kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
otázky svobody sdělovacích prostředků činnosti nevládních organizací svobodných voleb lidských práv fungování kanceláře oecd a další jsou plným právem předmětem řádného jednání příslušných výborů a delegací.
na takových řádných jednáních jsme však bohužel opakovaně svědky nezájmu poslanců evropského parlamentu.
pane předsedající v žádném případě neříkám že bychom neměli lidská práva hájit a prosazovat pozastavuji se nad tím.
jako předseda delegace jsem musel na konci dubna zrušit naše jednání které mělo být v baku a to proto že žádný z poslanců evropského parlamentu vyjma jedné paní kolegyně nebyl ochoten do baku jet a o lidských právech a jejich dodržování v baku jednat.
rok předtím jsme měli setkání s poslanci parlamentu ázerbájdžánu v bruselu.
ani jeden z poslanců evropského parlamentu hodinu a půl od zahájení se na toto jednání nedostavil.
to jsou řádná fóra kde máme lidskoprávní a další otázky projednávat nikoli případ konkrétního jednoho člověka byť s jeho uvězněním nesouhlasím.
jinak stejně jako moji kolegové musím říci že jsem sledoval že dochází k poklesu odůvodněných stanovisek jednotlivých národních parlamentů.
co je důležité a na to prosím dbejme je to že národní parlamenty často argumentují tím že odůvodnění jednotlivých směrnic není dostatečné že to odůvodnění zda subsidiarita a proporcionalita je splněna není dostatečné.
tato jejich role je nezastupitelná ale zároveň jsem toho názoru že nejsou tím zásadním nástrojem jehož prostřednictvím bychom mohli zvyšovat důvěru občanů v evropskou integraci.
subsidiarita bývá spojována také s voláním po posílení role národních parlamentů.
já bych se zaměřil pouze na dva ve svém příspěvku. jako zásadní pro obchodní vztahy já vnímám v globalizovaném světě právě otázku reciprocity. je skutečně velmi důležité aby třetí strany pokud získávají přístup na evropský trh tak aby za to eu a její členské země získaly nějaké konkrétně měřitelné výhody.
to dokonce i v oblasti lidských práv pokud se bavíme o celé řadě témat porušování lidských práv v okolních státech tak je důležité abychom dokázali prosadit i naši vizi lidských práv právě v návaznosti na např.
přístup na náš trh nebo na poskytnutí nevýhody.
já bych chtěl skutečně vyzvat k tomu pokud trváme na velmi přísných kritériích pro určité výrobky připuštěné na náš trh tak abychom zároveň trvali na těchto kritériích i pro třetí strany.
neměl lehký úkol ne vždy jsme se shodli ale moc bych si přála aby tato zpráva byla začátkem nové komunikace o tomto tématu.
myslím si totiž že pokud chceme řešit skutečné problémy trhu práce pak bychom měli přestat žonglovat s politickými a ideologickými termíny jako je sociální dumping a s populistickými slogany které tady bohužel i dnes už zazněly.
jsem velmi nespokojená s celkovým vyzněním zprávy která se za tento termín snaží schovat obhajobu ochranářských snah některých národních pracovních trhů a za projev sociálního dumpingu označuje veškeré nerovnosti a odlišnosti v evropské unii a dokonce také vysílání pracovníků. tato alibistická nálepka překrývá skutečnou podstatu problémů se kterými se pracovní prostředí v eu
potýká.
můj postoj rozhodně neznamená že hájím nespravedlivou hospodářskou soutěž nebo nekalé podmínky podnikání.
přesně naopak.
proti nezákonné činnosti je třeba systematicky bojovat.
zajistili dostatečné zdroje pro posílení práce inspektorátů práce které musí v terénu odhalovat pracovníky bez řádných smluv a základních sociálních standardů.
podívejme se ale na reálnou situaci na trhu práce také očima majitelů firem které jsou skutečnými tvůrci pracovních míst.
co oni doopravdy potřebují?
já myslím že v hloubi duše odpověď všichni znáte.
musíme se vydat cestou lepší výměny informací mezi členskými státy cestou přizpůsobení pravidel sociálních systémů cestou přizpůsobení daňových pravidel a dalších stimulačních nástrojů.
měli bychom komunikovat otevřeněji a věcně podívat se na věcné argumenty.
měli bychom zajistit aby nedocházelo k fragmentaci jednotlivých trhů práce.
to je jediná představitelná možnost jak z velmi heterogenních podmínek evropských různých trhů práce někdy v budoucnu můžeme dosáhnout onoho vskutku panevropského trhu práce se kterým bychom mohli být všichni spokojeni.
musím říct že to bylo velmi vtipné protože tlumočení i když tady byl český kanál tak bylo ve španělštině.
možná to je nějaká schválnost kolegů tady z levé strany ale moje odpověď je určitě ne protože jsem rozuměla i té španělské otázce.
albánie učinila na své cestě k evropské integraci značný pokrok.
na tomto místě bych v první řadě zmínil otázku posílení demokracie a fungování právního státu.
albánie ztrácí příliš mnoho energie příliš drahocenného času neschopností vlády a opozice najít vzájemnou shodu a spolupracovat na životně důležitých prioritách společně.
mezi tyto priority patří i dosažení konsensu ohledně voleb v roce.
two thousand and nine zde je nutné aby všechny politické strany převzaly zodpovědnost zapojily se do dialogu a naplnily rozhodnutí o zřízení parlamentního vyšetřovacího výboru s cílem vypracovat potřebné změny volebního zákona a to ještě před konáním
rovněž v otázkách hospodářských reforem je nutný konsensus hlavních politických stran.
jen malého pokroku bylo zatím dosaženo např. při konsolidaci vlastnických práv registrace nemovitostí soupisu státní půdy legalizace nepovolené výstavby apod.
neúměrně vysoký je i nadále podíl šedé a černé ekonomiky v albánském hospodářství a samozřejmě také míra korupce.
značného pokroku bylo naopak dosaženo v uplynulém roce při plnění podmínek a kritérií k dosažení bezvízového styku.
chtěl bych proto přivítat nedávné přijetí legislativního návrhu komise o uvolnění vízového režimu a věřím že v nadcházejících měsících budou splněny i ostatní podmínky tak aby rada a tento parlament mohly ještě v tomto roce schválit zavedení bezvízového režimu pro albánské občany.
to ovšem předpokládá mimo jiné komunikaci která bude občanům přístupná a pochopitelná.
chtěla bych opět apelovat na komisi aby se skutečně zamyslela nad způsobem jakým občanům vysvětluje své záměry.
přitom i samotná veřejná konzultace dokumentu o jednotném vnitřním trhu ukázala co si lidé žádají a kde vidí největší slabiny evropské integrace.
jako hlavní prioritu označila většina lidí návrh číslo forty eight kterým se komise zavazuje že posílí konzultace a dialog s občanskou společností.
zvláštní pozornost pak bude věnovat zohlednění názorů spotřebitelů v připravované legislativě.
pane předsedající já bych chtěl poděkovat panu komisaři za jeho dvanáct opatření k aktu o jednotném trhu a že se inspiroval zprávou maria montiho ale já chci zmínit jedno jméno které je tady důležité a určitě se na tom shodneme se všemi kolegy se kterými jsme na výboru imco
v rámci aktivit vnitřního trhu pracovali a to jméno je malcolm harbour.
to je jméno které je určitě pro toto dnešní sezení jedno z nejdůležitějších.
pan komisař se neurazí protože ten seděl s námi na výboru když malcolm harbour přišel s iniciativou týkající se vnitřního trhu přišel s iniciativou která znovu otevřela celou diskusi nad vnitřním trhem a všichni kolegové bez ohledu na politickou frakci jestli to byli socialisté zelení liberálové
ecr jako takové říkám skoro všichni tuto myšlenku podpořili tzn.
já si myslím že musíme bojovat dnes proti hospodářskému nacionalismu a jedním z nepřátel které taky v této oblasti máme je čas.
pane předsedající chceme li oživit evropskou ekonomiku a zlepšit konkurenceschopnost v globálním prostředí musí být naším vitálním cílem po dvaceti letech konečně odstranit veškeré překážky které brání zejména malým a středním podnikům v rozvoji jejich podnikání.
proto je nutné dokončit harmonizaci technických ale i účetních norem podpořit elektronický obchod propojit obchodní rejstříky zavést interoperabilitu identifikačních on line systémů uznávání kvalifikací důsledně odstranit diskriminaci podniků podle místa původu zefektivnit podmínky pro účast na veřejných zakázkách.
těch padesát bodů které akt o jednotném trhu nyní obsahuje jsou opravdu klíčové a je potřeba abychom je dokázali uvést v život.
odlišnost národních právních režimů znamená byrokratické překážky pro podniky zpomaluje investice omezuje úspory z rozsahu i výhody synergie ale odlišnost se týká i oblastí které jsou již směrnicemi harmonizovány ale jsou implementovány v členských zemích různě a proto trvají překážky pro podnikání na jednotném trhu.
poučme se je tedy lépe přijímat nařízení která umožní jednotný právní výklad a jednotnou implementaci ve všech zemích a spíše omezovat směrnice které umožňují odchylky v národních legislativách?
pane předsedající já chci podpořit své předřečníky v otázce lidských práv v malajsii. zabývám se právními státy v jednotlivých státech světa.
musím říci že malajsie se bohužel neblíží modelu právního státu.
už to zde bylo zmiňováno.
tento zákon jasně umožňuje každého za verbální kritiku vlády stíhat.
nedávno během podzimu tohoto roku ústavní soud malajsie řekl že tento zákon je v pořádku že je v souladu s malajsijskou ústavou.
vidíme že to je zcela jasné politické rozhodnutí tamního ústavního soudu.
druhým problémem je podoba trestního práva.
dnes čeká ve věznicích až tisíc lidí na popravu v malajsii.
tamní trestní zákoník je velmi vágní.
já se tedy přimlouvám vážený pane komisaři k tomu co říkali moji kolegové.
rád bych připomenul k tomu co už tady řekli předřečníci o situaci právního státu v malajsii že rozvojová spolupráce obchodní dohody které uzavírá evropská unie jsou podmíněny dodržováním lidských práv.
a proto bych rád vyzval evropskou komisi aby v tomto ohledu přitlačila aby to vzala vážně a uplatňovala podmíněnost rozvojové a obchodní spolupráce se zeměmi jako je malajsie tak aby došlo k opravdovému zlepšení situace lidských práv v této zemi.
pane předsedající myslím si že v souvislosti s.
twenty five výročím černobylské katastrofy musí zaznít poděkování dvěma zemím které evropský parlament příliš nemiluje.
za prvé bělorusku které bylo postiženo stejně jako ukrajina důsledky této katastrofy a které trpělivě a bez jakýchkoliv siláckých gest financuje odčiňování následků této katastrofy. bylo učiněno hodně a bez větší pozornosti ze strany orgánů evropské unie.
a za druhé vládě a lidu kubánské republiky která přijala na své území k léčení velké množství dětí které patřily k rodinám které byly oběťmi černobylské katastrofy.
bylo jim poskytnuto nejlepší možné léčení a nejlepší možná péče v době kdy se kubánské republice dařilo ekonomicky velice špatně.
pak jsou to také sektory kde je žen v otrocké práci nejvíce bylo zde zmíněno zemědělství ale je to i stavebnictví výroba či domácí práce.
pokud se podíváme na geografii tak jsou to především ženy z albánie číny maroka nigérie a vietnamu.
takové obchodování s lidmi samozřejmě nelze tolerovat a je proto správné že hledáme řešení která by byla efektivnější. čr je v oblasti boje proti obchodování cílovou a tranzitní zemí spíše než zdrojovou.
poskytujeme ochranu a pomoc obětem prostřednictvím specifických programů a spolupracujeme s mnoha neziskovými organizacemi.
já bych chtěla zdůraznit že právě neziskový sektor je velmi důležitým partnerem v boji proti obchodování s lidmi a proto bych doporučila aby i ostatní státy zvážily jeho větší zapojení.
s ohledem na národní specifika by také bylo potřeba posílit činnost právě na národní úrovni aby byly identifikovány konkrétní sektory a území kde je třeba posílit podporu a pomoc těmto obětem.
klimatické změny budou vyžadovat větší peníze které budeme do budoucna poskytovat jednotlivým členským státům zasaženým klimatickými změnami a bude třeba opravdu najít mechanismus jak reagovat flexibilněji a pružněji.
ve chvíli kdy vy několik měsíců vyhodnocujete konkrétní žádost na komisi a poté teprve následně rozhoduje rada a parlament tak pomoc přichází za nine až twelve měsíců.
je pravda že evropská unie provádí řadu opatření kterými pomáhá členským státům zlepšovat tuto situaci protože je to věc subsidiarity a tlaku členských států a jejich opatření aby tuto věc změnily. já například velmi pozitivně hodnotím směrnici o slučování profesního a osobního života která může pomoci rodičům věnovat se jak dětem tak profesi a tím nastartovat svoji kariéru což je většinou právě důvod k velkým finančním rozdílům.
když se na ten velký posun co se stal za posledních pět let a to bez nějakého našeho usnesení podíváte uvidíte obrovský rozdíl.
nabíječek bylo třicet druhů a byly daleko větší dnes jich je pár.
jednotná nabíječka zastaví vývoj a nové technologie které budou k dispozici např.
ve spojených státech amerických nebo v asii nebudou dostupné pro občany evropské unie. neříkejme soukromým společnostem co mají vyrábět a co mají prodávat.
tyto zásahy jsou ospravedlnitelné pouze v případě ochrany zdraví.
hlasovala jsem proti přijetí této zprávy o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek neboť se domnívám že práce na částečný úvazek práce na dobu určitou a jiné obdobné typy smluvních forem jsou pro ženy na trhu práce přínosem a to zejména pro ženy které pečují o děti a chtějí mít zároveň zaměstnání.
tyto flexibilní formy práce jsou dle mého názoru opravdu přínosem a měli bychom je spíš podporovat tak aby naopak zaměstnavatelé měli zájem je uzavírat a tím dát ženám větší prostor se rozhodnout.
vážený pane předsedo dámy a pánové ghetta či slumy známe z vlastní zkušenosti.
žijí tam lidé s nejnižšími příjmy lidé často nezaměstnaní závislí na sociálních dávkách.
na ulicích a dvorech se často v těchto lokalitách válejí odpadky. všechny části zástavby které jsou společné nebo nejsou ničí chátrají.
z vlastní zkušenosti víme že převážně zde žijí marginalizovaná společenství.
ta mohou čítat jen několik rodin či lidí žijících v jednom větším nájemním domě ale mohou také zabírat celou městskou čtvrť s tisíci obyvateli.
lokalita může být umístěna ve středu města ale i na periferii nebo dokonce úplně mimo zástavbu obce.
je proto dobře že navrhovaná změna rozšiřuje možné alokace z evropských fondů do bydlení marginalizovaných skupin a že umožňuje investovat prostředky nejenom ve městech ale i na venkově a to jak formou oprav existujícího bytového fondu tak novou bytovou výstavbou.
jsem ale přesvědčen že pouhé fyzické investice do infrastruktury problém ghett nevyřeší.
to že se uklidí odpadky spraví fasáda zrenovuje vchod do budovy a vymaluje se dům totiž samo o sobě nebude znamenat že za několik let nebude dané místo vypadat stejně jako dnes.
ghetta nejsou totiž jenom o prostředí o budovách ale také o lidech kteří tam žijí.
měli bychom proto do budoucna hledat cesty jak kombinovat tyto investice s terénní sociální prací jak je provázat s podporou zaměstnanosti lidí kteří v ghettech žijí a jak zejména mladým lidem umožnit se z pasti sociální chudoby vymanit.
po sedmi desítkách let v období míru jsme si zvykli na komfort nepřemýšlet o vlastní svobodě.
tři dny jízdy autem od štrasburku leží anektovaný a okupovaný poloostrov krym odkud pochází režisér ukrajinského původu oleh sencov.
byl odsouzen za údajný terorismus na dvacet let do vězení poté co protestoval proti ruské okupaci krymu.
three tisíciletí salechard sloužil kremlu.
stovky zmučených čečenských bojovníků za svobodu v prvních letech.
twenty one století zmizely v salechardském gulagu.
dnes nikdo neví kolik zde zmizelo krymských tatarů.
sencov zde drží hladovku za všechny co se ničím neprovinili a přesto byli zbaveni svobody.
za ty kteří byli porobeni uneseni a mučeni.
sencov a jeho spoluvězni potřebují naši pomoc.
potřebují naši pozornost.
potřebují abychom uplatnili sankce vůči původci bezpráví představitelům ruské federace.
ti co volají po zrušení sankcí proti ruské federaci prodávají moji i vaši svobodu dámy a pánové.
pane předsedající já bych se chtěl dnes zastat pana olega sencova ale samozřejmě i dalších kteří jsou nespravedlivě neoprávněně vězněni a jsou potírána jejich lidská práva.
kdy jindy bychom měli zvednout náš hlas než právě dnes kdy začíná v rusku světový šampionát.
myslím si že bychom měli do záře reflektorů postavit právě ty další osoby možná rusku nepohodlné.
myslím si že právě dnes bychom skutečně měli zvednout náš hlas a do záře těch reflektorů postavit právě tyto osoby.
zatímco pan trump chce pozvat rusko k jednacímu stolu my bychom podle mého názoru neměli uhnout.
pane předsedající dnes v rusku začíná mistrovství světa ve fotbale a my budeme obdivovat novodobé potěmkinovy vesnice v podobě naleštěných fotbalových stadionů.
v jejich stínu jsou ale věznice s politickými vězni a to jak vlastními tak cizími státními příslušníky jako je oleg sencov.
rusko je autoritářský režim porušující mezinárodní právo.
je to režim kterému základní práva nic neříkají.
seznam těch kteří jsou jen kvůli snaze uplatnit své základní právo na svobodu projevu či shromažďování vystaveni zastrašování fyzickým útokům nebo falešným obviněním je dlouhý a jejich počet neustále roste.
stejně protiprávně a imperialisticky se rusko chová při okupaci krymu nebo části gruzie.
je naší povinností zachránit olega sencova.
dámy a pánové jako poslanec z české republiky mám obzvláště radost že dnes když zde diskutujeme dopady lisabonské smlouvy český senát obrovskou většinou fifty four ku twenty schválil lisabonskou smlouvu.
tuto vůli koneckonců vyjádřila předtím i dolní komora parlamentu poslanecká sněmovna.
přesto se okamžitě našel člověk prezident republiky který tuto vůli lidu toto jasné vyjádření poslanecké sněmovny a senátu zpochybňuje. václav klaus prezident české republiky řekl musím vyjádřit své zklamání z toho že někteří senátoři
po nevídaném politickém i mediálním domácím i zahraničním nátlaku rezignovali na své donedávna veřejně zastávané názory a tím i na politickou a občanskou integritu a s ratifikací lisabonské smlouvy vyjádřili svůj souhlas.
postavili se tím zády k dlouhodobým zájmům české republiky a nadřadili jim krátkodobé zájmy současných politických reprezentací i svoje vlastní.
je to velmi smutný doklad dalšího selhání významné části našich politických elit.
nyní počkám zda skupina senátorů jak někteří z nich avizovali požádá ústavní soud o další posouzení lisabonské smlouvy ve vztahu k naší ústavě.
pokud k tomu dojde nebudu o svém rozhodnutí ratifikovat či neratifikovat lisabonskou smlouvu uvažovat dříve než ústavní soud vydá svůj nález.
my zde máme diskutovat dopady lisabonské smlouvy na rozvoj institucionální rovnováhy evropské unie.
ale já myslím že my bychom zde měli a to by měli i čeští poslanci a senátoři diskutovat institucionální rovnováhu v české republice.
česká republika je parlamentní demokracií.
přesto česká republika má prezidenta který nerespektuje vůli poslanecké sněmovny nerespektuje vůli senátu a chová se jako absolutistický monarcha nebo diktátor z té země kterou on tak kritizuje na kterou on tak vzpomíná tzn.
na bývalý sovětský svaz.
čili tolik jenom na adresu našich euroskeptiků o tom jak vypadá demokracie v evropě.
jak vypadá demokracie v zemi.
jak se chová prezident kterého vy tolik obdivujete.
vážený pane předsedo dámy a pánové dovolte mi za výbor pro regionální rozvoj vnést do diskuse o lisabonské smlouvě územní rozměr.
je skutečností že obce města a kraje musí čím dál více čelit dopadům evropského práva a evropských politik.
průzkum utrechtské univerzity v této souvislosti ukázal že orgány společenství ročně přijmou více než sto předpisů s bezprostředním dopadem na samosprávy.
sedmdesát procent legislativy a opatření které produkujeme se musí v regionech městech a obcích fakticky naplňovat.
lisabonská smlouva obsahuje totiž protokol o subsidiaritě tedy protokol podle kterého je přijetí normy na vyšší úrovni v daném případě evropské oprávněné pouze tehdy je li prokazatelná vyšší efektivita a nezbytnost takového opatření.
podle této smlouvy jsou požadovány účinnější konzultace s místními a regionálními samosprávami a jejích sdruženími.
nově by také byla zakotvena povinnost evropské komise minimalizovat finanční a administrativní zátěž každého nového právního předpisu.
tato opatření by mohla zajistit že brusel bude více slyšet a řešit skutečné problémy starostů.
rád bych na tomto místě také zdůraznil že se zcela jistě nejedná o poslední úpravu primárního práva kterou diskutujeme.
měli bychom proto již pečlivě začít zvažovat jaké změny je třeba učinit aby právní základy na kterých evropská unie stojí byly srozumitelné pevné a ve prospěch všech občanů.
dámy a pánové nerad bych na tomto místě hodnotil pozitiva a negativa lisabonské smlouvy.
všichni víte že pohled české republiky je kritický byť realistický.
to ostatně ukázala i dnešní debata v senátu parlamentu české republiky kde byla odpoledne smlouva schválena.
pane předsedající jedna z komunistických poslankyň tohoto pléna evropského parlamentu komentovala před několika hodinami zásah spojených států británie a francie v sýrii. řekla hnusí se mi americké pojetí demokracie
exportované na hlavních pušek a raket.
není to jediný případ.
komunistické strany řady evropských zemí otevřeně kolaborují s asadovým režimem a kremelským ruskem.
v situaci kdy proti eu vede rusko hybridní válku je jeho podpora nebezpečnou kolaborací.
uvědomujete si paní vysoká představitelko že evropští komunisté vyhlásili v evropě novou zostřenou etapu leninského třídního boje?
všechny návrhy na obnovení společného vyšetřovacího mechanismu proti chemickým zbraním všech jedenáct rezolucí rady bezpečnosti za nadšeného souhlasu komunistů zablokovala ruská federace.
pane předsedající paní komisařko občanům evropské unie zatím nikdo nepředložil objektivní a jasné odpovědi fakta o tom co se přesně stalo.
mandát pro jednání komise formuluje jasné dotazy prošetřit údajná selhání komise a členských států.
mělo být zavedeno měření emisí odpovídající provozu auta a nebýt odhalení z usa neměli bychom ani toto.
v rámci slyšení před vyšetřovacím výborem vystoupili experti kteří tvrdí že se jednalo o dlouho známý problém.
dieselová auta nesplňovala emisní limity v reálném provozu a mohla dokonce využívat různé prostředky jak toho dosáhnout.
na druhou stranu evropská komise odmítá že by pochybila či konala opožděně a o možném podvodném jednání prý nevěděla.
bez toho abychom dali jasnou odpověď na tyto otázky nebudeme schopni obnovit důvěru evropských spotřebitelů a to já osobně považuji za jeden z hlavních cílů našeho snažení.
proto bych ráda vyzvala zpravodaje aby výsledný dokument který vzejde z práce vyšetřovacího výboru byl ve svých sděleních naprosto jasný a uživatelsky srozumitelný.
každému občanovi eu který se s výsledky vyšetřování bude moci seznámit musí být zřejmé k jakým pochybením došlo a hlavně kdo za ně nese odpovědnost.
měli bychom se ze závěrů vyšetřování poučit a promítnout je do další připravované legislativy v této oblasti jako například schvalování typu vozidel či pravidla pro měření emisí.
v neposlední řadě na naše výsledky čeká také evropský automobilový průmysl.
poslední poznámka vidím že zde nemáme zástupce členských států zástupce rady považuji to za velkou chybu.
pane předsedající paní komisařko probíhající práce vyšetřovacího výboru pro měření emisí dává skutečně celistvý obraz o technických systémech spalovacích motorů a to hlavně dieselových.
pro mne osobně je skutečně poučné jak silný politický tlak na snižování emisí co two který je na hraně technických možností vede k obrovským problémům.
tlačí výrobce k nepřijatelným postupům až k podvodům jako u vw a zároveň přivádí i úřední dohled do složitých situací. věřím že výsledkem práce vyšetřovacího výboru bude nejen popis co se vlastně stalo u výrobců nebo při přípravě legislativy ale hlavně jak k případným regulacím přistupovat do budoucna.
jsem velmi ráda že evropský parlament se rozhodl potenciál vyšetřovacího výboru skutečně využít.
za dobrý úmysl však často přichází trest a tak musíme čelit nespolupracující komisi výmluvám automobilek přehazování odpovědnosti obviňování druhých apod. vyšetřovací výbor emis se snaží odhalit to co už všichni dávno víme že o celém skandálu se dlouhodobě vědělo ale byl tutlán všemi zasvěcenými stranami.
narážíme však na odpor těch kteří by měli být voláni k zodpovědnosti a na jejich aroganci která nás však ještě více nutí odhalit pravdu.
děkuji moc všem svým kolegům za spolupráci a dovolte mi poděkovat především předsedkyni vyšetřovacího výboru která svou systematičností dokazuje že je možné že se nám opravdu podaří dojít k zdárnému konci.
její ochota komunikovat je první krok k vyjednávání denuklearizace a deeskalace napětí.
od nastávajících jednání máme tedy velká očekávání zejména od setkání vedení severní koreje se spojenými státy.