kfajdsl/voxpopuli huggingface dataset:
pracovití a pragmatičtí turečtí občané vědí že evropa je jejich nejdůležitějším vývozním partnerem.
eskalace násilí které současný postup vlády podněcuje a jehož jsme byli opět svědky včera v centru istanbulu odrazuje investory a ohrožuje jejich bezpečí.
a já se tak trochu divím svým kolegům že nulovou sazbu vylučují že ji považují za nevhodnou že chtějí za spotřebitele rozhodnout dopředu aniž by byl skutečně jednoznačně prokázán ten negativní účinek. já nevím jestli chceme spotřebitele opravdu tímto způsobem doslova vodit za ruku předvídat jejich budoucnost. já bych nechal odpovědnost i na trhu do kterého by se nemělo ze začátku hned zasahovat trh by měl být liberální
nicméně státy se kterými jednáme o případném vstupu by měly dostávat jasný signál že možnost stále existuje.
tím spíše když hovoříme o regionu bývalé jugoslávie ze kterého některé republiky již jsou součástí evropské unie.
ze skupiny států které usilují o vstup do evropské unie je podle mého názoru černá hora nejaktivnější v jednáních.
podle dostupných a porovnatelných kritérií i nejdále.
s jistou nadsázkou lze argumentovat i tím že černá hora dokonce používá jako svoji měnu euro ovšem bez odpovídající dohody s evropskou unií.
přes patrný pokrok nelze nevidět řadu přetrvávajících závažných problémů především naplňování základních pravidel právního státu efektivnější omezování korupce nebo zamezení propojování státní správy se zločinem.
že evropská komise trpí syndromem špatného finančního managementu a k tomuto problému se nutně musíme postavit čelem a v novém období zapracovat na vyléčení tohoto neduhu.
já zde vidím jeden hlavní problém a to především v nedostatečně stanovených prioritách.
už vůbec se nehledí na to zda projekty které jsou z rozpočtu financovány dosáhnou stanovených cílů či nikoliv či zda mají nějakou přidanou hodnotu.
vysoká chybovost nízká míra efektivní interní kontroly nedostatek integrity a nekonzistentnost jsou hlavními příznaky nemocného finančního řízení.
pane předsedající já bych chtěla říct že jsem podpořila návrh směrnice o boji proti terorismu. považuji to za jasnou odpověď občanům kteří se obávají o svou bezpečnost a myslím že je to právě to co očekávají od evropského parlamentu i od evropské unie.
vítám sjednocení skutkových podstat napříč členskými státy.
směrnice zavádí trestné činy vycestování do zahraničí za účelem terorismu trestní postih školitelů teroristů účast na činnostech teroristických skupin atd.
návrh směrnice také odpovídajícím způsobem reaguje na fenomén rostoucího počtu jedinců kteří cestují do zahraničí za účelem terorismu tak zvaných zahraničních bojovníků.
směrnice tedy zavádí povinnou výměnu informací o pohybu potenciálních pachatelů teroristických činů a dává více práv obětem teroristických činů a posiluje jejich ochranu v oblasti zdravotní péče právní pomoci.
myslím že návrh směrnice je tedy opravdu zdařilou aktualizací trestněprávní legislativy která povede k větší soudržnosti vnitrostátních ustanovení trestního práva a reaguje tak na bezpečnostní výzvy kterým evropská unie čelí.
pane předsedající člověk už by opravdu skoro podlehl zoufalství když vidí stále stejné lidi jak poskytují stále stejně špatné odpovědi na klíčové otázky evropské integrace.
on stále sní o centralizovaném eurostátu sní o tom že se veškerá moc přesune do bruselu do institucí jako je evropský parlament evropská komise.
bohužel většina evropského parlamentu byť tedy naštěstí už je to slabá většina na to pořád slyší.
a to je přesně cesta opačným směrem než bychom se měli vydat.
my nepotřebujeme centralizovaný superstát my potřebujeme pružnou decentralizovanou vícerychlostní evropu a já bych se té evropy více rychlostí opravdu nebál protože to je jediné co může vyvést architekturu evropské unie ze slepé uličky.
pro české voliče bych doporučil aby si tu zprávu přečetli a aby si především přečetli kdo z českých poslanců ep pro ni hlasoval.
já jsem to tedy rozhodně nebyl.
pane předsedající já jsem zprávu pana verhofstadta nepodpořil osobně se domnívám že je nutné bavit se o tom jak řešit problémy evropy ale podle mého názoru odpovědí na současné problémy není
domnívám se že pokud bychom šli cestou kterou navrhuje zpráva pana verhofstadta tak naopak kroky které jsou zde obsaženy povedou k tomu že v některých členských státech budou narůstat nálady proti evropské integraci a může se stát že příklad brexitu mohou následovat i jiné země.
jsem příznivcem evropské integrace ale návrh který dneska byl schválen je podle mě zcela utopistický je slepou cestou a je velmi vzdálen reálným náladám občanů evropské unie v jednotlivých členských státech.
existují nejméně tři dobré důvody proč trvat na tom aby byl návrh komise v této podobě odmítnut.
nesmíme umožnit těm dopravním firmám které nutí řidiče k práci v nelidských podmínkách které praktikují nelegální kabotáž které obcházejí pravidla aby měly v tvrdé konkurenci která v tomto sektoru panuje nekalou výhodu.
druhým důvodem je zhoršující se problém sociálního dumpingu.
k dobré pověsti dopravců přece musí patřit také důstojné podmínky řidičů které zaměstnávají důstojné nikoliv otrocké.
třetím a současně tím nejzávažnějším důvodem s nímž předchozí dva ovšem úzce souvisí je bezpečnost řidičů a všech ostatních účastníků silničního provozu po celé evropě.
jak jinak dopravce motivovat k odstraňování během dnešní debaty již mnohokrát zmíněných nepřijatelných praktik než důsledným vymáháním pravidel které se projeví na hodnocení jejich dobré pověsti.
projednávání tohoto návrhu nařízení opět ukazuje pro koho jsou důležitější obchodní zájmy a komu jde především o lidské zdraví a ochranu životního prostředí.
tato látka vysoce nebezpečná představuje závažné riziko pro lidské zdraví.
tyto informace jsou veřejně známé a přesto se pravice chystá prohlasovat zvýšení limitu kadmia v hnojivech.
dále bych upozornil na to že návrh nařízení opomíjí některé jiné důležité aspekty jako je například doplnění limitu pro celkový chrom.
současná praxe probíhá tak že se do hnojiv přidává průmyslový odpad jako jsou odpady z ocelářského nebo kožedělného průmyslu.
ty sice nejsou povoleny jako složkové materiály hnojiv nicméně pro kontrolní orgány je až nemožné zjistit použití těchto materiálů v hnojivech.
pane komisaři vy sám jste na číslech demonstroval závažnost situace na evropském trhu.
při sledování dopadu embarga na evropský trh docházíme nutně k závěru že je nutné výrazně přizpůsobit jak ta krátkodobá opatření tak ale i naši dlouhodobou obchodní strategii.
kompenzační a další opatření evropské komise bohužel nepokrývají všechny postižené podniky a už dnes je jasné že tato opatření nebudou dostatečná.
je evidentní že embargo má dopad i na ty podniky které přímo do ruské federace nevyvážejí.
proto při vyhodnocování přijatých opatření vás žádám abyste bral v úvahu celkové dopady jak na jednotný trh evropské unie na společnou zemědělskou politiku tak i na společnou obchodní politiku.
v této chvíli je nutná vaše úzká spolupráce s dg trade tak aby se zabránilo zaplavení evropského trhu.
je nezbytné hledat mimoevropské trhy a to nejen pro oblast zemědělství ale pro všechny sektory které jsou embargem zasaženy.
naše podnikatelské subjekty nesmí strádat když máme nástroje jak tomu zabránit.
ať je to obchod se ženami ať je to prostituce novodobé nevolnictví internetové zneužívání samozřejmě pašerácké sítě a tak dále.
na jedné straně ovšem i některé mé kolegyně hovoří o potřebě evropské solidarity právě při zacházení s uprchlíky a já jsem byl překvapen že jsem si dneska ráno vytáhl jejich hlasování o zprávě paní kolegyně kellerové.
byl jsem překvapen že prostě ji nepodpořily.
ano i některé mé kolegyně z mé frakce které hovoří o potřebě evropské solidarity ji nepodpořily.
já to považuji velký výraz pokrytectví. nerozumím tomu jak může někdo nabádat k evropské solidaritě a potom ani jakožto tedy žena nepodpořit to co si myslím že je nezbytné a to je pomoci zemím postiženým touto uprchlickou vlnou.
v současné chvíli vidím dva základní problémy které s tímto procesem souvisejí.
při rozhodování o principiálních otázkách stále platí právo veta což znamená že v případě zásadních rozhodnutí jako byla intervence v iráku či oddělení kosova žádná zahraniční politika unie neexistovala.
vytvářená zahraniční služba bude tedy do značné míry zajišťovat neúplnou agendu a v případě zásadních politických rozhodnutí bude pouze sekundovat rozhodnutím jednotlivých států či dokonce mlčet.
jablkem sváru zůstává složení diplomatické služby a dostupné informace naznačují že role nových členských států se v případě výběru do tohoto sboru mírně řečeno podceňuje.
pane kolego já jsem se chtěl zeptat nemyslíte si že by v této debatě měla evropské unie respektovat vnitřní ústavní poměry španělska?
rodičovskou dovolenou otců a další věci které by podle mého názoru si měly upravit jednotlivé členské státy.
podpora malého a středního podnikání je obecně velmi důležitá pro prosperitu našeho kontinentu a je dobře že tento materiál jasně vyzývá jednotlivé národní vlády aby odstranily byrokratickou zátěž zjednodušily přístup k podnikání to si myslím že je velmi důležité.
a důležitá je také pasáž podle mého názoru která se týká financování malého a středního podnikání protože přístup k úvěrům je pro začínajícího malého podnikatele mimořádně důležitou záležitostí.
pro mě budování vnitřního energetického trhu není jen otázkou ekonomické výhodnosti a posilování vnitřního trhu eu jako takového ale je to pro mě i otázka energetické bezpečnosti která je zvláště pro menší země které dříve v dobách komunismu spadaly pod vliv sovětského svazu
právě z území ruska a budeme schopni případně s těmi vnějšími partnery společně také vyjednávat lepší podmínky.
výhodou toho materiálu proč ho schvaluji a podporuji je mimo jiné i to že zůstává na jednotlivých státech aby si volily své energetické zdroje včetně tedy atomové energie. atomová energie není zde zapovězena to si myslím že je velmi správné a rozumné.
pane předsedající já jsem tuto zprávu podpořil stejně jako ostatní kteří hlasovali pro tu zprávu vnímám dobrou myšlenku v rovině svěřeneckého fondu skrze ni by bylo možné snížit nebezpečí migrace z afriky do evropy ale platí to co tu bylo řečeno.
zatím jsme pouze u myšlenky a k samotné realizaci máme velmi daleko.
a kéž by tato zpráva přispěla k tomu že by tedy jednotlivé členské státy pokud se již zavázaly dobrovolně dát peníze do tohoto fondu aby to opravdu udělaly aby vůbec reálně takovýto fond vznikl a pak se můžeme bavit o tom jak tyto peníze účelně proměnit do konkrétních projektů v africe aby se ty peníze neztratily nebo nějakým způsobem nerozkradly.
je to opravdu dobrá myšlenka ale zatím bohužel zůstáváme pouze u myšlenky a doufejme že tato zpráva třeba trošku pomůže k tomu že se od myšlenky dostaneme k nějakým skutkům.
myslím si že kohezní politika právě v té podobě územní spolupráce by měla ukazovat jakým způsobem dokáží regiony spolu spolupracovat a přinášet další benefity ať je to odstraňování znevýhodnění nebo tvorba pracovních příležitostí.
v tomto smyslu je důležité aby územní soudržnost byla součástí kohezní politiky která bude pevnou součástí rovněž tedy evropské politiky regionálního rozvoje.
já jsem přesvědčen že není dobré abychom kohezní politiku oslabovali nějakými zvláštními nástroji ta má své pevné místo v programu eu a já jsem velmi rád že ji můžeme podporovat.
pane předsedající já jsem tuto zprávu podpořil protože samozřejmě politika soudržnosti je téma které evropou hýbe a myslím si že bychom neměli zůstat tzv.
v tomto smyslu je důležité abychom do politiky soudržnosti přidávali ještě více inteligentní specializace více vědy
rovněž by měl být podřízen participativní přístup v politice soudržnosti pro rozhodování regionů.
paní předsedající já bych chtěl říci že považuji tato opatření za výjimečná za výjimečná i z pohledu v jaké výjimečné době se konají.
myslím si že nemůžeme ani utápět důvěru evropských daňových poplatníků.
já si nejsem zcela jist zdali ta pozitivní opatření která zde máme podpořit jsou dostatečně podmíněna pro budoucí období to znamená zdali skutečně evropský daňový poplatník nebude ten poslední v řadě který se opět nedočká žádného výsledku.
vážený pane předsedo je faktem že stále existují povolání kde jsou ženy více zastoupeny než muži a že toto i v současné době přímo souvisí s genderovými stereotypy které stále ve společnosti vládnou.
souhlasím také že ženy jsou často za stejnou práci méně ohodnocovány než muži a že vedle horizontální segregace máme na trhu práce také segregaci vertikální.
myslím si že bychom neměli o odvětví služeb hovořit jako o povoláních s nízkým sociálním statusem a nízkou společenskou prestiží.
jsem přesvědčena o tom že naše společnost si těchto zaměstnání jako je výuka pečovatelské služby a podobně cení a je si vědoma toho že tato zaměstnání jsou nenahraditelná.
já se obecně stavím proti nadměrné právní regulaci a i když souhlasím celkově s mnoha tématy která zpráva obsahuje například s podporou pružné pracovní doby a péče o děti nemohu souhlasit s tím aby na úrovni evropské unie byly vyvíjeny nové návrhy které budou velmi úzce regulovat tuto oblast. musíme také brát v úvahu to že například na služby poskytované domácnostem a
soukromé služby v oblasti péče o děti se specializují menší firmy které nejsou schopny se aktuálně přizpůsobit regulaci již tato zpráva vyžaduje.
pokud byl můj překlad správný tak to bylo takto řečeno a chci se vás zeptat proč bychom neměli mít více mužských kolegů v těchto zařízeních kolik máte dětí a kolikrát jste s nimi byl v těchto předškolních zařízeních a kolik tam bylo takovýchto mužských členů mužských kolegů?
protože já mám zkušenosti ty že se snažíme všechno aby byli i v tomto kolegiu předškolních zařízení mezi vychovateli nebo učiteli mužští kolegové.
paní komisařko položili jsme vám otázku která se týká označení místní produkt.
ačkoliv existují závazné evropské předpisy chránící regionální produkty ukazuje se že chybí definice co může být vydáváno za místní produkt aby se na populárních farmářských trzích neprodávaly jako místní produkty věci dovezené ze vzdálenosti i několika stovek kilometrů.
ale nejen na farmářských trzích které zpřístupňují regionální produkty malých farmářů jsou spotřebitelé klamáni.
nelíbí se mi že se prodává český med původem z turecka nebo staročeský salám původem z polska či odjinud.
proto žádáme evropskou komisi aby v rámci své normotvorné agendy navrhla definici toho co může být vydáváno a prodáváno jako místní nebo lokální produkt.
problém je univerzální v celé evropě a týká se často příhraničních oblastí a proto je účelné řešit jej evropskou dohodou o definici takového označení.
přístupy jak definovat co je a co není místní produkt mohou být různé.
a především farmáři by měli říct zda si přejí například informovat o vzdálenosti kterou zboží urazilo na cestě z pole k zákazníkovi či o přesné adrese místa výroby nebo o jiných údajích.
ale možná budou mít i jiné návrhy povinných a současně kontrolovatelných údajů které pomohou kupujícím ale i kontrolním orgánům rychle rozpoznat odkud zboží pochází.
zákazníci pochybují o jeho férovém fungování o kvalitě výrobků a často mají rozporuplné dojmy o jejich původu.
obava z šizení ale také z dovozu méně kvalitních produktů vede spotřebitele k poptávce po místní produkci kterou považují ve smyslu kvality za spolehlivější.
je nejenom otázkou zda tomu tak skutečně je ale samozřejmě je nutné vyjasnit i to co lze za místní potraviny či výrobu vůbec označit.
výrobci a obchodníci se často snaží vycházet vstříc místním zvyklostem a nabízejí globalizované potraviny přizpůsobené tzv.
místním chuťovým preferencím.
mohli by však raději přispět k důvěře ve vnitřní trh nabídkou výrobků ve stejné kvalitě na celém území evropské unie pokud jsou takto i označené.
věřím že to by zákazníci ocenili přinejmenším stejně jako nabídku od místních výrobců pokud ještě existují.
myslím že se jedná o oprávněné návrhy a doporučení. v usnesení mi však chybí zmínka o tom zásadním co komplikuje situaci nejen v libyi ale i ve všech ostatních státech kde se některé země evropské unie podílely na změně vlády a změně režimu.
domnívám se že bychom se tváří v tvář transformačním potížím v afghánistánu iráku a nyní i v libyi měli vážně zamyslet nad tím jaké chyby děláme.
nestačí jen radit mentorovat posílat vojáky či humanitární pomoc která často končí v rukou sice proevropsky politicky blízkých ale zcela zkorumpovaných elit.
je třeba si konečně položit otázku čemu vlastně v těchto zemích nerozumíme když naše někdy dokonce i dobře míněné rady a činy nepadají na úrodnou půdu mají dokonce i kontraproduktivní efekt.
měla by splnit cíl kterým je zjednodušení pravidel pro vstup a pobyt občanů třetích zemí za účelem studia výzkumu.
slučují se tak pravidla pro studenty a výzkumné pracovníky a rozsah působnosti se rozšiřuje i na stážisty dobrovolníky a au pair.
byť v případě dvou posledně jmenovaných nejsou tato pravidla pro členské státy povinná a já považuji za správné že je tady dodržen princip subsidiarity.
dělají také z evropské unie atraktivnější prostředí pro nadané lidi z celého světa. to je myslím nezbytné pro zlepšení konkurenceschopnosti evropy.
v tomto směru postupujeme podobně jako spojené státy americké které dlouhodobě lákají talenty na své území.
za pozitivní též vnímám skutečnost že směrnice dává možnost výzkumným pracovníkům aby si do evropské unie přivedli také své rodinné příslušníky.
toto je myslím správný případ pro slučování rodin.
jako částečně kontroverzní vnímám možnost pro studenty zůstat po ukončení studia či výzkumu v evropské unii po dobu nejméně devíti měsíců ale myslím že i zde došlo k rozumnému kompromisu.
již na podzim minulého roku jsme při prezentaci evropského účetního dvora diskutovali o tom jaká je odpovědnost členských států za celkovou kontrolu vydávání finančních prostředků evropské unie.
považuji za správné aby každý členský stát chránil finanční zájmy evropské unie tím že na národní úrovni zajistí spolehlivé kontroly při zjišťování nesrovnalostí a podvodů. v souvislosti s tím je také nutná spolupráce členských států a komise v poskytování úplných a spolehlivých informací.
povinná prohlášení o správě na národní úrovni musí být řádně zkontrolována národním kontrolním úřadem.
úmluva o ochraně finančních zájmů evropských společenství je jistě vhodný a doprovodný instrument.
česká republika která je zmíněna v této zprávě však ještě tuto úmluvu neratifikovala jelikož je nutné zavedení trestněprávní odpovědnosti právnických osob.
právní řád české republiky je tradičně založen na trestněprávní odpovědnosti pouze fyzických osob.
paní komisařko za normálních okolností se v tomto parlamentu ve druhém čtení o návrhu nařízení nehlasuje.
v takovém případě se má za automaticky schválené a hlasuje se jenom tehdy pokud někdo podá návrh na zamítnutí.
v tomto parlamentu to bývám obvykle já kdo takový návrh na zamítnutí podává.
já jsem se zavázal svým voličům že budu hlasovat proti všem návrhům které omezují svobodu člověka nebo svrchovanost členských států a to u tohoto návrhu nevidím a považuji ho v zásadě za přínosný.
budeme mít vlastně jednotnou formu veřejných listin jako je rodný list oddací list nebo potvrzení o rozvodu.
a pokud občan bude cestovat do jiného členského státu tak nebude muset zajišťovat úřední překlad ušetří mu to něco a úřady si budou moci ověřit autentičnost.
tedy nikdo zde nenutí členské státy aby uznávaly ten doklad pouze se usnadňuje jeho čtení.
ale mě to vede k tomu abychom se zamysleli nad smyslem evropské unie v tomto kontextu.
dosažený kompromis ukazuje reálné možnosti které máme v tuto chvíli k dispozici.
jsem si vědom toho že důvěryhodnost listin je základním předpokladem fungování každé společnosti každé justiční soustavy a je jistě na místě důkladně zvažovat všechny kroky které nějakým způsobem mění zavedená pravidla v této oblasti.
nicméně se domnívám že v dnešní době očekávají občané od evropské unie více než je velice postupné a velice omezené slaďování pravidel zejména v této oblasti.
lituji toho že členské státy nebyly ochotny jít ve vzájemném uznávání listin tak daleko jak navrhovala původně komise a doufám že v budoucnu budeme mít ještě možnost se posunout z fáze pouhého omezování komplikací do fáze tvorby skutečného společného prostoru.
pane předsedající paní komisařko zítra budeme hlasovat o směrnici která zavede konečně minimální evropské standardy práv podpory a ochrany pro všechny oběti trestných činů.
s ohledem na přeshraniční rozměr trestné činnosti je důležité že zavádí stejná práva pro všechny oběti bez ohledu na jejich status jako je právo na překlad a tlumočení a také zajištění přístupu k právní pomoci.
mezi další pozitiva počítám jednak zvýšení ochrany zvláště ohrožených skupin obětí jako jsou děti a ženy a dále že médiím bude zakázáno přispívat k následné viktimizaci obětí informováním o jejich identitě.
oceňuji že se státy budou muset zavázat zajistit školení soudců a státních zástupců a také financovat informační kampaně a předávat statistické informace pro vyhodnocování úspěšnosti směrnice v budoucnosti. nejsem však sama kdo zároveň předpokládá že státy nad rámec minimálních limitů této směrnice poskytnou obětem další dostatečná práva která jim usnadní jejich obtížnou situaci a pomohou jim i předejít nebo minimalizovat posttraumatické komplikace poskytnutím dalších služeb jako například bezplatné odborné psychologické pomoci.
vítám že zajistí všem obětem trestných činů z řad občanů evropské unie minimální pravidla bez ohledu na jejich státní příslušnost nebo na místo kde k trestnému činu došlo.
konkrétně vítám například to že směrnice poskytne obětem i jejich rodinným příslušníkům právo na veškeré informace o svém případu a stavu řízení v mateřském jazyce že by měly být obětem poskytnuty podpůrné služby jako ubytování lékařská péče psychologické a právní poradenství že tato směrnice má zajistit ochranu soukromí oběti a snaží se
tak vyhnout opakované viktimizaci.
toto je důležité zejména u obětí se specifickými potřebami za které můžeme považovat především děti kterým je potřeba věnovat zvláštní pozornost v průběhu řízení nebo oběti sexuálního či domácího násilí.
ve všech těchto případech je extrémně nutné zamezit kontaktu mezi obětí a pachatelem.
na závěr chci jen podotknout že je důležité jakým způsobem bude probíhat samotná aplikace těchto pravidel v členských státech neboť legislativní akt je pouhým začátkem.
přesto bychom neměli přistupovat k politice soudržnosti bez dalších souvislostí. jednou z takových je například odliv zisků který je v případě čr každoročně odhadován na desítky miliard korun.
i to jsou finance které v rozpočtu chybí.
naše úsilí by mělo být proto namířeno k reálné ekonomické konvergenci včetně konvergence mzdové bez které se pak nevyhnutelně vytváří další nerovnosti a problémy pro fungování vnitřního trhu eu.
pozitivní prezentace výsledků strukturálních fondů nezávisí na velikosti tabulí a počtu pr článků.
lidé musí prostě vidět že evropské peníze jdou na skutečně potřebné věci.
spíše než malá prezentace dobrých je to existence některých špatných příkladů která dělá strukturální fondům a celé politice soudržnosti medvědí službu.
to však neznamená že bychom ji měli jako celek jakkoliv zpochybňovat nebo relativizovat její význam a přínos.
pane předsedající dnes odpoledne jsme zde v sále udělovali sacharovovu cenu.
tehdy samotné udělování muselo proběhnout bohužel bez jeho účasti.
bohužel dodal že jej za těch několik měsíců od samotného udělení nikdo z evropského parlamentu nekontaktoval aby se mu pokusil předat finanční odměnu spojenou se sacharovovou cenou.
nevím a doufám že se od našeho setkání situace změnila a někdo z vedení parlamentu jej již kontaktoval a odměnu mu předal.
při hájení lidských práv ve světě nestačí jen o nich hovořit udělovat či dokonce přijímat různé ceny a ocenění.
v prvé řadě je nutné dodržování lidských práv důsledně vytrvale prosazovat a držet se svých zásad a principů a to i tehdy když nám to činí příkoří.
pane předsedající paní komisařko pokud se někde jasně ukazuje výhodnost a skoro nezbytnost spolupráce na unijní úrovni tak je to právě v oblasti vesmírných projektů.
měl jsem čest koordinovat usnesení o pronikání na trh v oblasti vesmíru.
rád bych poděkoval kolegům z ostatních politických skupin kteří se zapojili do jeho přípravy.
ale přitom jako by se trochu opomíjel obrovský potenciál který skrývá trh s kosmickými daty pro inovace růst pracovní místa a řadu dalších oblastí.