kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
dokud se toto nepodaří pak hrozí že do budoucna počet uprchlíků z afriky bude narůstat a hrozí také to že tragédie na moři bohužel výrazně klesat nebudou.
takže podle mého názoru ta dnešní debata je pouze útržkem celého problému a měla by se více evropská komise zaměřit na to zda je možné v budoucnosti na území afriky vytvořit tábory kam by potencionální žadatelé o azyl byli umístěni a odtud by pak o azyl žádali.
myslím si že tento jejich postup je nutno ocenit a že kontrastuje s některými názory které zazněly v případě uprchlíků právě na půdě tohoto parlamentu anebo od některých členských států evropské unie včetně mého.
za druhé bych chtěl říci že ta humanitární krize která nastala v jemenu by měla být řešena samozřejmě nejlépe diplomaticky ale především prvotním požadavkem na vyvolání humanitárního příměří to znamená aby přestaly boje vedené jak ze strany povstalců al káidy a ostatních skupin tak i ze strany
pane předsedající já jsem tu debatu velmi pozorně poslouchal poslouchal jsem komentář a vystoupení pana komisaře. děkuji mu za to že téma uvádí tady dnes na plénu.
my zde debatujeme o situaci v sýrii situaci kolem islámského státu situaci v iráku a na jemen se trošku zapomíná.
přitom ta situace tam z pohledu občanské války velmi připomíná situaci právě například v sýrii.
to co tady bylo řečeno já podtrhuji je to mimořádně strategické území.
území kde pokud bude občanská válka pokračovat tak může dokonce přerůst v další mezinárodní konfrontaci mezi šíity a sunity a to bych považoval za mimořádně nebezpečné.
já sám osobně jsem trochu skeptický k tomu že se podaří konflikt v nějakém bližším horizontu uklidnit respektive vyřešit.
ale alespoň utlumení toho konfliktu by bylo podle mého názoru velmi prospěšné. i z toho důvodu že narůstající občanská válka vede k tomu že posilují teroristické organizace působící na území jemenu.
a to je mimořádně znepokojivé.
je třeba si uvědomit že oslabení či likvidace centrální vlády v jemenu boje které tam probíhají posilují al káidu posilují islámský stát a je to scénář pro nás mimořádně nebezpečný.
vážený pane kolego chtěl bych se zeptat zda se mnou souhlasíte když se vás zeptám zda by tato ústní otázka neměla být rozšířena i o antikřesťanství protože řada těch útoků je vedena v evropských zemích i proti křesťanům.
paní komisařce děkuji za připomenutí evropských programů které jsou takto preventivně zaměřeny.
z evropských fondů byl financován například projekt organizace icei který přivedl do škol žijící svědky holocaustu a tím myslím nesmazatelně pozitivně ovlivnil smýšlení tisíců mladých lidí a jejich vztah k židovství.
dovolte abych ocitovala aktuální text jana graubnera arcibiskupa olomouckého který se vyslovil k aktuální situaci proč se divíme strachu z cizinců a lidí jiného náboženství v postkomunistických zemích?
všechny žijící generace buď prošly komunistickou školou která budovala v dětech nenávist k náboženství a k němcům zvláště k těm ze sudet nebo je formují mladí učitelé vychovaní v duchu neomarxismu který pořád vládne na některých pedagogických fakultách.
a co jsme proti tomu fenoménu udělali? my jako europoslanci my jako evropská unie?
jak bojujeme proti těmto projevům nenávisti?
jak se hodláme do budoucna zaměřit na boj s těmito problémy?
bohužel musím zatím konstatovat že jsem nezaznamenal na úrovni evropské unie žádnou strategii která by odpovídala závažnosti tohoto problému.
nevím jak vy ale já každý z těchto útoků považuji za velkou prohru evropské společnosti prohru evropské integrace a prohru nás samotných.
a zde je úloha evropské komise i samotných členských států a nás poslanců ep velice klíčová.
platí také teze že jsme několikrát v tomto volebním období situaci v burundi projednávali a psali jsme několik usnesení a ta bohužel nemají valného dopadu.
rád si poslechnu vyjádření pana komisaře jestli má nějaký nápad jak zofenzivnit diplomacii evropské unie vůči burundi tak aby tamní prezident který si svévolně a opakovaně prodlužuje svůj mandát alespoň trošku vnímal hlas demokratického mezinárodního společenství a alespoň trošku respektoval lidská práva a udělal něco pro to aby v burundi nenastal v budoucnu válečný konflikt.
je dobře že o tom tady vedeme debatu ale na druhou stranu vyjadřuji určitou skepsi.
pane předsedající já si myslím jako člen evropského parlamentu že byste nám všem jak tady sedíme měl vysvětlit svoje skandální a naprosto nepřijatelné výroky o tom že evropu společenství chcete prosadit mocí.
co to znamená prosadit evropu společenství mocí?
paní komisařko znásobit počet soudců na dvojnásobek bez seriózní analýzy náporu a nárůstu náporu na tribunál mi připadá velmi nezodpovědné a beru to pouze jako politické rozhodnutí nikoliv rozhodnutí věcné.
já jsem si propočítal nápor na tribunál o kterém se bavíme ten nárůst tam je nicméně byl by objektivně zvládnutelný pokud bychom navýšili počet soudců o jednotlivé soudce maximálně do desíti.
navýšit počet soudců na dvojnásobek je opravdu rozhodnutí politické nikoliv věcné a měli bychom to takto férově říci a neklamat naše voliče.
pokud nejsme schopni dosáhnout seriózního nárůstu počtu soudců pak je lepší podle mého názoru navýšit počet administrativního personálu a právních asistentů.
nevím jestli je dobrý způsob jak respektovat zásadu nestranného a nezávislého soudnictví.
myslím si že ta navrhovaná reforma respektive ten kompromis ke kterému došel parlament v jednání s radou nebude ani odpovědí na vymezení toho tématu které nám poskytli soudci evropského soudního dvora.
pane předsedající debata k vytvoření jednotného evropského železničního prostoru se postupně dostává do finále. přesto mi dovolte upozornit na několik problematických bodů.
jsem přesvědčen že navrhované uplatnění principu internalizace externích nákladů povede ke zbytečnému zvyšování regulační zátěže.
to platí i pro navrhované zpoplatnění hluku byť by bylo dobrovolné.
v případě evropského vlakového zabezpečovacího systému jsem skeptický vůči opatřením která by kompenzovala železniční podniky za to že vybavily svá drážní vozidla vyspělejší a nákladnější technologií nicméně ji nejsou schopny z důvodů nikoliv na své straně dostatečně využít.
podle mého názoru by výhody měly podniky používat skutečně pouze na tratích na nichž již tyto systémy byly zavedeny protože jinak vytváříme virtuální realitu. v neposlední řadě mám vážné pochybnosti o kompromisu ohledně možnosti vytvoření evropského regulačního orgánu.
jsem totiž proti tak rozsáhlému přesunu pravomocí týkajících se regulace a dohledu nad hospodářskou soutěží v železničním odvětví pod jeden regulační úřad.
v jedné věci se budu opakovat když budu děkovat za skvělou práci zpravodajovi a všem stínovým zpravodajům ale jednu myšlenku mám pro vás zcela originální kterou tady ještě dneska nikdo neřekl.
v budoucím rozpočtu musíme tedy nejen zajistit dostatečné finance na bezpečnost našich budov ale také určitou flexibilitu při zavádění ad hoc bezpečnostních opatření jako jsme tomu mohli čelit v tomto roce.
s tím souvisí i další aspekt.
nemá smysl debatovat o tom že jsou naše cesty sem do štrasburku neefektivním využitím evropských peněz daňových poplatníků. to je prostě fakt.
ep nemá jednu nebo dvě budovy ale rovnou tři budovy dámy a pánové ve kterých musí zvyšovat bezpečnostní opatření aby zajistil bezpečnost všech kteří tam pracují.
zabýval se vůbec někdo tím kolik bychom peněz ušetřili kdybychom tyto budovy zrušili?
k tomu bych nás chtěl všechny tady v sále vyzvat abychom se o to snažili a více na tuto stránku dbali.
paní předsedající paní komisařko myslím že je zcela zjevné že inovace a technologický pokrok jsou hybnou sílou celého hospodářského pokroku.
nicméně v rámci celé zprávy nás musí anebo alespoň mě vybídnout k hlubšímu přemýšlení dvě věci dva body které si tady dovoluji jednak citovat a jednak k nim přednést své stanovisko.
za prvé k jednotlivým projektům a k jejich schválení a podpoře obchodní plán a tržní potenciál jsou sice pozitivními faktory které je třeba zohlednit ale ne nezbytnou podmínkou pro schválení.
co jiného než trh a prosazení se na trhu může povzbudit inovace a vynálezy?
jaké jiné parametry než zisk mají být brány v úvahu?
na slovech zisk a uplatnění se na trhu není nic hanlivého.
léčiva zachraňují životy ale mohou je také výrazným způsobem poškodit.
jak zde bylo zmíněno je prokázáno že nežádoucí účinky léčiv jsou pátou nejčastější příčinou úmrtí pacientů v nemocničních zařízeních.
i proto je pevný transparentní a proaktivní systém farmakovigilance nezbytně nutný pro zajištění bezpečnosti pacientů.
jsem přesvědčen že během vyjednávání o těchto legislativních návrzích se nám společně podařilo dosáhnout výrazného zkvalitnění textu a lepší ochrany pacientů.
velmi vítám systém přímého informování prostřednictvím kterého mohou pacienti v celé evropě přímo podávat zprávy o nežádoucích účincích.
díky tomuto systému se nežádoucí účinky mohou odhalit dříve pacienti podají zprávu i o takových účincích o kterých by mohli mít problém hovořit se svým lékařem např.
psychologického nebo sexuálního charakteru.
pacienti mohou podávat informace jak prostřednictvím internetu tak i jinými způsoby což je dobré pro osoby které nezacházejí s počítačem.
podařilo se nám také podpořit právo pacientů na informace a to zlepšením přístupu k informacím vytvořením evropského webového portálu a otevřením evropské databáze farmakovigilance.
dosáhli jsme dobrých výsledků ale je potřebné leccos zlepšit zvýšit transparentnost rozhodování kompetentních autorit zajistit nezbytné zdroje těmto autoritám pro jejich činnost zajistit jejich nezávislosti a udržitelný rozpočet a v neposlední řadě také přijmout striktní požadavky co se týče konfliktu zájmů aby bylo možné garantovat že rozhodnutí přijatá v oblasti bezpečnosti pacientů
závěrem chci poděkovat paní zpravodajce za výtečnou spolupráci.
vážený pane předsedo vážení kolegové dovolte abych také já poděkoval paní zpravodajce za práci kterou odvedla při přípravě zprávy a vám všem za to s jakou pečlivostí jste se touto prací zabývali.
směrnice o farmakovigilanci nebyla významně upravována skoro celých deset let a proto mi dovolte upozornit na fakt že komplexní revize této směrnice je více než nutná.
plně podporuji aby byl pacient vždy lépe informován a zároveň aby byl pro lékaře plnohodnotným partnerem.
zásadní úlohu v této změně bezpochyby sehraje právě dostupnost informací a mezi tyto informace pochopitelně patří i informace o lécích jejich účincích i nežádoucích účincích.
sjednocení informací o účincích léků na jednom místě stejně tak jako dobrá fungující výměna informací mezi národními informačními systémy v této věci povedou ke zlepšení informovanosti ke zvýšení důvěry občanů v léky a mohou zabránit fatálním následkům
rychlým stažením nebezpečného přípravku z prodeje.
tedy toto opatření pomůže zlepšit zdraví kvalitu a bezpečnost zdravotní péče.
pane předsedající před časem vyšla tuším v řeckých novinách karikatura kancléřky merkelové s hákovým křížem na rukávě a v německých novinách zase psali něco o tom že řekové jsou lenoši.
a ptám se jestli to je stav do kterého nás dovedla evropská integrace.
že evropské národy na sebe ukazují prstem a že po sobě plivou.
a bohužel musím říci že tomu tak je.
tam nás dovedlo vaše vaše a vaše pojetí evropské integrace.
a fiskální kompakt je jenom jedním z dalších kroků na této cestě kdy vůbec nejde o fiskální disciplínu která sama o sobě je zdravá a potřebná ale pouze se vytváří záminka k další politizaci evropské unie a je to další krok na cestě k politické unii která jak se jasně ukazuje neodstraňuje napětí mezi národy ale zvyšuje je a oživuje staré animozity.
moje vláda fiskální kompakt nepodepsala my se chceme teprve rozhodnout jestli do eurozóny vůbec přistoupíme musí to být předmětem referenda protože vstupní podmínky do eurozóny se dramaticky změnily oproti stavu který jsme podepisovali v přístupové smlouvě a proto je zapotřebí aby o tom rozhodli občané země v lidovém hlasování.
pane předsedající kolegové jak víte česká republika pod vedením euroskeptické konzervativní vlády a eurofobního prezidenta se nepřipojila k fiskálnímu paktu.
česká republika se nachází nejen geograficky ale i politicky ekonomicky v samém srdci evropy a je proto v jejím životním bezpečnostním politickém i hospodářském zájmu podílet se aktivně a plnohodnotně na evropské integraci včetně samozřejmě integrace
toto je názor toto je stanovisko české sociální demokracie a toto je také názor většiny české společnosti která se jak víte v referendu jasně přiklonila k evropské integraci.
ten fiskální pakt samozřejmě není řešení pro vše.
jak řekli mí kolegové chceme zde vidět více zaměstnanosti více investic více sociální politiky ale fiskální zodpovědnost je základ.
nabízí konkrétní opatření jak pomoci ženám v lepším uplatnění v profesi ve veřejném životě jak skloubit profesní a rodinnou roli přičemž nevynechává ani boj proti násilí na ženách.
podle mého názoru byl zcela přijatelný i pro ostatní politické skupiny a jsem přesvědčena že evropská lidová strana naše frakce se k tomuto problému bude vracet a že toto je náš poziční dokument.
bohužel jsem nemohla podpořit závěrečnou zprávu paní poslankyně noichlové protože nebyly schváleny pozměňovací návrhy které z této zprávy vypouštěly zásadně negativní části které přesahují pravomoc evropského parlamentu a evropské unie.
vážený pane komisaři v prvé řadě bych chtěl velmi ocenit snahu kolegy reula vést co nejotevřenější diskuzi právě v této oblasti obnovitelných zdrojů.
debata o obnovitelných zdrojích v evropě se vede dlouho a za tu dobu došlo k velmi dynamickému vývoji v samotném využívání energií z takzvaných obnovitelných zdrojů.
tak se stalo že při snaze podpořit energie z obnovitelných zdrojů mnohé země přistoupily k různým druhům finančních stimulací často i přímých dotací na výkupní ceny takto získané energie aby vůbec byly konkurenceschopné.
jednoznačně se ukazuje že tento stav je do budoucna velmi složitý a skoro neudržitelný a mnohé země tak řeší jak z této situace najít východisko.
často je to spojeno také dá se říci s korupcí a velmi to komplikuje a ohrožuje stabilitu energetických sítí.
je potřeba v prvé řadě zreálnit ekonomiku ve využívání obnovitelných zdrojů a proto nesouhlasím se snahou plošného stanovování a zvyšování takovýchto závazných cílů.
za druhé protože mají vyšší náklady na jednotku produkované energie pomáhají vytvářet tlak na snížení energetické náročnosti na zavádění energeticky úsporných technologií.
politika relativně drahých zdrojů tedy není na překážku ekonomické dynamiky a není ani na překážku technologického pokroku.
myslím si že je tady ale řada nedořešených problémů na které kolega reul správně upozorňuje jako je u obnovitelných zdrojů problém chybějící infrastruktury nebo problém spojení nebo kombinace malých a velkých systémů. děkuji.
pro mě jako občana české republiky s naší historickou zkušeností je omezení svobody pohybu nepřijatelné i kdyby se mělo dotknout jen části členských států a možná dokonce právě proto.
vždyť svoboda pohybu představuje jeden z pilířů na kterých jsou evropská unie a její základy založeny.
bez těchto pilířů si podle mého názoru není možné představit další existenci unie jako takové. cameronův požadavek na omezení sociálních dávek pro příslušníky ostatních členských zemí postrádá ovšem i ekonomické odůvodnění. k dispozici jsou totiž statistiky a údaje podle kterých občané velké británie
využívají sociálních systémů jiných členských států ve větší míře než občané jiných členských států využívají britského sociálního systému.
na ukrajině již máme asi půldruhého milionu idp vnitřních uprchlíků a jakýkoliv hospodářský či vojenský otřes může otevřít stavidla vlně uprchlíků z východu do zahraničí. dnes mne informoval poslanec ukrajinského parlamentu a zakladatel dobrovolnického praporu donbas semjon semjončenko
že v posledních dnech severně od doněcka zahájily jednotky separatistů ofenzívu těžkými zbraněmi proti ukrajinským silám.
ukrajinská armáda informaci potvrdila a sdělila že vrací svou staženou těžkou techniku na původní pozice.
semjončenko označil minské dohody za neúčinné a já se ptám dámy a pánové nejsou minské dohody mrtvé? není čas je nahradit koncepcí důrazné vojenské podpory ukrajiny?
přitom tuto zemi čekají velmi důležité volby jejichž výsledkem bude nejenom kdo zemi povede ale také kam bude dlouhodobě směrovat.
stejně jako v říjnových ukrajinských volbách se v nich totiž bude rozhodovat o tom jestli moldavsko bude pokračovat v přibližování k eu nebo půjde tou druhou a horší cestou.
v tomto světle je jistě přijetí asociační dohody důležitým a nesporně významným prvkem a vzkazem moldavským voličům před nadcházejícími volbami že evropská volba má svůj smysl. je to také vyjádření podpory v pokračování započatých reforem a proto je nutné tuto ratifikaci podpořit.
nemůžeme ale zavírat oči před tím že ratifikace dohody není bez problémů.
jejím jedním z největších je to že moldavsko je rozdělená země.
my vlastně teď ani nevíme jestli bude možné tuto dohodu implementovat na celém území této země.
pokud nedojde k dohodě mezi kišiněvem a tiraspolem tak ratifikace může pouze dále destabilizovat politickou situaci a tomu se musíme vyhnout.
pevně věřím že ratifikace asociační dohody přispěje v nadcházejících volbách k vítězství proevropské politické strany nebo proevropských politických stran kterým se podaří složitou situaci vyřešit.
pane předsedající projednáváme asociační dohodu s moldavskem. tvrdí se že by tento krok měl zemi integrovat s jednotným trhem evropské unie posílit právní stát a třeba i boj s korupcí.
jak znám situaci v moldavsku ptám se zda je od začátku angažovanosti unie v moldavsku méně korupce má snad nejchudší stát evropy alespoň nakročeno ke změnám?
anebo se hlavně povedlo najít další trh pro unii když při znalosti ekonomické síly tedy spíš slabosti moldavska ani při osvobození od cel nemá tato země téměř co nabídnout?
navíc jsem takřka nezaslechl žádnou reakci unie na provokaci premiéra a vážného kandidáta na post prezidenta členské země unie rumunska victora ponty který prohlásil že v nejbližší době přestane moldavsko jako suverénní stát existovat.
jakou hru tedy s moldavskem a jeho lidem hrajeme?
dovoluji si oznámit omluvu místopředsedkyně komise vysoké představitelky unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
paní předsedající já bych se chtěl vyjádřit pouze k tomu co zde myslím zaznělo nad rámec té národní debaty.
nepochybně informovanost transparentnost vymáhání hypoték ochrana spotřebitele procesní pojistky těchto práv to jsou evropská témata která jsou hodna ochrany a celý tento soubor opatření souvisí s tématem finanční gramotnosti.
aby v popředí stála informovanost a co nejméně zasahování do národních právních úprav zejména v tom soukromém právu.
pane předsedající malé podniky jsou ztělesněním svobodné společnosti jsou nástrojem kterým může jedinec formovat své vůdcovství a talent ve prospěch sebe i národa.
čím bude společnost svobodnější tím bude více malých a středních podniků a čím bude více malých a středních podniků tím svobodnější a podnikavější bude tato společnost.
to jsou slova margaret thatcherové která si více než kdo jiný uvědomovala klíčovou roli malých a středních podniků a potřebu zjednodušování regulačního správního i finančního prostředí ve kterém se pohybují.
malé a střední podniky nicméně nefungují ve virtuálním prostředí odděleném od podniků velkých od globálních společností pohybujících se po celém světě.
jsou součástí ekonomického ekosystému ve kterém svou důležitou roli mají jak malí či střední tak velcí.
rád bych na tomto místě vyzval komisi i ostatní evropské hráče aby neostrakizovali velké podniky v přístupu ke kapitálu ať už cestou politiky soudržnosti či jiných forem regionální podpory.
a já osobně si přeju aby eu posílila vzájemnou spolupráci s alžírskem nejen v oblasti hospodářské a v boji proti terorismu ale i v oblasti občanské.
proto je zásadní aby vnitřní politická situace v alžírsku byla i v budoucnu stabilní a mohly tak být zlepšovány oblasti ochrany lidských práv a demokratických hodnot.
k tomu z mého pohledu jednoznačně přispěje i úzké partnerství mezi vládou a občanskou společností jehož cílem by mělo být zajištění všeobecné bezpečnosti občanů dodržování lidských práv především s ohledem na regionální nepokoje.
zde vidím užší spolupráci a integraci do skupiny maghrebu jako zásadní.
jménem evropské lidové strany bych také chtěl vyzvat alžírské autority aby se v oblasti lidských práv více otevřely spolupráci s osn.
myslím si že ten text doplňují a velmi zásadním způsobem ten text posunují k tomu aby přátelské vztahy s alžírskem byly i nadále udrženy.
pane předsedající případ vězně dawita isaaka je jen špičkou ledovce brutálního porušování lidských práv v jednom z nejmladších států světa. ani v době hospodářské krize nesmíme rezignovat na boj za lidská práva ve třetích zemích. evropská rada udělala dobře že po vzoru osn loni také uvalila sankce na představitele eritrejského režimu.
velvyslankyně eu v eritreji paní paola amadei by měla osobně žádat o propuštění dawita isaaka u představitelů eritrejského režimu a to nejen proto že je občanem evropské unie.
jedině společným tlakem celé evropy dosáhneme osvobození člověka který nebyl obviněn ani odsouzen.
samozřejmě nezapomínejme na tisíce dalších obětí eritrejského režimu.
sankce které zatím byly provedeny jsou nedostatečné.
paní předsedající měli bychom si uvědomit že evropská unie čelí velmi vážné situaci. ukazuje se že prezident trump je novým fenoménem který neposkytuje jistého předvídatelného partnera.
odchod velké británie je jasným oslabením evropské unie.
nepodceňujme příklad velké británie který posílil hlas populistů ve všech zemích evropské unie.
občané se mě ptají jaká je naše reakce jak odpovíme na tyto výzvy.
problémy které pálí naše občany jako je bezpečnost ekonomický růst a kvalita životního prostředí.
v tomto týdnu budeme o nich hlasovat.
je to směrnice o boji proti terorismu obchodní dohoda s kanadou nařízení o posílení kontroly vnějších hranic reforma obchodu s povolenkami.
chci poděkovat panu zpravodaji za předložení velmi kvalitní a dlouhé zprávy. podle mého názoru je tak obsáhlá že skutečně postihla aspekty o kterých já jsem třeba ani u korupce nevěděl. nepřišlo mi podstatné zamýšlet se nad tím že i třeba v rozhodovacím procesu o přistoupení do eu můžou
hrát velmi podstatnou roli ty požadavky které eu bude vznášet.
za to chci zpravodaji poděkovat. myslím že bychom si měli dát pravidla která budou skutečně obecně platná pro jednání se třetími zeměmi.
my totiž mnohdy poskytujeme peníze právě korupčníkům v těch třetích zemích.
je to v souvislosti s rozvojovou pomocí zcela zjevné.
nebo bohužel doufám že nechtěně podporujeme našimi penězi nelegální obchod nepotismus nebo obchod se zakázaným zbožím.
měkká síla vůči zemi útočící na sousední státy se však jeví jako neefektivní. u třetím rokem dámy a pánové tu mluvíme o ruské agresi třetím rokem.
zatímco my uplatňujeme měkkou sílu lidé na ukrajině umírají.
třetím rokem se nám vladimír putin vysmívá.
proto vítám zprávu pana pacu která upozorňuje na změnu bezpečnostní situace v černém moři a na to že rusko vytváří z krymu nový kaliningrad.
proto vítám demonstraci vojenské síly nato které zahájilo námořní vojenské cvičení v baltském moři.
proto vítám každý náznak ochoty bránit naši demokracii a euroatlantické hodnoty i v černém moři.
pane předsedající rozhodně tato bílá kniha jako analýza možných scénářů je lepší než zpráva o reformě institucí kterou jsme nedávno přijali.
nenalhávejme občanům že zajistíme to co zajistit nemůžeme protože evropská unie k některým věcem nemá kompetence.
evropská unie samotná přece nemůže zajistit pracovní místa pro všechny nemůže zajistit bydlení pro všechny dát garanci za péči o bydlení pro všechny děti a mladé lidi.
ale očekávají že evropská unie prostřednictvím svých institucí a prostřednictvím vlád národních států bude dělat to co dělat musí a co vyplývá ze závazků které jednotlivé státy přijaly.
to znamená že evropská unie musí zajistit fungování volného pohybu osob služeb zboží a v situaci ohrožení bude chránit bezpečnost svých občanů a bude reagovat na to aby byla připravena na ochranu svých vnějších hranic.
pane předsedající v prvé řadě mi dovolte poděkovat paní zpravodajce za její práci. domnívám se že dokument obsahuje zmínku o všech zásadních problémech které dnes ztěžují přístup k léčivům občanům v evropské unii.
tím nejzásadnějším z mého pohledu je problém tzv.