kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
města která jsou stejně jako kraje a státy orgány veřejné správy s vlastním rozpočtem musí ve strukturální pomoci získat vyšší odpovědnost za programování a distribuci strukturálních fondů.
městská dimenze by se měla stát povinnou. druhou zásadní myšlenkou je skutečné využití potenciálu finančního nástroje jessica.
politika soudržnosti byla dosud založená výhradně na systému dotací to znamená nevratných grantů.
organizace i jednotlivci předkládající projekty si tak zvykli že evropské peníze a prostředky národních rozpočtů určené na kofinancování dostávají tzv. zadarmo.
prioritou je často samotné čerpání nikoliv účelné investování a zhodnocení dostupných zdrojů.
dotační princip tak někdy vede k tomu že část strukturální pomoci není efektivně využita.
v současném programovacím období došlo zavedením finančního instrumentu jessica k vytvoření prostoru pro systémovou změnu politiky soudržnosti.
je skutečností že tento prostor nebyl příliš využit.
to je třeba v příštím programovacím období změnit.
evropská politika by měla více využít možností spojených s využíváním fondů finančního inženýrství jako jsou revolvingové fondy.
pane předsedající ráda kvituji že české předsednictví prosazuje jasnou definici kohezní politiky tak aby šlo o pomoc méně rozvinutým regionům.
chci také apelovat na komisi aby předložila závaznou legislativu pro harmonizaci podmínek pro funkční trh s mikroúvěry.
musíme usnadnit přístup k finančním zdrojům i pro občany a podnikatele kteří nemohou získat půjčky v tradičním bankovním sektoru.
zkušenost se spotřebitelskými úvěry ukazuje že unie musí jednat jednotně a efektivně jde zejména o nástroje kontroly.
paní komisařko dámy a pánové rád bych na tomto místě zrekapituloval výzvy a zdvořilé žádosti které evropský parlament bude li tato zpráva přijata adresuje směrem ke svým partnerům evropské komisi a členským státům.
je nesporné že je v první řadě potřeba vyhodnotit účelnost začlenění iniciativy urban do hlavního proudu politiky soudržnosti.
je potřeba posoudit možnosti a ověřit spokojenost primátorů starostů a zastupitelů s čerpáním evropských prostředků v městských oblastech.
subdelegace prostředků či nástroje finančního inženýrství to jsou rozhodně nástroje kde je žádoucí aktivnější přístup komise minimálně cestou prezentace doporučení či příkladů osvědčených postupů.
současně je třeba celou politiku soudržnosti nejenom její městskou dimenzi nadále zjednodušovat.
možností v dlouhodobém horizontu může být například sloučení evropského regionálního rozvojového fondu a fvropského sociálního fondu.
v neposlední řadě je klíčové aby komise pravidelně měřila a hodnotila dopad všech politik na život ve městech a současně o efektivitě těchto politik diskutovala přímo s městy.
tato zpráva proto vyzývá komisi a členské státy aby zřídily evropskou platformu na vysoké úrovni pro městský rozvoj a aby v politice městského rozvoje na úrovni evropské unie uplatňovaly otevřenou metodu koordinace tak jak ji uplatňují v jiných oblastech jako je například sociální začleňování.
současně požaduje aby bylo posíleno postavení městských oblastí v iniciativě regiony pro hospodářskou změnu a dále se vyvíjel a byl pravidelně aktualizován projekt urban audit.
jedním z nejviditelnějších projevů a dopadů evropské integrace jsou právě evropské fondy.
je proto třeba abychom nejenom teď před volbami ale i po nich do debaty o žádoucí podobě kohezní politiky vtáhli více ty kteří jsou skutečnými příjemci strukturální pomoci.
vážený pane komisaři kolegyně a kolegové cestovní ruch vytváří zhruba ten hdp evropské unie a zaměstnává okolo twelve milionů pracovníků.
vedle těchto údajů je třeba připomenout že evropské destinace se pravidelně řadí k těm nejnavštěvovanějším a také nejoblíbenějším zemím.
evropa však stále nevyužila svůj obrovský potenciál jako jednotná značka kvality a udržitelného cestovního ruchu pro turisty ze třetích zemí.
především země skupiny bric vykazují již dnes nárůst v oblasti cestování do evropské unie.
země s počtem obyvatel one three miliardy navýšila podle statistik světové organizace cestovního ruchu v roce two thousand and nine výdaje na výjezdový cestovní ruch o.
twenty one abychom však mohli plně využít tento rostoucí potenciál musíme turistům zajistit jednodušší vízovou politiku jako jsou například turistická skupinová víza a podpořit i individuální turistiku.
zároveň je třeba postupně odstraňovat sezónní charakter cestovního ruchu a představit značku evropa jako celoroční destinaci která může nabídnout jak přírodní tak kulturní či průmyslové dědictví.
pan zpravodaj fidanza klade na tento přístup velký důraz proto jeho zprávu plně podporuji a jemu i všem stínovým zpravodajům chci poblahopřát a poděkovat za odvedenou práci.
rumunsko v jednom ze svých oficiálních deníků jasně požaduje některé části území jižně od severní moldavsko rumunské hranice.
pro autora je zřejmě jasné že moldávie bude v krátké době součástí rumunska a logicky požaduje i území dnešní oděské oblasti a některé části na sever od dnešní moldavsko rumunské hranice.
maďaři si začínají podle vystoupení politického uskupení jobbik nárokovat vedle jižní části podkarpatské rusi část podkarpatského oblouku mezi slovensko rumunskou hranicí asi je jim líto že nemají žádné medvědy.
ruská federace má pochopitelně zájem nejen o vlastní významnou černomořskou základnu v sevastopolu ale i o důležité podniky obranného průmyslu.
snižování administrativní zátěže kladené zejména na malé a střední podniky by mělo být naší dlouhodobou prioritou.
právě takové snížení byrokracie přináší tato zpráva kdy dojde ke sloučení dvou směrnic do jednoho textu což podle komise bude znamenat pro tyto podniky v evropské unii potenciální úspory ve výši až one five miliardy eur ročně.
navíc mikropodniky nebudou povinny dodržovat společná evropská pravidla což jim velmi ulehčí práci.
malé a střední podniky budou mít určité úlevy a to zejména v oblasti příloh u finančních výkazů.
směrnice bude kromě toho obsahovat pravidla pro velké těžební společnosti o kterých lze hovořit též jako o subjektech veřejného zájmu a to za účelem zvýšení transparentnosti u investic.
jsem původním povoláním lékař a vím jak je těžké zachraňovat lidský život.
pane předsedající jezdím do kazachstánu poměrně často a mohu říci že mám odlišné názory než má kolega murphy.
vybudování demokracie je časově dlouhodobá věc a vyžaduje nejdříve vytvoření základu právního státu.
o to se vedení kazašské republiky snaží a na základě mých rozhovorů s kazašskými občany mohu říci že si váží toho že kazachstán je ostrovem stability a sekulárních hodnot ve střední asii.
chci se zeptat svého kolegy zda ví o aktivitách muchtara abljazova které jsou spojeny s činností kazašské opozice?
já jsem se včera vyjadřoval i ke vztahům s čínou já vyznávám univerzalitu hodnot základních lidských práv to jsem tady sdělil a nemyslím si že by se evropská unie měla vzdát práva vyjadřovat se k těmto otázkám které jste i vy zde sdílel.
já sdílím své obavy ve vztahu k číně k saudské arábii ale i k dalším státům a nemyslím si že by evropská unie měla mlčet i když se jedná třeba o zásadní obchodní partnery.
pane předsedající toto je bod kde je v zásadě absolutní shoda všech poslanců na tom jaká je situace na maledivách a že je nutné tu věc řešit a ne pouze o ní řečnit.
já se k tomu co tady bylo řečeno připojuji jenom chci zdůraznit jako člověk který sleduje a studuje podobu právních států v jednotlivých zemích světa že situace v oblasti práva se na maledivách výrazně zhoršuje že tamní justice je zkrátka objektivně pod vlivem současného prezidenta a že bývalý demokraticky zvolený prezident našíd byl mimo jiné odstraněn proto že poukazoval na zkorumpované soudce.
to byl jeden z důvodů proč byl tehdy odstraněn ze svého úřadu. upozorňuju také na to že za současné vlády současné garnitury byl nejvyšší státní zástupce nezákonně odvolán ze své funkce.
tedy právo na maledivách není a my bychom o tom neměli pouze řečnit ale připojuji se k ostatních kolegům kteří říkají že to musí mít dopad na vztahy mezi evropskou unií a maledivy a že by naši turisté neměli na maledivy jezdit a že bychom měli zmrazit majetek tamní garnituře a zamezit přístup tamní garnituře do zemí evropské unie.
v minulosti tohoto nařízení využily čtyři či pět z členských států evropské unie.
účelem plateb byla v případě pkp dotace úrovňového křižování železnice se silnicí tedy rekonstrukce železničních přejezdů.
přesto navrhuji nejdříve požádat komisi o úpravu stávajícího nařízení na základě hlubší analýzy a o jeho přizpůsobení právnímu rámci v současné době platnému.
do té doby považuji za vhodné odložit rozhodnutí o zrušení předmětného nařízení protože většina ustanovení nařízení má být provedena do vnitrostátního práva do.
takové sjednocení podmínek dosud členské státy neprovedly ať už jde o lhůty nebo o jiné aspekty.
je tedy žádoucí předejít případným nedorozuměním která by mohla překotným tlakem na zrušení nařízení vzniknout.
to je směrnice z roku two thousand and twelve kterou tady jednou ze zpráv tohoto balíčku inovujeme.
bylo by vhodné kdyby podobná zpráva byla předložena radě a evropskému parlamentu také dva roky po uplynutí lhůty pro provedení směrnice kterou navrhuje rada zrušit.
na základě tohoto posouzení by poté zákonodárci mohli být informováni o tom zda byly mezitím prováděny platby náhrad a jestli to bylo skutečně tak jak stanoví nařízení rady č one thousand.
my se snažíme a moji kolegové to správně zdůraznili zlepšit pozici železnice vůči ostatním druhům dopravy a urychleným zrušením právě tohoto nařízení ji v tom konkrétním případě zhoršujeme. navrhuji proto ve shodě s tím co bylo odhlasováno na výboru pro dopravu a cestovní ruch posunout toto rozhodnutí
tak aby po uplynutí lhůty pro provedení tj.
pokud jde o vlastní hlasování o pozměňovacích návrzích potom v případě že nebude odhlasován klíčový z návrhů to je pozměňovací návrh číslo two jsem nucen požádat o odstranění mého jména z názvu projednávané zprávy protože s takovým výsledkem hlasování se nemohu ztotožnit
neboť poškozuje jasně železniční dopravu v evropské unii.
a to přece není účelem žádného z těchto materiálů.
pane předsedající pane komisaři už jsme si zvykli že při nakupování můžeme vybrat mezi konkurenčními produkty či službami.
není důvod proč by možnost volby neměli mít i cestující na železnici.
v minulosti jsme slyšeli že navzdory třem předchozím balíčkům spokojenost a počet cestujících na železnici nijak zásadně neroste.
modelovým příkladem je trať u nás v české republice z prahy do ostravy kde v současné době soutěží tři dopravci a cestující si je nemohou vynachválit.
osobně otevření trhu jednoznačně podporuji protože chci aby stejně spokojení byli i cestující do jiných měst.
s odkazem na minulé tři balíčky současně říkám že pokud nenastavíme rovné podmínky pro všechny státy a všechny dopravce nemáme šanci na úspěch a budeme tady sedět nad pátým šestým a sedmým balíčkem.
to samé platí o řadě pozměňovacích návrhů které se zuby nehty snaží uchovat stávající stav nebo zavádí nejrůznější protekcionistická opatření.
částečná privatizace některých činností má za následek výrazné zhoršení postavení zaměstnanců.
na druhé straně ve čtvrtém balíčku se daří postoupit ke sjednocení technických podmínek zkoušení materiálu napříč evropskou unií.
podobně důležité je také dosažení jednotného pohledu na bezpečnost provozu a všech zařízení.
žádáme ovšem o odklad zrušení nařízení o normalizaci účtů a nepodporujeme dvě politické zprávy tj.
zprávy pana kolegy grosche a el khadraouiho protože ve svém důsledku ohrožují budoucnost železniční dopravy a dokonce nejen ti odboráři tady před budovou ale i sdružení výrobců zařízení pro dráhu české republiky mě o to požádalo.
pane předsedající děkuji všem mým kolegům kteří zde vystupovali za příspěvky do diskuze a také za spolupráci na společném díle.
pro pana komisaře pokud by nevěděl jak zajistit transparentnost při účtování v jednom velkém podniku u několika činností rád mu poradím.
sám jsem to na sklárně kterou jsem řídil dělal několik let.
za druhé bezpečnost na dráze je stejně jako pracovní podmínky zásadním bodem veškerého našeho snažení a musíme se vždycky ptát jestli zlepšíme pracovní podmínky a bezpečnost nebo je zhoršíme protože jinak kopeme pro železnici hrob.
za třetí kapacita hlavních tratí které vydělávají i v menších zemích je velmi omezená.
liberalizace na jedné z hlavních tratí znamenala prakticky eliminaci nákladní dopravy.
zkusme se podívat jak je možné že švýcarské dráhy fungují příkladně.
vnímáme ji proto nejen jako materiál pro diskuzi ale zejména jako rámec ve kterém se budou pohybovat konkrétní cíle a kroky v krátkodobém a střednědobém horizontu. proto ve zprávě vyzýváme komisi ke konkrétnímu stanovení těchto cílů do roku.
evropská dopravní politika musí jasně navazovat na předchozí dokumenty a stejně tak reflektovat výchozí stav infrastruktury ve všech členských státech.
ve výsledném návrhu proto apelujeme na komisi aby analýzu stávající situace představila co nejdříve a to nejpozději do roku.
two thousand and thirteen nástroje evropské politiky soudržnosti musí i nadále podporovat rychlejší sbližování úrovně infrastruktury v členských zemích s důrazem na udržitelnost dopravy a její bezpečnost.
výsledný kompromis se zabývá i velmi důležitou oblastí a to podmínkami pracovníků v dopravě. tento sektor zaměstnává okolo ten milionů osob proto se musí jednat o důležitou součást našich úvah o dopravě.
ať již jde o kvalitu pracovních míst bezpečnost práce odbornou přípravu či vzdělávání.
doprava se bez lidí neobejde.
podmínky pro jejich práci proto musí odpovídat tomuto náročnému a zodpovědnému povolání a mají přímý dopad i na bezpečnost v dopravě.
efektivní spolupráce různých druhů dopravy je důležitou součástí budoucí dopravní politiky i dlouhodobých cílů eu v oblasti snižování emisí.
považuji proto za důležité že jsme se v konečném kompromisu shodli na požadavku podporovat udržitelné druhy dopravy a to na všechny vzdálenosti.
souhlasím současně s názorem komise že k dopravě na dlouhé vzdálenosti bychom měli přistupovat systémově na celoevropské úrovni.
na závěr bych chtěla poděkovat panu zpravodaji za jeho velké úsilí při vyjednávání přijatelných kompromisů a věřím že výsledný návrh zítra schválíme velkou většinou.
pane předsedající odstraňovaní bariér ve volném pohybu osob zboží služeb a kapitálu je naší dlouhodobou prioritou. z tohoto důvodu podporuji snahu evropské komise o vytvoření jednotného evropského dopravního prostoru.
důležitou podmínkou je však také komplexní a efektivní propojení dopravních sítí napříč evropskou unií a vytvoření sourodé multimodální sítě.
v tomto ohledu považuji za správné že jsou v bílé knize několikrát zmíněny rozdíly v dopravní infrastruktuře mezi východní a západní částí evropské unie.
na druhé straně však nejenom v této bílé knize ale obecně v aktivitách komise postrádám konkrétní opatření či iniciativy jak tyto rozdíly odstranit.
v tomto ohledu na mne aktivity komise v oblasti dopravy působí poněkud nesourodě.
čekal jsem že komise přijde s řešením jak rozdíly v dopravní infrastruktuře mezi východní a západní částí odstranit v podobě navrhovaného infrastrukturního fondu.
ten mě však velmi zklamal protože opět soustředí většinu podpory do starých členských států přestože odebírá ten miliard z politiky soudržnosti která je primárně určena pro slabší regiony.
to je nejenom velkým zklamáním ale osudovou chybou evropské integrace.
jak už jsem několikrát uvedl jsem především rád že výbor pro právní záležitosti jako celek akceptoval můj přístup který spočíval v tom soustředit se skutečně na zprávu k akčnímu plánu komise a nepouštět se do dalších souvisejících témat.
myslím že panuje obecná shoda na tom že práva duševního vlastnictví významně přispívají k ekonomickému růstu evropské unie a k její kulturní rozmanitosti.
z tohoto důvodu tedy vítáme snahu komise zaměřit se na zlepšení nástrojů k vymáhání práv duševního vlastnictví.
vítám snahu komise přijít s takovými nástroji které budou založeny na porozumění současnému stavu v této oblasti budou vycházet z ověřených faktů a budou založeny na konsensu všech zúčastněných subjektů.
domnívám se že právě tento konsensus toto porozumění co nejširšímu spektru zúčastněných může v konečném důsledku nejvíce přispět k efektivnímu systému vymáhání práv duševního vlastnictví.
i z tohoto důvodu se domnívám že přesně zacílená informační kampaň může být prostředkem i cílem akčního plánu.
myslím že není na škodu zmínit jak důležitou roli může hrát otázka základních práv.
jistě nepodezřívám komisi že by tyto principy nerespektovala myslím jen že z hlediska akceptace ze strany veřejnosti je vyloučení jakýchkoli pochybností v této oblasti zásadní a k otázce základních práv bychom proto měli přistupovat s největší pečlivostí.
myslím že panuje obecná shoda na tom že chceme své úsilí napřít vůči těm kteří držitele práv duševního vlastnictví poškozují organizovaně za účelem dosažení zisku nikoliv vůči jednotlivým uživatelům.
tyto kroky nevidím jako příklady zvláštního zacházení právě v oblasti vymáhání práv duševního vlastnictví ale jen jako jedno z řady opatření v různých oblastech kterými máme zájem zlepšit postavení malých a středních podniků.
domnívám se že efektivní systém vymáhání práv duševního vlastnictví je skutečně zásadní pro budoucí prosperitu evropské unie a doufám že evropská komise k tomu přispěje zásadní dílem.
domnívám se že k prosazování akčního plánu je třeba přistoupit bezodkladně flexibilně reagovat na rychle se měnící prostředí a soustředit se pouze na efektivní a odůvodněné kroky které budou mít skutečně vliv na lepší postavení držitelů práv protože to je účel všech zmíněných opatření
někteří to byli skutečně legální uprchlíci kteří prchali před válečným násilím ale byla tam také řada imigrantů kteří nemají nárok na azyl a kteří by měli být vráceni.
evropská unie musí chránit své bezpečí evropská unie musí poskytovat azyl těm kteří skutečně azyl potřebují.
problém je v tom že jestliže sem přijdou tisíce nelegálních migrantů tak občané evropské unie se necítí bezpečně a odmítají potom přijímat i legální žadatele o azyl.
co je doopravdy výsledkem celého balíčku čisté mobility?
na výrobce jsme přenesli přehnané nároky na snižování emisí na vývoj nové technologie jak u osobních tak těžkých vozidel a tím to v podstatě skončilo.
znění směrnice o podpoře čistých a energicky účinných silničních vozidel které mělo nastartovat trh s čistými vozidly je málo ambiciózní nákupy veřejného sektoru přijdou příliš pozdě a povinnosti z ní vyplývající obsahují spoustu mezer.
komu budou výrobci nově vyvinutá auta jejichž vývoj a výroba budou stát miliardy eur prodávat když ani veřejný sektor není ochoten je kupovat?
a veškerou zátěž nechávají pouze na výrobcích.
místo posílení nákupu čistých vozidel se řešila revize a nesmyslné nákupy stavebních strojů které žádnou reálnou úsporu emisí nepřinesou.
otázka biopaliv první generace a palmového oleje nebyla taktéž vyřešena uspokojivě.
přitom aby se něco reálně změnilo tak čistá vozidla potřebujeme na ulicích okamžitě.
pane předsedající moji kolegové už zde řekli mnohé k tomuto návrhu k tomuto investičnímu plánu. já se k tomu připojuji považuji projekt investeu za mimořádně důležitý.
zkušenosti z junckerova plánu jasně ukazují že takovéto formy pobídek mají svůj smysl a že jsou li dobře nasměrovány zvláště do oblastí kde je obtížnější získat klasické komerční úvěry mají velký veřejný smysl.
velmi vítám nasměřování tohoto projektu do oblastí jako jsou malé a střední podniky do oblastí kde řešíme ekologické inovace ekologická témata nebo do oblastí které se týkají obecně výzkumu.
myslím si že do budoucna může tento projekt velmi výrazně přispět k evropské ekonomice hovoří se o velkém multiplikačním efektu který tyto veřejné pobídky a veřejné garance za soukromé úvěry mohou mít.
pane předsedající já jsem velmi potěšen že ve svém posledním vystoupení na půdě tohoto evropského parlamentu mohu být pozitivní na rozdíl od mnoha minulých vystoupení kdy jsem podle mého názoru oprávněně kritizoval různé rezoluce a legislativní akty které evropský parlament přijal.
horizont je přesně tím typem programu který bychom podporovat měli pokud chceme udržet krok v oblasti inovací nových technologií vědy a výzkumu.
já jsem tedy spokojen s provizorní dohodou o tomto programu doufám nyní v ambiciózní dohodu v oblasti jeho financování a věřím že bude naplněna.
pane předsedající já naprosto chápu že předposlední den plenárního zasedání v našem mandátu je ta koncentrace menší nicméně projednáváme novelizaci vízového kodexu a to je téma které je velmi vážné pro všechny občany evropské unie.
myslím že se podařilo dosáhnout dobrého kompromisu z hlediska zjednodušení vízového postupu pro legální cestovatele kteří jsou registrovaní v systému a kteří nemusí být osobně přítomni podávání žádosti.
nebo mohou být vydávána vícenásobná víza tedy s dlouhodobou platností to všechno zjednodušuje ten proces. na druhou stranu pro větší bezpečnost uvnitř evropské unie se vzhledem k migračnímu tlaku zpřísňují určitá pravidla.
je to například zvýšení poplatku za víza.
podpořím tento materiál považuji jej za velmi dobrý.
už to zde bylo řečeno investice do tohoto obranného fondu povede k větší obranyschopnosti evropy posílí evropský průmysl bude to mít dopad i na evropské ekonomiky to jsou další výhody. na druhou stranu zde jasně říkám že do budoucna rozvoj těchto aktivit nesmí ohrozit naši spolupráci v rámci nato.
tento projekt nesmí být do budoucna konkurencí vůči nato které my v české republice považujeme za základ evropské kolektivní bezpečnosti.
chci do té debaty ještě doplnit to že vedle jasnějších pravidel pro vnější hranici a její ochranu do budoucna bude vhodné rozjet i další instrumenty kterými chceme předcházet dalším migračním krizím a vlnám které evropě hrozí.
to znamená určitě je třeba zde mít jasnou ochranu vnější hranice ale je třeba také mít preventivní opatření pro ty kteří přicházejí k hranici jaké jim nabídnout alternativy a tak dále.
to znamená byl zde speciální fond zřízený pro afriku který by měl investovat do míst s potenciálními možnostmi a zdroji migrace.
pane předsedající já musím říci že jsem z postoje rady a komise velmi smutný.
primární evropské právo dává našemu parlamentu jasnou pravomoc provádět vyšetřování.
na tom se členské státy při přípravě primárního práva shodly. a to že k tomuto základnímu právu není dosud schválen prováděcí dokument prováděcí nařízení je opravdu velká ostuda a musím říci že mě velmi znepokojuje chování zvláště rady.
dopis z října minulého roku který je plný alibistických výmluv proč takovýto prováděcí předpis nejde mě rozesmutňuje a musím říci že bych čekal od zástupců demokratických států které ctí principy právního státu že se budou lépe snažit naplnit pravomoci klíčového orgánu evropské unie a tím je evropský parlament.
my zde zastupujeme občany jsme přímo voleni máme pravomoci dané primárním právem a komise a zvláště rada nám bohužel takto odkrojuje a omezuje výkon kompetencí.
to je situace.
kdyby se toto dělo v nějaké jiné zemi mimo evropský prostor mimo hodnoty práva a právního státu tak bych to chápal.
často o tom hovoříme jak je právo v třetích zemích potlačováno a často to evropský parlament kritizuje ale tady bohužel pohrdáme právem vlastním evropským právem přímo na úrovni evropské unie.
pozměňovací návrh který jsem spolupodepsal a který bohužel neprošel jasně bojoval proti dvojí kvalitě potravin a výrobků a zařazoval tyto praktiky mezi nekalé obchodní praktiky.
písemný kompromis tedy beru jako jakousi polocestu posun k tomu abychom v české republice a v nových státech evropské unie do budoucna měli pod stejnými názvy stejně kvalitní potraviny jako v západní evropě ale férově říkám že ta kompromisní dohoda podle mého názoru není dostatečná.
doufám tedy že do budoucna se nový evropský parlament evropská komise tímto tématem bude zabývat a pokud se opravdu potvrdí můj názor že ta kompromisní varianta není dostatečná se do budoucna přijme to co jsme původně zde navrhovali jako poslanci.
pane předsedající já jsem také s radostí podpořil tuto dohodu protože v dnešní době každé euro které investujeme do inovací výzkumu vývoje tak je investice která se nám zde v evropě vrátí. jsem tedy rád že byla tato provizorní dohoda udělána jsem rád že se pro další finanční rámec navyšuje částka která by měla být tímto směrem investována a jsem také rád že se zpřesnily toky kterými směry by se ty peníze měly investovat.