kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
ukraina mure number üks on selgelt julgeolekuolukord.
ilma konflikti lõppemiseta jääb igal juhul häirituks kogu ukraina areng.
konflikti lõpetamine ida ukrainas ja ka krimmi annekteerimise lõpetamine on selgelt venemaa kätes. ukraina saab aga nüüd ja kohe alustada põhjalikku võitlust korruptsiooniga ja ka põhjalike reformide läbiviimist.
euroopa liit saab olla siin abiks.
nii tuleks kõigil euroopa liidu liikmesriikidel võimalikult ruttu ratifitseerida assotsieerimisleping hiljemalt riia tippkohtumiseks.
samuti tuleb edasi liikuda viisavabaduse suunas.
väga oluline on euroopa liidul hoida ukrainale avatuna euroopa perspektiivi teades et tingimused euroopa liidule lähenemiseks saab täita ukraina ise.
mis õigustusi ja vabandusi nad kavatsevad leiutada selle kohta et tähtaegadest ja lubadustest ei peeta kinni?
võib olla oleks otstarbekam isegi komisjoni kritiseerimise asemel ausalt tunnistada et vaatamata lakkamatule ja kõrgelennulisele retoorikale innovatsiooni ja teadusuuringute tähtsusest riigipäid ja valitsusjuhte tegelikult need asjad nii väga ei huvita.
kolleeg claude turmes tegi juba selle olukorra iroonilisuse selgeks.
head kolleegid!
on selge et euroopa peab oma julgeoleku ja kaitse heaks tegema palju rohkem.
ja ta peab seda tegema koostöös natoga et ei oleks asjatut konkurentsi või dubleerimist.
ja sealhulgas siiski ka koostöö ameerika ühendriikidega on euroopa julgeoleku seisukohalt ka tulevikus jätkuvalt väga oluline.
meil on oluline süsteemsesse koostöösse kaasata neid riike kes ei ole natos nt soome rootsi aga ka teised euroopa liidu riigid.
ja oluline on et euroopa liit suudaks panustada efektiivselt tegelemisse uute julgeolekuohtudega nagu küberjulgeolek nagu kõikvõimalikud hübriidohud sh ka näiteks valeuudiste või fake news ide kampaania millega manipuleeritakse mitmeid euroopa ühiskondi ja mis töötavad euroopa koostöö vastu.
summa summarum euroopa peab lõpuks iseenda julgeoleku ja kaitse jaoks tegema senisest palju rohkem aga mitte ka tegema seda isoleeritult vaid tegema seda ikkagi koostöös nato ja teiste liitlastega.
kui me vaatame tänaseid sündmusi siis täna öösel arreteeriti taas kolm valgevene opositsioonijuhti kes olid teel minskist läbi moskva brüsselisse.
ja praeguseks ei tea neist keegi mitte midagi. nende mobiiltelefonid on välja lülitatud ja inimesed on lihtsalt kadunud.
eesti keeles on niisugune huvitav ja tore ütlemine et joodikut parandab ainult haud.
mulle teeb suurt rõõmu et see vaidlus mis veel mõni aeg tagasi näis kui lõppemata lugu saab täna lahenduse.
nagu fokstrott meie armsa euroopa välisteenistusegagi võttis seegi liiga kaua aega.
loodan et see uus demokraatia vorm õnnestub ja me ei peta oma kodanike ootusi.
minu jaoks oli debati kõige kurvem asi liiga sageli avalduv umbusk kodanike ees kartus et kodanikud tulevad lagedale arulagedate algatustega.
see on põhjendamatu hirm küll me näeme.
eesti esindajana soovin kiita ka nõukogu kes säilitas eelnõus digitaalallkirja võimaluse sest see on meie inimeste jaoks elementaarne. euroopa kodanike loovaid algatusi suure rõõmuga ootama jäädes.
tänane režiim on korruptsioonist läbinisti läbi imbunud.
tänane režiim hoiab kinni poliitilisi vange.
ja küsimus on tegelikult selles miks valgevene kodanikud ise sellise asjaga lepivad.
aga võib olla ka sellepärast et kunagi on euroopa liit jätnud midagi tegemata jätnud neile andmata perspektiivi võimaluse tulla lähemale euroopa liidule.
aastast 1 allkirjastades roomas euroopa majandusühenduse lepingu on kõik liikmesriigid ja euroopa liit kogumis võtnud endale kohustuse tagada sama või samaväärse töö eest naistele ja meestele võrdse tasu maksmine.
tulles nüüd tagasi euroopa lepingutes fikseeritud väärtuste juurde tahan rõhutada et eesmärgiks on võetud võrdväärne tasu võrdse või võrdväärse töö eest.
üle poole sajandi on möödunud sõnad on õiged ja kaunid kuid illusoorseks nad on jäänud.
õigus on kuid resultaate õigluse kehtestamisel ei ole meil ette näidata.
ja ikka veel saame rääkida vaid üldisest palgalõhest võrdväärse töö eest võrdse tasu sooliselt õiglaseks muutmine on jäänud lubaduseks paberil.
veel tahan rõhutada et soolise ebavõrdsuse vähendamine soolise palgaerinevuse kaotamise kaudu ei too kasu mitte üksnes naistele.
see ei ole pelgalt feministide võitlus hiljutiste lisaväärtushinnangute järelduste kohaselt suurendab palgaerinevuste vähendamine samaaegselt ka majanduskasvu.
ja seda me ju siin parlamendis ja euroopa liidus tervikuna praegu taotleme.
oma tähtsuselt on proua icu raport üks tähtsamaid energia ja kliimapoliitilisi instrumente mis on viimastel aastatel meie poolt vastu võetud.
lisaks uutele tehnoloogiatele hoonete energiatõhususe parandamise vallas suureneb tulevikus nõudlus ka keskkonnasõbralike ehitusmaterjalide ehitussektori materjalikulu ja jäätmete vähendamise ehitusjäätmete taaskasutamise ning tarkade majade arendamise vallas.
näiteks sisaldab direktiiv ettepanekut millega euroopa komisjon peaks suunama rohkem euroopa liidu struktuurifondi vahendeid hoonete energiatõhususe finantseerimiseks.
kuna täna on eestis emakeelepäev siis ma tahaksin seda austada eestikeelse kõnega.
esiteks peame me tähele panema et islandist võib kujuneda maailma juhtiv riik informatsiooni ja sõnavabaduse alal eeskätt tänu immi le islandi moodsa meedia initsiatiivile ja sellepärast on roheliste poolt ka esitatud muudatusettepanek mis immi
meie raportisse sisse tooks ja ma palun kõikidel kes suudavad selle poolt hääletada.
teiseks on meil eriarvamusi makrellikvootide küsimuses ning raporti üleskutse osapooltele on väga täpne ja asjakohane aga fraas mis räägib kalapüügi ajaloolistest õigustest tuleb välja hääletada sest kui me vaatame planeedi ajalugu siis saab meile kohe selgeks et kalad elasid siin enne inimest
ja ajaloolised õigused kalanduses on sarjast endine taani vabariik island.
meie siin üksnes räägime vajadusest tagada naiste suurem osalus juhtimises aga islandi valitsuse üheksast liikmest on tervelt viis naised mis teeb riigist unikaalse eeskuju kõigi euroopa liidu riigi jaoks.
esmalt soovin rääkida eelmisel nädalal nimetatud kõrgetest ametiisikutest.
mõned eelkõnelejad on kritiseerinud nii presidendi kui ka kõrge esindaja isikuid mida pean täiesti ebakohaseks.
kunagi pole keegi rahul kuid isiklikult näen mõlema esindaja nimetamist positiivselt kuna on leitud tasakaal kõigi huvide vahel väikeriigid suurriigid mehed naised erinevad poliitilised poolused.
võib olla ainsana jäi mul isiklikult kripeldama et mõni esindaja uutest liikmesriikidest ei saanud ühele neist kohtadest kuid ehk siis järgmine kord on see võimalik.
igal juhul soovin tänada kõiki kandidaate enda regioonist eriti eesti presidenti toomas hendrik ilvest ja läti endist presidenti vaira ve freibergat.
seda ka minu koduriigi eesti jaoks sest meie jaoks on kõige selgem eesmärk uue majanduskasvu saavutamiseks saada euroala täieõiguslikuks liikmeks millele oleme väga lähedal kuna suure tõenäosusega täidame maastrichti kriteeriumid.
kahju on ainult sellest et minnakse mööda asja põhivõtmest ja selle tuumast selle konflikti lahendamise võti on moskvas ja kremlis.
kui me tahame saada lõpuks seda et aastat kestnud okupeerimine lõppeks siis me peame ka väga selgelt ja ühemõtteliselt need sõnad välja ütlema see võti on moskvas.
loomulikult idapartnerluse poliitika on väga oluline poliitika kuid kahjuks pean ma olema homme algava tippkohtumise osas kriitiline.
võiks ju eeldada et see tippkohtumine astub edasi konkreetse sammu idapartnerite ennekõike ukraina moldova ja gruusia toetamisel kuid paraku näitavad kõik märgid et tulemas on kõnepidu kus olulisi otsuseid ei tule.
ja see on väga kurb et euroopa liit ei tee otsust ukraina kodanike viisavabaduse kohta kuigi sellist tugevat positiivset sõnumit vajab ukraina ühiskond praeguses olukorras hädasti.
seda et ukraina toetamise osas mõnes euroopa liidu liikmesriigis entusiasm raugeb näitab seegi et aasta jooksul ei ole veel kaheksa liikmesriiki suutnud ratifitseerida ukrainaga sõlmitud assotsieerimis ja vabakaubanduslepingut.
ma usaldan eurot kui vahendit ja loomulikult eesti saadikuna toetasin ma raporti heakskiitmist ja euro kasutuselevõttu järgmisest aastast.
jah meie eelarvedefitsiit on väike avaliku sektori laenukoormus madalamaid euroopas.
ja tulemus euroopa liidu tasandil on heakskiit pälvitud.
streikimata mässamata isegi eriti nurisemata suurt tööpuudust palkade langust taludes on see kõik üle elatud.
härra eesistuja kolleegid! see et me täna saame vastu võtta euroopa liidu ja ukraina vahelise assotsieerimislepingu on tõepoolest väga tugev toetusmärk nendele ukrainlastele eriti ma rõhutaksin ukraina noorele põlvkonnale
kes oma elu hinnaga on olnud valmis võitlema ukraina lähenemise eest euroopale ukraina tunnustamise eest euroopa rahvana euroopa ühiskonnana euroopa riigina.
samal ajal aga peaksime nägema siiski kogu aeg laiemat konteksti milles praegu toimub vene poolne agressioon venemaa võitlus selliste arengute vastu.
see kontekst on tegelikult seotud venemaa uue geopoliitilise strateegiaga mida me peaksime analüüsima mitte tõesti olema sinisilmsed ja naiivsed ja mõtlema et me saame jätkata omal viisil samas kui venemaa tegelikult tegutseb juba teisiti.
1 aastate lõpu protsessidele mis toimusid moskvas.
te rõhutasite korduvalt ühtsust ja solidaarsust. mul on teile küsimus kuidas me saame võtta tõsiselt euroopa liidu ühtsust ja solidaarsust kui saksamaa on korduvalt näidanud et solidaarsus on väga valikuline.
te kahjuks eirate seda.
kuidas te saate rääkida solidaarsusest kui tänaseni saavad väga paljud euroopa liidu põllumehed ainult kaks kolmandikku põllumajandustoetustest üksnes seepärast et saksamaa ja prantsusmaa on selle vastu sest muidu nad kaotaksid konkurentsieelise euroopa liidu ühisturul.
kuidas te saate rääkida solidaarsusest? ja lõpetuseks kas solidaarsus ongi teie jaoks ainult see kui saksamaa toetab kontrollimatut migratsiooni ja piiride avamist?
ootused on et g adresseerib oma kohtumisel ka olulisi julgeolekumuresid. nii peaks üks g kohtumise tulemus olema selge sõnum ka venemaale et jätkuv agressioon ukrainas toob kaasa teist masti ja hoopis ulatuslikumad piirangud ja sanktsioonid kui seni.
mingit põhjust ei ole loomulikult rääkida sanktsioonide leevendamisest niikaua kuni nende põhjused ei ole ära langenud.
g moodustavad ühiseid väärtuseid jagavad riigid ja seni kuni venemaa neid väärtuseid ei jaga ei saa tal olla ka teed tagasi g riikide hulka.
oluline on käsitleda ka vabakaubanduslepinguid sest eesmärk võiks olla et kõikide g riikide vahel on eksisteerivad vabakaubanduslepingud ja eriti oluline on praegu edasi liikuda euroopa liidu ja usa vabakaubandusega.
minu kodumaal eestis ei ole seda fondi kasutatud ja kui ma uurisin miks siis öeldi mulle et tingimused on väga rasked ja see piir mis siiamaani oli tuhat inimest ei andnud selleks võimalust.
nii et selle piiri allaviimine viiesaja peale annaks kindlasti ka eestile kus on töötuse protsent juba väga kõrge võimalusi ja kindlasti ka selle finantseerimisprotsendi muutmine on väga kasulik.
ma ei taha siinkohal seada kahtluse alla euroopa kohtu otsuseid kuid ei saa ka nõustuda et patsientide liikuvuse alase poliitika üle on seni otsustanud juristid.
meie poolt möödunud aastal heaks kiidetud sotsiaalmeetmete kava eesmärk jääks ju realiseerimata kui me ei võta vastu olulist osa sellest ehk siis patsientide õigustest piiriüleses tervishoius.
meie kui rahva valitute kohus on lõpuks ometi luua õiguslik ja poliitiline kindlus selles väga olulises valdkonnas.
arutatav direktiiv ei kaota vastuvõtmisel küll ebavõrdsust liikmesriikide tervishoius kuid astub suure sammu õigluse ja patsientide võimaluste võrdsuse suunas.
ei ole aktsepteeritav et teoorias küll kinnitame õiglust kuid praktikas eirame seda sisseriiklike rahaliste piirangute tõttu.
rahalised piirangud olgugi põhjendatud ei saa muuta seaduslikuks patsientide õiguste eiramist või nende ohtu seadmist.
hiljutised presidendivalimised ukrainas märgivad viieaastase perioodi lõppu kus apelsinivärv kandis endas poliitilist sõnumit.
hiljutisi presidendivalimisi saab lugeda järjekordseks sammuks demokraatia konsolideerimise suunas.
sõnavabaduse ja vaba meedia olemasolu võib samuti kirjutada viie aasta taguste sündmuste arvele mil suund vabadusele ja inimõiguste austamisele sai võetud.
siinjuures tulebki tunnustada ukraina edasiliikumist demokraatia ja õigusriigi tugevdamise suunas mis muudab majandusintegratsiooni põhjalikumaks ning aitab edendada suhteid euroopa liiduga.
usun et sõltumata lähipäevil valimiste võitja ametlikust väljakuulutamisest püsib ukraina oma senisel kursil säilitades toetuse euroopa liidu integratsiooniprotsessile ning muutes riigi valitsemist efektiivsemaks ja poliitilist süsteemi tasakaalustatumaks ning jätkab põhiseaduslikku reformi.
ukraina sisepoliitiline stabiilsus ning keskendumine sisereformidele on eelduseks euroopa liidu ja ukraina suhete edasisele arendamisele.
kahe ja mitmepoolse koostöö hoogustamise vaieldamatuks eelduseks on ukraina riigisisene järjepidevus eesmärkide rakendamisel.
tehtust ei saa esile tõstmata jätta liitumist maailma kaubandusorganisatsiooniga mis on ühtlasi kaalukaks eelduseks meie ja ukraina sügava vabakaubanduspiirkonna loomisel.
muidugi on ka vajakajäämisi korruptsioonist siin räägiti kindlalt on kanda kinnitanud huvirühmad ja onupojapoliitika.
me loodame et ukraina pöörab need vajakajäämised.
kutsusin euroopa komisjoni keda esindas kõrge esindaja catherine ashton üles ilmutama rohket idealismi ning esinema rahvusvahelise kogukonna ees ettepanekuga mille sihiks maavarade kaevandamise moratoorium arktikas. eeskujuks tõin antarktika lepingud. loomulikult
soovitasid nii kõrge esindaja kui ka paljud kolleegid siin parlamendis mulle rohkemat realismi.
ausalt öeldes ega ma ei arvanudki et komisjonis leiduks idealismi oli lihtsalt minu kohus seda nõuda.
täna pean ma kurvastusega nentima et komisjon pole üles näidanud ka oma paljukiidetud realismi ja pragmatismi.
kuidas muidu oleksime olukorras kus komisjon ise ei taha midagi kuulda oma.
aga kas meil on õnnestunud luua midagi arktika jaoks?
komisjon on isegi tegelikult vähendanud eelarveraha järgmises finantsperspektiivis nende numbrite osas millest volinik füle rääkis tervelt. 1 kuu aja pärast soovime saada arktika nõukogu alaliseks vaatlejaks kuid kas euroopa välisteenistuses on palgatud selle poliitika jaoks spetsialiste? ei ole. sellega tahan ma öelda et me pole ise valmis võimaluseks hakata tööle arktika nõukogus aga peaksime olema sest on üha selgem et näiteks kliimamuutuse takistamiseks või realistlikumalt kliimamuutusega toimetulemiseks vajab maailm rahvusvahelist arktika valitsemist.
kas üldse ja kui siis millistel tingimustel maavarasid kaevandada? missugune saab olema relvajõudude paigutus ja kasutus arktikas sest laevaliikluse arenedes tuleb neid kasutada niikuinii.
ma tean et enamus siin saalis ei toeta arktika unikaalseks looduskaitsealaks kuulutamist aga ma siiski teen sellise ettepaneku tuues näite eesti arktika ajaloost.
tema pühendumust arktika uurimisel hinnati nii kõrgelt et aastat hiljem saarele purjetanud usa kapten tegi ettepaneku selle saare tema nimega nimetada.
tänapäeval on saarel looduskaitseala kus on keelatud igasugune majandustegevus välja arvatud põlisrahvaste oma ja selle kehtestas nõukogude
kui nemad mõistavad nende sammude vajadust mis siis segab meid ainult vähene idealism ja puuduv pragmatism komisjonis.
eks kõigil euroopa liidu riikidel on palju ühiseid probleeme ja samas on igal maal ka oma rahanduspoliitika ja oma spetsiifilised probleemid ja kindlasti tuleb siin kõigil olla ka enesekriitiline.
argument et vaid uued euroopa liidu liikmesriigid on eriti raskelt kriisist mõjutatud ei ole päris tõsi.
fiskaalprobleemid on samuti suuremad euroalas kui väljaspool.
pangad mis tegutsevad erinevates riikides on olnud kindlamad ja nad on olnud võimelised stabiliseerima situatsiooni paljudes vastuvõtvates partnerriikides.
härra president! mina juhin tähelepanu ennekõike kolmele balti riigile mille olukord on vahest kõige raskem selles regioonis. mõned näited eesti majanduslangus on üle 1 samas kui euroopa liidu keskmine on.
1 kõigis kolmes balti riigis on töötus tänaseks tõusnud juba üle.
eesti on pidanud viimase aasta eelarvet kolmel korral kärpima ja avaliku sektori kulusid kokku tõmbama ja edasised kärped halvendavad oluliselt niigi rasket sotsiaalset olukorda.
ma loodan väga et eesti liitub.
novembri ebaseaduslikke valimisi donbassis siis venemaa ei teinud midagi et neid valimisi ära hoida vaid vastupidi mahitas neid ja praegu on võetud selge suund uue külmutatud konflikti piirkonna tekitamisele.
arvestades viimaseid teateid venemaa vägede taaskoondumisest ukraina piiride äärde sealhulgas ka liikumisest ida ukrainasse ja samuti seda et ukrainal ei ole siiani võimaldatud kontrollida täies mahus oma riigipiiri siis peaksid ka euroopa liidu nõukogu ja euroopa
direktiivi eelnõu vastuvõtmisel kehtestatakse seadusandlik raamistik mis raskendab põlevkiviõlist toodetud mootorikütuste turustamist euroopa liidu liikmesriikides.
eesti jaoks on strateegilise tähtsusega küsimus et saaks jätkata põlevkivist kütuste tootmist vähendades seega sõltuvust imporditavast kütusest ja mitmekesistades kütuseturgu kuid eelnõu seab mittekonventsionaalsete mootorikütuste müüjad halvemasse turusituatsiooni ning seal esitatud põhimõtted ei soodusta vaid taksitavad põlevkivist toodetud kütuste müüki eesti kütuseturul.
sellisel moel co emissioon ei vähene vaid hoopis suureneb kuna tekitatakse kunstlik vajadus importida kogu eestile vajaminev diiselkütus ning samas veetakse eestist diiselkütust ekvivalentses koguses välja.
samuti ei ole mõtet maksta co nö preemiat vahendusfirmadele ja tarnida eestis toodetud diiselkütust euroopa liidust välja mis lõpuks ringiga ikka jõuab meie turgudele impordina tagasi olles segatud muu kütuse hulka.
euroopa pehme jõud on põrkunud vene relvadega ja see on meie tänane uus reaalsus.
homsel minski kohtumisel loodetavasti saavutatakse vähemalt uus vaherahu ida ukrainas mida siis loodetavasti juba mõne nädala pärast jälle ei rikuta sada kakskümmend korda päevas.
aga samas ikkagi viimastel nädalatel on ukraina kontrolli alt territooriumi jäänud järjest vähemaks.
ka täna on rünnakud jätkunud kramatorskis ja debaltseves.
ja vaherahu kui selline on kindlasti vajalik aga see ei tohi viia uue külmutatud konfliktipiirkonna tekkele ja see risk on täna seal väga suur.
hoolimata sellest et kogu konfliktile lahenduse leidmine on väga keeruline arvestades et tegemist on põhimõttelise vastasseisuga kas ukraina saab ise oma tuleviku üle otsustada või mitte tuleb igal juhul jätkata kõikide tegevustega sh poliitiline tegevus sanktsioonid ja ka ukraina igakülgne ja järjest suurem abistamine.
navalnõide kohtuasi on järjekordne näide selektiivsest kohtupidamisest.
pärast seda kui näiteks siinsamas euroopa parlamendis anti üle sahharovi auhind panid vene võimud välisagentide nimekirja sahharovi keskuse mis tegeleb inimõigustega ning veel kakskümmend organisatsiooni.
ei maksa unustada et näiteks ka peterburi sõduriemade organisatsioon on vene võimude meelest välisagent.
välisagendi staatus teeb aga sisuliselt võimatuks inimõiguste kaitsmise jätkamise.
niimoodi käitub võim kes kardab omaenda inimesi. euroopa liit peab nendesse arengutesse suhtuma väga tõsiselt ja arvestama sellega ka oma edasise vene poliitika kujundamises.
lõpetuseks tahan meenutada et septembri algul võeti eesti territooriumil vene julgeolekuteenistuse poolt kinni eesti politseinik eston kohver kes on jätkuvalt moskva vanglas.
president head kolleegid!
lapse õiguste konventsioon on hetkel kõige suurema ühinenud riikide arvuga konventsioon maailmas.
see tähendab seda et tunnustatud õigus ei ole veel paraku rakendatud õigus ja konventsiooni põhimõtete elluviimisega tuleb tegelda praegu samavõrd tõsiselt nagu sellega tegeldi kümme või kakskümmend aastat tagasi.
1 miljonit last tänases maailmas ei oska lugeda ega kirjutada iga kümnes laps kannatab seksuaalse ahistamise all suur hulk lapsi sureb ikka haigustesse mille ravimise ja piiramisega maailm juba ammu hakkama saab.
probleem on muu hulgas ka selles et edu hindame me peamiselt statistiliste keskmiste kaudu kuid see tekitab nihkes edukusetunde. endiselt rikutakse miljonite laste õiguseid iga päev kõige rohkem just vaesema õiguseid.
konfliktides süürias iraagis ukrainas ja mujal kannatavad miljonit lapsed.
selle antiikse otsuse võiks president hollande nüüd üle vaadata.
teen komplimendi raportööridele arnaud danjean'ile ja oma pinginaaber david martinile hea raport!
prantsusmaa vajab mistrale näiteks süüria konflikti lahendamisel mitte ekspordi suurendamiseks venemaale.
üle saja aasta tagasi võitlesid naised välja õiguse käia koolis ja saada haridust.
mõelgem milline oleks euroopa täna kui poleks olnud liikumisi mis tüdrukutele hariduse andmist taotlesid;
kui pooled tööealistest inimestest oleksid siiamaani harimatud.
meie kõigi heaoluks olid need liikumised edukad ja täna on euroopa liidus keskmiselt ülikooli ja kraadiõpingute lõpetajaist naised aga palju neist haritud ja pädevatest naistest on jõudnud majanduslikule otsustustasandile?
küsimus kas me vaevleksime majanduskriisis kui majandusotsuste langetamine oleks olnud sooliselt tasakaalustatum?
ja ma vastan kõik uuringud on näidanud et sooliselt tasakaalustatud otsused on tulemuslikumad.
austatud istungi juhataja! teise maailmasõjani viinud sündmused ja teine maailmasõda olid väga traagilised kõigile euroopa rahvastele. genotsiid holokaust ja mitme euroopa riigi iseseisvuse kaotus aastakümneteks nõukogude okupatsiooni tõttu.
on terve rida euroopa riike kelle inimesed kannatasid nii natsi saksamaa kui ka nõukogude okupatsiooni ja repressioonide all.
seetõttu on täiesti kohatu nüüd aastakümneid hiljem püüda õigustada diktaatorite hitleri ja stalini kuritegusid ja kokkuleppeid ning püüda otsida neile justkui õigustust.
paljud euroopa rahvad kaotasid oma iseseisvuse aastakümneteks ja kaotasid ka kümneid või sadu tuhandeid inimesi.
ja sellest karmist kogemusest tuleb õppida.
see põlvkond inimesi on meie seast kadumas kel on isiklik mälestus sellest mis nendele kuritegudele eelnes ja kuidas see võimalikuks sai mis euroopa ühiskondades muutus.
seetõttu on eriti oluline et ka uutele põlvkondadele jõuaks kohale mõistmine mis euroopas juhtus ja mis võimaldas nii hitleri kui ka stalini juhitud režiimidel kuritegusid teha.
ja sellele ei aita kuidagi kaasa katsed ajalugu ümber kirjutada ja õigustada nende diktaatorite sooritatud kuritegusid.
esiteks ma soovin jõudu meie poola kolleegidele. loodame et peate ilusti vastu. eelmisele kõnelejale tahaksin öelda et see poola kohtunik kellega teie rääkisite ja kes oli lubanud oma vandega kaitsta poola õigussüsteemi pidi küll oma vande andma nõukogude liidu ajal poolas kui poola oli
seega ta ei töötanud mitte poola vaid kommunistliku režiimi nimel ja te võite öelda siin häbi!
aga õppige ajalugu!
neil on tugev mandaat reformideks.
mõelge selle üle!
millega keegi mitte midagi ei oska peale hakata ja põhiprobleeme majanduses me tegelikult ei paranda.
me räägime konkurentsivõime vähenemisest globaalselt hiina venemaa ja ameerika ühendriikide suhtes ja samal ajal mõtleme et me lahendame oma majanduslikke probleeme globaalselt meeletu laenupaketiga et omakorda finantseerida rohepööret.
rohepööret et väidetavalt päästa maailma minnes kaasa kliimapoliitika hullusega mis on puhas fanatism.
ja samal ajal et katta puudujääke energias me impordime odavat gaasi näiteks venemaalt nord stream kaudu saksamaale mis on ju väga roheline ja globaalselt maailma päästev.
selle nimi on kahepalgelisus ja silmakirjalikkus!
me oleme hävitanud oma majandusliku konkurentsivõime läbi ülereguleerimise bürokraatia ja tsentraliseerimise ja nüüd me üritame lahendada põhiprobleeme hoopis uute probleemide pikaajalise tekkega.
mitte ükski uus üleeuroopaline maks ei lahenda majanduslikke probleeme see on elementaarne baasteadmine millest teie ei pruugi ju kahjuks aru saada sest mis on viga istuda piisavalt hea palga peal maksumaksja rahast?
veebruaris avalikustatud euroopa komisjoni tarbijakaitse uuring tõi esile mitmeid negatiivseid trende panganduses.
eestist valitud saadikuna esitan näited just eesti kohta mis puudutasid kahte rootsi panka kes tegutsevad eestis.
probleem on selles et nimelt need pangad kohtlevad tarbijaid eestis teisiti kui tarbijaid oma koduriigis.
nii pangateenuste hinnad kui ka intressimäärad on eesti tarbijale tunduvalt kõrgemad.