kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
členský stát nato náš vojenský spojenec se dopouští násilí vůči kurdské národnostní menšině na svém území i vůči kurdům na cizím území v sýrii a iráku.
vyžaduje však i schopnost odpovědět na otázku zda je brutální porušování lidských práv ze strany turecka akceptovatelné za cenu oslabení vojenského spojenectví.
jsou to spojenci našich amerických spojenců.
marek vyřizuje poděkování stínovým zpravodajům za konstruktivní spolupráci a vyvážené kompromisy.
a také věří že pozměňovací návrhy podané na plénu zásadně nenaruší dosavadní rovnováhu.
samozřejmě jsme rádi že komise na projektu energetické unie intenzivně pracuje takže před třemi týdny jsme již zde na plénu byli informováni o pokroku v implementaci. názory na to jak by měly detaily energetické unie vypadat se liší jak ukázala i minulá debata.
a řada argumentů se dnes určitě bude opět opakovat.
rád bych se věnoval některým elementům důležitým zejména z pohledu zpravodaje marka gróbarczyka.
energetická unie má být založena na robustním společném energetickém trhu.
nicméně v případě potřeby by tržní instrumenty měly být podpořeny mechanismy solidarity s členskými státy dnes závislými do značné míry na jednom dodavateli energií.
a tyto mechanismy by měly být posíleny v rámci revize legislativy např.
nařízení o bezpečnosti dodávek plynu.
v této souvislosti zpráva vyjadřuje znepokojení nad plánovaným zdvojnásobením kapacity plynovodu nord stream a možnými negativními dopady na energetickou bezpečnost diverzifikaci dodávek a zásadu solidarity mezi členskými státy. zpráva také zdůrazňuje potřebu zajistit dlouhodobé dodávky energií
přes ukrajinu.
komise musí garantovat úplné dodržování soutěžního práva evropské unie a energetické legislativy včetně třetího energetického balíčku.
to se týká i budoucích mezivládních dohod mezi členskými státy a třetími zeměmi.
pokud by komise v minulosti dopředu posuzovala soulad všech chystaných dohod s právními předpisy evropské unie mohli jsme se vyhnout některým kontroverzím.
dekarbonizace hospodářství evropské unie musí být řádně řízená.
nesmí vést k vyšším cenám energie k energetické chudobě deindustrializaci evropského hospodářství nebo ke zvyšování nezaměstnanosti.
a současně je třeba ctít exkluzivní právo členských států na volbu energetického mixu.
zásadním cílem by mělo být snižování emisí co two ale je na členských státech jakou cestou tohoto cíle dosáhnou.
a k tomu potřebují co největší flexibilitu.
rád bych v tomto kontextu zdůraznil že musíme respektovat i jadernou energetiku jako nízkouhlíkový zdroj energie zásadní pro řadu zemí.
pokud jsem zmiňoval cíle evropské unie vnímám samozřejmě citlivou otázku energetické účinnosti.
dnes nebudu zabíhat do detailů konference cop twenty one protože zítra odpoledne jsou na programu pléna závěry konference.
otázce propojení elektrických sítí se podrobně věnuje zpráva pana erikssona.
rád bych jen podtrhl posilování vnitrostátních sítí aby nedocházelo k přetokům energie přes sousední státy.
pokud jde o plyn gróbarczykova zpráva poukazuje kromě interkonektorů na důležitost infrastruktury lng a zásobníků pro zemní plyn.
zpráva kolegy gróbarczyka je velmi komplexní a není zde časový prostor abych ji dále rozebíral.
myslím si že energetická unie pokud chce být tím ambiciózním projektem musí zajistit konkurenceschopnost naši energetickou bezpečnost a minimalizovat dopady na životní prostředí a klima. celý projekt má řadu cílů já bych rád ale vyzdvihl pouze dva ty které považuji za jádro celého projektu a dle kterých se bude měřit úspěšnost energetické unie.
prvním z nich je to že energetická unie bude úspěchem pokud se nám podaří v nadcházejících třech čtyřech nebo pěti dekádách zbavit závislosti na fosilních palivech.
musíme vytvořit takový rámec aby se mohly adekvátně rozhodovat nejenom podniky výrobci ale i spotřebitelé věda a výzkum.
ale mnohem bezprostřednějším problémem je naplnit podstatu solidarity mezi členskými státy. a pokud máme nějaký problém tak je to právě nedostatek solidarity nebo možná vůbec její neexistence. a konkrétním příkladem je rozšíření plynovodu nord stream takzvaný projekt nord stream.
two bez zájmu o členské státy a jejich partnery bez konzultace s nimi a při jejich obcházení to podle mého názoru není solidarita mezi členskými státy.
nord stream two nezavádí diverzifikaci našich dodávek pouze poškodí zájmy střední a východní evropy.
je to ostuda pro tuto evropskou komisi pokud k takovému projektu dojde.
ale všichni se snad shodneme na jednom evropská unie potřebuje energetiku a energetická unie nám může pomoci posunout naši konkurenceschopnost a bezpečnost do budoucna na vyšší úroveň.
myslím si že celou zprávu velmi dobře charakterizoval kolega petersen který říkal že se jedná o zprávu která má vyvážené ambice a realistický pohled společně v tak složité věci jako je energetika v rámci evropy. proto bych rád jménem
pane předsedající zpráva o výkladu a provádění interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů navazuje na činnost pracovní skupiny vytvořené z členů výboru pro právní záležitosti a výboru pro ústavní záležitosti a proto mi dovolte abych nejprve poděkoval všem kolegům kteří se na činnosti této pracovní skupiny podíleli.
stejně tak bych chtěl poděkovat za výbornou spolupráci svému spoluzpravodaji richardu corbettovi.
naším úkolem je samozřejmě vyhodnotit dosavadní interpretaci a provádění dohody která vstoupila v platnost v dubnu roku.
domnívám se že u všech institucí existovala od počátku dobrá vůle k naplnění účelu dohody a věřím že tak tomu bude i nadále.
jde o dohodu interinstitucionální a proto součástí našeho hodnocení byla i snaha o zachování a posílení těch prvků spolupráce ve kterých evropský parlament může přispět svou expertizou.
neodůvodněné změny právního základu jsou pro evropský parlament samozřejmě nepřijatelné.
v této interinstitucionální rovině bych také rád zmínil otázku účasti zástupců evropského parlamentu na jednáních pracovních skupin rady také jako příklad určité disproporce která stále panuje v oblasti informovanosti o jednáních rady v porovnání s informovaností o jednáních evropského parlamentu a jeho orgánů.
nicméně je třeba zdůraznit že zpráva se netýká jen institucionálních záležitostí.
především hodnotí nakolik se nám podařilo naplnit základní účel dohody kterým je snaha o zlepšení přijímání právních předpisů.
rád bych tady zmínil několik prvků legislativního procesu které jsou ve zprávě zmíněny a mohou ilustrovat jak konkrétně lze naplňovat ony principy better law making zdokonalení tvorby právních předpisů.
myslíme si například že evropská komise by měla v rámci svého pracovního programu jasně uvádět právní povahu každého svého návrhu a doplnit jej jasným a realistickým harmonogramem.
i to by přispělo k lepší srozumitelnosti evropské unie u jejích občanů.
jednou ze základních věcí je kvalitní posouzení dopadů navrhované legislativy.
osobně jsem vždy podporoval maximální možné zohlednění dopadů na malé a střední podniky které nechápu jako jejich zvýhodnění oproti jiným subjektům nebo zaměstnancům ale jako zohlednění reality.
a realitou je že malé a střední podniky jsou zcela zásadní pro evropskou ekonomiku.
pokládám za zjevné že musíme do budoucna požadovat aby v rámci implementace unijních předpisů bylo rozpoznatelné co je ještě unijní předpis a co už je vnitrostátní iniciativa která zavádí povinnosti nad rámec standardů přijatých na unijní úrovni.
proto pokládám za velmi důležité aby takovéto zprávy byly předkládány plénu aby dále rozvíjely toto odvětví ale zároveň se rovněž chci přihlásit k tomu aby zprávy byly poněkud konkrétnější a neobsahovaly pouze obecná tvrzení.
jedno z těch konkrétnějších tvrzení proč jsem zprávu také podpořil byla právě zmínka o nezávislých vědeckých studiích které budou mimo jiné zkoumat dopad dopravy na životní prostředí a prostředky kterými by se mohlo snižovat znečištění ovzduší.
za prvé obecně si myslím že právě jistá bohatost nebo síla společnosti má potom svědčit o tom zdali si může dovolit určitou úroveň sociální ochrany práv.
eu ačkoli je obecně považována za prostor kde je bohatství poměrně jednoznačně definováno a měřitelné má na druhou stranu ve svém prostoru velmi jasné rozdíly a i z tohoto důvodu by bylo daleko vhodnější aby tato úroveň sociálních práv byla nechána na členských státech.
já jsem nemohl souhlasit ani se snahou o vytvoření evropského rámce na podporu v nezaměstnanosti nebo minimálního příjmu nebo se snahou o posílení.
nemyslím si že otázka sociální politiky má být klíčovým tématem evropské agendy.
samozřejmě jako moderní politik vnímám sociální politiku jako důležitou součást činnosti státu ale sociální politika by podle mého názoru podle principu subsidiarity měla zůstat primárně na úrovni jednotlivých členských zemí.
návrh který jsme přijali výrazně překračuje a odebírá kompetence jednotlivým národním státům a snaží se vytvářet evropskou řekněme centrální sociální politiku.
to jsou věci které si mají upravit jednotlivé členské státy podle své ekonomické síly podle své historie podle své tradice ale neměli bychom to my diktovat z bruselu jednotlivým národním státům. proto tento návrh považuji za špatný a nepodpořil jsem jej.
hlasovala jsem pro návrh usnesení o řešení víz souvisejících s prováděním celního kodexu unie protože podporuji snahu dosáhnout harmonizace procesních pravidel celní správy jednotlivých členských států.
považuji to za nezbytné k dosažení cíle celní unie jímž je především společný postup eu vůči třetím zemím při výběru cla a kontroly vstupu zboží ze třetích zemí na trh eu.
vítám také tuto iniciativu k posílení spolupráce mezi celními správami jednotlivých členských států stejně jako plnou elektronizaci celních systémů což považuji za zásadní v moderní době.
za nezbytné také považuji snížení administrativní zátěže která představuje překážku především pro malé a střední podniky.
na rozdíl od evropské regulace sociálních práv je tento proces harmonizace na místě.
já jsem v konečném hlasování nemohla podpořit usnesení o evropském pilíři sociálních práv.
hlasovala jsem pro ty návrhy které se snažily tuto zprávu upravit tak aby nezasahovala do subsidiarity a pravomocí členských států.
tato zpráva může podle mého názoru přispět k rozvoji dopravní infrastruktury v rámci eu a budujeme li vnitřní trh pak vnitřní trh těžko může fungovat bez kvalitní infrastruktury.
zkrátka a dobře bavíme li se zde například o digitálním prodeji zboží na internetu jako o jedné z priorit komise pro toto volební období tak prodej zboží nebude fungovat pokud nebude dostatečná kvalitní dopravní infrastruktura která povede k dovozu a vývozu zboží přes hranice jednotlivých členských států. já tu zprávu tedy vítám podpořil jsem ji kéž by přispěla k rozvoji dopravní infrastruktury.
vidíme tu také podobný paradox jako v jiných takzvaně komunistických systémech neexistence odborů masivní porušování práv pracujících nebo závislost médií na politických aktérech.
index reportéři bez hranic uvádí že v roce two thousand and eighteen se závislost médií na komunistické straně dokonce ještě zvýšila.
svobodný tisk prakticky neexistuje a jakýkoliv nezávislý projev v médiích je ve většině případů trestán odnětím svobody.
toto jsou závažná fakta ke kterým nemůžeme mlčet.
přimět k něčemu čínu je složité ale v případě vietnamu máme v rukou jistý nástroj.
na spadnutí je totiž podpis dohody o volném obchodu mezi evropskou unií a vietnamem.
evropský parlament v tomto usnesení dává najevo že mu situace politických vězňů blogerů aktivistů křesťanských duchovních a masy obyvatel sledované režimem pomocí moderních technologií není lhostejná.
evropský parlament bude trvat na zlepšení ze strany vietnamu jinak neudělí obchodní dohodě souhlas.
vietnam je pro mě země paradoxně velmi blízká protože v české republice žije sto tisíc vietnamců což je největší komunita v evropě.
proto bych si přála aby evropská unie měla s vietnamem dobré ekonomické vztahy.
bez podmínek to ale nepůjde.
jsem také ráda že k tomu je velký konsensus napříč politickými stranami v evropském parlamentu.
podle dnešní rezoluce je kuba stále totalitním státem jediné komunistické strany který se neobtěžuje s dodržováním základních lidských práv.
obhájci těchto práv nebo jen ti kteří se chtějí svobodně vyjádřit či shromažďovat jsou zastrašováni nebo nezákonně vězněni. jen teď v říjnu bylo takto uvězněno více než dvě stě kubánců jen proto že uplatnili svá práva podle všeobecné deklarace lidských práv.
státní orgány neumožňují existenci lidskoprávních organizací a zabraňují vycestování jejich představitelů.
svoboda vyznání na kubě existuje v minimální míře církevní představitelé jsou pod dohledem státních orgánů.
kuba uplatňuje cenzuru a neumožňuje existenci jiných médií než státních.
tento stav volá částečně k odpovědnosti i nás evropskou unii a její členské státy.
to my jsme u nové dohody s kubou netrvali na jasné podmíněnosti jejího uplatňování dodržováním základních práv.
nicméně ani tento nedostatek nesnižuje naši povinnost ve všech vnějších vztazích evropské unie trvat na dodržování těchto práv jak nám to ukládá čl.
je proto třeba se jasně postavit za základní práva kubánců a využívat k tomu i všechny ekonomické příležitosti které nová smlouva s kubou otevřela.
nesmíme se nechat chlácholit konáním voleb ve kterých nesmějí kandidovat nezávislí kandidáti.
bohužel během hlasování se nepodařilo prosadit důležité pozměňovací návrhy a vypustit některá ustanovení která jsou v této zprávě opravdu zavádějící a narušují subsidiaritu pravomocí členských zemí. například považuji za naprosto
nevhodné aby na evropské úrovni byla prováděna regulace a kontrola kvality pečovatelských služeb aby byl na evropské úrovni stanoven právní rámec pečovatelské profese.
je mi tedy líto že jsem nemohla tuto zprávu podpořit a zdržela jsem se.
já se domnívám že evropská unie musí vést tento dialog ale musí vnímat také jaké jsou výsledky.
pokud výsledky nejsou tak je na místě aby evropský parlament se ozval aby bylo zřejmé že nepolevíme.
jsem přesvědčena že je nutné se ptát bangladéšské vlády na to proč nezlepšuje podmínky zaměstnanců ve vlastní zemi je nutné vědět proč vláda dlouhodobě zastrašuje a zatýká odborové předáky a neudělala zásadní reformy které by umožnily bangladéšským zaměstnancům bojovat za svá práva.
zároveň je však nutné podívat se k nám domů do našich obchodů s oblečením.
pokud tak učiníme musíme se ptát na to proč tolik evropských firem stále neřeší že jejich dodavatelé z bangladéše ignorují nejzákladnější sociální environmentální a lidská práva.
staré pravidlo kapitalismu totiž říká levně nakoupit a draze prodat.
a v této rovnici není pro lidská práva a lidskou důstojnost místo.
pane předsedající k demokracii patří dialog a myslím si že dialog se vede skrze to že si vzájemně vyměňujeme svoje pozice.
myslím si že to že tento parlament má zavedeny modré karty ukazuje na to že je otevřený dialogu.
dialog právě může prohlubovat demokracii.
nikdy jste se tam nesetkal s lidmi kteří jsou v opozici a nikdy jste neviděl zatýkání opozičních lídrů.
já jsem ho viděl já jsem viděl mlácení lidí kteří se shromáždili kvůli tomu aby vyjádřili svoje přesvědčení že lidská práva demokracie svoboda je něco co se nedá vyměnit za paštiku tak jako vy to vyměňujete v řadě zemí.
jedna věc je o demokracii a o svobodě mluvit druhá věc je demokracii a svobodu žít.
řešit ho můžeme samozřejmě tak že si budeme v evropě říkat že víme že existuje ale měli bychom ho řešit především tak že budeme propojovat naše kapacity v oblasti zdravotnictví a především to že v evropské unii dodnes neexistuje jednotný názor na to jak léčit diagnostikovat ani provádět screening lymské boreliózy změníme.
pacienti jsou velmi často odkázáni na nějakou další banální léčbu která nezabírá a následně se opravdu ta expertní léčba odehrává až ve chvíli kdy už vlastně není moc pomoci a je tam řada dalších problémů.
proto bych chtěla poprosit a děkuji moc paní komisařce za to že řekla že se budeme obecně zabývat tím abychom tuto nemoc lépe zkoumali lépe hledali příčiny ale lépe hledali také léčbu.
prosím ji o to věnujme tomu i finanční prostředky bez nich to prostě nepůjde a pokud je nenajdeme nemáme šanci to změnit.
pane předsedající já bych chtěl zdůraznit že vietnam skutečně udělal zásadní pokrok v uplynulém období nicméně je důležité si uvědomit že to skutečně není svobodný stát že nemá v žádném případě demokratický charakter.
pokud mluvíme o jedné straně kde neexistuje opozice neexistují odbory pokud mluvíme o nesvobodě médií neexistenci pluralitních názorů naopak dokonce pro jiný názor jsou zde političtí vězni tak to je jednoznačné že se nejedná o demokratický charakter státu o tom ostatně nikdo ani nepochybuje.
máme zde nejen politické vězně ale i náboženské vězně.
máme zde nástroj té obchodní dohody myslím si že bychom měli více tlačit na vietnamskou vládu.
my můžeme mluvit a proto bychom na těchto delegacích skutečně mluvit měli i o těchto palčivých otázkách a já samozřejmě tuto rezoluci podporuji.
pane předsedající pane komisaři evropská unie dlouhodobě patří mezi jedny z největších a nejstabilnějších partnerů a podporovatelů mladého státu jako je bangladéš.
myslím si že právě ta otevřenost dialogu by měla být daleko větší a to především v oblasti lidských práv.
už proto že v rámci skupiny pro dobré vládnutí a lidská práva máme mandát dohlížet na to co se v zemi děje.
i přesto dochází v této zemi ke zneužití státní moci.
vláda nechává zmizet novináře a aktivisty kteří proti ní vystupují.
novináři aktivisté právníci obhájci lidských práv ti všichni jsou v současné době oběťmi režimu.
rezoluce se týká dvou konkrétních případů novináře a právníka kteří bojovali za lidská práva.
existuje důvodné podezření že vláda zatčené mučí či dochází k mimosoudní likvidaci těchto osob.
musíme bezodkladně vyzvat vládu k vyjádření k těmto případům a vést aktivní dialog o dodržování mezinárodních závazků.
aktivisté a bojovníci za lidská práva jsou velmi důležitou součástí jakékoliv demokracie a je nezbytné aby měli v tomto systému své místo.
toto odvětví je především v pravomoci členských států jsou to členské státy které mají zájem na zlepšování podmínek pro všechny pracovníky v těchto službách ať jsou to ženy nebo muži.
jsou to členské státy které musí klást důraz na kvalitu a dostupnost všech pečovatelských služeb.
já samozřejmě vnímám vazbu této zprávy na směrnici o slaďování soukromého a pracovního života. v této oblasti podporuji také to aby pečovatelská doba byla zahrnuta do dovolené aby pečovatelé měli co nejlepší podmínky pro svoji práci.
ale kompetence členských států je třeba v této věci respektovat.
genderové hledisko se pečovatelské služby týká jen omezeně.
zpráva v tomto ohledu troufám si říci není vyvážená a opomíjí řadu faktorů které by měly být zohledněny protože pečovatelské služby jsou skutečně komplexní dotýkají se dalších aspektů jako je věk jako jsou ohrožené skupiny a další faktory.
za problematické body považuji mimo jiné to že se zde vyzývá k oddělenému zdaňování manželů k co nejširšímu konceptu rodiny k tomu aby komise regulovala a kontrolovala kvalitu služeb aby vytvořila závazný rámec pro minimální normy pro pracovní podmínky v tomto odvětví a k zaručení finanční podpory pro pečovatele.
tyto a další body podle mého názoru výrazně zasahují do kompetence členských států.
dovolím si říci že nejen podle mého názoru ale také podle části skupiny evropské lidové strany.
komu může vadit náboženství které hlásá lásku milosrdenství právo na svobodu vyznání a právu na důstojný život.
v číně nebo vietnamu jsou křesťané utlačováni totalitními systémy zejména v severní koreji která je už po třinácté zemí kde je nejvíce pronásledovaných křesťanů.
je důležité aby se evropský parlament zastal neprávem stíhaných a mám radost když někteří jsou nakonec propuštěni jako například petr jašek nebo miriam ibrahimová ze súdánského vězení.
nesmíme ale zapomenout na asiu bibiovou která zde byla zmíněna která je již více než three zero dní ve vězení. papež františek který je dnes skutečnou křesťanskou autoritou volá po smíření a solidaritě se všemi.
křesťané jsou nositeli pokoje a smíření.
proto my zde v evropském parlamentu máme povinnost žádat svobodu pro křesťany tam kde trpí máme povinnost žádat podporu tam kde chtějí obnovit své domovy a pokojně žít.
pane předsedající pane komisaři už jsme mluvili o tom že zprávy nezávislých institucí ukazují že křesťané jsou nejpronásledovanější skupinou lidí na této planetě.
tyto zprávy ale ukazují i trendy a tyto trendy se neustále zhoršují.
eu by měla proto toto pronásledování nazývat jeho pravým jménem.
jde o genocidu čísla už jsme tady slyšeli několikrát.
a genocida to je zločin zločinů.
z křesťansko židovských kořenů vyplývá samotný základ naší západní civilizace úcta k jednotlivci.
ta je i základem systému ochrany základních práv.
ochrana lidské důstojnosti je tím čím se náš civilizační okruh liší od jiných částí světa.
je proto v zájmu nás všech aby obrana křesťanství ve světě se stala prioritou zahraniční politiky evropské unie jinak si podkopáváme základy naší civilizace.
paní předsedající já bych se chtěl omezit na dvě poznámky.
proto vysoce oceňuji že poslední změna vládnoucí garnitury byla provedena na základě demokratických voleb a gruzie se opět zbavila části staré sovětské zátěže.
vymanit se z tohoto dědictví bude ještě dlouho obtížné. důkazem toho mohou být například pokusy o reinkarnaci památky josifa stalina nové stavby jeho pomníků uctívání na demonstracích.
i selektivní justice a kriminalizace bývalých politických struktur je zátěží z minulosti. velmi výrazně jsme to mohli pozorovat před několika dny.
two pluralita informací a svoboda projevu je přeci jednou ze základních hodnot demokratické společnosti.
před několika lety jsem natáčel jako novinář televizní reportáž o jevgeniji džugašvilim.
je to vnuk zmíněného josifa stalina.
můžeme si myslet že marginální komunistická strana kterou založil je směšná a není nebezpečná.
strašidlo minulosti však obchází gruzii a může zemi vážně poškodit.
dámy a pánové vloni v prosinci jsme na tomto místě schválili asociační dohodu s gruzií.
dohoda je založena na striktním dodržování principů demokracie dodržování práva ochrany lidských práv a základních svobod.
k tomu přeji gruzii hodně odvahy a sil.
pane předsedající gruzie má zničenou infrastrukturu zničený průmysl a přesto je to i když má pouze jedenáct procent hrubého domácího produktu v kavkazské oblasti klíčová země pro stabilizaci kavkazu.
má vynikající energetický potenciál elektřina je dnes hlavním exportním artiklem gruzie více než víno nebo brandy.
chtěl bych říci že je nejvyšší čas aby byl přijat nějaký marshallův plán pro kavkaz který by otevřel cestu i k národnímu smíření.
v minulosti v gruzii byly vynikající kulturní a myslitelské osobnosti jako mamardašvili begiašvili čavčavadze abuladze a další.
myslím si že kulturně mají tyto země velice blízko k sobě mají značný potenciál který bychom měli rozvíjet a je zde také jedna z mála šancí pro to abychom dokázali funkčnost východního partnerství.
vážení přátelé myslím si že je nejvyšší čas jednat a přestat s planými proklamacemi.
nebyl jsem to já kdo říkal že jeho politickým vzorem je stalin a mengelec berija byl to naopak saakašvili který řekl že tito dva jsou jeho vzory.
moje země ta byla přinucena samozřejmě pod tlakem stalina změnit svůj kurz a také původní cestu kterou si vytyčila po druhé světové válce opustit. ale to je jiná záležitost.
myslím si že je to příležitost pro historiky a nikoliv pro poslance evropského parlamentu.
já uvedu jeden příklad který ukazuje jak zbytečně politizovaná tehdy atmosféra byla. když v roce one thousand nine hundred and forty seven přišlo sucho a postihlo československo tak byla obrovská neúroda a byly dvě země které vlastně dávaly možnost
získat obilí pro naši zemi ale obě dávaly politické podmínky.
ona má tato země nejen velký energetický potenciál ale je to klíčový spojenec a partner pro evropu na kavkaze.
myslím si že nesmí být utuchající je důležité aby právní stát byl prohlubován a ne oslabován politizací.
a pokud gruzie v tomto svém úsilí vytrvá tak si myslím že má naše srdce otevřené.
na druhou stranu se tady musím zastat svého kolegy predy který byl často zmiňován našimi levicovými kolegy.