kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Saltö kolerakyrkogård

Saltö kolerakyrkogård är en begravningsplats för avlidna under 1800-talets koleraepidemier på Saltö i Karlskrona. Kyrkogården invigdes 1834, men togs först i bruk i samband med kolerautbrottet i staden 1853. Under utbrottet dog 1 000 av stadens då 14 000 invånare, och många av dessa är begravda på kyrkogården, bland annat läkarna Magnus Fürst och F.A. Kramer. Kyrkogården, som är skyddad av Fornminneslagen, är omgiven av en bogårdsmur, och innehar ett tjugotal gravstenar. I kyrkogårdens rännor finns sannolikt massgravar för koleraoffren.

Upprättande och invigning 
Kyrkogården, som är belägen på öns östra sida, mot Dragsö, anlades 1834, då den första koleraepidemin drabbade Sverige. Att kyrkogården skulle anläggas kungjordes den 8 augusti 1834 av Sundhetsnämnden i Karlskrona, då lämpliga platser för kolerakyrkogårdar angavs. Grevinnan Wachtmeister låg bakom valet av plats. Den invigdes den 14 oktober samma år, med en akt som officierades av kyrkoherden Schaar. Sundhetsnämnden samt några ansvariga från staden närvarade.

Koleraepidemin drabbade bland annat Ronneby och Karlshamn hårt, men det finns inga antecknade dödsfall från Karlskrona, vilket medförde att kyrkogården förblev oanvänd fram till det andra epidemiska utbrottet 1853.

Användning 
Den 8 augusti 1853 drabbades Karlskrona av en desto dödligare koleraepidemi. På omkring tio veckor dog ungefär 1 000 personer i Karlskrona, som vid den tiden hade omkring 14 000 invånare. Två av dem som dog var läkarna Magnus Fürst och F.A. Kramer.

Saltö saknade 1853 broförbindelse, vilket innebar att de avlidna fördes med båt till ön. Döda förvarades i likbodar vid Fiskbron nära Wisens gränd, innan de kunde transporteras över till ön. Sannolikt försökte man undvika att föra de avlidna via stadens gator, utan istället sjövägen men även från andra håll än likbodarna. Exempelvis hade kolerasjukhus upprättats på Laboratorieholmen och Stumholmen. 

År 1853 hölls två begravningar om dagen på kyrkogården, en klockan 07:00 på morgonen och en klockan 19:00 på kvällen.

Nutida status 
Kyrkogården är skyddad i enlighet med Fornminneslagen. Den är omgiven av en bogårdsmur av kallmurad sten, 1,2 meter hög och 0,75 meter bred. Begravningsplatsen rymmer ett tjugotal gravstenar samt ett stort antal rännor från nord-nordöst mot syd-sydväst, med en bredd på två meter och ett djup på en halvmeter. Dessa rännor är sannolikt massgravar för koleraoffren. Omkring 600 personer beräknas ligga begravda på kyrkogården.

Källor 

Begravningsplatser i Karlskrona
Karlskronas historia
Fornminnen i Karlskrona kommun
Mercedes-Benz W223

Mercedes-Benz W223 (eller Mercedes-Benz S-klass) är en personbil som den tyska biltillverkaren Mercedes-Benz introducerade i september 2020.

Versioner

Mercedes-Maybach Z223	

I november 2020 presenterades lyxversionen Mercedes-Maybach S-klass, med en hjulbas på 340 cm för extra rymd i baksätet. Maybach-varianten blir ensam i modellserien om att säljas med V12-motor.

Referenser

Externa länkar
 mercedes-benz.se 

W223
Bakhjulsdrivna fordon
Fyrhjulsdrivna fordon
Magnus Fürst

Magnus Fürst, född 29 oktober 1823 i Karlskrona, död där 29 augusti 1853, var en svensk läkare och medicine doktor. Han avled i kolera i samband med kolerautbrottet i Karlskrona 1853, och ligger begraven på Saltö kolerakyrkogård.

Biografi 
Fürst föddes 1823 i Karlskrona, in i familjen Fürst, med en lång tradition inom läkaryrket. Han var bland annat bror till läkarna Carl Absalon och Manfred Fürst. I tjugoårsåldern blev han amiralitetsläkare, och under mitten av 1800-talet kommenderades han på korvetten HMS Lagerbielke, som skulle ta sig till Buenos Aires. På väg mot Sydamerika bröt dysenteri ut på fartyget, vilket Fürst som enda läkare ombord fick behandla alla för, trots att han själv hade blivit smittad. Fürst fick även behandla sårade i Buenos Aires, under strider som uppstod där. För sina gärningar under expeditionen tilldelades han guldmedalj "för berömliga gärningar".

Efter återkomsten till Karlskrona verkade Fürst som läkare i staden. Fürst var en av mycket få läkare som var verksamma i staden under kolerautbrottet 1853. Läkarna vid flottan skulle bara ansvara för sjuka inom sina departement, vilket innebar att det fanns stor läkarbrist i de delar av staden som inte tillhörde till Svenska marinen. När Fredric A. Kramer, som var biträdande läkare vid det sjukhus som hade inrättats i rådhuset, avled 24 augusti 1853, tvingades Fürst att själv ombesörja sjukvården vid sjukhuset. Han avled dock själv fem dagar senare, 29 augusti 1853.

Efter epidemin uppfördes ett minnesmonument över Fürst och Kramer vid kolerakyrkogården på Saltö.

Referenser 

Svenska läkare under 1800-talet
Svenska militärläkare
Personer från Karlskrona
Födda 1823
Avlidna 1853
Män
Jonas J. Magnusson

Jonas J. Magnusson, även Jonas (J) Magnusson, född 1966, är en svensk författare, förläggare, tidskriftsredaktör och kritiker samt översättare från franska och engelska. Tillsammans med fotografen Cecilia Grönberg driver han tidskriften OEI och det anknutna förlaget OEI editör.

Magnusson deltog tillsammans med Grönberg i Göteborgs internationella konstbiennal 2023 med konstinstallationen Läsa | lokalitet (berg, tryck) [strata ur en utvidgad bok; billingen, kinnekulle, 2001–2021] som visades på Göteborgs konsthall.

Utmärkelser 
 2010 – Birger Schöldströms pris, tillsammans med Cecilia Grönberg

Bibliografi 
 Leviatan från Göteborg, Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, Glänta produktion, 2002
 Omkopplingar. avskrifter, listor, dokument, arkiv (med särskilt avseende på Midsommarkransen-Telefonplan), Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, Glänta produktion, 2006
 Witz-bomber och foto-sken. Aron Jonason – vitsare, fotograf, tidningsman, poet, Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, Glänta produktion, 2009
 För pås-seende. Berndt Pettersons collage och bokstavskonst, Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, OEI editör 2012
 Bildaktivisterna. Aktioner i bild i svenskt 1960- och 1970-tal, Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, OEI editör 2023

Källor

Externa länkar

Svenska författare under 2000-talet
Svenska förläggare
Svenska redaktörer
Svenska översättare under 2000-talet
Översättare från franska
Svenska kritiker
Män
Födda 1966
Levande personer
Cecilia Grönberg

Cecilia Grönberg, född 1970, är en svensk fotograf och bildredaktör. Tillsammans med Jonas J. Magnusson driver hon tidskriften OEI och det anknutna förlaget OEI editör. Grönberg disputerade år 2016 i det konstnärliga ämnet fotografisk gestaltning vid Göteborgs universitet, med doktorsavhandlingen Händelsehorisont.

Utmärkelser 
 2010 – Birger Schöldströms pris, tillsammans med Jonas J. Magnusson

Bibliografi 
 Leviatan från Göteborg, Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, Glänta produktion, 2002
 Omkopplingar: avskrifter, listor, dokument, arkiv (med särskilt avseende på Midsommarkransen-Telefonplan), Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, Glänta produktion, 2006
 Witz-bomber och foto-sken: Aron Jonason – vitsare, fotograf, tidningsman, poet, Cecilia Grönberg och Jonas J. Magnusson, Glänta produktion, 2009

Källor 

Svenska fotografer under 2000-talet
Svenska fotografer under 1900-talet
Svenska redaktörer
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Kvinnor
Födda 1970
Levande personer
1997 EP17

1997 EP17 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 1 mars 1997 av de båda japanska astronomerna Seiji Ueda och Hiroshi Kaneda i Kushiro.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av S Ueda
Astronomiska upptäckter av H Kaneda
Astronomiska upptäckter 1997
7686 Wolfernst

7686 Wolfernst eller 2024 P-L är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 september 1960 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter den tyske amatörastronomen Wolfgang Ernst.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1960
7687 Matthias

7687 Matthias eller 2099 P-L är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 september 1960 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter den tyske amatörastronomen Matthias Busch.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1960
7688 Lothar

7688 Lothar eller 2536 P-L är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 september 1960 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter den tyske amatörastronomen Lothar Kurtze.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Vesta.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Vesta-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1960
Ragnar Götherström

Ragnar Leonard Götherström, född 28 oktober 1885 i Oskarshamn, död 10 maj 1972 i Danderyds församling, var en svensk brandtekniker.

Ragnar Götherström, som var son till förste lantmätaren Oskar Leonard Götherström, blev underlöjtnant vid kustartilleriet 1905, löjtnant 1907, kapten 1916 och kapten i reserven. Götherström var tygofficer vid Karlskrona örlogshamn och fästning 1914–1919. Från 1919 arbetade han helt med brandskydd, och var från samma år brandinspektör vid Försäkringsaktiebolaget Mälaren. 1920 blev han redaktör för Brandskyddsföreningens tidskrift Brandskydd, 1927 sekreterare i och chef för Brandskyddsföreningen och utövade under sin tid där ett betydande inflytande över utvecklingen av brandskyddet i Sverige. Särskilt beträffande det industriella brandskyddet kom Götherströms arbete som organisatör, föreläsare och skribent att spela en betydande roll. Bland hans skrifter märks Handledning i industriellt brandskydd (1941).

Han var ingift i ätten Lannerstierna.

Källor 
 
 Adelsvapen, ätten Lannerstierna, tab. 5 https://www.adelsvapen.com/genealogi/Lannerstierna_nr_1592

Noter 

Svenska militärer under 1900-talet
Personer inom säkerhet
Personer från Oskarshamn
Födda 1885
Avlidna 1972
Män
7689 Reinerstoss

7689 Reinerstoss eller 4036 P-L är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 september 1960 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter den tyske amatörastronomen Reiner Michael Stoss.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Koronis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Koronis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1960
7690 Sackler

7690 Sackler eller 2291 T-1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 mars 1971 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter Raymond och Beverly Sackler.

Asteroiden har en diameter på ungefär 10 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1971
Herman Holmberg

Herman Birger Holmberg, född den 7 juli 1844 i Vadstena, död den 14 augusti 1935 i Lidingö, var en svensk militär.

Holmberg blev underlöjtnant vid Vendes artilleriregemente 1863, löjtnant 1869 och kapten 1876. Han var sekreterare i Artilleristaben 1874–1878, lärare vid Artilleri- och ingenjörhögskolan 1878–1891 och chef för nämnda högskola 1891–1898. Holmberg blev major i armén 1891 och vid Svea artilleriregemente 1892 samt överstelöjtnant vid Andra Svea artilleriregemente 1894. Han var överste och chef för Norrlands artilleriregemente 1898–1907 samt överste i 6:e arméfördelningens reservbefäl 1907–1909. Holmberg blev ledamot av Krigsvetenskapsakademien 1886. Han blev riddare av Svärdsorden 1891 och av Nordstjärneorden 1895 samt kommendör av andra klassen av Svärdsorden 1901 och kommendör av första klassen 1905. Holmberg vilar på Lidingö kyrkogård.

Källor 

 Riddare af Kongl. Svärds-Orden i Sveriges statskalender 1892
 
 
 
 
 
 Sveriges Dödbok 1860–2017
 Herman Birger Holmberg på Gravar.se

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Kommendörer av första klass av Svärdsorden
Riddare av Nordstjärneorden
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Vadstena
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Födda 1844
Avlidna 1935
Män
7691 Brady

7691 Brady eller 3186 T-3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 oktober 1977 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanske astronauten Charles E. Brady.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1977
Gravdal Skipsbyggeri

Gravdal Skipsbyggeri A/S, tidigare Gravdal Skipsbyggeri og Trelastforretning, var ett norskt varv i Sunde i Kvinnherads kommun i Hordaland.

Det grundades ursprungligen av Gunnar Gravdal 1820 i Hillestad i Sunnhordland. Hans sonson Hans Gravdal etablerade 1892 varvet i Sunde. Det lades ner 1978.

Varvet har byggt ett stort antal jakter, galeaser, skonare och kuttrar i trä, och senare fiskebåtar och ishavsskutor. På 1930-talet var varvet det största träfartygsvarvet i Norge. År 1953 byggde varvet sitt första fartyg med stålskrov.

Fartyg byggda av Gravdal Skipsbyggeri i urval
 255 1930 Motorkuttern MK Kinsarvik
 290 1937 Räddningsskutan RS 45 Christian Børs II
 298 1939 Bilfärjan MF Lærdal
 32 1955 Passagerarfartyget M/S Blue Charm, byggd som MS Prinsen för A/S Nesodden-Bundefjord Dampskipsselskap
 356 1963 Bilfärjan MF Lyderhorn

Bibliografi
Hans Nerhus: Frå vikings tid til nutid – Eit stykke vestnorsk skipsbyggingssoge: Gravdal Skipsbyggeri og Trelastforrettning, Sunde, 1955

Källor
Sunde kyst- og litteratursentrum: Kystkultur 2018

Noter

Nedlagda norska skeppsvarv
Hordaland fylke
Företag bildade 1820
Bosques

Bosques kan syfta på:

 Bosques la Florida -  ort i Mexiko
 Bosques de la Hacienda -  ort i Mexiko
 Bosques de la Magdalena -  ort i Mexiko
 Bosques del Mineral -  ort i Mexiko
 Bosques de San Pedro -  ort i Mexiko
Centerns ordförandeval 2019

Centerns ordförandeval 2019 hölls den 7 september 2019 på Centerns extra insatta partimöte i Kouvola.

Bakgrund 

Den 8 mars 2019 meddelade Finlands statsminister, tillika Centerns partiordförande, Juha Sipilä att regeringen Sipilä hade begärt att få lämna in sin avgångsansökan till president Sauli Niinistö. Det här efter att regeringens vårdreform fallit samman. Ansökan godkändes men regeringen fick sitta kvar som expeditionsregering fram till att en ny regering tillkommit efter riksdagsvalet 2019. 

I riksdagsvalet 2019 blev Centern det fjärde största partiet med 13,8% av rösterna. De förlorade cirka 200 000 röster och 7,3 procentenheter från riksdagsvalet 2015. Det var partiets sämsta valresultat på över 100 år och ledde till att Juha Sipilä meddelade sin avgång som ordförande för partiet.

I regeringsbildningen efter valet valde partiet att sitta med i regeringen Rinne där de fick fem ministerposter; näringsminister - Katri Kulmuni, försvarsminister - Antti Kaikkonen, jord- och skogsbruksminister - Jari Leppä, kultur- och vetenskapsminister - Annika Saarikko delat med Hanna Kosonen samt finansminister och vice statsminister - Mika Lintilä. 

Den 18 juni 2019 meddelade Finlands försvarsminister Antti Kaikkonen att han ställer upp i ordförandevalet.

Drygt en vecka senare, den 26 juni, meddelade även näringsminister Katri Kulmuni sin kandidatur i valet. 

Senare ställde också företagaren Jari Tasanen upp i valet.

Kandidater

Andra kandidater 
Jari Tasanen – Företagare.

Personer som inte ställde upp 
Eeva Kalli – Ledamot av Finlands riksdag (2019–).
Antti Kurvinen – Ledamot av Finlands riksdag (2015–).
Mikko Kärnä – Ledamot av Finlands riksdag (2015–2018, 2019–).
Mika Lintilä – Finlands finansminister (2019–), Finlands vice statsminister (2019–). 
Annika Saarikko – Finlands kultur- och forskningsminister (2019–). (Stödde Antti Kaikkonen).

Opinionsundersökningar

Resultat

Referenser 

Centern i Finland
Val 2019
2019 i Finland
Politik i Finland
Partiledarval i Finland
Ernst Boheman

Ernst Henrik Georg Boheman, född den 15 mars 1836 i Gränna, död den 16 januari 1916 i Stockholm, var en svensk militär. Han var son till entomologen Carl Henrik Boheman.

Boheman blev underlöjtnant vid Svea artilleriregemente 1856 och löjtnant 1860. Han var adjutant vid Arméförvaltningens artilleridepartement 1867–1874. Boheman blev kapten vid regementet 1871 och major 1883. Han var ledamot i Krigshovrätten 1890–1894. Boheman  blev överstelöjtnant 1892, överste och chef för Norrlands artilleriregemente 1893. Han beviljades avsked från regementet och blev överste i armén 1898 samt beviljades avsked ur krigstjänsten 1904. Boheman invaldes som ledamot av Krigsvetenskapsakademiens andra klass 1895. Han blev riddare av Svärdsorden 1876, kommendör av andra klassen av samma orden 1896 och kommendör av första klassen 1901. Boheman var ledamot i direktionen över Södertälje kanal-och slussverksbyggnad från 1906.

Källor 

 
 Kommendörer af Kongl. Svärds-Orden, 2:a kl. i Sveriges statskalender 1899
 
 
 

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Kommendörer av första klass av Svärdsorden
Svenska militärer under 1800-talet
Personer från Gränna
Födda 1836
Avlidna 1916
Män
Helge Haage

Erik Helge Haage, född 15 oktober 1890 i Söderala socken, död 20 september 1973 i Västerleds församling, var en svensk pedagog och ämbetsman.

Helge Haage var son till sågverksarbetaren Olof Eriksson. Han avlade folkskollärarexamen i Karlstad 1912 och arbetade som folkskollärare i Göteborg 1912–1920. Efter studentexamen i Göteborg som privatist 1914 studerade Haage vid Göteborgs högskola och blev 1917 filosofie kandidat och 1919 filosofie licentiat. 1920 blev han filosofie doktor vid Uppsala universitet, tjänstgjorde 1920–1921 som vikarierande lektor vid Folkskoleseminariet i Landskrona, var 1921–1931 kommunalt anställd folkskoleinspektör i Landskrona och var från 1931 statens folkskoleinspektör i Stockholmstraktens inspektionsområde. Under längre och kortare perioder tjänstgjorde han som undervisningsråd i Skolöverstyrelsen. Han fick 1945 i uppdrag att inom Statens utlänningskommission organisera och leda undervisningen av barnen till baltiska flyktingarna som vid den tiden sökte sig till Sverige. I doktorsavhandlingen Ortografiens psykologiska och pedagogiska problem (1920) belyste han grundläggande frågor inom modersmålsundervisningens metodik. Han utgav flera läroböcker för skolans lågstadium och verkade som föreläsare i pedagogiska ämnen, skrev artiklar i fackpressen samt redigerade och ledde inspelningen av ett flertal skolfilmer. Haage var även engagerad inom skyddshemsverksamheten och var från 1938 ordförande och VD för statens skolhem i Hammargården. Han var även ledamot av styrelsen för Vanföreanstalten i Stockholm, för Sveriges skolungdoms gymnastik- och idrottsförbund och för Statens folkskoleinspektörers förbund.

Han var far till fyra barn och bland dem märks Stina Ljunggren, olympisk gymnast som senare blev rektor för Gymnastik- och idrottshögskolan.

Källor

Noter 

Svenska pedagoger
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Söderala socken
Födda 1890
Avlidna 1973
Män
Aktiebolaget Transito

Aktiebolaget Transito bildades i oktober 1915 av Axel Bildt för att under första världskriget kontrollera transito-trafiken över Skandinavien mellan å ena sidan Storbritannien, Frankrike, Italien och Amerika och å andra sidan Ryssland. Företaget upphörde 1923.

Sommaren 1915 fördes förhandlingar mellan de svenska och brittiska regeringarna om behovet av handelsutbyte under första världskriget, men i oktober samma år strandade de. Ententemakterna Storbritannien, Frankrike och Ryssland var mycket intresserade av att upprätthålla trafiken, särskilt mellan Ryssland och Storbritannien, över Skandinavien. Eftersom trafiken inte kunde fortgå okontrollerad som förut, anmodades Bildt av de brittiska och ryska ministrarna i Stockholm att göra ett förslag att på lämpligt sätt kontrollera och trygga denna trafik. Syftet var att garanti kunde lämnas för att varorna – trots att inga egentliga genomgångskonossement kunde upprättas – verkligen skulle gå igenom Skandinavien utan risk att bli kvar för svensk eller skandinavisk konsumtion eller, från ententesynpunkt än värre, komma fienden till godo.

Allt gods från ententemakterna till Ryssland och vice versa adresserades till de inblandade regeringarnas förtroendemän i de respektive länderna med åliggande att ej ställa transitogodset till köparens disposition, förrän det faktiskt kommit in i destinationslandet. Transito blev i Sverige svenskt ombud för samtliga dessa förtroendemän och organiserade inom Skandinavien en kedja av agenturer, genom vilka varorna hade att passera. Transito förde även fullständiga räkenskaper över alla transitolicenser, för vilka Sverige debiterade Ryssland och Storbritannien. Från 10 november 1915 till 10 november 1917, efter vilken tid trafiken på grund av de politiska förhållandena i Ryssland avbröts, transiterades under Transitos kontroll varor genom Sverige till ett värde av omkring 1 miljard kronor eller omkring 35 miljarder kronor justerat för 2018 års penningvärde.

Källor

Noter

Ej längre existerande svenska företag
Ugglan
Företag bildade 1915
Milan Mačvan

Milan Mačvan, född 16 november 1989 i Vukovar, är en serbisk basketspelare. Han blev olympisk silvermedaljör i basket vid sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro.

Källor 

Serbiska basketspelare
Serbiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Serbien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 2016
Födda 1989
Levande personer
Män
Serbiska idrottare under 2000-talet
Personer från Vukovar
Bräcke samrealskola

Bräcke samrealskola var en realskola i Bräcke verksam från 1944 till 1964.

Historia
Skolan bildades som en högre folkskola 1931 som 1 januari 1935 ombildades till en kommunal mellanskola,  vilken från 1944 successivt ombildades till en samrealskola. 

Realexamen gavs från 1947 till 1964.

Skolbyggnaden användes efter realskolan av Bräcke skolas högstadium, men är numera oanvänd.

Referenser

Läroverk och realskolor i Sverige
Utbildning i Bräcke