kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
já jsem přesvědčen že v této situaci můžeme směle říci že minimální mzda směřuje k narušení jednotného trhu že nabourává mzdové systémy jednotlivých členských zemí a že v podstatě vytváří nepřímou překážku volného pohybu služeb.
myslím že je to narušení jednoho ze základních principů evropské unie že se s tím smířit nemůžeme a že s tím komise musí něco dělat.
navíc není vůbec jasné jestli je tady právní oprávněnost aby se tento zákon vztahoval i na služby poskytované přepravci.
ruské ministerstvo pro vzdělávání vydalo oficiální dokument v němž vyzývá zástupce vysokých škol k proaktivnímu informování o aktivitách evropské unie na území ruska které označuje za evropskou propagandu.
my kteří jsme zažili totalitu víme že ruský stát chce tímto získat větší kontrolu nad školami a akademickou obcí.
ruské ministerstvo chce informace o programu erasmus chce před besedami s odborníky z evropské unie předem studenty informovat o oficiálním ruském stanovisku.
tyto akce ruští představitelé považují za hnízdo destruktivních myšlenek které jsou pro studenty velmi nebezpečné. chci upozornit evropský parlament na tuto situaci a podpořit zastoupení evropské unie v moskvě které vyjádřilo své znepokojení.
jednostranný krok ruského ministerstva je nebezpečným signálem o omezování svobody.
každý stát má plný nárok na vlastní zákon o minimální mzdě pokud chce není ovšem možné aby aplikace takového zákona odporovala zásadám eu.
německé opatření bohužel zapadá do současného trendu rostoucího protekcionismu v rámci eu.
nebezpečné je především to že pokud aplikaci zákona v této podobě německo obhájí lze očekávat řetězovou reakci v dalších zemích.
kromě finanční zátěže nemůžeme opomenout ani obrovský nárůst byrokracie která je v rozporu s přijatým evropským principem smart regulation.
twenty one století v evropě po firmách požadovat zasílání dokumentace faxem někam do kolína či podrobné pracovní záznamy jejich zaměstnanců vedené pouze v němčině?
ovšem já zásadně vidím vedle právních a technických aspektů že německá minimální mzda je zásadní politický problém pro evropu jde o krok zpět.
místo dalšího sjednocování se v evropě staví mezi státy neviditelná bariéra.
to přece popírá smysl existence eu a smysl naší práce.
dnes odpoledne jsem se před budovou parlamentu setkala se zástupci českých dopravců kteří zde společně s dopravci dalších zemí protestují proti německému zákonu. demonstranti se mě ptali jaké mám informace jak se situace vyvíjí.
mají obavy o přežití a především ti malí dopravci.
nic paní komisařko nic.
po týdnech kladení dotazů a čekání na vyjádření zodpovědných orgánů stále nemáme řešení.
víte pro každého podnikatele je nejhorší nejistota a pro mne je ta nejistota nepřijatelná.
takže se ptám paní komisařko kdy bude opravdu finální jasné zhodnocení?
kdy budete mít jasné jednoznačné odpovědi pro naše dopravce a zaměstnavatele?
jste případně připravena začít řízení pro splnění povinnosti proti německu?
one ledna letošního roku a komplikované administrativní zátěže.
to vše je nutné vyřešit a to velmi brzy paní komisařko.
v tomto ohledu i já vyzývám k rychlé reakci která situaci dopravců vyjasní za dodržení evropského práva.
čtyřikrát vyšší než v české republice a je dokonce dvakrát tak vysoká jako je česká průměrná mzda.
současná situace v sektoru dopravy tento problém jen ukázala v celé své šíři.
ať již bude rozhodnutí evropské komise jakékoliv tento rozpor s tím z evropy nezmizí.
to je pozoruhodné zvlášť v dnešní době kdy se snažíme rozhýbat ekonomiku zlepšením investičního prostředí a my namísto bourání bariér nové administrativní bariéry budujeme.
jsem osobně ráda že se německým pracujícím konečně dostalo práva na minimální mzdu.
obávám se však že německá vláda toho zneužila k tomu aby získala konkurenční výhodu a zásadním způsobem narušila volný pohyb služeb na vnitřním trhu.
aplikace návrhu německé vlády v plném rozsahu by zavinila likvidaci českých autodopravců.
kromě značné finanční zátěže je s realizací zákona spojena rovněž významná administrativí zátěž která rovněž nepomáhá volnému pohybu služeb na vnitřním trhu a vztahuje se navíc jen na zahraniční přepravce.
aplikace zmíněné legislativy povede k prohlubování dvourychlostní evropy a jedná se vlastně o částečné zablokování pracovního trhu.
žádáme v tomto směru jasné vyjádření evropské komise která by měla zvážit zda bude ve vleku německé vlády či zda bude skutečně zastupovat zájmy všech členských zemí a prosazovat evropské právo a pilíře na kterých je eu postavena včetně např.
minimálních sociálních standardů zaměstnanců v celé evropě či dokonce otevření debaty o celoevropské minimální mzdě.
kdyby se tento systém vztahoval pouze na německé dopravce tak by to samozřejmě bylo jen věcí německa.
bohužel dramaticky to dopadá na podnikatele jiných zemí kteří jsou tak buď nuceni porušovat domácí zákony nebo se vystavit vysokým sankčním pokutám ze strany německých úřadů.
jsem velmi znepokojen že podle dostupných propočtů to může být pro mnohé zejména malé firmy likvidační.
eu je založena na základních principech svobodného pohybu lidí zboží a služeb mezi členskými státy.
vyzývám tedy německou vládu aby tato opatření okamžitě zrušila upravila a komisi aby tento problém urychleně vyřešila.
je samozřejmě dobře že se věnujeme otázkám menšin ale nesmíme přehlížet problémy které má obrovské množství evropanů tedy většina.
všichni přeci dobře víme že většina obyvatel eu se neustále bojí o finanční stabilitu rodiny či se bojí zadlužení bojuje s ním a je v exekucích.
mladé páry neví jestli si budou moci dovolit vlastní rodinu mladé rodiny s dětmi neví jestli si budou někdy moci dovolit vlastní bydlení pracovníci se bojí o výši svého důchodu a důchodci živoří.
na konci považuji za nutné a dovolte mi zmínit smutné novinky ze slovenska.
členské státy nesmí být závislé pouze na jediném dodavateli jelikož hrozí zneužití takového postavení ze strany třetích zemí. toto bylo v praxi demonstrováno v roce two thousand and nine kdy se během českého předsednictví část zemí stala rukojmími sporu mezi ruskem a ukrajinou.
dlouhodobou odpovědí je vytvoření skutečného vnitřního energetického trhu.
ale tento trh by měl přinášet stabilitu.
v současné době výkyvy ve výrobě energie z obnovitelných zdrojů zejména z větrných elektráren na východních hranicích v německu působí značné problémy pro přenosovou soustavu v české republice a ohrožují tak stabilitu dodávek u nás i pro odběratele v rakousku.
apeluji tedy při této příležitosti na komisi a německé kolegy aby vyvíjeli tlak na co nejrychlejší dobudování silné přenosové soustavy na území německa.
tento stav trvale hrozícího nevytváří ani příznivé podmínky pro jednání o prohloubení jednotného energetického trhu.
osobně podporuji rozšíření škály dodavatelů a zároveň zdrojů energie.
je to řekl bych nad veškerou pochybnost že v rámci transparentnosti by bylo vhodné nejprve asi pracovat s údaji které jsou komplexní tak jak řekl můj předřečník.
chtěl bych naši pozornost upnout i na důležitost té vnitrozemské vodní cesty protože k tomu zde nebylo hovořeno.
právě on měl přispívat k přesunutí toho nákladu na vodní cesty tam kde je to účelné.
tudíž bych se přimlouval za to aby se podařilo ještě s tím limitem pohnout a za druhé abychom tímto přispěli při podpoře vnitrozemské plavební cesty právě i k environmentálním hlediskům a naší odpovědnosti vůči klimatickým změnám.
je to historická událost o které je třeba mluvit.
názory na ni jsou i v samotném rusku rozpolcené stejně jako společnost.
padla zde i cifra označující počet mrtvých které mají komunisté na svědomí více než ninety milionů obětí. nyní mi dovolte dámy a pánové abych oslovil komunisty kteří dnes v tomto sále mezi námi sedí.
především se to týká portugalských komunistů.
milí naši evropští bolševici minulý týden jste uspořádali na půdě evropského parlamentu výstavu oslavující sté výročí komunistického převratu.
panely vaší výstavy byly čistou adorací komunistických symbolů a komunistického násilí.
a já se vás ptám to vám není hanba oslavovat smrt devadesáti milionů lidí?
nyní se obracím znovu k vám vážení demokratičtí poslanci.
komunisté se v řadě zemí bývalého sovětského bloku znovu derou k moci.
zneužívají demokracie do vysokých pozic protlačují příslušníky bývalých nomenklatur a stávají se významným bezpečnostním rizikem pro eu.
čas celoevropského zákazu komunistických symbolů už nastal.
extrémní pravice dokonce si dovoluje srovnat evropskou unii se sovětským svazem.
asi proto že tito poslanci nikdy v komunistické společnosti nežili.
extrémní levice zase naopak volá znovu po komunistické revoluci a po blahu komunismu.
protože tito poslanci nikdy nežili v socialismu a v komunistické diktatuře.
dámy a pánové je to tak možné proto že bohužel tyto zločiny nebyly potrestány.
komunismus totiž nebyl jako nacismus poražen ve válce a nebyl tady žádný norimberský tribunál.
v této souvislosti je skandální že se zde v evropském parlamentu mohla konat oslava říjnové revoluce jako výstava.
dámy a pánové dnes když jsme hovořili o situaci v polsku bylo mi smutno.
vážení demokraté nedejme se rozdělit.
nenaskočme na tu vlnu populismu a rozdělování demokratických sil v evropské unii.
bylo by to velmi smutné.
naopak se nachází v situaci kdy nekoná.
jsem tedy ráda že vízová povinnost pro české občany pro cesty do kanady byla mezitím zrušena a do konce roku two thousand and seventeen přestane platit vízová povinnost s kanadou také pro bulharsko a rumunsko i díky diplomatické práci právě komise.
pane předsedající já jsem hlasoval pro tuto zprávu v parlamentu podporuji všechny zprávy které se týkají energetické unie.
pro mě je velmi podstatné aby vznikla skutečná energetická unie aby náš vnitřní trh v oblasti energetiky nebyl tak roztříštěný.
myslím si že musíme využívat veškerých výhod našeho velkého vnitřního trhu to znamená dosahovat co nejnižších cen dosahovat inovativních postupů při nakládání s energiemi.
samozřejmě do této oblasti patří i povinnost zavést vyšší míru transparentnosti do sjednávání právě těchto mezivládních dohod.
já to pravidlo ex ante vítám myslím si že je potřebné a že povede k lepší efektivitě činnosti komise právě při sjednávání těchto mezivládních dohod.
pane předsedající já jsem rovněž tuto zprávu podpořil. podle mého názoru je velmi důležité právě podporovat výzkum vývoj inovace a samozřejmě i výměnu informací v oblasti lékové politiky.
o tom už tady bylo hodně řečeno i od kolegů já se k tomu připojuji.
nicméně chtěl bych zmínit ještě jeden aspekt který zde nezazněl a ten se týká otázky transparentnosti právě v oblasti cenové politiky. to je velmi podstatné protože se velmi často stává že pokud je drahý lék nahrazen jistým generikem tak toto jeho nahrazení provází
velmi často hned vyvstalý spor z hospodářské soutěže z nekalé soutěže z ochrany práv duševního vlastnictví.
tyto spory nepochybně velmi prodražují právě uvádění těchto náhražek léků na trh a zdražují ve výsledku právě léky a jejich dostupnost.
pane předsedající já jsem podpořil tento program kreativní evropa který uvolňuje peníze na určité nadnárodní kulturní projekty.
myslím si že je určitě dobře když aniž bychom přijímali nějakou evropskou legislativu podporujeme určité projekty kulturního charakteru které se netýkají pouze konkrétních států ale týkají se řekněme většího území.
například od své kolegyně paní poslankyně šojdrové vím že se v české republice v olomouci připravuje velká výstava rozlomená doba která bude mapovat výtvarnou kulturu fenoménu střední evropy.
bude ukazovat rozdíly a naopak společné tváře výtvarného umění zemí visegrádské čtyřky a obecně zemí střední evropy.
toto je příklad projektu který by měl být podpořen i evropskými penězi protože pouze třeba z národních peněz by takovýto projekt nevznikl.
pane předsedající s železnou pravidelností tady hlasujeme o zprávách které nalévají veřejné peníze peníze daňových poplatníků do různých propagandisticky a já si troufnu říci i ideologicky motivovaných projektů.
je to jeden z nich ten který teď právě projednáváme.
já jsem nikdy nic takového nepodporoval nepodporuji a podporovat nebudu protože si nemyslím že je možno nějakými umělými metodami a programy tohoto typu vytvořit nějaké společné evropské veřejné mínění nebo nějaký evropský národ nebo nějaké evropské povědomí.
připadá mi to jako zbytečné plýtvání penězi daňových poplatníků a myslím že evropský parlament dělá chybu že opakovaně takové programy vůbec podporuje.
není možné tolerovat vytváření dvojí úrovně evropských občanů v jakémkoliv směru.
směr naší solidární podpory pro tyto státy které nemají zatím bezvízový režim je naprostou nutností abychom skutečně nevytvářeli dvojí kategorii občanů.
já si taky vzpomínám na to období kdy evropská unie byla trochu nečinná ve věci víz které byly uvaleny na české občany právě kanadou nicméně na konci toho období se nám již podpory pokud vím dostalo.
není přece možné aby do evropské unie cestovali lidé ze třetích zemí bez vízové povinnosti a zároveň někteří evropští občané cestovali do těchto zemí a měli povinnost si vízum obstarat. bohužel to v současné době je případ hned několika zemí a my tím ochuzujeme evropské občany o jejich výhody. souhlasím tedy s touto rezolucí a vyzývám evropskou komisi aby provedla veškeré možné kroky k tomu aby tato nerovnost ve vztahu evropské unie a třetích zemí byla odstraněna.
pane předsedající neváhal jsem tuto zprávu podpořit jelikož přináší mnoho podnětů jak zvýšit efektivitu programu kreativní evropa a to v návaznosti na předchozí systematický monitoring jeho dosavadního plnění.
hlavním problémem který je třeba řešit je nedostatečné kvalitní řízení celého programu které s sebou přináší velice nízký počet podpořených projektů.
jeden příklad za všechny podle mého názoru je velice alarmující zejména extrémně nízká úspěšnost projektů týkajících se integrace uprchlíků.
dále si myslím že je nutné učinit vše pro maximální efektivitu celého programu včetně zvýšení jeho transparentnosti zjednodušení komunikace mezi jednotlivými aktéry a jeho lepší viditelnost v rámci členských států evropské unie.
pane předsedající já jsem tento program podpořil protože jako člověk který se angažuje v krajské a komunální politice dobře vím jak je důležité a prospěšné když spolu města v rámci evropské unie komunikují když děti z jednotlivých škol jezdí na výměnné pobyty do jiných měst v rámci jiného státu evropské unie.
vnímám jako velmi dobré když spolu sportovci a jiné zájmové kluby z jednotlivých měst takto spolupracují.
mimo jiné o tom je právě tento program který podporuje tzv. partnerství měst které není o tom že vytváříme nějakou společnou ideologii nebo že zde vytváříme společný evropský národ.
je to o tom že lidé z občanské společnosti z jednotlivých měst na místní úrovni se přátelí a kamarádí a stýkají s lidmi z jiného města z jiné země evropské unie a tak získávají přirozenou nenucenou cestou informace o svých partnerech sousedech z jiných zemí evropské unie.
pane předsedající já jsem podpořil tuto zprávu ale současně k tomu dodávám že léková politika patří do pravomocí jednotlivých členských států.
nejsem příznivcem toho abychom přijímali nějakou novou právní úpravu a toto odvětví regulovali.
pokud zde kolegové hovoří o tom že jsou v některých zemích finančně léky nedostupné pak je to problém těchto konkrétních zemí.
na druhou stranu a to považuji za pozitivní si myslím že evropská unie může podpořit a posílit výzkum některých náročných lékařských preparátů které buď komerčně nejsou atraktivní nebo jednotlivé výzkumy v jednotlivých státech na ně nemají dostatek peněz.
myslím si že to má logiku koncentrovat finanční prostředky na evropské úrovni a podpořit výzkum a vývoj určitých lékařských preparátů.
samozřejmě nejde o nějakou nezbytnou vzájemnou regulaci ale skutečně o spolupráci zejména v oblasti výměny informací a osvědčených postupů.
stejně tak je nezbytná spolupráce v oblasti investic do výzkumu a to zejména při vývoji léků v případě vzácných onemocnění kdy investice do výzkumu ze strany komerčním subjektů jsou nedostatečné.
považuji také za nutné aby byla povinnost zajistit dodávky léků rozšířena nejenom na distributory ale také na výrobce kteří distributory zásobují.
pane předsedající já jsem zvyklý mluvit vždycky na konci protože zdechovský nikdy na začátku abecedy nebude.
došlo tam ke snížení rozpočtu o čtrnáct procent.
já si myslím že nevybudujeme silné vztahy s občany na základě toho že budeme škrtat rozpočet ale že se právě podíváme na strukturu těch programů a na to jak jsou ty programy skutečně dělány aby byly kvalitní a aby přinášely určitou efektivitu.
to je to co já tady poměrně dlouze kritizuju.
pane předsedající já chápu co to je loajalita mezi členskými státy ale všechno má svoje meze. myslím že práva dvou suverénních zemí uspořádat si pravidla vzájemného styku mezi občany a vízové povinnosti
by měla zůstat v rukou těch suverénních států a neměla by se stát předmětem jakéhosi braní rukojmí z evropské úrovně.
my jsme si podobnou situaci jako česká republika prožili před časem kdy se jednalo o zavedení víz ze strany kanady pro naši zemi.
bylo nám jasně dáno najevo některými členskými zeměmi evropské unie že nebudou kvůli nám riskovat dobré vztahy s kanadou že nebudou riskovat ohrožení svého bezvízového styku s kanadou.
já to naprosto chápu ale v tomto případě si myslím že zase máme právo zachovat se stejně a myslím že to nemůže být zneužíváno k jakémusi vydírání otázkou vzájemné loajality.
děkuji za doplňující otázku. vyjádřil jsem to po mém soudu zřetelně ale přesto si myslím že je třeba být ještě jasnější.
komise považuje rovnost příležitostí obecně za podstatnou součást evropské konkurenceschopnosti když už odhlédnu od morálních závazků které s tím jsou spojeny.
chci konstatovat že se samozřejmě musíme vždy držet v rámci smlouvy ale tento rámec jsme připraveni využít naplno.
paní předsedající vážené kolegyně vážení kolegové implementace nařízení o zdravotnických prostředcích a in vitro zdravotnických prostředcích má mnoho souvislostí. jak na straně výrobců oznámených subjektů i pacientů je ovšem bohužel nyní více otázek než odpovědí a já musím uznat že mnohé jejich obavy jsou zcela na místě.
již nyní je jasné že s sebou nová legislativa přináší nežádoucí snižování počtu oznámených subjektů.
to bude znamenat zbrzdění vstupu nových technologií i omezení dostupnosti starších prostředků.
v české republice ze které pocházím nám zbyly již jen dva oznámené subjekty a nedávno jich bylo ještě pět.
takové rakousko již nemá ani jeden.
zbylé oznámené subjekty se již teď topí v práci a v žádostech a nestačí je vyřizovat natožpak brát nové klienty ze zemí kde již neexistuje žádný oznámený subjekt čímž začínají být výrobci zdravotnických prostředků z těchto zemí pomalu vytlačováni z trhu.
z implementovaných a delegovaných aktů byl přijat pokud vím jen jeden a i kdyby mi nějaký náhodou utekl tak v této fázi jde o absolutně skandální bilanci.
zvláště za situace kdy první nařízení plně vstoupí v účinnosti již v květnu.
two thousand and twenty než je možné provést oznámení do databáze nando je nezbytně nutné zveřejnit na webu notifikační proceduru jednotlivých členských států.
před létem tam nebyla zveřejněna ani jedna notifikační procedura.
celkově na evropské úrovni dochází ke zpomalení a přechodné období u nařízení o zdravotnických prostředcích se přestává zdát jako dostatečné.
pokud se situaci nepovede vyřešit pocítí výsledky pacienti.
tamní notifikované osoby však eu dle vysvětlujících dokumentů z evropské komise s brexitem zcela ztratí.
navíc se odhaduje že kolem poloviny zplnomocněných zástupců v odvětví zdravotnických prostředků sídlí v británii.
vstup prostředků na trh se z těchto důvodů velmi zpomalí.
mám proto tři dílčí otázky za prvé nově zpřísněné požadavky nařízení o zdravotnických prostředcích jsou postaveny na evidence based principu a důkazech založených na vědecky správně interpretovaných faktech.
ráda bych proto slyšela od evropské komise nějaké důkazy pro její současný klid.
domnívají se zástupci evropské komise že implementace obou nařízení probíhá úspěšně podle časového harmonogramu a na trhu tedy nedojde k zásadním problémům po květnu?
two thousand and twenty může evropská komise garantovat že nedojde k přechodnému vyřazení většího množství zdravotnických prostředků z trhu v důsledku nedostatku oznámených subjektů a jejich kapacit?
má evropská komise k tomuto závěru vypracované nějaké konkrétní studie či hlubší assessments a jaké jsou z nich konkrétní poznatky?
jakými statistikami může evropská komise tyto závěry podpořit?
jsou tyto statistiky veřejně dostupné?
za druhé úzkým hrdlem pro vstup zdravotnických prostředků na trh je v současnosti kapacita oznámených subjektů.
je pravda to co tady často slyšíme v kuloárech že evropská komise preferuje odstranění všech menších oznámených subjektů s cílem dosažení redukce jejich počtu na cca ten a zaměření se na několik málo velkých?
můžete doložit budoucí kapacitní analýzy?
před létem bylo fifty nine oznámených subjektů podle staré legislativy kolik je podle evropské komise tedy optimální a dostatečný počet pro zajištění fungování trhu?
za třetí jedním ze základních stavebních kamenů nařízení o zdravotnických prostředcích jsou harmonizované normy a společné specifikace.
pokud jde o normy a jejich harmonizaci na nařízení o zdravotnických prostředcích je již nyní plánováno značné zpoždění.
některé důležité normy jako např.
proč k tomu došlo a jaký je plán k řešení tohoto zpoždění?
pevně věřím paní komisařko že dnes máte jedinečnou příležitost vyvrátit nejen mé pochybnosti o vaší nečinnosti respektive o nečinnosti komise ale především pochybnosti lidí kteří tento bod sledují států které se obávají o to že nebudou mít dostatek kvalitních a registrovaných zdravotnických prostředků a pacientů kteří si zoufale stěžují na to že neví jak to dítě legislativy kterou zde máme bude fungovat po roce.
nicméně nové předpisy o zdravotnických prostředcích a diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro schválené v roce two thousand and sixteen pomáhají zajistit aby všechny zdravotnické prostředky byly bezpečné a dobře fungovaly.
za tímto účelem nová pravidla zlepšují dohled nad trhem a vysledovatelnost a zavádí přísnější kontroly zdravotnických prostředků.
jsem přesvědčen ať už se jedná o zdravotnické prostředky automobily nebo o jiné výrobky je třeba zajistit skutečně dohled v zájmu našich občanů.
a od těchto nových pravidel bychom si měli slibovat větší transparentnost právní jistotu pro výrobce a dovozce posílení mezinárodní konkurenceschopnosti a také nové inovace v tomto strategickém odvětví. nicméně již v průběhu tříletého přechodného období které končí v květnu two thousand and twenty se ukazuje že uplatňování nařízení o zdravotnických prostředcích a diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro
se potýká s problémy a některé prvky nového systému se skutečně nedaří optimálně připravit.
bylo o tom zde již mnoho řečeno týká se to např.
problematického spuštění zmíněné databáze eudamed která by měla integrovat různé elektronické systémy.
řádné fungování právě této databáze je přitom velmi důležité protože jejím cílem je zlepšit přístup k informacím pro veřejnost a také zdravotnické pracovníky aby se např.
zabránilo vícenásobným požadavkům na ohlašování a aby se také zefektivnil nebo usnadnil tok informací mezi hospodářskými subjekty.
proto se chci komise zeptat vážená paní komisařko zda komise skutečně je přesvědčena že tato databáze bude fungovat zda k tomu vytvořila potřebné podmínky a zda tato databáze bude sloužit svému účelu který jsem předestřel.
to je zejména pro zdravotnické pracovníky ale samozřejmě i pro občany kteří musí vědět jestli např.
dalším problémem hodným zmínky je nedostatečný počet oznámených subjektů které odpovídají za certifikaci zdravotnických prostředků.
komise by proto měla tuto situaci neprodleně začít řešit aby se předešlo narušení dodávek důležitých zdravotnických prostředků na trh.
cílem tohoto nařízení je tedy omezení financování terorismu zejména tedy z oblastí kde tedy panuje válečný konflikt.
evropský parlament také snížil jistou byrokratickou zátěž nejde tedy o omezení obchodu ale o omezování nelegálního dovozu kulturních památek pro účely financování terorismu.
pane předsedající já to stihnu za polovinu toho času.
chtěl jsem pouze říci že jsem nehlasoval pro tento tisk protože si skutečně myslím jakkoliv to může vypadat ušlechtile že ty vybrané peníze by se měly používat na zlepšení infrastruktury.