kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vällenbanan

Vällenbanan var en bibana till Dannemora–Hargs Järnväg i norra Uppland med en spårvidd på 891 millimeter.

Vällenbanan, som var 8,5 kilometer lång, användes för timmer-, ved- och träkolstransporter för Gimo bruk mellan 1914 och 1951. Den gick från den nyanlagda Risinge banvaktarstuga och gick åt sydsydost till Norrvällens lastplats vid byn Fagervik vid norra ändan av sjön Vällen. Den användes endast för godstrafik.

Samtidigt med järnvägen byggde Gimo bruk samhället Fagervik vid sjön för sina skogsarbetare, med fyra bostadshus, ett kombinerat bostads- och tvätthus samt några tillfälliga bostadsbaracker.

På Vällen fraktades timmersläp av ångbåten S/S Francken. Timmerflottningen upphörde i början av 1940-talet. Vällenbanan lades slutligen ned 1954 och spåren revs 1955. Banvallen har använts som skogsbilväg.

Av byn Fagervik återstår idag bara några husgrunder. Fagervik är den enda by i Uppland som både uppstod och försvann på 1900-talet.

Källor
Harald Agrell och Gustaf Andersson: Vällenbanan – Doldis i Roslagsskogarna i tidskriften Tåg, nummer 1, 2019

Industrijärnvägar i Sverige
Järnvägslinjer med spårvidden 891 mm i Sverige
Byggnader och anläggningar i Östhammars kommun
Brandsegel

Ett brandsegel är ett tygstycke, traditionellt av segelduk, med en ring runt om i vilken ett antal personer håller hårt för att hålla uppe och spänna duken, så att en nödställd person kan hoppa från ett hus i brand. Brandsegel finns omnämnt till exempel i Göteborgs brandförordning 1748.
Brandförsvar
Brouwermedaljen

Brouwermedaljen (nederländska: Brouwermedaille) är en vetenskaplig utmärkelse, som sedan 1970 utdelas vart tredje år till en framstående matematiker av Koninklijk Wiskundig Genootschap, det nederländska matematiska sällskapet. Medaljen är uppkallad efter Luitzen Egbertus Jan Brouwer.

Pristagare 
 1970: René Thom
 1973: Abraham Robinson
 1978: Armand Borel
 1981: Harry Kesten
 1984: Jürgen Moser
 1987: Jurij Manin
 1990: Walter Murray Wonham
 1993: László Lovász
 1996: Wolfgang Hackbusch
 1999: George Lusztig
 2002: Michael Aizenman
 2005: Lucien Birgé
 2008: Phillip Griffiths
 2011: Kim Plofker
 2014: John N. Mather
 2017: Kenneth A. Ribet

Källor 
 

Matematikpriser
Priser i Nederländerna
Priser och utmärkelser instiftade 1970
Dan Crenshaw

Daniel "Dan" Reed Crenshaw, född 14 mars 1984 i Aberdeen i Skottland, är en amerikansk politiker för republikanerna och tidigare Navy Seal i USA:s flotta. Han är ledamot av USA:s representanthus från Texas 2:a distrikt sedan 2019.

Biografi
Crenshaw föddes i Aberdeen i Skottland av amerikanska föräldrar. Han växte sedan upp i Katy, i närheten av Houston, i Texas. Han bodde även ett par år i Ecuador och Colombia på grund av faderns arbete i oljeindustrin. Under denna period lärde han sig flytande spanska. Hans mor dog i cancer när han var tio år gammal.

Han avlade en kandidatexamen (B.A.) i internationella relationer vid Tufts University 2006. Han tjänstgjorde därefter som Navy Seal i USA:s flotta åren 2006–2016, bland annat i Afghanistan där han 2012 skadades och förlorade sitt högra öga. Han pensionerade sig från militären 2016 av medicinska skäl. Som krigsveteran började han studera vid Harvard University, och avlade 2018 en masterexamen i offentlig förvaltning (M.P.A.).

Politisk karriär
I mellanårsvalet 2018 valdes Crenshaw in som ledamot av representanthuset från Texas 2:a distrikt. Han tillträdde ämbetet den 3 januari 2019. Hans fokusfrågor i mellanårsvalet 2018 var immigrationsreform och gränssäkerhet.

Referenser

Noter

Externa länkar

Ledamöter av USA:s representanthus från Texas
Amerikanska republikaner
Krigsveteraner
Personer som tjänstgjort i USA:s flotta
Alumner från Harvard Kennedy School
Personer från Aberdeen
Levande personer
Födda 1984
Män
Alumner från Tufts University
Jennie Linnéll

Jennie Margaret Ingemarsdotter Linnéll, född den 7 december 1988 i Tyresö, är en svensk tidigare handbollsspelare, som spelade som mittnia.

Karriär 
Jennie Linnéll hade Tyresö som moderklubb. Hennes elitkarriär började i  danska klubben KIF Vejen 2007. Det första året spelade hon utan kontrakt. 2010 var hon med och spelade  final i cupvinnarcupen som KIF Vejen förlorade. Hon lämnade  Danmark 2010 efter tre år och spelade sedan för den svenska klubben H 65 Höör från 2010. De första åren spelade H65 Höör i svenska division 1. Jennie Linnéll stannade i klubben i fem år och klubben hade tagit sig till elitserien och dessutom 2014vunnit Challange Cup innan hon ville ta chansen att bli proffs i Danmark igen. Hon valde att spela för klubben HC Odense 2015. Hon skrev på ett tvåårskontrakt. Hon spelade bara  ett år i Odense och lämnade klubben då hon inte fick speltid i klubben. Då hon återvände till Sverige valde hon att bosätta i Stockholm och spela för Skuru IK. Under åren hon spelat i Skuru har klubben åkt ut i semifinal mot IK Sävehof i SM-slutspelet. I februari 2019 råkade hon ut för en korsbandsskada. Jennie Linnéll missade slutspurten i serien som Skuru vann genom att besegra H65 Höör med 26-19 i sista seriematchen. Efter korsbandsskadan avslutade Jennie Linnéll sitt kontrakt med Skuru.

Privatliv 
Jennie Linnell är dotter till Eja Linnéll och Ingemar Linnéll, som var svensk förbundskapten 2004-2008. Hon har en tvillingsyster Jonna Linnéll som spelat handboll för Lugi och H65 Höör i elitserien och en bror Jesper Linnéll som har spelat för Drott, Ricoh och nu 2019 för AIK i svenska handbollsligan. Jennie Linnéll har vid sidan av handbollen varit med i TV 4 handbollsmagasin Avkast och är även expertkommentator i TV.

Referenser 

Svenska handbollsspelare
Kvinnor
Födda 1988
Levande personer
Spelare i Tyresö HF
Spelare i Skuru IK Handboll
Spelare i Höörs HK H 65
John Mather

John Mather kan syfta på bland andra:

* John Mather (1848–1916), australisk landskapsmålare
 John C. Mather (född 1946), amerikansk astrofysiker
 John N. Mather (1942–2017), amerikansk matematiker
Mårten Ringbom

Mårten Eric Jonas Ringbom, född 14 juni 1934 i Helsingfors, död 28 maj 2012, var en finländsk journalist och författare. Han var son till Nils-Eric Ringbom. 

Ringbom var 1967–1976 assistent vid Helsingfors universitet och 1976–1997 journalist vid Finlands Rundradio med samhälls- och kulturprogram som specialområde. I hans filosofiskt inriktade författarskap märks diktsamlingarna Begrip (1961) och Den flerdimensionella människan (1969) samt essäsamlingen De goda och de onda (1974). 

Ringbom väckte livlig debatt med den polemiska skriften Niccolo och Nikolaj – ofärdsårens Finland i Machiavellis perspektiv (1999), som riktade skarp kritik mot Matti Klinges historiesyn. Ringbom blev filosofie doktor 2002 på avhandlingen Man as a Moral Agent in Aristotle. Han engagerade sig i ledningen för många kulturorganisationer, bland annat som sekreterare i Finlands svenska författareförening 1960–1965 och medlem av statens litteraturkommission 1968–1973.

Källor

Finlandssvenska författare
Svenskspråkiga författare
Finlandssvenska journalister
Författare från Helsingfors
Journalister från Helsingfors
Födda 1934
Avlidna 2012
Män
La Cygne

La Cygne är en stad belägen vid floden Marais des Cygnes i nordöstra delen av Linn County, belägen i öst-centrala Kansas, i USA. Enligt folkräkningen 2010, hade staden en befolkning på 1 149 invånare.  Staden har fått sitt namn efter Marais des Cygnes River som är en fransk översättning av en osage-benämning med betydelsen "svanarnas myr".

Källor

Linn County, Kansas
Orter i Kansas
RBG

RBG är en dokumentärfilm från 2018 om Ruth Bader Ginsburg, domare i USA:s högsta domstol. Filmen producerades av Betsy West och Julie Cohen. Den hade världspremiär på Sundance filmfestival i januari 2018 och visades senare på biografer i USA. Filmen fick positiv kritik och nominerades till två Oscar-priser för bästa dokumentärfilm och bästa sång (I'll Fight).

Låten I'll Fight, som spelas under rulltexten, skrevs av Diane Warren och spelades in av Jennifer Hudson.

Handling 
Dokumentärfilmen berättar historien om hur Ruth Bader Ginsburg trotsade gendermotstånd under sin karriär, vilken slutade med att hon utsågs till domare i USA:s högsta domstol. Från det att hon kom som student till Harvard Law School kämpade hon för kvinnors rätt att få likabehandling i arbetslivet. 

Filmen behandlar också Ruth Bader Ginsburgs position som en populär kändis, vilket började med utgivandet av Notorious R.B.G.: The Life and Times of Ruth Bader Ginsburg av Shana Knizhnik och Irin Carmon. 

Ruth Bader Ginsburgs barnbarn, som medverkar i filmen, tog också juristexamen vid Harvard Law School. Hon anmärker att i hennes avgångsklass var hälften kvinnor och hälften män, medan på Ruth Bader Ginsburgs tid det endast var nio kvinnliga studenter i en årskull på 560 elever.

Filmen visar en lekfull sida hos den normalt reserverade Ruth Bader Ginsburg. Hon medverkar i ett godmodigt meningsutbyte med den ärkekonservative högstadomstolsdomaren Antonin Scalia, vid vilket de konstaterar att kärlek till opera var ett av de få saker som de delade.

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln RBG (film) på engelskspråkiga Wikipedia.

Noter

Amerikanska dokumentärfilmer
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska filmer 2018
Världsmästerskapet i curling för damer 2019

Världsmästerskapet i curling för damer 2019 (officiellt LGT World Women's Curling Championship) avgjordes i Silkeborg, Danmark den 16–24 mars 2019. Mästerskapet var det 41:e i ordningen. Världsmästare blev Schweiz efter finalseger mot Sverige.

TV-sändningar 
I Sverige sänds tävlingarna i Eurosport.

Kvalificerade lag 
 Värdland

 Två lag från amerikanska zonen
 
 
 Sex lag från 2018 års europamästerskap

 Anm. Zonen med det automatiskt kvalificerade värdlandet samt det sämst placerade laget vid VM för damer 2018 medför att europazonen går miste om två garanterade platser.
 Två lag från 2018 års pacific-asiatiska mästerskap

 Två lag från 2019 års kvaltävling till årets VM.

Deltagare

Grundomgångar 
I grundomgången möter alla 13 lag varandra, d.v.s. varje lag spelar 12 omgångar. De sex främsta lagen går till slutspel. Av dessa går de två främsta lagen i grundomgången direkt till semifinal, medan de övriga fyra lagen spelar varsin kvalmatch om resterande två platser i semifinalen.

Tabell 

Slutställning i grundspelet

Resultat 
Alla rundor spelas efter UTC +1
 Runda 1 Lördag 16 mars, 14:00 Runda 2 Lördag 16 mars, 19:30* Finland förlorade matchen på grund av att tiden tog slut.

 Runda 3 Söndag 17 mars, 09:00 Runda 4 Söndag 17 mars, 14:00 Runda 5 Söndag 17 mars, 19:00 Runda 6 Måndag 18 mars, 09:00 Runda 7 Måndag 18 mars, 14:00 Runda 8 Måndag 18 mars, 19:00 Runda 9 Tisdag 19 mars, 09:00 Runda 10 Tisdag 19 mars, 14:00 Runda 11 Tisdag 19 mars, 19:00 Runda 12 Onsdag 20 mars, 09:00 Runda 13 Onsdag 20 mars, 14:00 Runda 14 Onsdag 20 mars, 19:00 Runda 15 Torsdag 21 mars, 09:00 Runda 16 Torsdag 21 mars, 14:00 Runda 17 Torsdag 21 mars, 19:00 Runda 18 Fredag 22 mars, 09:00 Runda 19 Fredag 22 mars, 14:00 Runda 20 Fredag 22 mars, 19:00 Slutspel 

 Kvalspel Lördag 23 mars, 9:00 Semifinal 1 Lördag 23 mars, 14:00 Semifinal 2 Lördag 23 mars, 19:00 Bronsmatch Söndag 24 mars, 10:00 Final Söndag 24 mars, 16:00''

Vinnare

Referenser 
 Mästerskapets webbsida; program och resultat

Externa länkar 
 WCF:s webbsida

Curlingtävlingar
2019 i Danmark
Curling i Danmark
Internationella sportevenemang i Danmark
Sportåret 2019
Sport i Silkeborg
Almirante Latorre-klass

Almirante Latorre-klass var en klass av chilenska slagskepp. Klassen omfattade ursprungligen två fartyg, Almirante Latorre och Almirante Cochrane, men endast Almirante Latorre kom att levereras till den chilenska flottan.

Då man i Chile 1908 fick nyheter om det argentinska skeppsbyggnadsprojektet skapade det oro, och 1909 intog man ett program för egen utbyggnad av de marina stridskrafterna, bland annat byggnation av en dreadnought. En tid senare utökades antalet planerade slagskepp till två, 1911 anslogs medel för byggnationen och redan samma år upphandlades konstruktionen varvid anbudet vanns av Armstrong Whitworths varv i Elswick. Fartygen fick först namnen Libertad och Constitution. Efter kölsträckningen döptes de om till Valparaiso och Santiago. Kort därefter ändrades dock namnen till Almirante Latorre och Almirante Cochrane. Almirante Latorre sjösattes i november 1913. Inget av fartygen var dock färdigbyggda vid utbrottet av första världskriget, då det brittiska Amiralitetet gav order om att låta rekvirera att fartyg som var under byggnad för främmande makt. Sedan beslutet godkänts döptes Almirante Latorre 9 september 1914 om till Canada. I samband med detta togs beslut om ett antal ändringar för att fartyget skulle överstämma bättre med brittiska flottans standard. En kraftigare radiostation och ett centralt eldledningssystem för huvudartilleriet installerades och i september 1915 togs hon i bruk av brittiska flottan. Almirante Cochrane som också rekvirerades av britterna kom dock att i stället byggas om till hangarfartyg och tjänstgjorde i brittiska flottan som HMS Eagle. Canada deltog i Skagerrakslaget där hon kom att avlossa drygt 150 projektiler mot fienden. Kort efteråt överfördes hon till stridsreserven och kunde 1917 köpas tillbaka av den ursprungliga beställaren, den chilenska flottan.

Almirante Latorre överfördes i augusti 1920 till chilenska flottan och återfick då sin planerade namn. 1929-1931 undergick hon reparation i Storbritannien. Kort efter återkomsten till Chile var hon inblandad i det myteri som utbröt inom chilenska flottan 1 september 1931. USA gjorde kort efter sitt inträde i andra världskriget ett försök att köpa Almirante Latorre och några andra fartyg, men förhandlingarna strandade. Fartyget kvarstod i aktiv tjänst fram till 1951, och låg därefter som bunkerfartyg vid flottbasen i Talcahuano fram till slutet av 1950-talet. I augusti 1959 ströks hon ur flottans rullor och såldes till skrotning i Japan.

Källor 
 Slagskepp under andra världskriget: fartygen, beväpningen och sjöslagen, Balakin, Dasjian, Patianin, Tokarev & Tjausov s. 23-25.

Slagskeppsklasser
Slagskepp
Flygplatsterminal

En flygplatsterminal är en byggnad vid en flygplats som utgör huvudbyggnaden för passagerare.

Byggnadens delar
Terminalen innehåller incheckningshall, avgångshall, ankomshall, bagagehall och gater. I incheckningshallen finns incheckningsdiskar och incheckningsautomater där passagerare checkar in. I avgångshallen finns säkerhetskontrollen där passagerare och handbagage undersöks, lounger, butiker och restauranger. Från terminalen kan passagerarna ta sig till flygplanen via en gångbrygga från terminalen, via buss eller gå ut till planet. 

Vi ankomst kommer passagerarna först till en eventuell passkontroll, sedan kommer till bagagehalle, sedan eventuell tull och sist kommer till ankomsthallen som ibland sitter ihop med incheckningshallen. I ankomsthallen finns biluthyrning, järnvägsstation m.m.

Se även
Färjeterminal
Resecentrum
Flygplatser
Laura Järnefelt

Laura Järnefelt eller Laura Kolehmainen Järnefelt, född 1904 i Tusby i Finland, död 17 september 1985, var en finländsk bildkonstnär. Hon var dotter till konstnären Eero Järnefelt. Hon debuterade som konstnär 1930 och använde namnet Järnefelt som sitt konstnärsnamn.

Hon studerade vid Konstuniversitetets Bildkonstakademi 1923–1925, Helsingfors universitets ritsal 1924–1925, Académie Othon Friesz och Académie Colarossi i Paris 1926 samt vid Accademia Inglese och Lipinsky i Rom 1928 och 1932.

Hon är känd för sina målningar av idylliska landskap från en period, då modernismen började vinna terräng inom den finländska konsten, men följde inte själv de modernistiska strömningarna. Hon hämtade ofta sina motiv från naturen kring sitt föräldrahem Suviranta, där hon senare bodde med sin egen familj, belägen i Träskända vid Tusby träsk.

Laura Järnefelt har gjort monumentalmålningen Landskap från Kakkovuori i Pielavesi sparbank och hon har målat ett stort antal porträtt, som finns bland annat i Helsingfors universitet, Aalto-universitetet och hos Träskända stad.

Källor

Noter

Externa länkar
 Pauliina Laitinen-Littorin: Laura Järnefelt maalaa idyllistä luontoa ("Laura Järnefelt målar idyllisk natur") i webbtidskriften Taloustaito den 3 februari 2017. Läst den 17 mars 2019.

Finländska porträttmålare
Finländska landskapsmålare
Finländska målare under 1900-talet
Födda 1904
Avlidna 1985
Kvinnor
Personer från Tusby
Anders Bruzelius

Anders Sommar Bruzelius, född 14 november 1911 i Stockholm, död 11 oktober 2006 i Lund, var en svensk jurist.

Bruzelius utbildade sig till jurist vid Stockholms universitet med juris kandidatexamen 1934. Han var anställd vid Lunds tingsrätt sedan 1947, från 1953 som rådman och senare lagman, samt från 1948 också lärare vid Lunds universitet. Han blev hedersdoktor vid Juridiska fakulteten vid Lunds universitet 1969 tillsammans med Ruth Bader Ginsburg.

Han arbetade 1961–1965, då rådman i Lund, tillsammans med Ruth Ginsburg i Lund inom ett projekt som drevs av Columbia University i New York för att kartlägga rättegångspraxis i civilprocesser i Frankrike, Italien och Sverige för en amerikansk publik. Detta resulterade i boken Civil Procedure in Sweden.

Anders Bruzelius var son till apotekaren Nils Bruzelius och Maria Sandberg. Nils G. Bruzelius var hans farfar. Anders Bruzelius gifte sig 1938 med Ingrid Hoffmeyer. Paret hade barnen Karin Maria Bruzelius, Lars Bruzelius och Nils Bruzelius.

Bibliografi i urval
Anders Bruzelius: Rättskunskap, Gleerup, Lund 1959
Anders Bruzelius och Ruth Ginsburg: Civil Procedure in Sweden, Martinus Nijhoff, Haag 1965
Anders Bruzelius, Erik Wångstedt och Marie-Louise Norking: Kortfattad engelsk-svensk juridisk ordbok
Anders Bruzelius: Doctorinnan Erica Sommar född Liebman, Bruzelianska släktföreningen, Södra Sandby 1981
Anders Bruzelius och Jan Nasanius: Socialtjänstens termer och begrepp: social ordbok, Skeab/Håkan Ohlson, Lund 1982

Utmärkelser
  Riddare av Nordstjärneorden

Källor

Noter

Svenska häradshövdingar
Hedersdoktorer vid Lunds universitet
Svenska jurister under 1900-talet
Anders
Födda 1911
Avlidna 2006
Män
Sellman

Sellman(n) är ett efternamn som burits av bland andra:

 Georg Sellmann (1839–1920), svensk bryggare och disponent
 Jean Rudolf Sellman  (1841–1922), svensk operasångare
 Julius Sellman (1859–1930), svensk redaktör och författare
 Olof Sellman (1890–1956), svensk arkitekt och grafiker
 Sven Sellman (1905–1969), svensk tandläkare
 Ture Sellman (1888–1968), svensk arkitekt och fotograf
Nils Bruzelius

Nils Anders Bruzelius, född 17 augusti 1945 i Lund, är en svensk nationalekonom med specialisering på transportekonomi.

Nils Bruzelius är ett av tre barn till Anders Bruzelius och Ingrid Bruzelius samt bror till Karin Maria Bruzelius och Lars Bruzelius.

Han växte upp i Lund och studerade industriell ekonomi vid University of Birmingham i Storbritannien med en magisterexamen samt disputerade 1978 i nationalekonomi vid Stockholms universitet med avhandlingen The value of travel time: theory and measurement.

Bibliografi i urval
Nils Bruzelius: The value of travel time: theory and measurement, Nationalekonomiska institutionens vid Stockholms universitet skriftserie 1978:3, Stockholm 1978
Nils Bruzelius: Samhällsekonomiska kostnads- intäktskalkyler: teori och tillämpning på investeringar i transportsektorn, Serien Rapporter från Byggforskningsrådet 1980:97, 
Nils Bruzelius, Arne Jensen och Lars Sjöstedt: Svensk järnvägspolitik: en kritisk granskning, Studieförbundet Näringsliv och samhälle 1993, 
Nils Bruzelius: Behövs en ny luftfartspolitik?: en ekonomisk analys av flygtrafikens regleringar, Sveriges industriförbund 1988, 
Nils Bruzelius: Väghållning på ny väg, Lunds universitet, Institutet för ekonomisk forskning  och Sydsvenska industri- och handelskammaren 2006
Nils Bruzelius: How the Port of Walvis Bay became Namibian. This is my Story,  ARX förlag 2017,

Källor
Om Nils Bruzelius på www.arxforlag.se

Noter

Externa länkar
Nils Bruzelius webbplats

Svenska ekonomer
Födda 1945
Levande personer
Män
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Nils
Världscupen i skidskytte 2019/2020

Världscupen i skidskytte 2019/2020 inleddes den 30 november 2019 i Östersund, Sverige och avslutades den 14 mars 2020 i Oslo, Norge. Världscupen avlutades en vecka tidigare än planerat på grund av coronaviruspandemin.

Tävlingsprogram 
Världscupsäsongen består av deltävlingar på nio olika platser i världen, exklusive VM. Programmet är, frånsett vissa distansskillnader, lika för herrar och damer.

Resultat

Herrar

Damer

Herrlag

Damlag

Mix

Se även 

 Världsmästerskapen i skidskytte 2020

Referenser

Fotnoter 

Skidskyttesäsongen 2019/2020
Skidskytte
2019/2020
Bengt Michanek

Bengt Michanek, född 29 augusti 1937, är en svensk fotograf och journalist.

Bengt Michanek är son till journalisten Karl Gustav Michanek. Han fotograferade som frilansfotograf bland annat för bildtidskriften Se och Veckojournalen. Han porträtterade kulturpersonligheter, idrottsstjärnor och den första generationen svenska kändisar på 1950-  och, framför allt, 1960-talen. Han övergick senare till att vara journalist på Aftonbladet. Han har varit gift med Kristina Ahlmark-Michanek.

Palmemordet 
Michanek var, tillsammans med kollegor från Aftonbladet, tredje journalist på plats efter mordet på Olof Palme den 28 februari 1986. Han redogjorde för sina intryck från mordplatsen i ett avsnitt av tv-programmet Diskutabelt på TV3 1989. Michaneks reportagebil anlände enligt egen utsago några minuter efter att ambulanserna lämnat platsen. I programmet berättar Michanek att han upplevde ett väldigt litet polispådrag på mordplatsen; en liten avspärrning kring blodpölen, endast en polisbil och en ensam polisman. Han beskrev den låga polisiära aktiveteten med ord som "ödslig" och "litet overklig".

Bibliografi
Bengt Michanek och Åke Edfeldt: En motbok om mellanöl, Sobrius 1971, 
Bengt Michanek: Bengt Michanek, murvel 20 år på Aftonbladet, Bemi-produktion 2003, 
Lars Ohlson: Fotografen som försvann: Fotografier 1955–1973, Ordupplaget 2015,

Källor

Noter

Externa länkar
Lars Epstein: Alla var så unga på 60-talet när de fotograferades av Bengt Michanek i Dagens Nyheter den 26 augusti 2015

Svenska journalister
Födda 1937
Levande personer
Män
Kretsloppssamhälle

Ett kretsloppssamhälle bygger på grundläggande ekologiska principer  om att samhällets produktion och konsumtion ska ske med minsta möjliga förbrukning av råvaror och generera så lite utsläpp och avfall som möjligt. Med en syn om att återanvända och återvinna naturens utvunna ändliga resurser i så hög grad som möjlig, då man menar att samhällets ändliga produkter ingår i ett naturligt kretslopp där använda produkter återvinns och miljöfarliga ämnen elimineras genom förädling av restprodukterna.  

Denna typ av system innebär att en produkts värde bevaras så länge som möjligt och att avfall minimeras. Tanken är att en resurs behålls i kretsloppet och när produkten nått slutet av sin livscykel fortsätter den att utnyttjas och skapa ytterligare värden. 

Ett kretsloppssamhälle bygger på en cirkulär ekonomisk modell istället för den linjära ekonomiska modellens som baseras på ett utvinn – använd – släng beteende.  
En övergång till ett cirkulärt system, ett kretsloppssamhälle, förutsätter attityd- och livsstilsförändringar hos konsumenterna. Men även i ett samhälle byggt i hög grad av kretslopp kommer det alltid finnas ett visst mått av linearitet, då outnyttjade resurser måste tillföras.

Referenser  

Ekologi