kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Niklas Granholm

Per Thorvald Niklas Granholm, född 26 april 1964 i Huddinge församling i Stockholms län, är en svensk försvarsforskare.

Biografi
Niklas Granholm, som har avlagt reservofficersexamen i kustartilleriet, avlade filosofie kandidat-examen vid Stockholms universitet 1995, varpå han tjänstgjorde vid Försvarets forskningsanstalt 1995–2000. Han tjänstgör vid Totalförsvarets forskningsinstitut sedan 2001: som förste forskare 2001–2008, som forskningsledare 2008–2015 och som projektledare sedan 2015.

Niklas Granholm invaldes som korresponderande ledamot av Kungliga Örlogsmannasällskapet 2002 och som ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien 2009.

Utmärkelser
   Kungliga Örlogsmannasällskapets förtjänstmedalj i silver (2022)

Referenser

Män
Födda 1964
Levande personer
Personer från Huddinge socken
Alumner från Stockholms universitet
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Personer verksamma vid Försvarets forskningsanstalt
Svenska reservofficerare
Ledamöter av Kungliga Örlogsmannasällskapet
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Werner Landgren

Gustaf Werner Landgren, född 4 mars 1855 i Skövde, död 6 oktober 1914 i Stockholm, var en svensk boktryckare.

Werner Landgren var son till skräddarmästaren Gustaf Landgren. Femton år gammal blev han korrekturläsare och sättarlärling vid Sköfde Tidning. Redan två år därefter blev han föreståndare för tidningens tryckeri. År 1873 flyttade han till Stockholm och blev sättare vid Stockholms Dagblad. 1894 anställdes han som bokhållare vid det av Christian Gernandt grundade Familj-journalens boktryckeriaktiebolag och dennes boktryckeri, som då utgav första upplagan av Nordisk familjebok. Landgren blev 1883 prokurist och ekonomichef i företaget. Det var på hans inrådan som redaktören Anders Jeurling började utge billighetstidningen Stockholms-Tidningen, där Landgren var ekonomisk ledare till 1893. Då övertog han, efter att en tid ha varit kamrerare i det nybildade Iduns tryckeriaktiebolag, tillsammans med Christian Gernandts söner under firma C. & E. Gernandts förlagsaktiebolag förlagsrätten till Nordisk familjebok samt utgav tillsammans med dem detta verks supplement i två band 1895–1899. Landgren var 1895–1899 föreståndare för Koersnerska boktryckeriet, blev 1899 åter anställd vid Iduns tryckeri, nu som chef för företagets samling officiner. År 1902 bildade han Nordisk familjeboks förlagsaktiebolag, som utgav verkets andra upplaga och var bolagets VD fram till sin död. Landgren är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor 
 
 Landgren, Gustaf Verner på SvenskaGravar.se

Svenska boktryckare under 1800-talet
Svenska direktörer
Personer från Skövde
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1855
Avlidna 1914
Män
Svenska boktryckare under 1900-talet
Peder Rasmussen

Peder Rasmussen är en svensk docent i barnneurologi och överläkare vid barnneuropsykiatriskakliniken vid Drottning Silvias barnsjukhus, Sahlgrenska Universitetssjukhuset.

Rasmussen är dock mest känd från sitt deltagande i kontroverserna angående den så kallade "Gillbergruppen" i vilken han själv var en framstående medlem, som skötte den så kallade Göteborgsstudien om barn med DAMP inom vilken Rasmussen bland annat var med och förstörde 22 hyllmeter forskningsmaterial tillsammans med en annan kollega och Gillbergs fru.

Referenser

Läkare från Göteborg

Svenska neurologer
Svenska docenter
Män
Födelseår saknas
Levande personer
Svenska läkare under 2000-talet
Gertrud Laxman

Gertrud Mauritzdotter Laxman, född 1575, död 1640, var en svensk hovfunktionär.

Biografi
Gertrud Mauritzdotter Laxman föddes 1575. Hon var dotter till hovfunktionären Mauritz Jöransson Laxman "till Djula" (1542-1611), som var hertig Karls kammarråd. Själv var hon anställd som kammarjungfru (vid denna tid titeln för en kammarfröken) hos hertig Karls maka. Hennes far ägde Stora Djulö, som låg i hertig Karls hertigdöme, och det var känt att Karl ofta besökte henne under sina resor till Julita socken. Hans vänskap med henne gav upphov till ryktet att de hade ett förhållande. Detta sågs som en skandal, och för att tysta denna utfärdade Karl ett intyg och försäkran av hennes jungfrudom.  Hon var sin fars arvtagare och ärvde själv Stora Djulö 1611.

Familj
Laxman gifte sig 1600 med hovjunkaren Josua Gyllenhorn (1575–1631) år hertig Karl, son av fänriken Arent Jonsson Gyllenhorn vid adelsfanan och Anna Björnsdotter. De fick tillsammans barnen Aron Gyllenhorn (1601–1618), Elisabet Gyllenhorn (död 1618), studenten Carl Gyllenhorn (1604–1622) vid Uppsala universitet, Anna Gyllenhorn som var gift med majoren Knut Uggla, Christina Gyllenhorn (död 1640) som var gift med kammarherren Johan Gyllenstierna af Lundholm, Carin Gyllenhorn (död 1670) som var gift med assessorn Jakob von der Linde och Helana Gyllenhorn (död 1677) som var gift med majoren Ingevald Crusebjörn.

Referenser

Kvinnor
Födda 1575
Avlidna 1640
Kammarfröknar
Personer under äldre vasatiden
Svenska godsägare under 1600-talet
Simple Service Discovery Protocol

Simple Service Discovery protocol (SSDP) är ett kommunikationsprotokoll baserat på TCP/IP. SSDP är till för att annonsera och upptäcka nätverkstjänster och närvaroinformation. Protokollet åstadkommer detta utan att använda sig av server-baserade konfigurationsmekanismer så som Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP) eller Domännamnssystemet (DNS), samt utan någon särskilt statisk konfiguration av en nätverksvärd. SSDP är grunden för upptäcktsprotokollet i Universal Plug and Play (UPnP), och är avsett för hemmabruk eller användning i mindre kontorsmiljöer. Protokollet beskrevs formellt i ett Internet Engineering Task Force (IETF) internetutkast skrivet av Microsoft och Hewlett-Packard 1999. Trots att förslaget som publicerades av IETF löpt ut i april, 2000 så införlivades SSDP i UPnP-protokollstacken, och en beskrivning av det slutliga förverkligandet av protokollet finns inkluderat i UPnP-standardens dokumentering.

Protokolltransport och adressering 
SSDP är ett textbaserat protokoll som baserar sig på HTTPU. Protokollet använder UDP som sitt underliggande transportprotokoll. Nätverkstjänster annonseras av värdsystemet genom multicast-adressering till en specifikt utsedd IP multicast-adress bakom UDP port 1900. I IPv4 är multicast-adressen 239.255.255.250 medan SSDP över IPv6 använder adressuppsättningen ff0x::c.

DDoS-attack 
År 2014 upptäcktes det att SSDP användes för att utföra DDoS-attacker. Dessa SSDP-baserade attacker kallas "SSDP reflection attack with amplification". Många enheter, däribland vissa routers ämnade för hemmabruk, har en sårbarhet i sin UPnP-mjukvara som gör det möjligt för en attackerare att få svar från UDP port 1900 till en godtycklig adress. Med hjälp av en botnet bestående av tusentals enheter, så kan attackeraren generera ett tillräckligt stort antal datapaket för att överbelasta målets nätuppkoppling, vilket leder till att målet inte längre är tillgängligt för legitim nättrafik.

Källor 

nätverksprotokoll
Georg Camitz

Georg Camitz, född 1623 i Schlesien, död 10 april 1687, var en svensk borgmästare och brukspatron.

Biografi 
Camitz tillhörde, enligt traditionen, en adlig släkt från Schlesien och blev stamfader för den svenska släkten Camitz; gavs privilegium 16 oktober 1660 att anlägga en hammare vid Letälven, och 1666 för en hammare vid Övre Degerfors.

Camitz var åren 1661–1667 borgmästare i Kristinehamns stad.

Camitz gifte sig 17 september 1671 med Klara Gustafsdotter Ekebom.

Referenser 

Män
Födda 1623
Avlidna 1687
Kristinehamns borgmästare
Personer från Schlesien
Personer i Degerfors historia
Personer i Kristinehamns historia
Svenska brukspatroner under 1600-talet
Personer inom Sveriges näringsliv under 1600-talet
Georg
Place des Victoires

Place des Victoires är ett torg i Paris 1:a och 2:a arrondissement. Torget är tillägnat kung Ludvig XIV:s militära segrar. Place des Victoires utgör tillsammans med Place des Vosges, Place Dauphine, Place Vendôme och Place de la Concorde Paris fem kungliga torg. Mitt på Place des Victoires står Ludvig XIV:s ryttarstaty, utförd av François Joseph Bosio och gjuten av Auguste-Jean-Marie Carbonneaux; statyn invigdes den 15 augusti 1822.

Omgivningar
Notre-Dame-des-Victoires
Saint-Eustache
Rue Notre-Dame-des-Victoires
Palais-Royal
Jardin du Palais-Royal

Bilder

Kommunikationer 
  Tunnelbana – linje  – Bourse
  Busshållplats  – Paris bussnät, linje

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Torg i Paris
Paris första arrondissement
Paris andra arrondissement
Arkitekturåret 1685
Monument historique i Paris
David Wahl

David Robert Wahl, född 3 juni 1920 i Stockholm, död 31 juli 2005, var en svensk företagsledare. Han var far till Anna Wahl.

Wahl, som var son till grosshandlare Ivar Wahl och Olga Dahlström, studerade vid Schartaus handelsinstitut 1941 och diplomerades från Handelshögskolan i Stockholm 1947. Han inträdde i Ivar Wahl AB i Stockholm 1936 och blev verkställande direktör där 1953 (även styrelseledamot).

Wahl fortsatte att var under 28 år verkställande direktör för sin fars företag, där även  bröderna Gösta (produktchef) och Bertil (marknadschef) verkade. Varumärket Wahls profilerades under 1950-talet som ungt dammode med enkla funktionella plagg i naturmaterial. År 1959 startades egen tillverkning av konfektion i Ulricehamn. Företaget introducerade begreppet tonårskläder i Sverige och många kända designers var verksamma där. Koordination blev senare en bärande idé, där plagg gick att koordinera inom och mellan kollektioner i lättskötta material för den yrkesverksamma kvinnan. År 1968 byggdes en helt ny och modern fabrik i Ulricehamn, dit även huvudkontoret samt modell- och marknadsavdelningarna flyttades.

År 1984, då Wahls firade 50-årsjubileum, fanns 300 anställda och 70 procent av omsättningen gick på export. År 1989, då företaget fått ekonomiska problem, såldes det till finansmannen Peter Wahlberg. Det beslutades om flyttning av produktionen till Portugal, varför fabriken i Ulricehamn stängdes i januari 1990, men kort därefter försattes företaget i konkurs.

David Wahl är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.

Referenser

Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Näringslivspersoner från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1920
Avlidna 2005
Män
Magnus Svenonis Håhl

Magnus Svenonis Håhl, död 27 mars 1653 i Röks socken, var en svensk präst i Röks församling.

Biografi 
Magnus Svenonis Håhl prästvigdes 21 december 1608 (Tomasmäss) och blev 1612 komminister i Vadstena församling. Han blev 1624 kyrkoherde i Röks församling. Håhl var predikant på andra dagens prästmöte 1633 och 1637. Håhl avled 27 mars 1653 i Röks socken.

En gravsten över Håhl och hans fru finns bevarad under läktaren i Heda kyrkas kor.

Familj
Håhl gifte sig med Karin Andersdotter (död 1670). De fick tillsammans barnen Anders (död 1633), Sven (född 1623), Jacob (född 1626) och Erik.

Källor

Noter 

Män
Födda okänt år
Avlidna 1653
Svenska präster under 1600-talet
Wilhelm Bergenstråhle

Wilhelm Bergenstråhle kan syfta på bland andra:

* Wilhelm Bergenstråhle (1856–1913), svensk militär
 Wilhelm Bergenstråhle (1871–1949), svensk ämbetsman
Isaacus Svenonis Krusenius

Isaacus Svenonis Krusenius, död 27 mars 1667 i Röks socken, var en svensk präst i Röks församling.

Biografi 
Isaacus Svenonis Krusenius prästvigdes 1633 och blev 1635 komminister i Heda församling. Han blev 1655 kyrkoherde i Röks församling. Krusenius avled 27 mars 1667 i Röks socken.

En gravsten finns bevarad över Krusenius och hans hustru i Heda kyrkas vapenhus.

Familj
Krusenius gifte sig med Elisabet Månsdotter (död 1667).

Källor

Noter 

Män
Födda okänt år
Avlidna 1667
Svenska präster under 1600-talet
Johan Gabriel Schenström

Johan Gabriel Schenström, född 7 oktober 1804 i Skänninge, död 8 januari 1877 i Stora Åby socken, var en svensk präst i Stora Åby församling och Västra Tollstads församling.

Biografi 
Johan Gabriel Schenström föddes 7 oktober 1804 i Skänninge. Han var son till rådmannen Anders Gabriel Schenström och Margareta Sofia Hollman. Schenström blev 1824 student vid Uppsala universitet, Uppsala. Han tog 1830 filosofie kandidat, 16 juni 1830 filosofie doktor och blev 20 maj 1835 kollega i Norrköping. Schenström blev 22 oktober 1836 apologist i Norrköping och 23 september 1837 kollega därstädes. Den 22 augusti 1842 blev han kollega vid Hedvig Eleonora församlings apologistskola i Stockholm och blev 29 april 1845 rektor därstädes. Schenström prästvigdes 30 augusti 1846 och tog 26 augusti 1846 pastoralexamen. Han blev 19 maj 1854 kyrkoherde i Västra Tollstads församling, tillträde 1855 och kyrkoherde 21 augusti 1863 i Stora Åby församling, tillträde 1866. Mellan 1863–1866 var han landstingsman. Schenström avled 8 januari 1877 i Stora Åby socken.

.

Familj
Schenström gifte sig 7 oktober 1853 med Erika Johanna Boström (född 1823). Hon var dotter till rådmannen Johan Erik Boström och Maria Sundgren. De fick tillsammans barnen Sofia Matilda Laura Gabriella (född 1854) och Mauritz Gabriel (född 1856).

Bibliografi
Obcervationes critico-historicæ in Jonam, Uppsala 1837.

Källor

Noter 

Män
Födda 1804
Avlidna 1877
Svenska präster under 1800-talet
Personer från Skänninge
Pehr Tenggren

Pehr Tenggren, född 15 februari 1742 i Arboga, död 1 september 1803 i Stora Åby socken, Östergötlands län, Han var en svensk präst, kyrkoherde i Stora Åby församling och kontraktsprost i Lysings kontrakt.

Biografi
Pehr Tenggren föddes 15 februari 1742 i Arboga. Han var son till borgmästaren Anders Tenggren och Catharina Fröberg. Tenggren blev 1756 student vid Uppsala universitet, Uppsala och tog filosofie magister 1764. Han prästvigdes 1767 och blev extra ordinarie hovpredikant 1769. Tenggren blev 1774 pastor vid livdrabanterna och 1777 ordinarie kunglig hovpredikant. Han blev 1780 kyrkoherde i Stora Åby församling och 1781 prost. Tenggren blev 1782 kontraktsprost i Lysings kontrakt och var 1787 predikant vid prästmötet. Han avled 1 september 1803 i Stora Åby socken.

Familj
Tenggren gifte 20 maj 1781 med Hedvig Holmberg (1762–1832). Hon var dotter till källarmästaren Johan Holmberg och Hedvig Molin. De fick tillsammans barnen Hedvig Petronella (född 1783), Johanna Catharina (1784–1816), Fredrika Gustafva (1785–1785) och Carolina Andrietta (född 1788).

Bibliografi
De indifferentia actionum, Uppsala 1760.
Deterra salina sterili, Uppsala 1764.
Christelig Prädikan vid prästmötet i Linköping 1787.

Källor

Svenska präster under 1700-talet
Svenska präster under 1800-talet
Män
Födda 1742
Avlidna 1803
Personer från Arboga
Svenska hovpredikanter
Haquinus Germundi

Haquinus Germundi, död 1604 i Stora Åby socken, var en svensk präst i Stora Åby församling och kontraktsprost i Lysings kontrakt.

Biografi 
Haquinus Germundi blev 1564 kyrkoherde i Stora Åby församling och 1580 kontraktsprost i Lysings kontrakt. Han skrev 31 juli 1568 under trohetsförsäkran till hertig Johan, 1582 liturgin, 1593 Uppsala mötes beslut och 25 juni 1598 riksdagsbeslutet i Vadstena. Germundi avled 1604 i Stora Åby socken.

Källor

Noter 

Män
Födda okänt år
Avlidna 1604
Svenska präster under 1600-talet
Svenska präster under 1500-talet
Johannes Haqvini Kylander

Johannes Haqvini Kylander, död 1634 i Rappestads socken, var en svensk präst i Stora Åby församling och Rappestads församling.

Biografi 
Johannes Haqvini Kylander var son till kyrkoherden Haqvinus Canuti och Karin Rasmusdotter i Gammalkils socken. Han blev 1606 kyrkoherde i Stora Åby församling och 1624 kyrkoherde i Rappestads församling. Kylander avled 1634 i Rappestads socken. Kylander var mellan 1606 och 1614 kontraktsprost i Lysings kontrakt.

Familj
Kylander gifte sig med Ingel Hemmingsdotter. De fick tillsammans barnen Nicolaus Johannis Kylander (död 1644), Elisabeth och Per.

Källor

Noter 

Män
Födda okänt år
Avlidna 1634
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Gammalkils socken
Fredrik Mossestad

Fredrik Mossestad, född 26 november 1993 i Bergen, är en norsk handbollsspelare (högersexa). Han spelar sedan 2020 för IFK Skövde, som han kom till från norska FyllingenBergen.

Under sin första säsong i Skövde gjorde han flest bollstölder i hela ligan. Han spelade även sin första SM-final mot IK Sävehof sin första säsong, där fick laget stryk men 0-3 i matcher.

2021/2022 förlängde han sitt kontrakt 2024 och spelade sin andra raka SM-final med IFK, denna gång mot Ystads IF.

Referenser 

Män
Födda 1993
Levande personer
Norska handbollsspelare
Spelare i IFK Skövde
Leif Mörkfors

Sigfrids Leif Kurt Erik Mörkfors, född 4 december 1962 i Sofia församling i Stockholm, är en svensk släktforskare.

Biografi 
Mörkfors växte upp i Borlänge. Han började släktforska redan i tonåren och fick sitt första släktträd publicerat i Falukuriren 1977. Han var fram till slutet av 1990-talet verksam i bankväsendet, bland annat som marknadschef på Nordbanken Aktier, men har senare övergått till släktforskning på heltid.

Under många år arbetade Mörkfors med att färdigställa en bok om den lilla byn Venjan, "I kum frå Wenjad", som gavs ut 2007. Han intervjuade personer från alla hushåll i byn och letade upp många som flyttat därifrån, med målsättningen att dokumentera alla som bott i byn från år 1607, vilket slutade med cirka 5 000 personer. Under arbetet upptäckte han att hela 697 personer emigrerade under åren 1869 fram till omkring 1920, vilket var en fjärdedel av byns invånare, och fick på olika sätt tag på många hundra levande ättlingar till emigranterna i USA. Omkring 80 av dessa mötte upp till boksläppet 2007, vilket blev startskottet för återkommande träffar i Venjan men även i Minnesota i USA.

Han har bland annat arbetat med research för TV-programmen Vem tror du att du är, Det sitter i väggarna samt Allt för Sverige där svenskättlingar från USA söker sina svenska rötter. Han har även gjort bakgrundsforskningen till TV-serien Drömmen om slottet.

Bibliografi 
 1996 – 
 2007 –

Utmärkelser 

 2010 – Nordiska Museets medalj "För hembygdsvårdande gärning" (GMhvg), för boken "I kum frå Wenjad"

Referenser

Externa länkar
Leif Mörkfors och Björn Skifs i "Vem tror du att du är"

Födda 1962
Män
Levande personer
Genealogi i Sverige
Svenska genealoger under 2000-talet
Slädene storegård

Slädene storegård är en gård och ett före detta officersboställe i Slädene socken, Vara kommun. Byggnaden, som uppfördes år 1737, förklarades som statligt byggnadsminne den 25 januari 1935 och övergick till enskilt byggnadsminne den 21 februari 1995. Skyddsföreskrifterna omfattar huvudbyggnaden och en flygel, samt en större parkliknande trädgårdsanläggning väster om huvudbyggnaden.

Historia 
Gården Slädene tillhörde år 1298 biskop Brynolf Algotsson i Skara och ägdes år 1400 av en medlem i ätten Natt och Dag. Bland senare ägare märks Hogenskild Bielke och Magnus Gabriel De la Gardie. Sedan gården dragits in till kronan vid reduktionen, var den fram till 1878 översteboställe för Västgöta-Dals regemente. Nuvarande låga stenbyggnad uppförd 1737, ersatte en tidigare mangårdsbyggnad från 1684. I interiören återfinns rester av rumsindelningen från 1700-talet.

Träflygeln har ursprungligen varit köksflygel men ändrades 1737 till brygghus.

Beskrivning 
Byggnadsminnet Slädene Storegård är en jordbruksfastighet vars äldsta delar består av en huvudbyggnad och en flygel, samt en större parkliknande trädgårdsanläggning väster om huvudbyggnaden. Skyddsområdet omfattar ett flertal ekonomibyggnader öster om och sydost om huvudbyggnaden. Utanför skyddsområdet ligger i anslutning till gården ett före detta stall i norr och en före detta arbetarbostad (statarbostad) i söder.

Huvudbyggnaden är av putsad och vitkalkad sten i en våning under brutet skiffertak, uppförd år 1737 efter Bengt Wilhelm Carlberg ritningar, vilka i viss utsträckning är i överensstämmelse med 1732 års typritning för översteboställen. Den ursprungliga rumsindelningen är i huvudsak bevarad liksom delar av äldre fast inredning, såsom bröstpaneler, listverk och spegeldörrar från 1700-talet, samt några kakelugnar från 1800-talet.

Flygelbyggnaden, en före detta köksflygel och brygghus, är av lockpanelat och gulmålat timmer under tegeltäckt valmtak. Äldre fast inredning är delvis bevarad. Flygelbyggnaden är uppförd möjligen vid 1600-talets slut och omändrad till brygghus 1737. Framför ingången ligger en stenhäll, som möjligen kan vara en gravsten.

Inom skyddsområdet, eller med anknytning till gården, finns även ett före detta traktorgarage, som används som vedbod, en före detta mejeribyggnad från 1920-talet, ett spannmålsmagasin från 1800-talets mitt, en verkstadsbyggnad byggd omkring år 1900, samt en stor ekonomibyggnad, delvis uppförd efter en brand 1942.

Referenser

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Vara kommun
Byggnadsminnen i Västra Götalands län
Byggnader invigda under 1700-talet
Arkitekturåret 1737
Byggnader ritade av Bengt Wilhelm Carlberg
Familjen Grahams barn

Familjen Grahams barn () är en oljemålning av den engelske konstnären William Hogarth. Den målades 1742 och ingår i National Gallerys samlingar i London sedan 1934.   

Målningen är ett konversationsstycke och ett grupporträtt av fyra lyckligt tindrande barn med sin katt och sin burfågel – en steglits. Deras far Daniel Graham (1695–1778) var kunglig apotekare till George I och George II. Först efter ett tag träder bildens djupare innebörd fram – katten som lystet är ute efter fågeln vars vackra kvitter, som barnen uppfattar som ett svar på den musik äldre sonen Richard (7 år) spelar på sin serinette, i själva verket är ett förtvivlat rop på hjälp. Endast den yngsta sonen Thomas (porträtterad längst till vänster i en typ av barnkläder som även pojkar kläddes i på 1700-talet) som sitter i en förgylld barnvagn ser vad katten håller på med, men är för litet för att inse allvaret. Döttrarna är nio (Henrietta Catherine) och fem (Anna Maria) år gamla.

Hogarth visar oss en bild av den hotade oskulden och ger oss budskap om barndomens och livets förgänglighet – ett memento mori-motiv. Att hotet var påtagligt framgår av att Thomas var död innan målningen var färdigställd. Konstnären har målat in referenser till döden, ovanför Thomas är en lieman och ett timglas placerat på ett bordsur. De korsade nejlikorna (begravningsblommor) bredvid honom är också en öm påminnelse om döden.  

Målningen ärvdes av äldsta sonen Richard (avbildad till höger). Efter hans död bytte tavlan ägare flera gången innan den hamnade hos Joseph Duveen som donerade den till National Gallery 1934.

Källor 

National Gallerys webbplats

Målningar från 1700-talet
Målningar av William Hogarth
Målningar på National Gallery
Grupporträtt
Herman Johansson

Herman Nils Johansson, född 16 oktober 1997, är en svensk fotbollsspelare som spelar för Mjällby AIF i Allsvenskan.

Karriär
I december 2020 värvades Johansson av Mjällby AIF, där han skrev på ett treårskontrakt. I maj 2023 förlängde Johansson sitt kontrakt fram över säsongen 2026.

Källor

Herman Johansson på fotbolltransfers.com

Noter

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Friska Viljor FC
Spelare i Sandvikens IF Fotboll
Spelare i Mjällby AIF
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Division 1 i fotboll för herrar
Födda 1997
Levande personer
Män
Svenska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Örnsköldsvik
Ondrej Duda

Ondrej Duda, född 5 december 1994 i Snina, är en slovakisk fotbollsspelare som spelar för Hellas Verona sedan år 2023. Sedan 2013 tillhör han även Slovakiens landslag. 

Dudas position på planen är offensiv mittfältare och Duda är högerfotad. Han har under sin professionella karriär tidigare spelat för FC VSS Kosice i sitt hemland Slovakien, i Legia Warsaw i Warszawa i Polen och från 2016–2020 i Hertha Berlin i Berlin i Tyskland innan han flyttade till 1. FC Köln. I Bundesliga har han sammanlagt spelat över 87 matcher och gjort över 18 mål i de båda klubbarna.

Referenser 

Slovakiska fotbollsspelare
Slovakiska landslagsspelare i fotboll
Spelare i FC VSS Košice
Fotbollsspelare i Legia Warszawa
Spelare i Hertha BSC Berlin
Spelare i Norwich City FC
Spelare i 1. FC Köln
Spelare i Slovakiska superligan
Spelare i Ekstraklasa
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i Premier League
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2016
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2020
Födda 1994
Levande personer
Män
Slovakiska idrottare under 2000-talet