kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
má i šanci ustát test času a zapsat se do historie podobně významně jako brettonwoodská konference z roku one thousand nine hundred and forty four jejíž některé výsledky předurčily podobu globální ekonomické spolupráce na čtvrtstoletí a jiné ji spoluutvářejí i po sixty letech. historický význam základů položených na londýnské vrcholné schůzce zemí g twenty se ale ukáže teprve tehdy až všechny závazky z tohoto summitu budou splněny pokud vůbec splněny budou.
přes tuto nutnou rezervovanost existují čtyři důvody proč londýnské setkání hlav států a vlád zemí g twenty můžeme hodnotit jako úspěšný start k ekonomickému oživení a k nové udržitelnější podobě globální ekonomiky a globálního ekonomického
rozhodování.
za prvé vrcholné setkání g twenty skutečně posílilo důvěru v ekonomiku a v trhy.
dosud nebylo toto posílení důvěry závratné a je přirozené že plný návrat důvěry bude potřebovat čas.
nejpodstatnější z hlediska posílení důvěry byl způsob jakým účastníci vrcholné schůzky g twenty vystupovali.
tváří v tvář hlubokému globálnímu propadu udrželi jednotu a dospěli k širokému konsensu.
klíčové pro důvěru v současném období nejistoty bylo i to že účastníci vrcholné schůzky potvrdili některá základní ekonomická paradigmata jádrem srdcem našeho plánu na globální oživení musí být pracovní místa potřeby a zájmy lidí kteří se nebojí práce
a to na celém světě nejen v bohatých ale i v chudých zemích.
v srdci našeho plánu na globální ozdravení musí být potřeby a zájmy nejen lidí dnes aktivních ale i budoucích generací.
oživení nemůže jít na úkor zájmů našich dětí a vnuků.
jediným spolehlivým základem udržitelné globalizace a rostoucí prosperity je otevřená světová ekonomika postavená na tržních principech účinné regulaci a silných globálních institucích.
v závěrech summitu hlavy států a vlád deklarovaly přesvědčení že prosperita je nedělitelná a že má li ekonomický růst být udržitelný státy jej musí sdílet. jestli je jedna lekce kterou si ze současné globální krize můžeme odnést pak je to poučení že ve svém ekonomickém údělu
jsme všichni spojeni.
jsme na jedné lodi malé i velké země otevřené nebo izolované.
propojenost našich ekonomik nám zejména v posledních ten fifteen letech přinesla nesmírné výhody v podobě dlouhého období bez rozsáhlých konfliktů v podobě nebývalé ekonomické prosperity nejrychlejšího globálního ekonomického růstu v lidské historii
přinesla rozšíření trhů pro naše výrobce nízkou inflaci a nízkou nezaměstnanost.
za žádnou cenu bychom se těchto výhod neměli vzdát.
to nevyhnutelně vyžaduje koordinaci naší politiky v dobrých časech i ve zlých a summit zemí g twenty toto poznání stvrdil.
za třetí hlavy států a vlád dosáhly konsensu i v těch otázkách kde ještě před rokem nebo před devíti měsíci byl konsensus téměř nepředstavitelný.
závazky z londýna završily tři měsíce intenzivních diskusí na pracovní úrovni a jsou skutečně průlomové.
pokud budou naplněny a dovedeny do života jistě budou dobrým základem prevence abychom se v příštích desetiletích vyhnuli podobně ničivým krizím jako je ta současná.
za čtvrté vrcholná schůzka změnila podobu prostoru pro globální ekonomickou spolupráci vedla k novému rozdělení sil.
největším nově se probouzejícím ekonomikám se dostalo plného uznání jejich role v globální ekonomice.
rozvinuté země a rychle se rozvíjející ekonomiky také společně uznaly že stabilita a prosperita chudých zemí a nejzranitelnějších sociálních skupin všude ve světě je ve vlastním zájmu nás všech.
jde o strategicky významnou změnu.
pro evropu to znamená že o udržení své pozice v globálním ekonomickém rozhodování bude muset bojovat s novou vizí a s dobře promyšlenou politikou.
jen sama velikost ekonomiky eu a dědictví minulosti k udržení její významné strategické role v globálním ekonomickém rozhodovacím systému nebude do budoucna stačit. nicméně z pohledu eu byly výsledky vrcholné schůzky v londýně
nesporným úspěchem.
vrcholná schůzka souhlasila se všemi prioritami na kterých se vrcholní představitelé členských zemí eu dohodli v závěrech evropské rady
two thousand and nine londýnský summit g twenty odmítl protekcionismus zavázal se k odpovědné a udržitelné ekonomické politice podpořil multilateralismus a souhlasil se všemi prioritami regulace finančního sektoru které členské
řada otázek však po londýnské schůzce vrcholných představitelů zemí g twenty zůstává otevřená.
za prvé v oblasti finanční regulace a dohledu je i přes nesmírný pokrok v posledních měsících řada otázek ve stadiu polotovarů a práce na nich pokračují.
na úrovni eu ovšem existuje jasná mapa a harmonogram na příští dva měsíce a rozdělení rolí mezi evropskou komisi evropskou centrální banku evropskou finanční komisi ecofin a červnovou evropskou radu.
tento program mimo jiné zahrnuje i okamžitý úkol učinit rezolutní kroky v oblasti účetních standardů které evropským bankám umožní podnikat ve srovnatelných konkurenčních podmínkách s americkými bankami.
za druhé v oblasti globálního obchodu potvrdili vrcholní představitelé zemí g twenty v londýně svůj předchozí závazek ze setkání ve washingtonu že nebudou vytvářet nové bariéry obchodu.
vrcholná schůzka g twenty také potvrdila závazek dokončit rozvojovou agendu z dauhá s ambiciózním a vyváženým výsledkem.
tento závazek už však byl rovněž přijat na summitu g twenty loni v listopadu kde se hlavy států a vlád dokonce zavázaly že dohody rozvojové agendy z dauhá bude dosaženo do konce roku.
nicméně vrcholní představitelé g twenty v londýně nově vyhlásili že od nynější doby budou rozvojové agendě z dauhá věnovat svou osobní pozornost a že zaručí aby jí také byla věnována politická pozornost na všech nadcházejících mezinárodních setkáních která budou z tohoto hlediska
relevantní.
pro eu musí tlak na dosažení těchto dohod být jednou z klíčových priorit.
za třetí účastníci summitu g twenty přijali závazek že na podporu obnovení úvěrových toků ekonomického růstu a pracovních míst ve světové ekonomice poskytnou one one bilionu usd a to prostřednictvím mezinárodního měnového fondu
a multilaterálních rozvojových bank.
detaily tohoto závazku je teprve třeba dohodnout a vyjasnit.
uvedený závazek má stadium krátkodobé střednědobé a dlouhodobé a ono krátkodobé stadium zahrnuje i seventy five miliard eur přislíbených zeměmi eu mezinárodnímu měnovému fondu na obnovu stability platebních bilancí zemí v případě
že se taková potřeba akutně objeví.
ani detaily tohoto závazku ještě nejsou rozpracovány a ministři financí našich zemí musí na podobě a mechanismu tohoto závazku pracovat.
pokud jde o střednědobé a dlouhodobé závazky ohledně posílení multilaterálních institucí patří sem závazek poskytnout mezinárodnímu měnovému fondu bezprecedentně velký mnohostranný úvěr ve výši five hundred miliard
to vše může trvat i několik let je proto třeba abychom v očekáváních byli pevní ale realističtí.
výše uvedené závazky byly spojeny také s dohodou že země g twenty udělají vše co je v jejich silách k rychlé implementaci reformy rozhodovací struktury mezinárodního měnového fondu z dubna two thousand and eight kterou zatím brzdí pomalá ratifikace v národních parlamentech.
země g twenty také požádaly mezinárodní měnový fond aby uspíšil příští kolo reformy členských podílů a hlasovacích práv tak aby byla připravena v lednu.
two thousand and eleven této nadcházející reformě musí země eu věnovat dostatečnou pozornost protože při ní mnoho členských zemí eu možná i většina může ztratit možnost přímé i nepřímé účasti svých národních vyslanců u rozhodování
k reformě navíc dojde v kontextu posilující se role mezinárodního měnového fondu v globálním ekonomickém rozhodování.
dosud byla tato problematika na okraji pozornosti mnoha členských zemí eu ale v následujících měsících by neměla jejich hledáčku a pozornosti uniknout.
za čtvrté zůstává jedna oblast kterou bude nutno vážně a důkladně diskutovat a řešit.
tou je globální nerovnováha a otázka celého globálního měnového systému budoucnosti.
tyto otázky nebyly na programu londýnské vrcholné schůzky vědomě a záměrně a tak zůstávají na seznamu oblastí kde práce je ještě před námi.
v tomto kontextu stojí za připomenutí že to byla právě neschopnost dosáhnout dohody o globálním měnovém pořádku na které ztroskotal londýnský summit roku.
eu musí této problematice věnovat odpovídající pozornost protože její řešení zůstává jednou z důležitých ingrediencí udržitelného ekonomického oživení a prevence devastujících globálních krizí.
na závěr mi dámy a pánové dovolte abych poděkoval velké británii předsednické zemi g twenty za organizaci vrcholné schůzky a především za organizaci celého procesu diskusí a vyjednávání na pracovní úrovni v týdnech a měsících které summitu předcházely.
organizátoři odvedli skvělou práci a zaslouží si naše velké uznání neboť k dosaženému pokroku a k rozsahu dojednaného konsensu přispěly značným dílem.
je naděje že jednání vrcholných představitelů zemí g twenty v londýně zahájí novou a úspěšnou éru globální ekonomické spolupráce.
jsme přesvědčeni že má nezanedbatelnou šanci. závěry vrcholné schůzky g twenty v londýně jsou velmi dobrým východiskem pro co nejrychlejší ukončení globální ekonomické krize.
otevřela se také možnost změnit podobu budoucí globální propojené ekonomiky tak aby byla lépe připravena pro dlouhodobě udržitelnou produkci koordinace ekonomických rozhodnutí.
zbývá rozsáhlá nedokončená agenda a závazky které bude nutno naplnit.
příští měsíce a roky ukáží nakolik se londýnský summit zapíše do historie.
v každém případě vrcholné jednání zemí g twenty posvětilo změnu strategických pozic v globální ekonomice. pro eu je důležité aby do tohoto období vstoupila s jasnou a realistickou vizí a s politikou která evropské ekonomice i v budoucnosti
chtěl bych jednoznačně říci že souhlasím s poslancem daulem který označil za klíčový prvek obranu proti protekcionismu. protekcionismus by byl jakousi pomyslnou rakovinou která by definitivně zničila naši ekonomiku a obrátila by se proti občanům evropské unie a vedla by jenom k prohloubení
souhlasím také velmi s tím když pan poslanec daul volal po transparentní ekonomice která je doprovázena účinnou a musím říci rozumnou mírou regulace a samozřejmě posílením globálních finančních institucí.
pan poslanec rasmussen a paní poslankyně starkevičit mluvili o nalévání peněz do ekonomiky.
tady musím zdůraznit že my nenaléváme peníze do ekonomiky proto abychom pomohli finančním institucím.
při finančních stimulech do ekonomiky nesmíme myslet jenom sami na sebe ale také na své děti a vnuky tzn.
tento krok nesmí vést k nějakému dramatickému dlouhodobému ohrožení stability veřejných financí.
naše úsilí se musí koncentrovat na ochranu zaměstnanosti proto ve spolupráci s evropskou komisí předsednictví bude pořádat summit o zaměstnanosti který bude mít jako prioritu především opatření v oblasti zaměstnanosti.
dovolím si nesouhlasit s paní poslankyní lucasovou naprosto nesouhlasím s tím že summit g twenty byla ztracená příležitost ale musím také vyzvat nás všechny k politickému realismu.
současná ekonomika je nemocná potřebuje léčit potřebuje první pomoc potřebuje dlouhodobou péči potřebuje určitou míru rekonvalescence.
nemůžeme počítat že během tří nebo čtyř měsíců se okamžitě dostaví kladné výsledky.
pan poslanec wurtz kritizoval hloubku dohod o finančním trhu.
souhlasím že evropská unie v mnoha ohledech musí jít hlouběji a jsem přesvědčen že se to také děje.
nesmíme vzpomínat pouze na kroky které udělaly hlavy států a vlád ale také na kroky které dělají ministři financí a které jsou velmi často shrnuty v přílohách jednotlivých dokumentů.
chtěl bych také zdůraznit že už tento týden jednala evropská finanční komise o dalších specifických opatřeních.
ale opět bych chtěl vyzvat k realismu.
během tří nebo čtyř měsíců nelze očekávat nalezení zázračné medicíny.
světová ekonomika je v potížích a i toto léčení bude velmi dlouhodobé.
to co je nezbytné zdůraznit je že i v rámci evropské unie musíme postupovat koordinovaně.
pane předsedající kolegyně a kolegové já jsem podpořila rozpočet na rok two thousand and nineteen a věřím že se díky němu podaří zajistit garance které našim občanům slibujeme. jde především o bezpečnou evropu jde také o řešení hlavních příčin obrovského migračního tlaku zejména z blízkého východu a z afriky.
chceme podpořit ekonomický růst zvýšení konkurenceschopnosti a především podporu mladých lidí.
oceňuji tedy zejména jako členka výboru pro kulturu a vzdělávání navýšení finančních prostředků na program erasmus a horizont. two thousand and twenty oba tyto programy se osvědčily a jsou efektivně využívané. součástí je např. projekt discovereu který napomáhá
zejména mladým lidem aby lépe poznali členské státy eu.
jsem také ráda že byl schválen pilotní projekt s názvem jan ámos price který je zaměřen na podporu učitelů kteří vzdělávají o evropské unii.
pane předsedající já jsem tento návrh rozpočtu nepodpořil protože se bohužel domnívám že vytváří špatný precedens v předvečer naší dohody o dalším rozpočtovém rámci který nastane po roce.
two thousand and twenty myslím že pokud skutečně myslíme vážně ochranu vnějších hranic eu tak by to mělo začít být zohledňováno i ještě v tomto finančním rámci a měli bychom to ale udělat jinak než tím že budeme vymýšlet další centralizované úřady a agentury řízené z bruselu.
měli bychom pomoci viditelně pomoci hraničním státům eu které nesou největší tíhu odpovědnosti ať už je to bulharsko řecko malta itálie nebo španělsko.
určitě by také stálo za to ukázat symbolicky že umíme šetřit.
o tom že se stále nedaří zřídit jedno sídlo evropského parlamentu v bruselu tady už byla řeč.
zejména v těch případech když máme k dispozici cenově dostupné alternativy příbory talíře brčka tyčinky na míchání nápojů nebo na balónky to vše jsou věci které se bez plastů obejdou.
přestože se také další druhy plastů jako jsou oxodegradovatelné jednorázové tašky rozpadnou přesto si myslím že i zde je třeba nahradit a omezovat jejich používání.
v případě lehkých plastových sáčků kvituji zachování výjimek pro hygienické potřeby a pro balení masa a podobných potravin.
pane předsedající lisabonská smlouva je právem považována za přelomový moment v rámci evropské integrace. především proto že umožnila fungování eu po historickém rozšíření o země bývalého východního bloku v roce.
two thousand and four umožnila také nové formy spojení členských států a to včetně posílené spolupráce v oblasti obrany.
dnes téměř ten let od její reálné účinnosti si však musíme nastavit zrcadlo.
opravdu jsme přiblížili unii blíže občanům?
jsme akceschopnější?
zapojujeme více národní parlamenty do rozhodování?
opravdu se striktně řídíme principy subsidiarity a proporcionality?
mně osobně z toho plyne jediný závěr evropa která si nyní prošla několika krizovými momenty potřebuje reflexi.
nemůžeme pokračovat jakoby se nic nedělo dávali bychom tím všanc celý evropský projekt.
všimněte si v celé lisabonské smlouvě není řečeno že by unie měla sloužit lidem slouží sama sobě.
můžeme to doložit i dalšími citáty.
three se píše že členové komise jsou vybíráni tak aby byli naprosto nezávislí.
naprosto nezávislými na občanech členských států na normálních lidech.
výslovně se tam píše komise vykonává své funkce zcela nezávisle.
členové komise nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády orgánu instituce ani jiného subjektu.
to znamená že komise je zcela odříznutá od lidí.
politický systém který nebere ohled na zájmy lidí se považuje za autoritativní systém.
někteří argumentují že přece členské státy rozhodují o tom co komise smí dělat.
takže státy nesmějí prosazovat své vlastní zájmy a zájmy svých občanů v unii.
na tomto místě budu citovat předsedu evropské komise pana junckera.
pane předsedající je velmi zajímavé poslouchat tuto rozpravu protože zaznívají zde názory snahy lisabonskou smlouvu zrušit až po snahu výrazně jaksi posílit federativní charakter evropy a tuto smlouvu novelizovat.
jako politický realista si myslím že ta smlouva v zásadě funguje a domnívám se že v tuto chvíli není příliš politické vůle k nějaké významné a výrazné změně.
to znamená za sebe říkám pojďme se současným zněním lisabonské smlouvy pracovat.
uvažovat o velkých změnách je podle mého názoru v tuto chvíli politicky nereálné ale snažme se věci které třeba dosud nebyly úplně využívány a jsou ve smlouvě obsaženy lépe využívat. třeba konzultační role národních parlamentů při přijímání nové legislativy.
to je oblast kde máme velké mezery a kde by ta smlouva mohla být do budoucna lépe využívána.
já tam vidím samozřejmě věci které podle mého názoru nejsou příliš dobré posílení kvalifikované většiny.
pane předsedající vážený pane komisaři oettingere vážený pane předsedo evropského účetního dvora lehne.
za druhé snížení počtu institucí a orgánů.
za třetí vylepšení komunikace s běžným občanem nabídnutí větší transparentnost.
projekty musí být také lépe prezentovány musí mít větší přidanou hodnotu musí mít vizibilitu a musí mít dámy a pánové především udržitelnost.
evropský účetní dvůr skrze pana předsedu správně varuje že musíme s penězi nakládat realisticky nestanovovat si nesplnitelné cíle.
naopak musíme budovat důvěru občanů skrze úspěšné projekty a vycházet z nějaké výrazné dlouholeté strategie.
od nové evropské komise příští rok chceme jasnou vizi toho kam směřujeme co chceme a co jsme doposud postrádali.
tato vize by měla stmelit zbývající členské státy a vzít vítr z plachet euroskeptikům.
klíčové pro exekuci tohoto mandátu a to je poslední věta pane předsedající je aby měly členské státy nezbytnou expertizu k naplnění evropských cílů.
jednotlivé projekty prokázaly že přinesly evropskou přidanou hodnotu a podílely se na společných politických a hospodářských cílech evropské unie.
věřím že další snižování administrativní zátěže a celkové zjednodušování bude i nadále přispívat ke snižování chybovosti a bude zvyšovat životní úroveň občanů unie.
na druhou stranu je však potřeba upozornit na skutečnost že v rámci všech členských států byla úroveň celkové míry čerpání evropských prostředků z víceletého finančního rámce na úrovni sixteen což je výrazně méně než v předchozím období kdy čerpání bylo na úrovni. twenty two došlo tak k navýšení zbývajících závazků na více než two hundred and sixty seven miliard eur.
domnívám se že by bylo vhodné se více zaměřit na hospodárné efektivní a účinné vynakládání těchto evropských prostředků aby se nestaly pouhým statistickým ukazatelem schopnosti členských států čerpat přidělenou alokaci beze zbytku.
mezi hlavní důvody nedostatečného čerpání prostředků patří zejména pozdní schvalování právních aktů a obtíže při zavádění nových požadavků souvisejících s novým víceletým finančním rámcem.
logicky z toho vyplývá že si musíme vzít z této situace ponaučení a příští víceletý finanční rámec připravit s časovým předstihem.
pane předsedající kolegyně a kolegové já velmi podporuji přijetí tohoto nařízení které je jasně zaměřené.
nemůže řešit situaci řeckých archeologických památek ale považuji je za velmi důležitou součást opatření teď právě teď kterými řešíme boj proti financování terorismu.
je třeba si uvědomit že obrovské množství kulturních artefaktů pochází z oblasti blízkého východu což je kolébka také naší civilizace.
a jak tedy řekla jedna kolegyně je smutné sledovat utrpení lidí kteří prchají z blízkého východu ale je také velmi smutné sledovat jak mizí nenahraditelné kulturní hodnoty v těchto oblastech a jak jsou zneužívány na financování islámského státu a jiných teroristických skupin.
bohužel právě v této oblasti je největší problém s teroristickými skupinami.
letos máme evropský rok kulturního dědictví a právě mnohé kulturní památky z antiky z počátku křesťanství jsou předmětem nelegálního nakládání v zemích mimo eu jako je sýrie irák a my je chápeme jako součást širšího kontextu kulturního dědictví evropy.
nařízení ve verzi evropského parlamentu velmi dobře definuje různé kategorie kulturních statků zohledňuje doporučení unesco uplatnit jako časový limit pro starší památky one hundred let právě pro ty nejohroženější statky.
pane předsedající vážené kolegyně vážení kolegové v prvé řadě mi dovolte poděkovat panu zpravodaji za nelehkou práci kterou na dokumentu odvedl.
z mého pohledu se jedná o absolutně klíčové opatření v přechodu na čistou mobilitu.
bez toho dokumentu nebudeme ani částečně schopni splnit přemrštěné cíle jež jsme si zde odhlasovali minule v rámci zprávy kolegyně dalliové.
proto mě extrémně mrzí přístup jaký k projednávání směrnice zvolilo rakouské předsednictví které na jeho uzavření vůbec nespěchá.
není tak vůbec jasné zdali stihneme v tomto legislativním období dokument uzavřít přitom bez masivní pomoci veřejného sektoru není možné trh s čistými vozidly včas a dostatečně široce otevřít.
na přijatém textu rozhodně vítám rozumnou definici čistého vozidla.
výborem přijaté řešení nedostatečně zohledňuje miliardové investice vynaložené na infrastrukturu pro lpg a cng vozy které mají sice lehce vyšší co two než přijatých fifty g ale výrazně nižší všechny ostatní polutanty než vozidla s konvenčním pohonem.
pokud členské státy v posledních několika letech do těchto technologií investovaly miliardy z veřejných prostředků není možné je dnes za tuto aktivitu potrestat.
taktéž bych vás ráda poprosila o odmítnutí iniciativy na zahrnutí stavebních strojů.
jedná se o tlak úzké skupiny lobbistů jehož účelem není ulehčit životnímu prostředí ale především naplnit kapsy jejich výrobcům.
pane předsedající kolegyně a kolegové návrh zprávy evropského parlamentu o nařízení o veterinárních přípravcích podporuji a děkuji paní kolegyni franoise grossettové za její práci na tomto kompromisu. jde o zdraví zvířat ale jde také o zdraví lidí.
jedno nemůžeme oddělit od druhého.
proto pokud chceme účinně bojovat proti antibiotické rezistenci pak se musí změnit používání antibiotik při chovu zvířat.
proto souhlasím s návrhem na možnost restrikce omezení antibiotických přípravků pro veterinární účely.
toto omezení musí být doplněno jinými opatřeními a to je především zlepšení podmínek chovu podpora výzkumu snížení byrokracie při zavádění nových přípravků.
důležitá je reciprocita.
považuji za zásadní to že nebude povolen dovoz masa ze zemí které nezajistí stejnou restrikci při používání antibiotik.
v opačném případě by toto opatření pro evropskou unii nebylo dostatečně účinné a bylo by diskriminační pro naše zemědělce.
doufám že toto nařízení bude přijato a bude dobře aplikováno.
vítám a podporuji tento návrh nařízení který při projednávání ve výborech ve výboru imco jehož jsem také členem nabral ještě určitých podle mě pro praxi užitečných změn.
je zjevné a ty důvody zde byly řečeny já to tedy pouze zopakuji že potřebujeme jednotnou úpravu pro evropskou unii ve chvíli kdy máme jednotnou úpravu vývozu kulturního zboží je třeba mít jedna pravidla pro dovoz takovýchto kulturních statků.
v posledních letech intenzita potřeby takovéto regulace narůstá.
není to totiž jen o tom že se odněkud nelegálně vyvážejí kulturní statky a poškozuje se kulturní dědictví určitých zemí zvláště zemí třetího světa ale jak už zde bylo řečeno a zdůrazněno obchod s kulturními statky se v posledních letech stává způsobem k financování různých teroristických a jiných nelegálních aktivit.
a je tedy třeba mít přísnější úpravu jasnější úpravu úpravu která bude aplikovaná ve všech částech eu stejně.
k tomu je tedy třeba jednotného nařízení které zde máme na stole.
jak už jsem řekl vítám úpravu kterou přinesla projednávání tohoto nařízení v příslušných výborech.
zkrátka a dobře všem kritikům kteří si myslí že není třeba nic dělat a nijak regulovat otázku užívání plastů zvláště jednorázových plastů vzkazuji nechť si prostudují zprávy o stavu životního prostředí o stavu zamoření světových oceánů a moří.
my jako odpovědní politici jsme nuceni se pokusit dělat něco s množstvím s produkcí jednorázových plastů a to zvláště v případě kdy určité typy plastů mohou být nahrazeny jinými materiály které buď mají přírodní charakter nebo se mnohem lépe recyklují.
já jsem proto tuto zprávu podpořil samozřejmě ona nevyřeší problém plastového odpadu ale je to jasná první vlaštovka udává směr kterým bychom do budoucna měli jít.
evropská unie je založena na hodnotách jednou z těch hodnot je i ochrana životního prostředí a proto si myslím že jsme toto povinni přijmout pro budoucí generace.
pane předsedající vážená paní komisařko nelegální obchodování s kulturními statky je závažný problém v rámci eu a to v globálním měřítku.
je důležité zintenzivnit boj proti tomuto nebezpečnému jevu mimo jiné i legislativními prostředky.