kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
The Legend of Zelda: Tears of the Kingdom

The Legend of Zelda: Tears of the Kingdom är ett actionäventyrsspel till Nintendo Switch och en direkt uppföljare till The Legend of Zelda: Breath of the Wild.

Spelet utannonserades för första gången 11 juni 2019 i form av en trailer under en Nintendo Direct, med den provisoriska titeln Sequel to The Legend of Zelda: Breath of the Wild, utan något datum. 

Den 15 juni 2021 släpptes ytterligare en trailer som avslöjade att spelet skulle lanseras någon gång under 2022. I mars 2022 sköts lanseringen upp till våren 2023.

Den 13 september 2022 avslöjades titeln Tears of the Kingdom, samt spelets logotyp och lanseringsdatumet 12 maj 2023 i samband med att en trailer visades under en Nintendo Direct-sändning.

Den 8 februari 2023 visades en ny trailer upp under en Nintendo Direct-sändning som avslöjade knapp information om bland annat spelets handling, röster till två av spelets karaktärer, en ny del av underjorden och nya sätt att ta sig runt i luften med hjälp av olika flygredskap. Till skillnad från trailern från 2022 var stämningen mycket mörkare och mer i stil med spelets första teaser.

Spelet släpptes den 12 maj 2023 och sålde 10 miljoner kopior på tre dagar, vilket gör det till det snabbaste säljande spelet i The Legend of Zelda-serien och det snabbaste säljande Nintendo-spelet i både Nord- och Sydamerika.

Handling 
Spelaren spelar än en gång som Link, men denna gången i ett förändrat Hyrule. Spelets producent Eiji Aonuma har bekräftat att spelet återanvänder världen från Breath of the Wild, men med nya inslag och en ny berättelse. Dessutom tillkommer nya platser att utforska i himlen ovanför, och grottor under Hyrule.

Referenser

Nintendo Switch-spel
Tears of the Kingdom
Datorspel 2023
Actionäventyrsspel
Fantasydatorspel
Öppen värld
12203 Gehling

12203 Gehling eller 1981 EO19 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 2 mars 1981 av den amerikanska astronomen Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Russell Neel Gehling.

Den tillhör asteroidgruppen Telramund.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Telramund-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1981
Nikoleta Perović

Nikoleta Perović, född 1 november 1994 i Bar, Montenegro är en volleybollspelare (center) som spelar med Polisportiva Adolfo Consolini och Montenegros damlandslag i volleyboll.

Perović har spelat med ett stort antal klubbar i Europa samt Indonesien. Hon var främsta poängvinnare vid CEV Cup 2018–2019.

Referenser

Noter

Montenegrinska volleybollspelare
Volleybollspelare i ŽOK Luka Bar
Volleybollspelare i Stod IL
Volleybollspelare i CSU Medicina Târgu Mureș
Volleybollspelare i CS Știința Bacău
Volleybollspelare i Allianz MTV Stuttgart
Volleybollspelare i Békéscsabai RSE
Volleybollspelare i Yunnan
Volleybollspelare i AEK
Volleybollspelare i TED Ankara Kolejliler SK
Volleybollspelare i Bandung BJB Tandamata
Volleybollspelare i Polisportiva Adolfo Consolini
Födda 1994
Levande personer
Kvinnor
Montenegrinska idrottare under 2000-talet
Personer från Bar
Rödfjället

Rödfjället är ett fjäll i Frostvikens socken, Strömsunds kommun, Jämtlands län. Fjället består av flera mindre toppar på ungefär samma höjd (högsta toppen 889 m.ö.h.) samt en mindre topp i söder (Rovhtetje, 752 m.ö.h.). Rödfjället har fått sitt namn från bergets aningen röda färg. 

På fjällets västra sluttning bröt man krommalm för den svenska elindustrin under första halvan av 40-talet.

Se även 

 Sielkentjakke
 Mellanskogsfjället
 Åarjel Snjaptja
 Rödfjällstjärnarna

Berg i Jämtland
Berg i Strömsunds kommun
Mellanskogsfjället

Mellanskogsfjället (sydsamiska Stoere Krovhte) är ett fjäll i Frostvikens socken, Strömsunds kommun, Jämtlands län. Fjället har fyra toppar: Stoere Krovhte (1274 m.ö.h.), Krovhtenvaellie (1084 m.ö.h.), Luvlieåelkie (1032 m.ö.h.) och Jillieåelkie (1114 m.ö.h.).

Se även 
 Sielkentjakke
 Balkesbuorke
 Åarjel Guevtele
 Noerhte Snjaptja

Referenser

Berg i Jämtland
Berg i Strömsunds kommun
Erik Lempert

Erik Martin Lempert, född den 6 juli 1943 i Rochester, Förenta staterna, är en svensk jurist.

Lempert avlade juris kandidatexamen vid Lunds universitet 1971 och genomförde tingstjänstgöring 1971–1973. Han var fiskal i Göta hovrätt 1974, tingsfiskal 1974–1975, sekreterare i Arbetsdomstolen 1975–1977, assessor i Göta hovrätt 1978, sekreterare i anställningsskyddskommittén 1978–1981, rättssakkunnig i Arbetsmarknadsdepartementet 1981–1986, tillförordnad expeditionschef där 1886, ordinarie expeditionschef 1987–1991, i Kulturdepartementet 1991–1995. Lempert blev lagman vid Uppsala tingsrätt 1995. Han var ersättare för vice ordföranden i Arbetsdomstolen 1983–1990 och vice ordförande där 1990–1999.

Källor 

 

Svenska häradshövdingar
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Rochester, New York
Födda 1943
Levande personer
Män
Åarjel Guevtele

Åarjel Guevtele (enklare uttal: Årjel Guevtele, svenskt uttal: Fågelslingan) är en fjällhed i Frostvikens socken, Strömsunds kommun, Jämtlands län. Fjällheden ligger mellan Göletstjålte, Noerhte Snjaptja och Mellanskogsfjället. Fågelslingan ligger på en ungefärlig höjd runt 750-880 m.ö.h. och består även av flera sjöar, den största är Snaptjanjaure. Området går att nå genom vandringsleden från Väktarmon eller Balkesbuorke.

Berg i Jämtland
Berg i Strömsunds kommun
Göletstjålte

Göletstjålte (Göölehtstjåalhte) är ett fjäll i Strömsunds kommun, Jämtlands län. Fjället har en höjd på 998 m.ö.h. och ligger sydost om Åarjel Guevtele, nordväst om Gulliken och väster om Göletsjaure (Göölehtsjaevrie). Alldeles söder om fjället ligger en gammal glimmergruva, Väktarmons glimmergruva, som användes till att få fram glimmer i samband med den svenska elindustrin (en annan glimmergruva i närheten är Rödfjällets glimmergruva).

Berg i Strömsunds kommun
Berg i Jämtland
Bo Lenter

Bo Evald Lenter, född den 30 april 1935 i Bjuvs församling, Malmöhus län, är en svensk jurist.

Lenter genomg9ci reservofficersutbildning 1956–1957, landsfiskalsutbildning 1957–1962, avlade distriktsåklagarexamen 1960 och genomgick polischefskurs 1961. Han var landsfiskalsassistent 1962–1964 och assisterande åklagare 1965–1967. Lenter avlade juris kandidatexamen 1967 och genomförde tingstjänstgöring 1967–1969. Han var fiskal i Hovrätten över Skåne och Blekinge 1970–1975 och assessor där 1976. Lenter blev rådman i Malmö tingsrätt 1977 och lagman i Ystads tingsrätt 1985.

Källor 

 

Svenska häradshövdingar
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Bjuvs socken
Födda 1935
Levande personer
Män
12204 Jonpineau

12204 Jonpineau eller 1981 EK26 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 2 mars 1981 av den amerikanska astronomen Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Jon Paul Pineau.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1981
Väktarmon

Väktarmon är en liten skogsglänta i Frostvikens socken, Strömsunds kommun, Jämtlands län. Den ligger i Väktardalen samt i utkanten av Väktardalens naturreservat, samt mellan fjällen Avardo, Norra Väktarklumpen och Gulliken. Väktarmon var även centrum för glimmerbrytningen i glimmergruvan vid Gulliken, vars fynd användes för den svenska elindustrin på 30- och 40-talet.

Se även 

 Väktarån
 Stor-Väktaren
 Jerikklumpen

Strömsunds kommuns geografi
Jerikklumpen

Jerikklumpen (sydsamiska Väkteretjahke) är ett fjäll i Frostvikens socken, Strömsunds kommun, Jämtlands län. Fjället har fem toppar, och två av dem ligger belägna i Jougdadalens naturreservat: Huvudtoppen, 1152 m.ö.h. samt tre andra toppar (1114, 1014 respektive 1013 m.ö.h.).

Se även 
 Jeriken
 Blerikfjället
 Jougdaberg

Berg i Jämtland
Berg i Strömsunds kommun
Tjokkele

Tjokkele (Tjohkele) är ett fjäll i Strömsunds kommun, Jämtlands län. Fjället har en höjd på 955 m.ö.h. och ligger mellan Sielkentjakke och Härbergsdalen.

Berg i Jämtland
Berg i Strömsunds kommun
Anders Schön

Anders Schön, född 17 november 1864 i Rengsjö socken, död 20 juli 1932 i Worcester, Massachusetts, var en svenskamerikansk tidningsman.

Anders Schön var son till folkskolläraren och organisten Jonas Schön. Han genomgick Gävleborgs läns landstings seminarium 1882–1883 och tjänstgjorde därefter som folkskollärare och tidningskorrespondent, tills han 1889 emigrerade till Förenta staterna. Där fick han samma år anställning vid tidningen Hemlandet i Chicago, där han först var biträdande redaktör och 1910–1913 chefredaktör. Efter några kortare anställningar av olika slag var han 1915–1922 redaktör för tidningen Svea i Worcester och 1923–1926 reporter vid den engelskspråkiga tidningen Worcester Telegram. Efter 1926 måste han på grund av sjukdom dra sig tillbaka från arbetet. Schön medverkade under många år i tidskriften Ungdomsvännen, där han bland annat skrev en värdefull artikelserie om Nya Sverigekolonins historia. 1902–1913 redigerade han kalendern Prärieblomman, där han offentliggjorde en rad biografier över avlidna svenskamerikaner. Det 1908 publicerade stora arbetet History of the Swedes of Illinois var till stor del planlagt och skrivet av Schön, även om det fullbordades av E. Olson, som även översatte texten till engelska. Schön var även flitigt verksam som föreläsare i historiska ämnen. Han var en av stiftarna av Föreningen för svenskhetens bevarande i Amerika (senare Svenska kulturförbundet) och var dess förste sekreterare.

Källor 
 

Amerikanska journalister under 1900-talet
Svenskamerikaner
Personer från Rengsjö socken
Födda 1864
Avlidna 1932
Män
Vote Watch Europe

Vote Watch Europe, av organisationen skrivet VoteWatch Europe, var en oberoende icke-statlig organisation med säte i Bryssel. Vote Watch sammanställde EU-parlamentarikers röster och presenterar

de dem grafiskt och statistiskt. De har bland annat uppmärksammats i svensk media för att ha granskat hur ledamöterna i EU-parlamentet röstat i frågor som rör Ryssland. Enligt en sådan granskning från juni 2022 framkom det att Sverige är ett av de mest Rysslandskritiska länderna i EU vid sidan av de i Central- och Östeuropa, och att Sverigedemokraterna är det svenska parti som röstat mest Rysslandskritiskt samtidigt som Vänsterpartiet har röstat minst Rysslandskritiskt.

Vote Watch startade i maj 2009 som ett vetenskapligt projekt under ledning av Sarah Hagemann. Senare samma år ombildades det till en icke-statlig organisation av Simon Hix och Doru Frantescu. 2022 lade de ned.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Icke-statliga organisationer
Organisationer bildade 2009
Organisationer i Bryssel
Organisationer med anknytning till Europeiska unionen
Bertil Adéll

Bertil Einar Adéll, född den 11 mars 1914 i Jönköping, död den 24 juli 1983 i Motala församling, Östergötlands län, var en svensk jurist. Han var son till Einar Adéll.

Adéll avlade studentexamen i Jönköping 1932, reservofficersexamen 1934 och juris kandidatexamen vid Lunds universitet 1937. Han genomförde tingstjänstgöring i Tveta, Vista och Mo domsaga 1937–1941 och började tjänstgöra i Göta hovrätt 1941. Adéll blev fiskal där 1942, assessor 1949 och tingsdomare i Tveta, Vista och Mo domsaga 1952. Han var tillförordnad revisionssekreterare 1953–1954. Adéll blev häradshövding i Jämtlands norra domsaga 1958, i Aska, Dals och Bobergs domsaga 1968, och lagman i Motala tingsrätt 1971. Han blev kapten i Norra Smålands regementes reserv 1945. Adéll publicerade artiklar i Svensk juristtidning och Juristnytt. Han blev riddare av Nordstjärneorden 1955 och kommendör av samma orden 1970. Adéll vilar på Motala griftegård.

Källor 
 Riddare av Kungl. Nordstjärneorden i Sveriges statskalender 1962
 
 Svenska Dagbladet den 7 juni 1970, sidan 10
 
 
 Bertil Einar Adéll på Gravar.se

Svenska häradshövdingar
Kommendörer av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Jurister från Jönköping
Ämbetsmän från Jönköping
Födda 1914
Avlidna 1983
Män
Adell

Adell eller Adéll är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Arthur Adell (1894–1962), svensk präst
 Bertil Adéll (1914–1983), svensk jurist
 Birger Adell (1903–1973), svensk kemist och skolman
 Einar Adéll (1882–1957), svensk ingenjör
 Johan Adell (född 1963), svensk kock och författare
 Magnus Adell (född 1966), svensk musiker
 Traci Adell (född 1969), amerikansk fotomodell och skådespelerska
Ferrari Purosangue

Ferrari Purosangue är en SUV som den italienska biltillverkaren Ferrari presenterade i september 2022.

Motor

Referenser

Externa länkar
Officiell hemsida. 

Purosangue
Fyrhjulsdrivna fordon
Lanseringar 2022
Oskar Adelsohn

Oskar Adelsohn, född den 24 maj 1894 i Karlstad, död den 22 juni 1983 i Stockholm, var en svensk jurist. Han var bror till Harald och Arne Adelsohn samt far till Ulf Adelsohn.

Adelsohn avlade studentexamen 1912 och juris kandidatexamen vid Uppsala universitet 1917. Han genomförde tingstjänstgöring i Mellansysslets domsaga 1918–1921. Adelsohn blev amanuens i justitiedepartementet 1922, andre kanslisekreterare där 1930, tillförordnat kansliråd 1943 och kansliråd i Kunglig Majestäts kansli 1944. Han var kansliråd i justitiedepartementet 1947–1961. Adelsohn blev riddare av Vasaorden 1939 och av Nordstjärneorden 1947 samt kommendör av sistnämnda orden 1956. Han vilar i hustruns familjegrav på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor 

 
 
 Kommendörer av Kungl. Nordstjärneorden i Sveriges statskalender 1962
 
 
 
 Adelsohn, Oskar på SvenskaGravar.se

Kansliråd
Kommendörer av Nordstjärneorden
Riddare av Vasaorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Jurister från Karlstad
Ämbetsmän från Karlstad
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1894
Avlidna 1983
Män
Divizia A1 2020/2021 (volleyboll, damer)

Divizia A1 2020/2021 var den 71:e upplagan av Divizia A1, den högsta serien inom volleyboll för damer i Rumänien. Tävlingen utspelade sig mellan 31 oktober 2020 och 21 april 2021 och 12 lag deltog. CSM Târgoviște vann och blev rumänska mästare för första gången.

Regelverk

Format 
Lagens placering bestämdes genom:
 En grundserie, som bestod av 12 "turneringar". Varje turnering bestod av två möten för varje lag inom en grupp om tre lag. 
 Baserat på resultaten i grundserien delades lagen in i tre nya serier. De fyra främsta spelade om plats 1-4, de följande fyra om plats 5-8 och de fyra sista om plats 9-12. Vinnaren av den första gruppen blev rumänsk mästare, medan de två sista i den sista gruppen degraderades till Divizia A2.
 I de nya serierna behöll de sina resultat från grundserien och mötte sedan alla lagen i sin serie både hemma och borta.

Metod för att bestämma tabellplacering 
Placeringen i serien och nedflyttningsspelet bestämdes utifrån:
 Poäng
 Antal vunna matcher
 Förhållandet mellan vunna/förlorade set
 Förhållandet mellan vunna/förlorade spelpoäng 

Om slutresultatet var 3-0 eller 3-1, tilldelades 3 poäng till det vinnande laget och 0 till det förlorande laget, om slutresultatet blev 3-2, tilldelades 2 poäng till det vinnande laget och 1 till det förlorande laget.

Deltagande lag

Spel

Grundserie

Resultat

Turnering 1-7

Turnering 2-8

Turnering 3-9

Turnering 4-10

Turnering 5-11

Turnering 6-12

Sluttabell 

Legend:
      Kvalificerade för spel om plats 1-4.
      Kvalificerade för spel om plats 5-8.
      Kvalificerade för  spel om plats 9-12.

Spel om plats 1-4

Resultat

Sluttabell 

Legend:
      Rumänska mästare.

Spel om plats 5-8

Resultat

Sluttabell

Spel om plats 9-12

Resultat

Sluttabell 

Legend:
      Nerflyttad till Divizia A2.

Slutplaceringar

Statistik

Referenser

Noter 

Sportåret 2020
Sportåret 2021
2020/2021
Volleybollsäsongen 2020/2021
Mubarik Mohamed Abdirahman

Mubarik Mohamed Abdirahman, född 3 november 1982 i Mogadishu, Somalia, är en svensk politiker (socialdemokrat). Han var riksdagsledamot (tjänstgörande ersättare) 2022 för Malmö kommuns valkrets.

Mohamed Abdirahman kandiderade i riksdagsvalet 2018 och blev ersättare. Han var tjänstgörande ersättare i riksdagen för Joakim Sandell under perioden 19 april–22 maj 2022. I riksdagen var Mohamed Abdirahman extra suppleant i finansutskottet.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Svenska politiker under 2000-talet
Födda 1982
Levande personer
Män
Ragnar Adde

Ragnar Adolf Victor Adde, född den 17 mars 1910 i Stockholm, död den 15 september 1990 i Djursholm, var en svensk jurist. Han var i sitt och hennes andra äktenskap gift med Birgitta Adde.

Adde avlade studentexamen 1930 och juris kandidatexamen vid Stockholms högskola 1935. Han genomförde tingstjänstgöring vid Stockholms läns västra och Sunnerbo domsagor 1936–1938. Adde blev fiskal i Svea hovrätt 1939, tingssekreterare i Uppsala läns södra domsaga 1942, adjungerad ledamot i Svea hovrätt 1945, extra ordinarie assessor där 1947, tillförordnad häradshövding i Livgedingets domsaga 1947, tingsdomare i Hälsinglands norra domsaga 1950, tillförordnad revisionssekreterare 1952, tingsdomare i Södertörns domsaga 1953 och hovrättsråd i Svea hovrätt 1962. Han var biträdande häradshövding i Södra Roslags domsaga 1963–1976. Adde blev riddare av Nordstjärneorden 1953 och kommendör av samma orden 1968.

Källor 

 
  
 Kommendörer av Kungl. Nordstjärneorden i Sveriges statskalender 1969
 
 

Svenska häradshövdingar
Kommendörer av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Jurister från Stockholm
Ämbetsmän från Stockholm
Födda 1910
Avlidna 1990
Män
Arne Adelsohn

Arne Adelsohn, född den 8 augusti 1899 i Karlstad, död den 19 januari 1986 i Stockholm, var en svensk jurist. Han var bror till Harald och Oskar Adelsohn.

Adelsohn avlade studentexamen 1917 och juris kandidatexamen vid Stockholms högskola 1921. Han genomförde tingstjänstgöring och var biträdande stadsombudsman i Örebro 1923–1926. Adelsohn påbörjade sin tjänsrgöring i Svea hovrätt 1926, blev tillförordnad fiskal där 1929, adjungerad ledamot 1931, assessor 1934, tillförordnad revisionssekreterare 1937, hovrättsråd 1939 och vice ordförande på avdelning 1948. Han var lagman i Svea hovrätt 1956–1966. Adelsohn blev riddare av Nordstjärneorden 1942, kommendör av samma orden 1957 och kommendör av första klassen 1966. Han vilar på Ruds kyrkogård i Karlstad.

Källor 

 
 
 Kommendörer av Kungl. Nordstjärneorden i Sveriges statskalender 1962
 Kommendörer av Kungl. Nordstjärneorden, 1:a kl. i Sveriges statskalender 1969
 
 
 Adelsohn, Arne på ''SvenskaGravar.se

Svenska hovrättsråd
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Jurister från Karlstad
Ämbetsmän från Karlstad
Gravsatta på Norra kyrkogården i Karlstad
Födda 1899
Avlidna 1986
Män
Alma Renborg

Alma Ingeborg Larsson Renborg, född 5 oktober 1850 i Hova församling, Skaraborgs län, död 9 oktober 1925 i Lidingö församling, var en svensk lärarinna, skolledare och kvinnosakskvinna. 

Mellan 1884 och 1907 var hon föreståndare för flickskolan i Östersund. 1903 grundade hon Östersunds avdelning av Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt.

Biografi 
Alma Renborg föddes 1850 i Hova, dåvarande Skaraborgs län. Hennes föräldrar var grosshandlaren Carl August Larsson, född 13 juni 1823 och död 1890, samt Lovisa Charlotta Bergström, född 22 oktober 1823 och död 1864. Hennes syskon var Hjalmar Birger Paulus, född 1853, Hildur Serafia, född 1857, Anna Astrea, född 1859 och Sigge Viktor Stefanus född 1861. 

Efter moderns död flyttade familjen till Stora Nygatan i Stockholm 1866. 1871 utexaminerades Alma Renborg från Statens högre lärarinneseminarium. Hon tjänstgjorde i Stockholm i Schückska skolan. Hon flyttade 1879 till Filipstad där hon var föreståndarinna för Filipstads elementarläroverk för flickor. Hennes far hade tagit namnet Renborg i Stockholm, och Alma fick därmed namnet Renborg. Hon flyttade till Östersund 1884. 1907 flyttade hon från Östersund tillbaka till Stockholm.

1884 startade flickskolan i Östersund, och Alma Renborg var dess första föreståndarinna. Denna roll hade hon mellan 1884 och 1907. Hon efterträddes av Maria Creutz, som drev skolan mellan 1907 och 1921. Skolan hade som flest elever 1957. Sista klassen gick ut 1967, och byggnaden revs 1970. 22 september 1884 knivskars Alma Renborg illa i ena skinkan av vad som då beskrevs som en "lömsk niding".

Under sin tid i Östersund var Alma Renborg kontaktperson för Fredrika Bremer-förbundet. Hon grundade även tillsammans med Hildur Kramer-Hallström lokalavdelningen av Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt (LKPR) 14 december 1903, och Alma Renborg blev dess första ordförande. Därigenom var hon även var medlem i centralstyrelsen för LKPR i flera år.

Referenser

Noter

Webbkällor 

 Ellert, Kerstin: Alma Renborg på Jämtlandskvinnor. Tillgänglig under CC BY-SA 3.0, texten här baseras därpå.

Svenska rösträttskvinnor
Svenska skolledare under 1800-talet
Svenska skolledare under 1900-talet
Svenska lärare under 1800-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Personer från Hova socken
Födda 1850
Avlidna 1925
Kvinnor
Taiki (film)

Taiki är en nederländsk familjefilm från 2019 i regi av Mirjam de With efter ett manus av Karin van der Meer.

Handling 
Filmen handlar om en nederländsk familj som är på bilsemester i Sverige. Den nioåriga sonen Bruno börjar gå sina föräldrar på nerverna. Han vill egentligen vara hemma och spela datorspel. Efter att ha bråkat bråk rusar Bruno in i skogen och deras semester blir till en mardröm för föräldrarna som desperat letar efter honom. Väl i skogen stöter Bruno på en varg och lär känna vargen bättre och bättre.

Rollista 

 Pepijn van der Sman – Bruno
 Jennifer Hoffman – Linda
 Tibor Lukács – Chiel
 Linde van der Storm – Frankie
 Aus Greidanus – Baartman
 Camilla Larsson – mor Evelin

Referenser

Externa länkar 

 
Filmer 2019
Nederländska dramafilmer
Nederländska äventyrsfilmer
Nederländskspråkiga filmer
Nørre Vorupør Redningsstation

Nørre Vorupør Redningsstation är en dansk sjöräddningsstation i Nørre Vorupør i Thisteds kommun vid Nordsjökustem i Nordjylland. Den grundades 1851 i samband med tillkomsten av Det Nørrejyske Redningsvæsen och drivs idag av Kystredningstjenesten under Søværnet med nio deltidsanställda.

Stationen har två räddningsbåtar: den 12 meter långa täckta MRB–31 och en 7,4 lång öppen ribbåt. Båtarna ligger på land och sjösätts på stranden på Vorupør Landingplads.

Bibliografi
 Arne Baltesen: Kystredningsstation Nørre Vorupør gennem 130 år, 1982

Källor

Noter

Externa länkar
I Vorupør kender de redningsmanden Jens på www.navnligthy.dk den 4 mars 2010

Sjöräddningsstationer i Danmark
Thisteds kommun
Bildanden 1851
1851 i Danmark
Järla skola

Järla skola är en kommunal grundskola i Nacka kommun. På skolan går runt 700 elever från förskoleklass (F) till årskurs 6. Skolan ligger längs Värmdövägen i centrala Nacka över Kristallens förskola och under både kommunhuset och Eklidens skola.

Historia 
Skolan invigdes i slutet av 1877 och var då känd som Järla folkskola. 1888 byggdes skolan till och ett år senare 1889 byggdes ett nytt skolhus som rymde en småskola med skolsal samt bostad åt skollärinnan även församlingens barnmorska. 1924 byggdes en ny skolbyggnad av sten istället för trä och året därpå byggdes gymnastiksalen.

År 1938 byggdes en vinkelbyggnad ut mot Värmdövägen och skolan moderniserades. 1984 startade Nacka musikklasser sin verksamhet på skolan. Musikklasserna har ett antagningsprov för årskurserna 4-9 för att gå med. Nacka Musikklasser inriktar sig mer musikaliskt samt på sång. 2002 byggdes skolan till ännu en gång för att alla elever skulle få plats. Några av paviljongerna som sattes upp 1960 revs i samband med utbyggnaden, dock lämnades två stycken kvar.

Åren 1997–1998 kom draken, skapad av Ann Ahlberg Sundquist, på plats framför skolan. Draken slingrar sig upp och ner som ett förhistoriskt djur runt päronträden som en påminnelse om sagans och fantasins värld som en viktig del av vår uppväxt. 2012 byggdes skolan ut med ytterligare 6 klassrum och en matsal. Lokalerna anpassades för att passa både skol- och fritidsverksamhet. 

Huvudbiblioteket i Nacka låg från mitten av 1930-talet fram till 1949 i ett klassrum i Järla skola.

Referenser

Byggnader och anläggningar i Nacka kommun
grundskolor i Sverige