kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
odvahy politiků na evropské úrovni a odvahy politiků na národní úrovni tyto sexy návrhy nabídnout a realizovat.
já bych se chtěl jenom možná nepřímo zeptat vyskytly se česky řečeno drby že v prostorách evropské komise a evropské rady se uvažuje o zavedení takzvaného supereura a horšího eura.
já bych velice varoval proti této záležitosti protože v evropě máme zkušenost s markou východní a s markou západní která rozdělovala evropu ve formě železné opony.
tento návrh není o novém byrokratickém předpisu který šikanuje nebo nějakým způsobem komplikuje život občanům evropy nebo firmám působícím v evropě. je to naopak předpis který posílí vnitřní trh a sjednotí pravidla která jsou buď nejednotná nebo jsou zastaralá protože pocházejí z počátku osmdesátých let.
ač jsem zdrženlivý v rozšiřování působnosti evropské unie a v přílišné byrokratizaci tak tento předpis naopak výrazně podporuji protože přinese jednotná a jasná pravidla pro celý potravinářský průmysl v evropské unii.
bylo to tady již několikrát řečeno myslím si že průmysl toto vítá.
já sám jsem o tomto návrhu směrnice hovořil ve své zemi v české republice s některými zástupci potravinářského průmyslu a ti vnímali tato jasná pravidla jako dobrý impuls k tomu že budou moci jasně vidět podle čeho se rozhoduje.
myslím si že je velmi dobře že zde vycházíme z odborného stanoviska z technických norem které zpracovala mezinárodní organizace codex alimentarius.
je dobře že přejímáme přesnou specifikaci toho jak má vypadat kasein potravinářský kyselý kasein potravinářský sladký a že to jak už jsem řekl zvýší jistotu výrobců.
vedle toho je také velmi dobré že zde bude jasná povinnost informovanosti pro jednotlivé výrobce ve vztahu k těm kteří kasein používají ve svých výrobcích.
v konečném důsledku se toto promítne i v prospěch uživatele konečného produktu který bude informován o tom zda výrobek obsahuje kasein protože jak víme někteří uživatelé jsou na tuto látku alergičtí.
paní předsedající já bych chtěla zdůraznit že tato zpráva je velmi důležitá protože pro evropskou unii je čína důležitým partnerem a my si musíme definovat náš vztah k číně.
čína se rozvíjí a zaujímá konstruktivnější postoj vůči světovým problémům také vůči životnímu prostředí a změnám klimatu.
tato zpráva ale také připomíná že pod vedením současného prezidenta si ťin pchinga se projevuje čínská vláda jako více asertivní jak v domácí tak v zahraniční oblasti.
uznává více význam univerzální povahy lidských práv avšak výsledky zatím nejsou takové jaké bychom chtěli zejména ve vztahu k náboženským menšinám ať už jsou to křesťané anebo k situaci v tibetu kde dochází dále k poškozování životního prostředí a ke kulturnímu i politickému útlaku.
paní předsedající kypr je další zemí eurozóny která se ocitla v problémech nutno říct vlastní vinou. zcela jistě to není země poslední. přestože je to specifický případ tak je jenom důkazem že tyto krize jednotlivých zemí eurozóny se liší že mají různé příčiny a že vedou k různým důsledkům a měly by tedy také existovat různé recepty
na jejich řešení což se bohužel neděje.
odpověď evropské unie evropských institucí není diverzifikovaná je univerzální protože se pohybujeme v eurozóně takže jde o masivní finanční pomoc opět o uvolňování velkých finančních prostředků mimo rozpočet.
jde o nadirigovaná fiskální opatření zejména rozpočtové restrikce a jde o zavedení nových regulačních celoevropských opatření jako je bankovní unie.
my ale vidíme že eurozóna je potenciálně nestabilní že má prvky nestability zabudovány přímo systémově v sobě a že v časech krize tato nestabilita jen vystupuje na povrch.
to co se teď odehrává uvnitř evropské unie to není normální cyklická krize která přijde a zase odejde to je prostě systémová strukturální krize evropské integrace kterou nelze léčit další evropskou integrací.
padá do toho jedna země za druhou.
bailout protože kypr je dostatečně malý takže se to unese někdo to zaplatí.
ale co se stane až se do těch problémů dostane země která je ekonomicky daleko silnější větší a početnější ať je to španělsko nebo třeba itálie? co budete dělat potom kde se vezmou peníze?
takové finanční prostředky evropská unie a eurozóna prostě k dispozici nemají.
a ještě jedna věc mě znepokojuje kypr jak se zdá slouží jako záminka k útoku na daňovou suverenitu a daňovou autonomii jednotlivých členských zemí.
pod záminkou dalšího sjednocování a evropských řešení se tady útočí na právo každé země mít svoji vlastní daňovou politiku.
v samotném legislativním rámci pro regulaci endokrinních disruptorů ale bude třeba jít ještě podstatně dál.
kromě koktejlového efektu tady vstupují do hry ještě také sekvenční expozice těmto látkám.
řada těch látek je špatně odbouratelná nebo vůbec není odbouratelná a v životním prostředí zůstávají a působí po desetiletí.
u endokrinních disruptorů nelze vždycky stanovit nějaké prahové koncentrace jako u běžných toxinů.
často působí pouze v jedné určité koncentraci nepůsobí v nižší ani vyšší koncentraci.
také působí v mikrokoncentracích například účinná koncentrace ethinylestradiolu je tak nízká že ji vůbec nelze reálně monitorovat.
jeden konkrétní endokrinní disruptor bude jinak působit na muže jinak působit na ženu jinak působit na adolescenta jinak na dospělého člověka a úplně jinak na lidský plod.
může působit pouze v jedné citlivé sensitivní periodě během ontogenetického vývoje a před a po této senzitivní periodě vůbec nebude mít účinek.
všem kdo zpochybňují nebo chtějí jakkoliv dál změkčit tuto legislativu bych chtěl říci jen toto podívejte se na statistiky nárůstu nemocí statistiky poruch spojených s působením hormonálních disruptorů.
v tuto chvíli už nejde o předběžnou opatrnost jde o to nezavírat oči.
pane předsedající já bych chtěl pouze sdělit ještě svůj názor ke druhé stránce věci. je to víra že právní úprava může v současné době vést ke zmenšení rizik na pracovišti.
je mi líto každé oběti každé nehody v provozech nicméně přílišná a nepřehledná legislativa z nás rovněž může učinit nekonkurenceschopnou ekonomikou myšleno evropskou.
to již zde řekl i můj kolega pan mann.
já si myslím že potřebujeme novou legislativu o ochraně zaměstnanců ale skutečně takovou která je přehledná.
líbí se mi proto konzervativní přístup který představila paní komisařka a já jí za to velmi děkuji.
dlouhodobě zastávám názor že jaderná fúze může být pro lidstvo šancí jak v budoucnu řešit zásadní problém získávání energie.
moc takových možností nemáme.
a jsem přesvědčen že evropa má být v popředí výzkumu a vývoje.
pochopitelně s vědomím nutnosti transparentnosti a účelného vynakládání nemalých prostředků na stěžejní projekty.
naopak pro její překonání a výhled do budoucna je třeba podporovat projekty jako je iter.
i proto že program je příležitostí také pro menší státy evropské unie a je třeba živou vodou pro malé a střední podniky podílející se na výrobě komponentů programu fúze z celé poloviny.
chtěl bych zdůraznit nejen hodnotu environmentální ale i hodnotu ekonomickou.
nechci vůbec zpochybňovat pařížské dohody to je naprosto jasný závazek evropské unie a já jsem za něj rád.
ale myslím si že musíme v těchto oblastech kde kompetence leží zejména na členských státech hledat co nejširší kompromisy.
vážený pane předsedo pane komisaři dámy a pánové také mi není lhostejné utrpení pokusných zvířat a současně jako lékařka vím že musíme udělat všechno proto abychom co nejdříve našim pacientům dokázali přinést jak se říká na tácu vakcíny a léky pro nové nemoci i
já chci poděkovat kolegům kterým se podařilo najít skutečně vyvážený kompromis který dbá a ctí etické principy pokud jde o zacházení se zvířaty.
kompromis který zároveň umožní pokračovat ve výzkumech ale zejména je to směrnice která dává jasný politický signál že si přejeme aby naši vědci hledali alternativní metody jak ověřovat výzkum nových léků tak abychom minimalizovali počet zvířat a minimalizovali počet testů a samozřejmě abychom dodržovali veškeré možné etické principy
je to totiž odlesk toho co se děje ve společnosti. ne všichni můžeme se vším souhlasit.
ne všichni můžeme ty věci vidět stejně.
na začátek bych ale chtěl říci že dřív než začneme někoho kritizovat tak si přiznejme to že jsme udělali chybu všichni.
všichni nějakým způsobem nedodržujeme pravidla buď na jednu nebo na druhou stranu.
teprve potom můžeme racionálně řešit problém uprchlictví.
dnes tady mluvíme o hrůzostrašné situaci uprchlíků respektive žadatelů o azyl kteří čekají na vnější hranici evropské unie nebo přímo uvnitř.
ano jejich situace je otřesná.
ale ptejme se proč tomu tak je? kdo jsou tito lidé?
a jak se tito lidé chovají?
podřizují se vždycky všem pravidlům?
mohl bych tady dlouhodobě rozebírat zkušenosti z uprchlických táborů z hranic ale myslím si že to nemá cenu.
tyto věci už tady byly řečeny mnohokrát.
z mých vlastních zkušeností vím že všude jsou lidé kteří nedodržují pravidla i samotná žádost o azyl pro ně není relevantní.
oprávněnost a délka jejich zadržování je tedy velice diskutabilní a je nutné abychom na celou věc pohlíželi z mnoha úhlů.
pane předsedající já i v tomhle ruchu bych chtěl poukázat na to že podle výroku evropského soudu pro lidská práva turecko poškodilo práva příbuzných a nezvěstných.
a nevyplatilo dosud ani žádnou kompenzaci kterou turecku přikázal evropský soud pro lidská práva uhradit.
já považuji tento postup turecka skutečně za skandální.
není možné dobrovolně podepsat evropskou úmluvu o lidských právech a podřídit se rozsudku ve štrasburku a zároveň s odmítáním uznání existence kypru nevyplatit kompenzaci která byla přiznána obětem této nespravedlnosti.
a myslím si že evropská unie vyplácí turecku dost podpor na to aby mohla případné kompenzace vyplatit sama přímo těmto obětem jestliže turecko takto nerespektuje evropský soud pro lidská práva.
stárnutí populace snížení počtu dětí a mládeže rovněž stěhování mladých lidí za pracovními příležitostmi.
jaké jsou příčiny tohoto demografického stárnutí a vlastně vymizení hustého osídlení v některých regionech?
jsou to především nedostatečné investice špatná infrastruktura malé možnosti spojení a omezený přístup k sociálním službám rovněž také nedostatek pracovních příležitostí.
já jsem toho názoru že základní kritérium pro rozdělování prostředků kohezní podpory by mělo být kritérium hdp ale můžeme vést diskuzi o tom jakým způsobem toto kritérium vhodně doplnit.
pane kolego můžete nám prosím konkrétně na třech bodech upřesnit jak díky tomuto systému ztratíme suverenitu?
není právě tento ochranářský způsob velké británie překážkou pro to abychom si tyto informace vyměňovali?
tyto debaty které jsou urgentními debatami o porušování lidských práv by myslím měly rovněž vyústit v navržení určitého mechanismu tak aby evropská unie mohla vykonávat rozhodnutí rozsudky mezinárodních tribunálů pokud jejich rozhodnutí jsou těmi dotyčnými státy uznávány.
jinými slovy aby evropská unie mohla lépe a účinněji vymáhat lidská práva tam kde jsou porušována pokud už nějaká mezinárodní autorita došla k závěru o tom že dochází skutečně k porušování.
prostě jestliže jsou mezinárodní rozhodnutí štrasburského soudního tribunálu tak by mohla evropská komise respektive evropská unie a unijní orgány navrhnout řešení pro jejich vymáhání.
pane předsedající já se připojuji ke kolegům kteří zde jasně odsoudili současný totalitní režim v angole. vzpomínám si jako poslanec za českou republiku jak koncem sedmdesátých let a v osmdesátých letech jezdil prezident santos do komunistického československa a objímal se s tehdejšími komunistickými představiteli totalitní
moci v československu.
naštěstí komunismus ve střední a východní evropě už není ale jak už bylo řečeno absurdní situace v angole zůstává.
prezident santos je dále u moci.
jeho režim je horší a horší a jak je typické potlačuje ochránce lidských práv potlačuje novináře kteří poukazují na korupci na zločiny na vraždění a týrání nevinných lidí. a také zde byla zmiňována kniha krvavé diamanty kde je právě popsáno jak se diamanty těží a jak jsou potlačováni domorodci a lidé kteří se tam na těchto aktivitách spolupodílejí.
je třeba tento režim odsoudit a vyzvat evropskou komisi a všechny orgány evropské unie a členské státy aby s angolou přestaly spolupracovat a aby při všech jednáních dávaly najevo že odsuzujeme angolský režim.
paní předsedající je mi trochu líto že jsem nedostal možnost vystoupit v oblasti ženských kvót vzhledem k paní komisařce ale alespoň v této oblasti bych se chtěl vyjádřit k tématu které je zde probíráno.
paní komisařka citovala články listiny které jasně ukazují že evropské právo tuto problematiku reguluje nicméně zřejmě ne dostatečně v tom směru že jsou za bezpečnostní politiku a naplňování těchto zásad zodpovědné především členské státy nikoliv tedy orgány evropské unie.
co když je ovšem prokázáno že členské státy porušují toto pravidlo.
kdo a jak může z pohledu evropského práva zajistit nápravu tohoto porušování a vynucení dodržování listiny? to si myslím že jsou základní otázky nad kterými bychom se v souvislosti s touto debatou měli zamyslet.
důvěra mezi klientem a advokátem je skutečně posvátná.
bude to až ve zpovědnicích kde se lidé zpovídají svému zpovědníkovi?
já vidím program unie inovací jako program který přichází za minutu dvanáct. s největší pravděpodobností máme poslední příležitost jak zabrat v oblasti inovací a nedovolit těmto zemím aby nás dohonily.
jakýkoliv neúspěch evropy jako kontinentu bude mít v této oblasti fatální důsledky a říkali to všichni ostatní kolegové pro konkurenceschopnost evropy kvalitu života jejích obyvatel a v konečném důsledku i pro hodnoty které evropa pro svět představuje.
jsem proto rád že se evropskému parlamentu podařilo nastartovat konkrétní legislativní opatření jako je posílená spolupráce při zavádění evropského patentu. jako velmi důležitou vidím také oblast standardizace při zavádění inovací do praxe a jejich uplatnění malými a středními podniky.
pane předsedající dnes zde již podruhé diskutujeme na plénu o inovační strategii. při mnoha našich jednáních o postavení evropských zemí na světových trzích pravidelně upozorňujeme na nezbytnost zvýšení konkurenceschopnosti evropské ekonomiky.
postavení evropské unie na světových trzích bude do budoucna zásadně ovlivňovat úspěšnost inovací a rychlost inovačních cyklů.
evropské státy jsou určitě ve výzkumných projektech na vysoké úrovni.
co je však dlouhodobý problém je pomalá realizace těchto poznatků v praxi při složité byrokracii.
z unijních fondů je jedním z největších právě fond na vědu a výzkum.
musí být tedy naším cílem co nejvíce zjednodušit administrativu přenosu výsledku výzkumu a maximálně tak napomoci inovacím a tím i posílit konkurenceschopnost evropské unie.
musíme se zamyslet jak vyřešit v rámci inovačních kroků komercializaci výsledků výzkumných projektů.
centralizována nebo unifikována a která opatření zůstanou plně v gesci členských států.
pokud jde o tuto konkrétní zprávu na ní oceňuji to že se snaží posilovat právě konkurenceschopnost evropských podniků vstupujících na energetický trh posiluje jednoznačně požadavek na transparentnost a jejím cílem je vytvoření dobrého
pro mě je důležité že je zde zakotveno i sociální právo jednotlivých spotřebitelů které směřuje proti energetické chudobě.
já si myslím že toto je podstatné i pro nás kteří se hlásíme ke středu a doprava.
já si myslím že to aby byla regulována každá lidská činnost je samozřejmě i pro mě nepřijatelné.
na druhou stranu stabilita finančního systému a možnost reagovat i na negativa která virtuální měny přinášejí do toho systému tak to je povinností právě zákonodárce tj.
ta negativa která u virtuální měny jsou popisována všemi shodně jsou skutečně legalizace výnosů trestné činnosti a vysoká volatilita která je spojena právě s těmito virtuálními měnami a spekulativními bublinami které mohou vyústit až v pád finančního systému.
maďarsko si samozřejmě může rozhodnout o podmínkách za kterých budou vysoké školy uskutečňovat své vzdělávání ale vy víte že šest nových zákonných podmínek mimo jiné smlouva usa maďarsko se nedá za šest měsíců stihnout.
to znamená že pokud chcete zlepšit podmínky zprůhlednit vzdělávání s tím souhlasím je to vaše právo ale dejte všem vysokým školám možnost aby tyto podmínky mohly splnit.
klimatického balíčku.
o tom že tento problém je velmi komplikovaný svědčí i celý proces projednávání tady v parlamentu kdy se těžce hledal kompromis mezi komisí a parlamentem. i samotné hlasování před několika měsíci zdaleka nebylo jednoduché a ve výsledku bylo spíše překvapivé.
jako dlouholetý člen výboru itre a po mnoha zajímavých diskusích ve výboru bych velmi apeloval na uvážlivost při přijímání tzv.
pro každého rozumného politika je ochrana životního prostředí důležitá.
sami také dobře víme že přehnané zásahy do ochrany životního prostředí mohou způsobit často pravý opak.
pane předsedající já chci výrazně podpořit tuto zprávu jsem velmi rád že v rámci agendy evropské unie nediskutujeme pouze o ochraně lidských práv kdekoliv na světě ale řešíme taky ochranu práv volně žijících zvířat a planě rostoucích druhů rostlin.
toto je opravdu velmi důležité téma a já jsem velmi rád že součástí naší obchodní politiky má být to jak více chránit rostliny a živočichy.
psími množírnami to je nelegální množení domácích mazlíčků psů a koček a zabývám se pašováním a vývozem těchto živočichů do jiných zemí evropské unie.
musím konstatovat že podle některých zpráv je tzv.
zoo byznys zoo mafie třetí nejvýnosnější druh organizovaného zločinu vedle prostituce a vedle pašování narkotik a drog.
tedy je to velmi závažný problém obecně pašování druhů a rostlin a je dobře že se tím evropská unie zabývá.
měli bychom vedle tohoto materiálu také řešit ovšem právě otázku psích množíren a problémů domácích mazlíčků kteří jsou volně pašováni bez jasných pravidel po zemích evropské unie.
když jsem si četla ony návrhy hledající cestu ze současné strukturální krize přišlo mi že opět zcela zapomínáme na ty kterým má evropský projekt sloužit na naše občany.
až příliš často eu řeší problémy přes sílu a uzavírá se do sebe a my jako přímí volení zástupci musíme u zrovna projednávaného dokumentu komisi vyzývat aby se vůči občanům eu chovala transparentně a odpovědně.
vyčítáme komisi že neuspořádala řádnou veřejnou konzultaci a musíme znovu poukázat na to že je důležité oživit nejrůznější formy zapojení zástupců občanské společnosti a sociálních partnerů.
pokud by komise byla schopna dělat tyto malé kroky nemuseli bychom zítra debatovat o těch velkých.
i tak děkuji svému kolegovi za připravenou zprávu.
jsem rád že se do této spolupráce zapojí i moje země česká republika.
řadu let jsme po schválení lisabonské smlouvy jen přešlapovali na místě.
teprve bezprecedentní množství konvenčních a hybridních výzev nás donutilo zamyslet se nad naším společným potenciálem a začít jednat.
žádný členský stát není sám o sobě schopen řešit složité bezpečnostní problémy před nimiž v současnosti stojíme.
jasné je například pojmenování hrozeb ať už je to terorismus pokračující válka ruska proti ukrajině nezákonná anexe a militarizace krymu či jaderné hrozba severní koreje. jasné je i ve výčtu kroků které by měly k zajištění naší společné bezpečnosti následovat.
přikládám velkou důležitost posílení mandátu misí společné bezpečnostní a obranné politiky i reformě jejich financování.
musíme se také zabývat větší spoluprací těchto misí s agenturami europol a frontex.
zpráva kolegyně galloové řeší pirátství v digitálních sítích jednostranně a opomíjí opatření proti padělkům které opravdu ruinují náš průmysl ačkoliv stanoviska výborů imco a itre navrhla praktická opatření.
dále navrhuje jakousi harmonizaci trestních postihů za porušování duševního vlastnictví aniž by ale řešila že odborná veřejnost chápe trestní právo jako výlučnou doménu členských států.
oceňuji též cílenější opatření proti padělaným lékům.
nesouhlasím ale s omezením mandátu pro evropské středisko pro sledování padělání a pirátství.
pane předsedající určitě se všichni shodneme na významu malých a středních podniků pro ekonomický rozvoj členských států a tedy stabilitu celé evropské unie.
velmi oceňuji přístup snižování a zjednodušování byrokratické zátěže na malé podnikatele.
na druhé straně nesmíme zapomínat na jiné regulační normy přijímané na půdě evropského parlamentu.
tyto mají velmi těžký dopad právě na malé a střední podniky.
snaha o maximální ochranu zaměstnanců často zvyšuje neochotu zaměstnávání pracovníků při dodržení všech pravidel vycházejících z legislativy.
pane předsedající dovolte mi nejdříve poděkovat zpravodaji kolegovi martinovi za velkou energii investovanou do zprávy. ale především za to že upozornil na strategický význam průmyslu základních kovů pro evropu.
ocel a další kovy jsou klíčovou surovinou pro stavebnictví automobilový průmysl a řadu dalších průmyslových odvětví.
na průmysl zpracovávající kovy je obrovský tlak a ten nemůže podobnou zátěž dlouhodobě unést.
zpráva ale obsahuje některé problematické body.
odmítáme rovněž regulační opatření na hranicích.
jednak je zde otázka necitlivého kroku v kontextu nadcházejících jednání v paříži ale i riziko porušení pravidel mezinárodního obchodu které by mohlo poškodit skutečně celou eu.
naopak tato pravidla nám umožňují aktivně se bránit proti dumpingu jmenovitě zejména proti nekalým obchodním praktikám některých čínských producentů.
a flexibilněji bychom si měli nastavit systém poskytování státní podpory.
pane předsedající já bych chtěl k tomuto tématu poukázat že skutečně krize v ocelářství je nepochybně propojena s celou řadou tržních faktorů jako je nadprodukce ale myslím si že je opakovaně důležité zdůraznit že je spojena i s netržními faktory.
a to je dodržování určitých standardů ať je to ochrana pracovníků příznivé pracovní podmínky příznivé životní prostředí.
to znamená jak moc dodržují konkrétní státy a konkrétní výrobci požadavky na dodržování i těch norem na ochranu životního prostředí.
protekcionalismus to znamená nedovolená podpora ze strany státu to jsou všechno otázky které jsou spojené s tímto tématem a já se domnívám že bychom na ně neměli rezignovat při tom když například budeme hodnotit čínu jako zemi s dodržováním těchto standardů.
zpráva ale obsahuje několik bodů které jsou pro mě velmi obtížně přijatelné nebojím se říct přímo nepřijatelné.
asi takovým červeným hadrem v této zprávě jsou výzvy k zavedení dalšího zdanění na evropské úrovni k zavedení dvojích daní dokonce se hovoří o environmentální dani a o dani z přírodních zdrojů.
z dalších detailů které bych zmínil tak považuji za velmi chvályhodné části které hovoří o posílení recyklací posílení kompostování.
jistě jsme všichni pro aby evropa upustila od skládkování odpadů s tím velmi souhlasím a návrh podporuji.
poprosil bych všechny aby souhlasili s vypuštěním zmínky o zastavení spalování odpadů protože to by v této situaci bylo spíše kontraproduktivní.
z výše zmíněných důvodů nebudu osobně schopen tuto zprávu podpořit.
vím že tato země prošla složitým vývojem já se k tomu vracet nechci myslím si že bychom měli ocenit reformy které učinili za dva roky s tím že v tomto roce je čekají další zásadní socio hospodářské reformy ale já nevím která jiná organizace světová organizace by mohla
problém bosny a hercegoviny pomoci vyřešit než evropská unie než organizace která je v těsném sousedství této země. myslím si že je skutečně naší povinností dát té zemi naději pomoci jí překonat roztříštěnost a vlít naději do žil protože toto je skutečně nezbytné dát i mladým lidem v této zemi naději.
jsem velmi rád že pan komisař v této věci postupuje velmi aktivně.
na druhou stranu pane komisaři je třeba skutečně podle mého názoru velmi vážit na lékárenských váhách která opatření si ponechá eu že bude tedy regulovat z centrální unijní úrovně a do jisté míry tak zasáhne do kompetence národních států a která tedy budou ponechána právě v kompetenci suverénních národních států.
máte moji plnou podporu v tom že pevně věřím že se vám tento úkol podaří.
pokud se mluvilo o energetické chudobě mě popravdě řečeno netrhá uši pokud tvrdíme že energetická chudoba a přístup k energiím je jedním ze základních sociálních práv.
zatímco v případě tepelné energie lidé topí levnými a neekologickými palivy která škodí jak jim tak životnímu prostředí.
v této souvislosti však je nutné s problémem energetické chudoby také schválit již konečně společnou definici energetické chudoby.
v současnosti totiž v rámci členských zemí platí rozdílné hranice pro určení situace kdy je možné o energetické chudobě hovořit.