kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Christian Robert von Schantz

Christian Robert von Schantz, född 8 oktober var 1722 i Stockholm, död natten mellan den 11 och 12 september 1780 på Mälby sätesgård, var en svensk militär verksam inom Fortifikationen.

Biografi
Han föddes som det äldsta barnet till hovjunkaren Ludvig von Schantz (1695-1730) och hans hustru bruksägaren Eva Maria von Schantz född Petre (1703-1798). Den 8 juni 1736 skrevs han in vid Uppsala universitet tillsammans med sin bror Jacob Ludvig von Schantz.

1743 började Christian Robert som volontär vid fortifikationen där han bland annat tjänstgjorde vid Vaxholm och fästningsarbetet där. Den 8 december 1744 blev han invald som ämnessven i Kungliga Vetenskapsakademin. 1747 blev han befordrad till konduktör inom fortifikationen. 1748 blev Christian Robert kommenderad till nya fästningsbyggandet i Lovisa, Finland. Några år tidigare, 1743 efter Åbofreden, hade Sveriges östgräns dragits om och staden Lovisa grundades 1745 vid den dåvarande gränsen mellan Sverige och Ryssland under namnet Degerby. 1752 bytte staden namn till Lovisa efter drottning Lovisa Ulrika. Sjöfästningen Svartholm började uppföras 1747 vid inloppet av Lovisaviken för att organisera försvaret av Finland och som en tvillingfästning och en utpost till Sveaborgs fästning utanför Helsingfors. Tillsammans med tre andra officerare ledde Christian Robert byggarbetet av Svartholms fästning och de fick alla var sin bastion uppkallad efter sig: bastion von Schantz, Röök, Nordenskiöld och Qveckfelt. 1754 blev Christian Robert befordrad till löjtnant och 1755 till kapten.

I Krigsarkivets kart- och ritningssamlingar finns alster bevarade av Christian Robert von Schantz. Bland annat en plan över Lovisas befästningar och kronobyggnader från 1755 ritad i samarbete med Fabian Casimir Wrede.

Christian Robert von Schantz tog avsked med majors karaktär den 11 augusti 1767 några månader innan sin 45-årsdag.

Familj 
Christian Robert von Schantz gifte sig den 24 november 1756 i Lovisa med änkan Anna Margareta Weckström i hennes 2:a gifte (gift 1:o med handlanden Thomas Clayhill), född den 18 februari 1732, död den 25 juni 1801 i Stockholm. Tillsammans fick de tio barn - sju söner och tre döttrar. 1765 flyttade familjen till Mälby sätesgård i Roslags-Kulla socken i Uppland. Gården hade hans mor köpt tillsammans med Vira bruk samma år åt sin son att bebo och bruka som inkomst efter tjänstgöringen inom det militära.

Referenser

Män
Födda 1722
Avlidna 1780
Svenska militärer under 1700-talet
Militärer från Stockholm
Arméns luftvärnsutmärkelse

Arméns luftvärnsutmärkelse (tyska Heeres-Flak-Abzeichen) var en tysk utmärkelse som instiftades på order av generalfältmarskalk Walther von Brauchitsch år 1941 och utdelades till soldater i luftvärnsenheter. Utmärkelsen visade den tyska örnen, en krans av eklöv och en Flugabwehr-Kanone.

Källor

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar 

Priser och utmärkelser instiftade 1941
Ej längre existerande tyska militära utmärkelser
Tyskland under andra världskriget
Sohland am Rotstein

är en ortsteil i staden Reichenbach/O.L. i Landkreis Görlitz i förbundslandet Sachsen i Tyskland.  var en kommun (officiellt: Sohland a. Rotstein) fram till 1 januari 2014 när den uppgick i Reichenbach/O.L.. Kommunen  hade  invånare 2013.

Referenser 

Orter i Sachsen
9541 Magri

9541 Magri eller 1983 CH är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 februari 1983 av den amerikanske astronomen Edward L.G. Bowell vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter Christopher Magri.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av E Bowell
Astronomiska upptäckter 1983
Elitettan 2021

Elitettan 2021 är Sveriges näst högsta division i fotboll för damer och var den nionde säsongen av Elitettan. Eftersom Damallsvenskan skulle utökas till 14 lag 2022 flyttades tre lag upp, och endast två lag blev nedflyttade.

Tabeller

Poängtabell

Resultattabell

Kvalspel
En konsekvens av att Damallsvenskan skulle utökas med två lag var att endast ett lag flyttades ner 2021, medan två lag flyttades upp. De två vakanta platserna fylldes genom att fler lag flyttades upp från Division 1. De sex seriesegrarna i Division 1 spelade kval i två trelagsgrupper om fyra platser. Gruppspelet avgjordes genom enkelmöten i tre omgångar, där de två bäst placerade lagen blev kvalificerade.

Matchordningen var för de tre lagen A, B och C i varje grupp:
 A – B
 Förloraren i match 1 mötte lag C; antingen B – C eller C – A
 Vinnaren i match 1 mötte lag C; antingen C – A eller B – C

Grupp 1
I grupp 1 spelade segrarna från (A) Norra Svealand, (B) Södra Svealand och (C) Norrland. Match 3 spelades inte, då de två bästa lagen redan var klara.

Grupp 2
I grupp 2 spelade segrarna från (A) Norra Götaland, (B) Mellersta Götaland och (C) Södra Götaland.

Statistik

Skytteligan

Se även
 Allsvenskan 2021
 Damallsvenskan 2021
 Superettan 2021
 Division 1 2021 (herrar)
 Svenska cupen: 2020/2021 2021/2022
 Svenska cupen: 2020/2021 2021/2022 (damer)

Källor
 Officiell hemsida
 Svenskfotboll.se

Referenser

Externa länkar

Fotboll i Sverige 2021
Fotbollssäsongen 2021
2021
9544 Scottbirney

9544 Scottbirney eller 1984 EL är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 1 mars 1984 av den amerikanske astronomen Edward L.G. Bowell vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter astronomen Scott Birney.

Asteroiden har en diameter på ungefär 15 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Hygiea.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Hygiea-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av E Bowell
Astronomiska upptäckter 1984
Aziz Ouattara Mohammed

Aziz Ouattara Mohammed, född 4 januari 2001, är en ivoriansk fotbollsspelare som spelar för belgiska Genk.

Karriär
Ouattara fick sin fotbollsfostran i ASEC Mimosas akademi. Den 23 maj 2019 lånades han och Bayéré Junior Loué ut till Hammarby IF med en köpoption i låneavtalet. Hammarbys chefsscout Mikael Hjelmberg jämförde Ouattara med Odilon Kossounou som klubben nyligen sålt för en klubbrekordssumma. Den 30 december 2019 skrev Ouattara och Loué på varsitt fyraårskontrakt med Hammarby.

Säsongen 2020 spelade Ouattara för Hammarbys samarbetsklubb IK Frej i Ettan Norra. Han gjorde under säsongen två mål på 26 matcher för Frej som slutade på 9:e plats.

Ouattara tävlingsdebuterade för Hammarby den 1 april 2021 mot Trelleborgs FF i kvartsfinalen av Svenska cupen. Hammarby vann matchen med 3–2 efter förlängning och Ouattara gjorde sin debut när han blev inbytt i halvlek. Tre dagar senare spelade Ouattara från start och gjorde matchens enda mål i en 1–0-vinst över rivalerna Djurgårdens IF i semifinalen. Ouattara gjorde allsvensk debut den 10 april 2021 i en 3–2-förlust mot Malmö FF.

Den 7 januari 2022 värvades Ouattara av belgiska Genk, där han skrev på ett 4,5-årskontrakt.

Källor

Noter

Ivorianska fotbollsspelare
Spelare i Hammarby IF Fotboll
Spelare i IK Frej
Spelare i KRC Genk
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Division 1 i fotboll för herrar
Födda 2001
Levande personer
Män
Ivorianska idrottare under 2000-talet
9543 Nitra

9543 Nitra eller 1983 XN1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 december 1983 av den slovakiske astronomen Milan Antal vid Piszkéstető-observatoriet. Den är uppkallad efter byn Nitra.

Asteroiden har en diameter på ungefär 10 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eos.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Eos-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av M Antal
Astronomiska upptäckter 1983
Gästabudskniv

Gästabudskniv är en typ av fällkniv med ett bredd böjt blad i järn och skaft i mässing, med skaftändan utformad som ett drakhuvud. Ibland döljer drakhuvudet en liten tvåkloig gaffel som kan dras ut ur skaftet.

Gästabudsknivarnas ursprung är okänt, men de exemplar som inkommit till museisamlingar härrör främst från Dalarna och Hälsingland, de har även förekommit i Jämtland, Ångermanland, Gästrikland och Västmanland, enstaka exemplar har även förekommit i Närke, Uppland och Södermanland. Drakhuvudet ger en mycket ålderdomlig prägel men knivbladet är av en typ som slog igenom i slutet av 1600-talet och det äldsta daterade exemplaret har årtalet 1752. Stjärnsunds bruk, där man tidigt tillverkade fällknivar och även göt mässing har föreslagits som den ursprungliga tillverkningsplatsen för knivarna. Sigurd Erixon har även föreslagit Folkärnasmeden Erik Persson som en annan viktig upphovsman, men det har inte kunnat beläggas att han tillverkat några gästabudsknivar. Tillverkningen har senare tagits upp av allmogesmeder åtminstone i såväl Dalarna som Hälsingland, ofta i den förenklade varianten utan gaffel. En del av allmogesmedernas knivar har tillverkarstämplar, men inga av dessa har med säkerhet kunnat identifieras.

Gästabudsknivarna har som namnet antyder främst använts vid gästabud, där gästerna fram till mitten av 1800-talet vanligen hade med sig egen sked och kniv att äta med. I en uppteckning från Leksand som beskriver ett bröllop 1863 visas att gästabudsknivar användes av alla vanliga gäster medan brudfolket och herrskapsgästerna åt på tallrik med kniv och gaffel. I Hälsingland verkar bruket dött ut något tidigare, vid ett bröllop 1841 anges dessa ännu ha varit i bruk och en kniv som inköpts 1879 anges ha varit brukad av en kvinna som avled omkring 1847. I vissa uppteckningar har gästabudsknivarna utpekats som kvinnoknivar, männen använde vanligen sina slidknivar. Bruket har dock tydligen varierat, av Nordiska museets gästabudsknivar har ungefär lika många kvinnoinitialer som mansinitialer.

Källor 
 Gästabudsknivar, artikel av Teje Colling i Fataburen 1998
 Mässing, Sigurd Erixon s. 345-346.

Knivar
Mariehamn Discgolfpark

Mariehamn DiscGolfPark är belägen i Badhusparken eller Engelska parken som den även kallas. Banan startar i parken och slingrar sig upp längs Badhusberget. Det är Ålands äldsta bana och den öppnade sommaren 1982  .  

Banan är även en av Europas äldsta fortfarande aktiva banor. Det är en 9-håls parkbana med relativt korta hål i medeltal 50 meter. 

Nu är banan en av 11 discgolfparker som kom till under rekordfart sommaren 2020 och bildar turistdestinationen "Åland Disc Golf Island"

Historia 
Utbytesstudenten och ålänningen Lasse Hellsten var i Kalifornien i slutet på 1970-talet och när han kom tillbaka till Mariehamn, så tog han med sig den nya sporten frisbeegolf och fick ett antal andra ålänningar med sig och spela. Lasse lade upp banan i Badhusparken efter naturliga öppningar i parken och som  ”mål” på de olika hålen fick träd och lyktstolpar vara.  

Man spelade de första åländska mästerskapen på den banan samma sommar. Sporten utövades av en mindre krets entusiaster under 80-talet och det gjordes försök 2015 och 2016 att anlägga en Disc Golf bana i Tullarns äng.

Naturbanan blir en discgolfpark 
2018 så togs ett initiativ i Mariehamn av Björn Hägerstrand att göra om den ursprungliga banan från 1982 till en disc golf park med utkast och korgar. I april 2019 invigdes discgolf banan i Badhusparken och den lockade en del nya spelare, främst skolklasser.

Discgolfparken blir en del i Disc Golf islands 
I mars 2021  så slår pandemin till och det infördes undantagstillstånd och discgolfen i Mariehamn är en av de få aktiviteterna som gick att göra och fick utövas. Ungdomar och arbetslösa kom från hela Åland för att spela på discgolf banan och det resulterade i att banan i Mariehamn blev sliten. 

Näringsminister Fredrik Karlströms startade en aktionsgrupp för att hantera effekterna av pandemin. Bankerna och näringslivsorganisationerna medverkade i gruppen. Företagarna på Ålands (FPÅ) ordförande Mats Adamczak fick uppdrag att ta fram nya satsningar för att hjälpa turistnäringen som blev hårt drabbade av pandemin.

En av de sakerna som FPÅ satsade på var att göra Åland till en unik Discgolf destination "Åland Disc Golf Island"    och inspirationen var Discgolf banan i Badhusparken och hur discgolfen utvecklades i närregionen till Åland.

Badhusparken åter en turistattraktion 
Badhusparken var för 100 år sedan Ålands mest uppskattade turistplats under den s.k.Badhusepoken, efter att den perioden avtog, blev den mera en park för hundägare och en avskild plats för ungdomar som ville dricka öl och spela hög musik. Högsta toppen i parken fick i folkmun smeknamnet "pissberget" och namnet har även tagit fäste inom kulturella kretsar som svenska litteratursällskapet i Finland .

Med undantag för enskilda arrangemang som Tall Ships Race, så har parken varit ointressant för turister, men i och discgolfparken intåg satsningen på Åland som en Discgolf destination så fick parken ett uppsving under sommaren 2020 av besökande discgolfare från främst Finland. 

Mariehamns Discgolfpark är en mycket populär bana att spela på och 2020 så fick utmärkelsen Mariehamns  banan en topplacering i Europa, enligt UDisc .

Källor 

Discgolf
Mariehamn
Värmländsk litteratur

Värmländsk litteratur skildrar landskapet Värmland och de föreställningar och myter som hör landskapet till. I flera sammanhang beskrivs Värmland som ett av få svenska landskap med tillhörande stark litterär tradition. 

Under åren har flera uppmärksammade litterära verk som skildrar Värmland publicerats, av vilka har flera författats av Selma Lagerlöf, Gustaf Fröding, Erik Gustaf Geijer och Fredrik August Dahlgren.

Författare med anknytning till den värmländska litteraturen 

Gustaf Fröding 
Selma Lagerlöf
Ignatius Dahlin 
Fredrik August Dahlgren
Erik Gustaf Geijer
Anders Fryxell
Nils Ferlin
Esaias Tegnér

Se även 

 Värmländska Akademien

Referenser

Noter

Vidare läsning 

 
 

Svensk litteratur
Värmland i fiktion
Värmland i skönlitteratur
9551 Kazi

9551 Kazi eller 1985 UJ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 20 oktober 1985 av den tjeckiske astronomen Antonín Mrkos vid Kleť-observatoriet i Tjeckien. Den är uppkallad efter den Bohemska myten Kazi.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av A Mrkos
Astronomiska upptäckter 1985
Asteroider som korsar Mars bana
Dalgona-kaffe

Dalgona-kaffe är en dryck som görs genom att vispa lika stora andelar snabbkaffepulver, socker och varmt vatten tills blandningen blir krämig och sedan tillsätta den till kall eller varm mjölk. Ibland toppas kaffedrycken med kaffepulver, kakao, smulat kex eller honung. Dalgona blev känt på sociala medier under COVID-19-pandemin, när människor som avstod från att gå ut började göra videor om hur de blandade kaffedrycken för hand utan att använda elvisp. Namnet härrör från dalgona, ett koreanskt godis, på grund av likheten i smak och utseende, även om de flesta dalgona-kafferecept inte innehåller dalgona.

Historia 
Den virala trenden att dela recept och foton av gör-det-själv-kaffe (DIY) fick genomslag under de rekommendationerna för social distansering i Sydkorea, och av den anledningen kallas det också 'karantändrink' eller 'karantänkaffe'. Namnet myntades av sydkoreanska skådespelaren Jung Il-woo, som beställde kaffedrycken på ett matställe i Macau under sitt framträdande på en KBS2-show som heter Stars' Top Recept at Fun-Staurant (). Han jämförde smaken med dalgona, en typ av koreanskt kola som liknar bikupa.  

Under hashtaggen #dalgonacoffeechallenge började hemlagade versioner av dalgona-kaffe spridas på sydkoreanska YouTube- kanaler innan de blev virala på TikTok.  Ökningen av intresse under karantänperioden har tillskrivits de lugnande, ASMR-liknande effekterna av att titta på DIY-videor online.   Även om drycken populariserades som en hemgjord version av slagen kaffe, blir den en meny som erbjuds i många kaféer i Sydkorea. 

Drycken är inspirerad av den indiska kaffedrycken som kallas phenti hui- kaffe, phitti hui- kaffe eller vispat kaffe . Den enda skillnaden är att när du gör phenti hui- kaffe hälls mjölk ovanpå den vispade blandningen snarare än att skedar den vispade blandningen ovanpå mjölken.   

Medan det mesta dalgona-kaffet inte innehåller dalgona, kombinerar sydkoreanska caféer dalgona med mjölkte eller kaffe.  Det är inte möjligt att göra dalgona-kaffe med malda kaffebönor; snabbkaffe skapar den täta och skummande pålägget och anledningen till detta har mycket att göra med torkningsprocessen för kaffekornen.

Se även 
 Grekisk frappé
 Kaffemjölk

Källor 

Sydkoreanska drycker
Kaffe
Koulourakia

Koulourakia (,  ; singular: κουλουράκι) är ett traditionellt grekiskt bakverk, som vanligtvis bakas runt påsk för att ätas på påskafton. De äts helst till morgonkaffet eller eftermiddagsteet.  

Namnet kommer från grekiskans kouloura som betyder ring eller ögla och anspelar på bakverkets form.   

De bakas på smör, formas enligt tradition för hand och har en ägglasyr på toppen. Kakorna har en söt smak med en aning vanilj och apelsin.

Bakverken kan formas till flätade cirklar, hårnålsvridningar, åttor, tvinnade kransar, hästskor, grekiska bokstäver eller ormformade. Vanligtvis tillsätts en kryddnejlika ovanpå bakverkets mitt för extra smak. De ska helst förvaras i en burk med tättslutande lock för att undvika att det kommer in fukt. 

Koulourakia har bakats sedan åtminstone den minoiska kulturens tid. Minoerna gjorde ibland bakverk som liknade små ormar, eftersom de dyrkade ormen för dess helande krafter.

Referenser

Noter

Påskmat
Bakelser
Mat och dryck i Grekland
Spanish Lake

Spanish Lake är en ort i St. Louis County, Missouri, USA. Den ingår i storstadsområdet Greater St. Louis och ligger cirka 17 kilometer norr om centrala Saint Louis.

Referenser 

Orter i Missouri
St. Louis County, Missouri
Anders Lindstedt (arkitekt)

Anders Fredrik Lindstedt, född 1869 på Tyfors bruk i Säfsnäs socken, död 11 oktober 1906 i Örebro, var en svensk arkitekt.

Biografi
Lindstedt, som var son till bruksförvaltaren Johan Adolf Lindstedt och hans hustru Anna Sofia Brevis, bosatte sig 1889 i Karlstad, där han under några år arbetade som ritare hos byggmästaren Carl August Resare. Han studerade därefter på Byggnadsyrkesskolan vid Tekniska skolan i Stockholm, varifrån han utexaminerades 1894. Han bosatte sig därefter i Malmö, där han under några år var verksam på ett arkitektkontor. Han flyttade därefter till Örebro, där han kom att verka till sitt frånfälle. Under de tio år han var verksam där ritade han relativt många av stadens stenbyggnader.

I december 1898 utsågs Lindstedt också till suppleant i Örebro stads byggnadsnämnd och det var ett uppdrag som han behöll livet ut. I mars 1899 sökte han även den nya tjänsten som Örebros stadsarkitekt. Konkurrensen var dock hård och tjänsten gick slutligen till arkitekten Magnus Dahlander. 

Även efter att Örebros brandstation hade färdigställts fortsatte samarbetet mellan Lindstedt och byggmästaren Salomon Karlsson. När Storgatan i början av 1900-talet skulle omdanas och bebyggas med moderna stenhus ska byggmästare Karlsson ha vänt sig till Lindstedt som sedan ska ha ritat flera av de hus som han sedan byggde på gatans östra sida. Men än så länge är det med säkerhet bara känt att Lindstedt är upphovsman till det fyra våningar höga stenhuset på adressen Storgatan 18 / Fredsgatan 15 A. Den gulputsade fasaden fick burspråk samt vid hörnet profilerade frontoner. Ritningarna utfördes 1900–1901 och året därpå stod det storslagna huset färdigt. Utvändigt har huset inte genomgått några större förändringar sedan uppförandet.

Lindstedt är begravd på Almby kyrkogård.

Byggnadsverk i urval 
 Örebro brandstation
 Nygatan 26/Köpmangatan 20, byggt 1897
 Filadelfiakyrkan, Järnvägsgatan 11, byggd 1897–1898 
 Fabriksgatan 3–5/Nygatan 9-11, byggt 1898–1900
 Brandstation i Arboga, 1898 
 Fabriksgatan 9–11, Örebro Brandkår, byggt 1899
 Hotell Continental, byggt 1900
 Rudbecksgatan 1 (Vid S:a station), byggt 1903
 Fredsgatan 7/Klostergatan 26 (Johnsson Hill), byggt 1904
 Hertig Karls Allé 10–12, byggt 1904
 Oskarsparken 4 & 6, byggda 1905
 Manillagatan 9, byggt 1906
 Tingshuset i Sköllersta, byggt 1906
 Östra Bangatan 26 (Continental), byggt 1907

Bilder

Referenser

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1800-talet
Svenska arkitekter under 1900-talet
Personer i Örebros historia
Personer från Säfsnäs socken
Gravsatta på Almby kyrkogård
Födda 1869
Avlidna 1906
Män
Chromodoris annae

Chromodoris annae är en art av nakensnäcka i släktet Chromodoris och ordningen Nudibranchia. Chromodoris annae är en ganska liten men färggrann nakensnäcka, vars gälar är ganska lång bakåt placerade på dorsalsidan. Arten beskrevs för första gången 1877 av den danska läkaren och malakologen Rudolph Bergh.

Beskrivning 

Chromodoris annae uppnår en maximal längd av 2-5 cm. Kroppen är avlång och klarblå, med svarta longitudinella linjer som löper längs med sidorna. Hudflikar i gulorange färg vid manteln är också placerade på djurets sidor. Rhinoporerna, liksom gälarna har en orange kulör. Chromodoris annae påminner mycket om de besläktade arterna Chromodoris elisabethina och Chromodoris westralensis, men är lätt att skilja från de två genom en svart linje mellan rhinoporerna. Färgerna kan skilja sig åt något mellan individer, i synnerhet intensiteten i den gulorange färgen på hudflikarna vid manteln.

Ekologi och levnadssätt 

Chromodoris annae lever på korallrev på omkring 15-30 meters djup i tropiska vatten. Denna art är specialiserad på att livnära sig på svampdjur i släktet Petrosaspongia. Observationer har även gjorts av att Chromodoris annae verkar kunna livnära sig på sjöpungar, en egenskap som den delar med flera andra arter och släkten av nakensnäckor.

Utbredning 
Chromodoris annae förekommer i den västra regionen mellan Indiska oceanen och Stilla havet. Arten hittas nära Indonesien, Papua Nya Guinea, Filippinerna och vid östra respektive västra Australiens kuster. Arten förekommer även vid Marshallöarna. Enstaka observationer har gjorts vid Östafrikas kustområden nära Tanzania och Sydafrika.

Referenser 

Den här artikeln är helt eller delvis baserad på engelskspråkiga Wikipedia

Fotnoter 

Nakensnäckor
annae
9553 Colas

9553 Colas eller 1985 UG2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 17 oktober 1985 av CERGA-observatoriet i Nice. Den är uppkallad efter den franske astronomen François Colas.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av CERGA-observatoriet
Astronomiska upptäckter 1985
Magnus Dyk

Magnus Dyk, död 1625 i Herrestads socken, var en svensk präst i Herrestads församling.

Biografi
Magnus Dyk var son till Anders Notkong i Asks socken. Han blev adjunkt i Västra Tollstads församling, Västra Tollstads pastorat. Dyk blev 1598 kyrkoherde i Herrestads församling, Herrestads pastorat. Han avled 1625 i Herrestads socken och begravdes i Herrestads kyrkas kor.

Familj
Dyk gifte sig första gången med en kvinna. De fick tillsammans sonen Magnus (död 1640). I testamente efter henne gavs en kalk till Herrestads kyrka. 

Dyk gifte sig andra gången med Brit J. D. (död 1634). Hon hade tidigare varit gift med kyrkoherden Joannes Laurentii i Herrestads socken.

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1500-talet
Födda okänt år
Avlidna 1625
Män
Personer från Asks socken, Östergötland
Svenska präster under 1600-talet
Svenska präster under 1500-talet
Svenska teologer under 1600-talet
Andreas Jonæ Toglesander

Andreas Jonæ Toglesander, död 1652 i Herrestads socken, var en svensk präst i Herrestads församling.

Biografi
Andreas Jonæ Toglesander blev 1625 kyrkoherde i Herrestads församling, Herrestads pastorat. Han avled 1652 och begravdes 1 oktober 1652 i Herrestads kyrkas kor.

Familj
Toglesander gifte sig med Ingefred Håkansdotter. De fick tillsammans barnen Karin (död 1682), Kerstin, Petrus, Botilla (född 1633) och Brita (född 1635). Efter Toglesanders död gifte Håkansdotter om sig med hospitalpredikanten Magnus Svenonis Leuchander i Vadstena.

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1600-talet
Födda okänt år
Avlidna 1652
Män
Svenska präster under 1600-talet