kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ragnall ua Ímair

Ragnall ua Ímair av Northumbria, död 921, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 918–921.

Referenser

Jorviks regenter
Födda okänt år
Avlidna 921
Män
Personer i England under 900-talet
Sitric Cáech

Sitric Cáech av Northumbria, död 927, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 921–927.

Referenser

Jorviks regenter
Födda okänt år
Avlidna 927
Män
Personer i England under 900-talet
Gofraid ua Ímair

Gofraid ua Ímair av Northumbria, död 934, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 927–927.

Referenser

Jorviks regenter
Födda okänt år
Avlidna 934
Män
Personer i England under 900-talet
Olaf Guthfrithson

Olaf Guthfrithson av Northumbria, död 941, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 939–941.

Referenser

Jorviks regenter
Födda okänt år
Avlidna 941
Män
Personer i England under 900-talet
Amlaíb Cuarán

Amlaíb Cuarán av Northumbria, död 980, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 941–944 och 949-952.

Referenser

Jorviks regenter
Födda okänt år
Avlidna 980
Män
Personer i England under 900-talet
Ragnall Guthfrithson

Ragnall Guthfrithson av Northumbria, död 944, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 943–944.

Referenser

Födda okänt år
Avlidna 944
Män
Personer i England under 900-talet
Jorviks regenter
Sitric II av Northumbria

Sitric II av Northumbria, död 942, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 941–942.

Referenser

Jorviks regenter
Födda okänt år
Avlidna 942
Män
Personer i England under 900-talet
Andra Nagorno-Karabach-kriget

Andra Nagorno-Karabach-kriget var en väpnad konflikt 2020 som ägde rum i den omtvistade regionen Nagorno-Karabach och de omgivande territorierna. Det var en kraftig upptrappning av en olöst konflikt över regionen, som involverade Azerbajdzjan, Armenien och den självutnämnda armeniska utbrytarstaten Artsakh. Kriget varade i 44 dagar och resulterade i Azerbajdzjans seger, med nederlaget som tände antiregeringen protester i Armenien. Efterkrigstidens skärmytslingar fortsatte i regionen, inklusive betydande sammandrabbningar 2022.

2020 i Asien
Knut Röriksson

Knut Röriksson, död 895, var en engelsk monark. Han var kung av Kungariket Jorvik (kung av Södra Northumbria och York) 894–895.

Referenser

Jorviks regenter
Födda okänt år
Avlidna 895
Män
Personer i England under 800-talet
LK-99

LK-99, av ”Lee-Kim 1999”, är ett gråsvart material som potentiellt kan fungera som supraledare vid rumstemperatur. Det påstås att materialets struktur är hexagonal, och att det görs genom att bly-apatit modifieras lätt genom tillförsel av små mängder koppar. Påståendena om materialets egenskaper fick viral spridning på internet i slutet av juli 2023.

Materialet upptäcktes som en anomali av en grupp vid Korea University ledd av Sukbae Lee (이석배) and Ji-Hoon Kim (김지훈), år 1999. De menar att LK-99 fungerar som supraledare vid temperaturer under 400 Kelvin (127° C) och normalt tryck.

I slutet av juli 2023 hade påståendena om materialet ännu ej granskats och verifierats av forskningsvärlden. Om det visar sig att resultaten kan återskapas, skulle materialet kunna användas för att drastiskt minska energiförluster. Ett par material med liknande egenskaper finns under utveckling sedan 2020. Påståendena om materialet fick viral spridning på sociala medier efter att ofärdiga rapporter om det laddats upp på arXiv.org, och betraktas med skepsis av många forskare och andra experter.

Referenser

Fosfater
Supraledning
Vetenskapsåret 2023
Afrikanska mästerskapet i fotboll för damer 2022

Afrikanska mästerskapet i fotboll för damer 2022 spelades i Marocko mellan den 2 och 23 juli 2022. Turneringen vanns av  som i finalen besegrade  med 2–1. Matcherna spelades i Rabat och Casablanca.

Antalet deltagande lag utökades från åtta till tolv, och kvartsfinaler infördes. Denna förändring var egentligen tänkt att ske till turneringen 2020, som dock ställdes in på grund av covid-19-pandemin.

Kvalificerade nationer

 (värdnation)

Gruppspel

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Ranking av grupptreor

Slutspel

Slutspelsträd

Kvartsfinaler

Semifinaler

Bronsmatch

Final

Källor
 Rsssf.com

Noter

2022
Fotboll i Marocko
Fotbollsåret 2022
2022 i Marocko
Johan Bogeman

Johan Bogeman, tidigare Bauman, född 14 mars 1646 i Stockholm, död 16 augusti 1710 i Skönberga församling, Östergötlands län, var en svensk militär.

Biografi
Johan Bogeman föddes 1646 i Stockholm. Han var son till silvermästaren Johan Bauman och Marie de Courlas. Johan Bogeman blev 1665 antagen vid amiralitetet och blev 15 april 1667 konstapel och 2 maj 1668 underlöjtnant. Från 1669 till 1674 arbetade han i Holland och blev sistnämnda år kapten vid amiralitetet. Bogeman var från 20 december 1675 till 1680 chef för Östgöta kompani och var under den tiden kommendör 1677 och major 21 juli 1677. Han blev 1679 major i första eskadern av Hans Wachtmeisters flotta. Den 18 november 1682 adlades han till Bogeman och introducerades 1686 i Sveriges Riddarhus som nummer 1038. Han blev 10 augusti 1691 schoutbynacht och tog avsked från tjänsten 23 mars 1700. Bogeman avled 1710 på Bolltorp i Skönberga församling och begravdes i Skönberga kyrka jämter sin fru. Ett vapen efter honom sattes upp i kyrkan.

Bogeman ägde gården Bolltorp i Skönberga socken.

Familj
Bogeman gifte sig 1680 med Christina Svart (död 1691). Hon var dotter till häradshövdingen Sven Svart och Christina Bure. De fick tillsammans barnen Carl Gustaf Bogeman (1681–1690), schoutbynachten Johan Jakob Bogeman (1682–1736), Sven Jörgen Bogeman (1683–1710), löjtnanten Adolf Gabriel Bogeman (1684–1715) vid Östgöta kavalleriregemente, Sven Bogeman (1686–1699) och Christina Anna Catharina Bogeman (1687–1763) som var gift med assessorn Ebeling Henrik Palmstedt i Åbo hovrätt och kommendören Ernst Johan Ekestubbe.

Referenser

Noter 

Svenska amiraler
Svenska militärer under 1600-talet
Svenska godsägare under 1600-talet
Militärer från Stockholm
Godsägare från Stockholm
Födda 1646
Avlidna 1710
Män
Sven Svart

Sven Svensson Svart, född 13 januari 1606 i Huddinge församling, död 27 januari 1688 i Huddinge församling, var en svensk militär och ämbetsman.

Biografi
Sven Svart föddes 1606 på Gladö gård i Huddinge församling. Han var son till kaptenen Sven Pedersson Svart av  adelsätten Svart vid amiralitetet och Elsa Silfversparre. Svart var 1627 fänrik vid Jakob Scotts skvadron från Västergötland och blev 24 mars 1630 fänrik vid Västmanlands regemente. Han avancerade och blev 1632 löjtnant vid nämnda regementet och tog avsked samma år. Senare år 1632 blev han kapten vid artilleriet i Finland och föreslogs 15 september 1646 till assessor i Åbo hovrätt, utnämnda samma år och tillträdde tjänsten 4 februari 1647. Svart slutade som assessor 28 september 1665 och blev samma dag häradshövding i Piikkis domsaga, konfirmerad fullmakt 23 september 1674. Han avled 1688 på Gladö i Huddinge församling och begravdes i Skönberga kyrka, där hans vapen uppsattes.

Svart ägde gårdarna Fågelbro i Värmdö socken, Sundby gård i Huddinge socken, Högby gård i Lagga socken och Gladö gård i Huddinge socken.

Familj
Svart gifte sig 1636 med Christina Bure (1618–1695). Hon var dotter till vice hovrättspresidenten Olof Bure och Elisabet Bagge af Boo. De fick tillsammans barnen lantjägaren Jakob Svart (1637–1701) i Södermanland och Närke, Gustaf Svart (död 1654), Carl Svart (död 1642), Elisabet Svart (död 1685) som var gift med burggreven Johan Lillienthal i Narva och lagmannen Johan Sylvius, löjtnanten Olof Svart (1646–1672) vid amiralitetet, Maria Svart (1647–1701) som var gift med landshövdingen Gustaf Adolf von der Osten och Christina Svart (död 1691) som var gift med schoutbynachten Johan Bogeman.

Referenser

Noter 

Svenska militärer under 1600-talet
Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Svenska häradshövdingar
Personer från Huddinge socken
Födda 1606
Avlidna 1688
Män
Then You Run

Then You Run är en tysk-brittisk thrillerserie vars första säsong hade premiär 7 juli 2023. Första säsongen bestod av åtta avsnitt. Serien är baserad  Zoran Drvenkars roman You från 2014 och anpassad för TV av Ben Chanan. Serien har premiär på Viaplay 30 augusti 2023.

Handling 
Serien kretsar kring en väl sammansvetsad rebellisk grupp tonåringar från London på resa till Rotterdam. När Taras pappa hittas död startar en katt och råttalek genom Europa.

Rollista i urval 

 Leah McNamara - Tara O'Rourke
 Vivian Oparah - Stink
 Yasmin Monet Prince - Ruth
 Isidora Fairhurst - Nessi
 Richard Coyle - Reagan
 Cillian O'Sullivan - Orin
 Francis Magee - Turi
 Darren Cahill - Darian
 Christian Rubeck

Referenser

Externa länkar 

TV-seriestarter 2023
Engelskspråkiga TV-serier
Fire Country

Fire Country är en amerikansk dramaserie vars första säsong hade premiär den 7 oktober 2022. Första säsongen bestod av 22 avsnitt. Serien har blivit förnyad med en andra säsong. Serien är skapad av Tony Phelan, Joan Rater och Max Thieriot. Serien kommer att visas på TV4 Play med start 28 augusti 2023.

Handling 
Serien kretsar kring Bode Donovan som är dömd till fängelse. För att få sitt straff förkortat deltar han i ett brandbekämpningsprogram.

Rollista i urval 

 Max Thieriot - Bode Donovan 
 Kevin Alejandro - Manny Perez
 Jordan Calloway - Jake Crawford
 Stephanie Arcila - Gabriela Perez
 Jules Latimer - Eve Edwards
 Diane Farr - Sharon Leone
 Billy Burke - Vince Leone
 W. Tré Davis - Freddy "Goat" Mills
 Michael Trucco - Luke Leone
 Jade Pettyjohn - Riley Leone
 Sabina Gadecki - Cara
 April Amber Telek - Dolly Burnet
 Aaron Pearl - Chief Paulie Burnett
 Zach Tinker - Collin O'Reilly/Alex Shawcross
 Katrina Reynolds - Cookie
 Karen LeBlanc - Dr. Lilly Crawford
 Fiona Rene - Rebecca Lee
 Ian Tracey - Wes

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska TV-serier från 2020-talet
Amerikanska dramaserier
Engelskspråkiga TV-serier
TV-seriestarter 2022
13411 OLRAP

13411 OLRAP eller 1999 UO7 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 31 oktober 1999 av den franske matematikern och amatörastronomen Pierre Antonini på Mont Ventoux. Den är uppkallad efter Orchestre Lyrique de Région Avignon Provence (OLRAP).

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Astronomiska upptäckter av Pierre Antonini
Astronomiska upptäckter 1999
13412 Guerrieri

13412 Guerrieri eller 1999 UJ8 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 oktober 1999 av Catalina Sky Survey projektet. Den är uppkallad efter Mary Guerrieri.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Koronis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Koronis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av CSS
Astronomiska upptäckter 1999
13413 Bobpeterson

13413 Bobpeterson eller 1999 UF9 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 oktober 1999 av Catalina Sky Survey projektet. Den är uppkallad efter astronomen Robert Peterson.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Koronis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Koronis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av CSS
Astronomiska upptäckter 1999
13414 Grantham

13414 Grantham eller 1999 UN25 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 oktober 1999 av Catalina Sky Survey projektet. Den är uppkallad efter astronomen James Grantham.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Koronis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Koronis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av CSS
Astronomiska upptäckter 1999
Fritz Jacobson

Fritz Jacobson, född 17 mars 1863 i Yllestads socken i Skaraborgs län, död 29 juni 1928 i Brooklyn, New York, var en svenskamerikansk pastor, kyrkoledare och filosofihistoriker. Han innehade flera viktiga roller inom Augustanasynoden.

Biografi 
Jacobson emigrerade till USA 1870 tillsammans med sin mor Maria och två syskon. Fadern Josef hade emigrerat redan året innan. Han skrevs in vid Augustana College i Rock Island, Illinois 1878 och tog examen därifrån 1885. Under studietiden spelade han trombon i studentorkestern, som startades av hans bror Henning.

Efter examen flyttade han till Geneva, Illinois där han förestod den svenska församlingen. Samtidigt studerade han vid Wheaton College med målet att ta en examen som gav tillträde till amerikanska universitet, något som vid den tidpunkten inte var möjligt med en examen från Augustana. I september 1886 hade Jacobson uppnått det målet och skrevs in vid Yale i New Haven, Connecticut.

Jacobson promoverades till filosofie doktor vid Yale 1889. Han blev därmed den förste studenten från ett svenskamerikanskt lärosäte att erövra den graden. I avhandlingen med titeln A sketch of the development of speculative thought in Sweden introducerade han svensk filosofi till en amerikansk publik. Utöver filosofi hade han vid Yale även studerat de semitiska språken arabiska, hebreiska och arameiska. Förutom svenska och engelska behärskade han dessutom tyska, franska, latin och grekiska.

Efter doktorsexamen sökte sig Jacobson till prästseminariet vid Augustana College och blev prästvigd i Jamestown, New York den 22 juni 1890. Därefter var han pastor för svenska församlingen i New Haven från 1890 till 1892. Han anställdes som lärare (lecturer) i filosofihistoria vid Yale 1891 och behöll den positionen till 1893. År 1892 kallades han till Brooklyn, New York för att ta över som pastor för svenska lutherska Bethlehemsförsamlingen där. Han förestod församlingen fram till sin död 1928. Jacobson var en tid under 1890-talet sekreterare för New York-konferensen inom Augustanasynoden och senare dess president mellan 1909 och 1913. Han var en av stiftarna till Upsala College och var ledamot av dess styrelse.

I samband med Augustanasynodens 50-årsjubileum 1910 utsågs Jacobson och tillsammans med andra framstående personer inom synoden till riddare av Nordstjärneorden.

Fritz Jacobson gifte sig 1887 med Othilia Halland, dotter till pastor Bengt Magnus Halland. De fick nio barn. Tillsammans med sin svåger Luther Halland var Jacobson drivande bakom grundandet av det som idag är Hallandale Beach, Florida, med namn efter svärfadern. Hans bror Henning Jacobson var pastor i Cambridge, Massachusetts.

Källor 

Män
Födda 1863
Avlidna 1928
Personer från Yllestads socken
Svenskamerikaner
Alumner från Augustana College (Illinois)
Alumner från Yale University
Amerikanska lutheraner
Riddare av Nordstjärneorden
Zacharias Jonæ

Zacharias Jonæ, död 1638, var en svensk präst.

Biografi
Zacharias Jonæ var 1593 kapellan i Själevads församling då han undertecknade Uppsala mötes beslut. Han blev 1609 kyrkoherde i Nora församling och 1613 kyrkoherde i Själevads församling. Zacharias Jonæ avled 1638.

Familj
Zacharias Jonæ var gift med Malin Bure (född 1581). Hon var dotter till kyrkoherden Engelbertus Laurentii och Elisabet Andersdotter. De fick tillsammans barnen studenten Johannes Bureus (född 1598), kyrkoherden Jonas Bureus (född 1599) i Arnäs församling, Lisbeth Bureus som var gift med borgmästaren Olof Abrahamsson i Härnösand, Malin Bureus (född 1604) som var gift med prosten Olaus Petri Niurenius i Umeå landsförsamling och Marigareta Bureus (född 1611) som var gift med kyrkoherden Laurentius Olai Agrelius i Själevads församling.

Källor

Noter 

Födda okänt år
Avlidna 1638
Män
Svenska präster under 1500-talet
Svenska präster under 1600-talet
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Petra Rautiainen

Petra Rautiainen, född i april 1988 i Lapinlax i Norra Savolax, är en finsk romanförfattare och historiker. Hon har studerat i England, arbetat i Kanada, Nya Zeeland och Skottland. Hon har bedrivit akademiska studier i historia och studerat kreativt skrivande.

Hennes första roman, om nazitidens fångläger i finska Lappland, publicerades 2020, mottogs mycket positivt och belönades med Savoniapriset. Rautiainen är bosatt i Helsingfors.

Biografi 
Petra Rautiainen föddes som prematur i vecka 26, vilket medförde stor oro i familjen och medicinsk övervakning under hela uppväxten. Utvecklingen i övrigt var dock helt normal och skoltiden utan problem. Hennes dyslexi hindrade henne inte från att vara ett läsande barn, men den försvårade förmågan att uttrycka sig i skrift och omintetgjorde drömmen om att bli journalist.

Efter studentexamen har hon studerat historia och avlagt magisterexamen vid Jyväskylä universitet. Hon arbetade 2023 på en doktorsavhandling om samernas kultur i Finland. Hon har studerat skrivande vid Kriittinen korkeakoulu (Kritiska högskolan).

Författarskap 
Historiestudierna samt kännedom om att morfadern fängslades under krigsåren, flydde från polisen, ändrade sitt namn och höll sig gömd från myndigheter under många års tid, allt detta stimulerade Rautiainen till efterforskningar om krigsåren och förekomsten av fångläger. Hon är också fascinerad av det lappländska landskapet och den samiska kulturen.

Romanen Ett land av snö och aska skildrar den brutala miljön i ett nazistiskt fångläger i norra Finland under 1944, genom en ung tolks dagbok. 1947 dyker en kvinnlig fotograf upp i området som är helt nedbränt och förstört, och hon söker information om sin försvunne make som på något vis ska ha haft en relation till fånglägret. Romanen tar upp ett känsligt ämne och utmanar tystnaden kring Finlands relation till Nazityskland. Boken har beskrivits som "En välbekant och hittills oskriven historia".

Rautiainens andra roman Meren muisti ('Havets minne', 2022) utspelar sig i Nordnorge. Historien handlar om en ung kvinna av kvänskt ursprung, som efter en längre tid i USA återvänder till Norge för att göra en dokumentär om hanteringen av oljefyndigheterna i Arktis. Under hennes frånvaro har oljeutvinningen satt sin prägel på hennes hemstad. Ett valskelett på stranden påminner om en olycka där huvudpersonens mor omkom.

Parallellt med hennes upplevelser skildras genom en annan berättares dagboksanteckningar de miljöförändringar som orsakats av den globala uppvärmningen. Dessa uppmärksammar att det redan under 1950-talet stod klart för oljeindustrin de konsekvenser för miljö och klimat som stod att vänta. Flera länder har 2023 införskaffat översättningsrättigheterna till boken.

Bibliografi 

 Tuhkaan piirretty maa, Otava, 2020, 
 Ett land av snö och aska, översättning Marjut Hökfelt, Norstedts, 2022, 
 Meren muisti, Otava, 2022,

Referenser 

Finländska författare under 2000-talet
Finländska historiker
Födda 1988
Levande personer
Kvinnor
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Carl Axel Skarstedt

Carl Axel Skarstedt, född 3 oktober 1825 i Vaxholm, död 18 juni 1894 i Malmö, var en svensk officer och ingenjör.

Skarstedt inträdde vid 17 års ålder i Ingenjörkåren och tjänstgjorde vid fortifikationen. Han avlade officersexamen 1845 och ingick senare i Södermanlands regemente, men tog avsked därifrån då järnvägsbyggandet började; han utnämndes då till underlöjtnant och avancerade slutligen till kapten. Han tjänstgjorde därefter vid statens järnvägsbyggnader som nivellör och stationsingenjör. Han kom under denna tid till Malmö, då han förordnades att leda de om- och nybyggnadsarbeten som företogs där 1867–1868 efter stationshusets brand. Carl Gottreich Beijer anställde honom därefter som ledare för utvidgningarna av Malmö hamn och han var från början av 1868 Malmö stads hamningenjör. 

Skarstedt deltog i grundandet av Malmö Porslinsfabrik 1872. Samma år utarbetade han för Skånska Cement AB ett förslag till hästdragen järnväg mellan Malmö och Limhamn.

Referenser 

Svenska officerare
Kommunaltekniker i Malmö
Födda 1825
Avlidna 1894
Män
Personer från Vaxholm
Fritz Jakobsson (olika betydelser)

Fritz Jakobsson, med olika stavning, kan avse flera personer:
 Fritz Jacobson (1863–1928), svenskamerikansk pastor
 Fritz Jacobsson (1886–1950), svensk ingenjör
 Fritz Jakobsson (född 1940), finländsk konstnär
Kepler-62

Kepler-62 eller KOI-701, är en ensam stjärna belägen i den norra delen av stjärnbilden Lyran. Den har en skenbar magnitud av ca 14,4 och kräver ett kraftfullt teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 3 på ca 3,32 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 982 ljusår (301 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 18 km/s.

Egenskaper
Kepler-62 är en gul till vit stjärna i huvudserien av spektralklass K2 V. Den har en massa som är ca 0,76 solmassa, en radie som är ca 0,66 solradie och utsänder energi från dess fotosfär motsvarande ca 0,257 gånger solen vid en effektiv temperatur av ca 5 100 K.

Planetsystem
Den 18 april 2013 tillkännagavs att stjärnan har fem exoplaneter, varav två, Kepler-62e och Kepler-62f, ligger inom stjärnans beboeliga zon. Den yttersta, Kepler-62f, är troligen en stenplanet. Planeterna har bestämts med hjälp av transitmetoden som Kepler-teamet använder för att upptäcka fall av minskad ljusstyrka hos stjärnor. Dessa sänkningar i ljusstyrka kan tolkas som effekten av planeter vars banor passerar framför dess stjärna sett ur jordens perspektiv, även om andra fenomen också kan bidra.

Beteckningarna b , c , d , e och f  härrör från upptäcktsordningen, men i fallet med Kepler-62 tillkännagavs alla kända planeter i systemet på en gång varför b appliceras på den närmaste planeten till stjärnan och f på den längst bort från stjärnan. Planeternas radie ligger mellan 0,54 och 1,95 jordradie. Av särskilt intresse är planeterna e och f , eftersom de var de bästa kandidaterna för att vara fasta planeter som ligger i den beboeliga zonen kring stjärnan vid upptäcktstillfället. Deras radier, 1,61 respektive 1,41 jordradier, placerar dem i ett radieområde där de kan vara solida jordplaneter. Deras positioner inom Kepler-62-systemet innebär att de faller inom Kepler-62:s beboeliga zon där avståndsintervallet för en given kemisk sammansättning (betydande mängder koldioxid för Kepler-62f och ett skyddande molntäcke för Kepler-62e) gör att dessa två planeter kan ha flytande vatten på sin yta, som kanske helt täcker dem. Planeternas massa kunde inte direkt bestämmas med  vare sig den radiella hastigheten eller transittidsmetoden vilket leder till svag övre avgränsning för planeternas massa. För e och  f uppgår den övre gränsen till 36 respektive 35 jordmassor, men den verkliga massan förväntas vara betydligt lägre. Baserat på sammansättningsmodeller uppskattade Planetary Habitability Laboratory massan för planeterna till 2,1, 0,1, 5,5, 3,6 respektive 2,6 jordmassor. Förekomsten av ytterligare en exoplanet (på ett avstånd av 0,22 AE, mellan Kepler-62e och Kepler-62f förutspåddes, men ingen sådan planet har upptäckts. För att stabilt hålla samman planetsystemet, som är mycket känsligt för störningar, kan inga ytterligare jätteplaneter befinna sig inom 30 AE från moderstjärnan.

Se även
 Lista över exoplaneter
 Keplerteleskopet

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/121894/kepler62. 

Stjärnbilden Lyran
Huvudseriestjärnor klass K
Keplerstjärnor
Planetpassage-variabler
Solsystem
Laurentius Svenonis

Laurentius Svenonis, död 1579, var en svensk präst.

Biografi
Vid reformationens början reste Laurentius Svenonis till Stockholm och blev lärjunge åt Olaus Petri. Därefter sändes han till Norrland för att befrämja den nya kyrkoordningens införande. Laurentius Svenonis blev 1543 kyrkoherde i Säbrå församling. Från 1543 arrenderade han några av kronans indragna kyrkojordar i Säbrå socken. Laurentius Svenonis deltog på landstiget i Bjärtrå socken 29 oktober 1568 och gav tillsammans med de andra pastorerna från Ångermanland trohetsförsäkran åt kung Johan III. Han avled 1579.

Familj
Laurentius Svenonis gifte sig 1541 med Margareta Engelbertsdotter Janzonia. De fick tillsammans barnen militären Sven Laurentii, kyrkoherden Engelbertus Laurentii (1542–1621) i Luleå stadsförsamling, handlanden Petrus Laurentii, kyrkoherden Johannes Laurentii (1548–1603) i Säbrå församling och några döttrar.

Källor

Noter 

Födda okänt år
Avlidna 1579
Män
Svenska präster under 1500-talet