.
löytyykö meiltä riittävästi panoksia ja yhteistä tutkimustyötä sen eteen että uusiakin antibiootteja maailmaan vielä syntyisi?
kasvua kiihdyttäviä antibiootteja käytetään tuotantoeläinten ravinnossa vieläkin suuressa osassa maailmaa erityisesti usassa ja brasiliassa.
myös kiinan maatalous on ollut antibioottien kova käyttäjä mikä on johtanut siihen että kiinan maatalouteen ehti syntyä kokonainen antibioottiresistenssihautomo.
on tärkeää että myöskin tuontituotteet ovat samalla viivalla eurooppalaisen elämänmenon kanssa.
arvoisa puhemies on ilman muuta perusteltua että myös julkisissa hankinnoissa pyritään edistämään ympäristöystävällisyyttä ja puhtaita ajoneuvoja.
on kuitenkin tärkeää että tähän jätetään riittävä jousto ja liikkumavara jäsenvaltioiden tasolle koska eri puolilla eurooppaa olosuhteet vaihtelevat paljon ja jäsenmailla kunnilla ja alueilla on paras käsitys siitä miten voidaan parhaiten edistää puhdasta liikennettä.
on todellakin puute että tässä ei ole pystytty määrittelemään puhtaan liikenteen osalta raskasta kalustoa ja niiden biopolttoaineen käyttöä.
tiedämme että biopolttoaineilla on merkittävä rooli puhtaan liikenteen osalta ja on ilman muuta puute että sitä ei ole voitu tässä ottaa riittävällä tasolla huomioon.
muutoinkin laskentamenetelmä missä katsotaan pelkästään pakoputken päästä tulevia päästöjä ei riittävällä tavalla kata koko energiankulutusta ja ympäristövaikutuksia.
olen hyvin tyytyväinen siihen että ympäristövaliokunta on kiinnittänyt huomiota akkuteollisuuteen ja sen kehittämistarpeisiin euroopassa.
kun sähköinen liikenne etenee on entistä tärkeämpää että myös akkutuotanto on kestävällä pohjalla.
se tarkoittaa sitä että meidän pitää saada merkittävästi akkuteollisuutta eurooppaan ja meidän pitää saada raaka aineita myös euroopasta.
tällä hetkellä eurooppa on aivan liian riippuvainen tuontiakuista tuontitavarasta.
se ei ole kestävällä pohjalla tälläkään hetkellä eikä varsinkaan kun tarve tulee merkittävästi kasvamaan.
jos me haluamme niin kuin toivon että me haluamme saavuttaa yhteiset ilmastotavoitteet taakanjaon mukaisesti tasapainossa on myös liikennesektorilla tehtävä monenlaisia toimia päästöjen vähentämiseksi.
tänään käsittelyssä oleva lainsäädäntö on myös yksi osa tätä päästöjen vähentämistyötä.
ja niin että me saisimme aikaan oikeudenmukaiset käyttökelpoiset kaikille toimivat älykkäät ja vielä helppokäyttöiset järjestelmät se takaisi ainakin sen mahdollisuuden että paras hyväksyttävyys kansalaisten eli käyttäjien kesken olisi mahdollinen.
olisin ollut itse valmis korvamerkitsemään myös rahoitusta ihan juuri sen takia että meidän olemassa oleva liikenneverkkomme meidän perusväylänpidonverkkomme koko euroopassa on varsin heikossa kunnossa.
siitä kertovat tietysti monenlaiset onnettomuudet erittäin ikävine seurauksineen ja ihmishenkien menetyksineen.
vaikka iranin lainsäädäntö ei sisällä apostasian rikosnimikettä voivat tuomarit tulkita islamilaista lainsäädäntöä melko vapaasti. tämä on johtanut jopa kuolemantuomioihin.
iranin viranomaiset sanovat usein että maassa vähemmistöillä on täydet oikeudet. tosiasiassa iranissa on kolme tunnustettua vähemmistöä juutalaiset kristityt ja zarathustralaiset mutta esimerkiksi arabeja kurdeja muslimivähemmistöjä azereita balucheja suufeja ja niin edelleen ei ole mainittu.
kolmella tunnustetulla vähemmistöllä on viisi paikkaa satayhdeksänkymmentä henkisessä parlamentissa ja he saavat suorittaa uskonnollisia rituaalejaan.
missä on unionin uskottavuus jos nuorille luvataan suurin kirjaimin mutta tämä raha joka on myös käytettävissä ei konkretisoidu heille saakka? nuorisotyöttömyyden hoitoon ei saa väsyä millään tasolla.
on kamppailtava jatkuvasti uusien keinojen ja käytänteidenkin löytämiseksi.
kaikkia keinoja ja työkaluja tulee käyttää ja koko yhteiskunta julkinen sektori yritykset pienyritykset ja kansalaisjärjestöt täytyy ottaa mukaan löytää projekteja ja jakaa hyviä ideoita unohtamatta myöskään pehmeämpiä aloja.
tekemätöntä työtä euroopassa riittää.
en suostu puhumaan kadotetusta sukupolvesta.
arvoisa puhemies kiitän lvia jrkaa erinomaisesta mietinnöstä joka nostaa esille romaniväestön aseman ja erityisesti naisten ja tyttöjen tilanteen.
mietinnössä nostetaan erinomaisesti esille koulutuksen ja terveydenhuollon tärkeys sekä myös sosiaaliset asuntoprojektit joista esimerkiksi omassa kotimaassani suomessa saatiin erinomaisia tuloksia kuusikymmentä seitsemänkymmentä luvuilla jolloin niillä pystyttiin integroimaan romaniväestö hyvin kantaväestöön.
lähtökohtana on kuitenkin se että henkilöt saavat ehdottomasti itselleen henkilöpaperit jotta he eivät altistu ihmiskaupalle ja erilaisille mafiajohtoisille kerjäämisorganisaatioille.
tiedän että on edelleenkin eu maita jotka eivät myönnä papereita kaikille romaneille.
on myös tärkeätä että romanit pääsevät itse päättämään omasta heitä koskevasta politiikastaan eli heidät tulee osallistaa romanipolitiikan tekemiseen.
arvoisa puhemies olen iloinen että tämän mietinnön mukaisesti kansalliset pelastusvoimavarat on käytettävä täysimääräisesti ennen kuin tämä resceu mekanismi käynnistetään. tämä uusi eurooppalainen pelastuspalvelu voi tuoda säästöjä jäsenvaltioille kun kallista
pelastuskalustoa esimerkiksi kemiallisten tai säteilyonnettomuuksien torjuntaan voidaan hankkia yhteisesti eikä jokaisen maan tarvitse hankkia kaikkea erikseen.
tämä jäsenmaiden oma velvollisuus on erityisen painava ennalta arvattavissa kriiseissä kuten metsäpaloissa joista tiedetään milloin niitä yleensä tapahtuu tai tulvissa.
ne eivät tule aivan yllätyksenä.
arvoisa puhemies olen kuitenkin pettynyt että komission esitys eun pelastuspalvelumekanismin luomisesta ja uudistamisesta ei pohjaudu asianmukaiseen vaikutustenarviointiin.
ei ole hyvää lainsäädännön valmistelua ettei ennalta ole tehty minkäänlaista vaikutustenarviointia vaan halutaan pikavoittoja.
tästä syystä haluan poistaa yksityiskohtaisen listauksen resceu mekanismista tai mekanismiin hankittavista resursseista.
mekanismiin kuuluvan kaluston hankintapäätös on jätettävä päätettäväksi asiantuntijoille perusteellisen riskin ja vaikutustenarvioinnin pohjalta.
itse en olisi valmis täällä täysistunnossa päättämään siitä mitä kalustoa pitää hankkia.
arvoisa puhemies hyvä komission jäsen fle kiitoksia mielenkiintoisesta avauksesta ja siitä optimismista joka liittyy sekä arktiseen politiikkaan että myös euroopan unionin arktisen neuvoston mahdolliseen pysyvän tarkkailijan asemaan.
on oikeastaan hieno asia että arktisesta alueesta ei ole tullut sellaista eldoradoa kuin vielä pari vuotta sitten ajateltiin että eri maat ryntäävät mineraalien kaasun ja öljyn perään.
arktisen alueen luonnonvarojen hyödyntäminen on osoittautunut huomattavasti vaikeammaksi kuin aluksi kuviteltiin esim. shell on jo luopunut poraamisesta juuri sen takia että olosuhteet ovat niin kovat.
tämä on itse asiassa hyvä asia koska nyt on enemmän aikaa kuin kuviteltiin alueen kestävään ja rauhalliseen hyödyntämiseen sekä siellä olevien ihmisten oikeuksien kunnioittamiseen.
arktinen alue ei todellakaan ole pelkkää vettä se on itsenäisten valtioiden aluetta ja se on aluetta jossa on paikallisia ihmisiä ja erityisesti alkuperäiskansoja.
voi hyvin ajatella että tämä sukupolvi voisi olla se ensimmäinen joka oikeasti ottaa alkuperäiskansojen intressit ja oikeudet huomioon.
vastikään minua haastatteli saamelaisten television edustaja saamelaisethan ovat yksi pohjoinen alkuperäiskansa ja he kysyivät että mitä se euroopan unioni tarkoittaa meille?
minusta nämä ovat erittäin relevantteja kysymyksiä ja yksi vastaus tähän on se että aivan kuten komission jäsen sanoi on voimakas tahto siihen että rovaniemelle perustetaan arktisen informaation keskus ja juuri tämä saattaisi olla se joka keräisi tietoja ja yhdistäisi arktiseen politiikkaan myös alkuperäiskansat. arktinen alue on jopa erinomainen esimerkki siitä että
kansainvälisillä sopimuksilla on pystytty todellakin alueen rauhaa ja kestävää kehitystä jo nyt hillitsemään.
todella hyvä esimerkki yhteistyövoimasta on norjan ja venäjän vuonna kaksituhatta kymmenen tekemä sopimus jolla ratkaistiin pitkään kestäneet riidat barentsin alueella. tämä on myös esimerkki arktisen neuvoston merkityksestä että se on pystynyt edesauttamaan tällaisia sopimuksia.
ja pohjoisen ulottuvuuden ikään kuin sateenvarjon alle.
yhdistämistä erityisesti kuljetuksen ja logistiikan alueella.
olisi vielä tärkeää saada tietää miten komissio todella aikoo yhdistää pohjoisen ulottuvuuden tähän arktiseen politiikkaan ja vielä enemmän aikataulua siitä milloin euroopan unionin arktinen strategia tehdään.
se on ollut pitkän aikaa jo rakenteilla ja nyt on aika todellakin jo saada konkreettisia tuloksia.
kiitoksia komission jäsenelle näistä tutkimusnäkökulmista ja siitä kuinka paljon euroopan unioni panostaa ja juuri tällä panostuksella on mahdollista sitten perustella vielä enemmän euroopan unionin arktisen neuvoston pysyvää tarkkailijajäsenyyttä.
arvoisa puhemies hyvä komission jäsen toukokuussa todellakin arktinen neuvosto päättää eun hakemuksesta päästä neuvoston pysyväksi tarkkailijajäseneksi.
parlamentin kysymyksessä hyvin aiheellisesti nostetaan esille huoli siitä onko meillä tarjottavaa tähän yhteistyöhön eli onko meillä selkeä ja päivitetty suunnitelma sekä kestävät tavoitteet arktisten alueiden eu strategiaksi.
tiedonanto vuodelta kaksituhatta kaksitoista antoi toki suuntaviivoja ja erityisesti haluan nostaa esille tammikuussa kaksituhatta yksitoista parlamentin hyväksymän kollega gahlerin erinomaisen ja monipuolisen mietinnön pohjoisimpien alueiden kestävästä eu politiikasta.
siinä nostettiin esille tasapainoisesti arktisten alueiden mahdollisuudet mittavat luonnonvarat raaka aine ja energiavarat uudet liikenneväylät ja matkailu mutta myös samalla tuotiin esille herkän arktisen luonnon haavoittuvuus ja alkuperäiskansojen oikeudet.
myös tässä parlamentin kysymyksessä peräänkuulutetaan ympäristönsuojelua ja vastuullista alueen kehittämisen toimintasuunnitelmaa.
lapin yliopisto rovaniemellä menestyi alustavassa kilpailussa eun arktisen tiedotuskeskuksen perustamisesta ja on varmasti valmis palvelemaan tässä tehtävässä asiantuntemuksella eun vastuullisen arktisen politiikan hyväksi.
arvoisa kollega te sanoitte aivan oikein että alkuperäiskansoja on ärsyttänyt euroopan parlamentin muinainen päätös kieltää hylkeennahkojen myynti.
kysyn että kerrotteko te aina näille kysyjille että juuri alkuperäiskansojen hylkeennahkojen myynnin suhteen on tehty poikkeus eli niitä voi myydä?
arvoisa puhemies arktisella alueella on vettä jäätä ja luontoa mutta sen lisäksi siellä asuu neljä miljoonaa ihmistä jotka haluavat kehittää itseään ja alueensa elinkeinoja.
alueelle pitääkin saada kasvua ja investointeja mutta kestävän kehityksen periaatteita noudattaen ja luonnon monimuotoisuutta kunnioittaen.
eu n arktiselta politiikalta puuttuu strategia ja ryhmäni esittää ja kannattaa että eu n arktinen strategia laaditaan mahdollisimman nopeasti ja täydellinen sellainen jossa otetaan elinkeinot ympäristö ja tietysti ihmiset huomioon.
parlamentin liberaaliryhmä on johdollani alusta alkaen antanut tälle hankkeelle täyden tuen ja lapin yliopiston yhteistyöverkostohan laatii asiasta parhaillaan vaikutustenarviointia ja toivon että tämä keskus sitten pysyvänä perustetaan.
haluan myös ilmaista ryhmäni tuen eu n pyrkimykselle päästä arktisen neuvoston pysyväksi tarkkailijajäseneksi;
pohjoisten alueiden asioiden pitää olla korkealla euroopan unionin poliittisella agendalla ja toivon että kun me seuraavan kerran tästä asiasta keskustelemme niin tämä keskustelu tapahtuisi vähän varhaisempaan aikaan koska tämä keskustelun sijoittaminenkin jotakin osoittaa.
sitten lopuksi haluaisin todeta että euroopan unionin parlamentilla ei ole olemassa arktisten asioiden valtuuskuntaa.
tällainen pitäisi varmaankin perustaa ehkä seuraava parlamentti ellei tässä ehdi se nostaisi arktisen politiikan painoarvoa myös täällä parlamentissa ja toivon että me yhdessä ryhdymme tätä asiaa nyt sitten viemään eteenpäin ja tätä kautta tuomaan asia entistä tärkeämmälle
askelmalle täällä parlamentissa ja koko komissiossa tietysti ja eu ssa.
arvoisa puhemies hyvät kollegat lämmin kiitos esittelijä gerben jan gerbrandylle erinomaisesta työstä. resurssitehokkuuden parantaminen eli se että tuotamme hyvinvointia vähemmällä luonnonvarojen käytöllä on yksinkertaisesti välttämätöntä jos haluamme että teolliset yhteiskunnat voivat jatkaa olemassaoloaan.
on tervetullutta että ympäristökomissaari potonik on ottanut asian erityisesti työnsä kohteeksi ja myös komission tiekartta on tervetullut.
vähemmän tervetullutta on se että komissiosta ei ole yli kahdessa vuodessa tullut vielä yhtään konkreettista asiaan liittyvää ehdotusta. esimerkiksi se että metallisten juomapakkausten kierrätyksen tehostaminen panttien avulla mikä ainakin omassa maassani toimii erittäin tehokkaasti laajennettaisiin eun kattavaksi ei ole edennyt yhtään.
ympäristövaliokunnan mietinnössä tärkein osa onkin vaatimus selkeistä ja mitattavista indikaattoreista sekä alakohtaisista tavoitteista. me kaikki olemme oppineet sen että tällaisia tarvitaan jotta oikeasti tapahtuisi jotakin.
jos tavoitteet jäävät yleiselle tasolle ne jäävät pelkiksi puheiksi.
on tärkeää päästä erityisesti neitseellisten luonnonvarojen käytön absoluuttiseen vähentämiseen.
ei riitä että vähennetään tuotannon määrään suhteutettua luonnonvarojen kulutusta jos samalla luonnonvarojen kokonaiskulutus kuitenkin kasvaa.
monia asioita tarvitaan ja yksi niistä on kierrätyksen tehostaminen.
on ristiriitaista ja järjetöntä että pidetään paljon poliittisia puheita joissa ollaan huolissaan harvinaisten maametallien saatavuudesta mutta kuitenkin samaan aikaan kierrätämme niistä alle yhden prosentin.
esimerkiksi tonnissa kierrätettyjä elektroniikkalaitteita voi olla kultaa viisitoista kertaa enemmän kuin tonnissa tavallista kultamalmia.
tonni kierrätettyjä matkapuhelimia voi siis säästää viisitoista tonnia kultamalmia ja lisäksi monia muita malmeja.
luonnonvarojen tuhlailevan käytön kääntöpuoli on kaivosbuumi joka näkyy myös omassa maassani joka on kohta kuin reikäjuusto erityisesti pohjoisessa.
valitettavasti joistakin kaivoksista on tullut surullisen kuuluisia siksi että ne aiheuttavat ympäristöön saastepäästöjä monikymmen tai jopa monisatakertaisesti lupa arvoihin verrattuna.
kaikki mitä voimme tehdä resurssitehokkuuden parantamiseksi ja kierrätyksen tehostamiseksi vähentää myös kaikkia kaivostoimintaan liittyviä ympäristöhaittoja.
arvoisa puhemies kuten käsittelemässämme päätöslauselmassa todetaan planeettaamme kohtaavat haasteet luonnonvarojen suhteen ovat ilmeiset.
siksi pitkän tähtäimen toimet ja suunnittelu on tärkeää ja komissio on oikeutetusti nostanut luonnonvarojen tehokkaan käytön keskeiseksi osaksi eurooppa kaksituhatta kaksikymmentä strategiaa.
väestömäärän globaali kasvu keskiluokkaisten kuluttajien määrän lähes kaksinkertaistuminen ja elintarviketuotannon kasvava tarve tuovat mukanaan tilanteen joka on ratkaistava kestävällä tavalla ja mahdollisimman pian.
eurooppa ei ole poikkeus huomenna äänestettävä päätöslauselma on meille ajankohtainen. luonnonvarojen mahdollisimman tehokas käyttö lisää eun kilpailukykyä auttaa ympäristön sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä ja on tärkeä osa siirtymisessä vähähiiliseen teollisuuteen.
meidän tulee kuitenkin olla viisaita määritellessämme toimia joilla varmistamme luonnonvarojemme mahdollisimman kestävän ja silti tehokkaan käytön.
tästä syystä en tue mietinnössä esitettyä tarvetta uusille lainsäädäntöaloitteille.
päinvastoin nyt tulisi panna olemassa olevat lait ja säädökset täytäntöön tehokkaasti.
esimerkiksi jäteasioissa olisi otettava huomioon paikalliset olosuhteet.
polttaminen voi joissakin tilanteissa olla tarpeellista ja jopa energiansaannin kannalta hyödyllistä.
samoin ehdotukset ympäristöveron kiristämisestä tai ehdotukset uusista veroista eivät sovellu kaikkialle varsinkaan luonnonvaroiltaan rikkaat maat eivät niistä innostu.
olen erityisen iloinen siitä että tässä mietinnössä kierrätyksen ja materiaalien uudelleenkäytön tärkeys on aivan ehdottomassa keskiössä.
jos me ajattelemme jätteiden kierrätystä tällä hetkellä euroopassa niin meillä edelleenkin on maita joissa kotitalousjätteet päätyvät sataprosenttisesti kaatopaikalle ja siinä mielessä meillä on yhteisesti euroopassa tässä asiassa paljon tehtävää. on myös hyvä että mietinnössä huomioidaan ruokajätteiden edelleenkierrätys. jos ajatellaan elintarvikeketjua ja sen resurssitehokkuutta nimenomaan tämä kysymys on hyvin keskeinen. lisäksi gerbrandyn mietinnössä korostetaan uusiutuvien luonnonvarojen kuten metsien roolia resurssitehokkuudessa.
näkisinkin että nimenomaan metsien käyttö puurakentaminen ja puutuotteiden edistäminen on yksi iso asia kun puhutaan luonnonvarojen kierrättämisestä.
en voi ymmärtää että kansalaiset ovat euroopan unionissa ulkopuolisia.
siis asenteita on muutettava on muutettava lainsäädäntöä niin että sekä neuvoston parlamentin että komission lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat ovat avoimia ja korostan sanaa lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat.
jos vertaan tätä vaikkapa oman maani suomen parlamentin toimintaan ei voitaisi kuvitellakaan että suomen eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunnot olisivat salaisia.
silloinhan se tarkoittaa sitä että kansalaisille ei kerrota mitkä ovat ne syyt minkä vuoksi tämä ja tämä laki säädetään ja neuvosto sanoo että ei pidä sanoakaan koska kansalaiset ovat ulkopuolisia.
meidän tulee lainsäädännössä direktiivien muotoilussa kaikessa lähteä siitä että avoimuutta lisätään ja myös parlamentin äänestyskäyttäytymisessä on varaa parannuksiin.
arvoisa puhemies emme voi hyväksyä pohjois korean poliittista uhkapeliä mutta emme myöskään sitä miten se sortaa omia kansalaisiaan vankileireillä.
viime viikolla julkaistiin arvio että tilanne vankileireillä on pahentunut entisestään.
siellä ilmenee systemaattisia ihmisoikeusrikkomuksia kuten kidutusta raiskauksia teloituksia ja nälkiinnyttämistä.
ykn ihmisoikeuskomissaari on sanonut että maan ihmisoikeustilanne on yksi maailman huonoimmista mutta samalla sen raportointi ja ymmärtäminen ovat heikoimmasta päästä.
arvoisa puhemies kun ect sopimusta nyt ollaan modernisoimassa on välttämätöntä että se saadaan tukemaan siirtymää kohti hiilineutraaleja yhteiskuntia. tällä hetkellä se ei sitä tee vaan päinvastoin se antaa yhtiöille mahdollisuuden nostaa kanne niitä valtioita vastaan jotka haluavat muuttaa lainsäädäntöään ja siten energiapalettiaan kohti kestävää hiilineutraalia mallia. sopimuksen investointisuoja suojaa fossiilisia polttoaineita huolimatta siitä että me tiedämme että ne merkittävästi pahentavat ilmastokriisiä. tämän lisäksi investointisuojalauseke sisältää valtavan ongelman demokratian kannalta.
lainsäädännön muutoksia tekevät hallitukset jotka ovat päässeet valtaan vaaleissa kansan tahdosta.
kun yhtiöille investointisuojan nimissä annetaan mahdollisuus kyseenalaistaa nämä demokraattiset päätökset annetaan niille oikeus kyseenalaistaa kansan vaaleissa antama mielipide.
tälläkin hetkellä yhtiöt voivat pitää hallituksia panttivankinaan uhkaamalla välimiesmenettelyllä jos kyseinen valtio haluaisi esimerkiksi kieltää kivihiilen käytön.
se mahdollistaa sen että ilmastotoimia estetään vesitetään tai hylätään siinä pelossa että ne johtavat miljardien eurojen kanteeseen.
kun hyväksyimme ilmastolain hyväksyimme sen kirjauksen jonka mukaan kaiken politiikkamme on oltava linjassa ilmastolain tavoitteiden kanssa eli pariisin sopimuksen kanssa kuten ilmastolaissa kirjoitetaan.
ect sopimus on täydessä ristiriidassa green dealin tavoitteiden kanssa.
se ei sisällä minkäänlaisia tavoitteita päästöjen vähentämiseksi tai ilmastokriisin ratkaisemiseksi ja tämän on muututtava perustavan laatuisella tavalla.
komissaari oletteko valmis luopumaan ja irtautumaan sopimuksesta mikäli yksimielisyyttä perustavanlaatuisista muutoksista ei riittävässä aikataulussa saada?
arvoisa puhemies otan todella lämpimästi vastaan kollega pietikäisen mietinnön kiertotaloudesta joka ei todellakaan ole mitään downshiftaamista tai kevyttä kierrättämistä vaan kiertotalouden tulo on todellinen murros joka muuttaa sekä kuluttamisen että tuottamisen tapaa parantaa tuottavuutta vähentää merkittävästi ympäristökuormitusta säästää resursseja puhutaan sitten rahasta ruuasta tai luonnonvaroista.
sovelluskohteita on aivan kaikkialla.
tänä päivänä erityisesti haluan nostaa esiin nykyiset ruoan tuotanto ja kulutustapamme jotka ovat täysin kestämättömällä pohjalla.
länsimaissa jopa kolmekymmentä viisikymmentä prosenttia ruoasta ei koskaan päädy lautaselle ja ruokaa heitetään pois kolminkertaisesti se määrä joka riittäisi poistamaan nälänhädän tästä maailmasta.
arvoisa puhemies maapallon resurssien ylikulutus on meidän kaikkien yhteinen ongelma jota pyritään ratkaisemaan myös kiertotaloudella.
yhtenä esimerkkinä haluan korostaa myös teollisuusyritysten vastuuta ja velvollisuutta valmistaa korkeatasoisia ja kestäviä kodinkoneita ja muita laitteita.
vuosikymmenten varrella olen itse havainnut että monet uudet ja modernit laitteet eivät kestä kuten vastaavat laitteet vielä kaksikymmentä kolmekymmentä vuotta sitten.
saavatko teollisuuslaitokset varaosien myynnistä paljon voittoja joten siksi ne käyttävät tuotteisiin tiettyjä heikkoja osia joita pitää vaihtaa jo muutaman vuoden kuluttua laitteen käyttöönotosta.
mielestäni pitäisi pohtia voitaisiinko esimerkiksi kodinkoneiden takuuaikoja pidentää muutamilla vuosilla jotta niiden laatua saataisiin parannettua ja käyttöikää pidennettyä.
totta kai me tarvitsemme innovaatioita mutta ennen kaikkea me tarvitsemme terveen järjen käyttöä. kyllä väitän että tässä maailmassa tuomme palan taivasta niiden ihmisten eteen jotka katsovat nälissään ruokavuorta minkä me eurooppalaiset esimerkiksi työnnämme roskikseen tänä päivänä.
siihen ei tarvitse kuin tervettä järkeä ei hirveästi innovaatioita vaan riittää että pystymme laittamaan kuluttamisemme järkeviin mittasuhteisiin.
arvoisa puhemies parlamentin kiertotalousmietintö on askel kohti kestävämpää tapaa tuottaa ja kuluttaa tavaroita.
ne koskevat lähinnä tiukkojen numeeristen tavoitteiden asettamista vaiheessa jolloin tätä suurta asiakokonaisuutta ajetaan vasta sisään.