kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Norra Vaijavuoma

Norra Vaijavuoma är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2009 och är 1,2 kvadratkilometer stort.  Reservatet består av öppen tallhed med många högresta och grova träd.

Källor 
naturreservatet Norra Vaijavuoma Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2009
Paljaslaki

Paljaslaki är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2005 och är 1,4 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar de högre partiet av berget Paljaslaki. Reservatet består av gammal brandpräglad tallskog.

Källor 
naturreservatet Paljaslaki Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2005
Rissavaara

Rissavaara är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2009 och är 4,2 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar västra delen av berget Rissavaara och ett mindre våtområde norrut. Reservatet består av granskog med inslag av glasbjörk.

Källor 
naturreservatet Rissavaara Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2009
Puolamarova

Puolamarova är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2011 och är 2,6 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar de högra partierna av berget Puolamarova. Reservatet består på toppen av gammal gles urskogsartad tallskog och längre ner av gammal barrblandskog.

Källor 
naturreservatet Puolamarova Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2011
Rumpunen

Rumpunen är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 1997 och är 1,8 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar våtmarker kring några åsar. Reservatet består av tallskog och högrest barrblandskog.

Källor 
naturreservatet Rumpunen Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 1997
Natura 2000-områden i Norrbottens län
Ruohojoki (naturreservat)

Ruohojoki är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 1997 och är 0,4 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar en flack södersluttning ner mot myrmarken runt bäcken Ruohojoki. Reservatet består i öster av grandominerad basskog. I väster fällde en tromb 1983 nästan alla träd och bara enstaka stora tallar finns kvar av skogen från tiden innan, som annars nu är gran- och björkdominerad.

Källor 
naturreservatet Ruohojoki Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 1997
Natura 2000-områden i Norrbottens län
Sofia Nilsson

Ingrid Sofia Nilsson, född Bengtsson 3 mars 1982 i Östra Broby församling i Kristianstads län, är en svensk politiker (centerpartist). Hon var ordinarie riksdagsledamot 2018–2022, invald för Skåne läns norra och östra valkrets.

Under mandatperioden 2014–2018 var Nilsson 1:e vice ordförande i kommunstyrelsen i Östra Göinge kommun med ansvar för vård, skola och omsorg. Hon är även gruppledare för Centerpartiet i Östra Göinge.

Nilsson var riksdagsledamot 2018–2022. I riksdagen var hon ledamot i socialutskottet 2020–2022 och ledamot i riksdagens råd för Riksrevisionen 2019–2021. Nilsson var även suppleant i bland annat finansutskottet och socialutskottet.

Nilsson är sjuksköterska till yrket.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Centerpartiet
Svenska sjuksköterskor
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Östra Göinge kommun
Födda 1982
Levande personer
Kvinnor
Toivo Manninen

Toivo Adolf Manninen, född 5 juni 1914 i Korpilax, död 24 november 1980 i Vancouver, var en finländsk dragspelare och kompositör. Manninen var vid sidan om Viljo Vesterinen och Onni Laihanen en av Finlands tre dragspelsmästare.

Manninens far Aato var musikitreserad och redan som ung lärde sig Toivo att spela flera instrument. Som pianist och dragspelare var han autodidakt. 1937 flyttade han till Helsingfors, där han uppträdde som restaurangmusiker, spelade i radio och engagerades i dansorkestern Dallapé. Han gjorde sin första skivinspelning 1939. 1944 vann han finska dragspelsmästerskapen och blev tvåa i nordiska dragspelsmästerskapen 1946 och 1947. Åren 1947–1948 gjorde Manninen en konsertresa till USA, där han uppträdde på över trettio platser bland finländska invandrare. Han återvände till Finland 1948 och gjorde återbesök i Nordamerika vid upprepade tillfällen mellan 1948 och 1955. 1956 flyttade han till Kanada och besökte därefter aldrig Finland. På 1950- och 1960-talen turnerade han som dragspelare bland finska invandrare i Kanada.

Sammanlagt gjorde Manninen 26 soloinspelningar och komponerade 29 inspelade musikstycken.

Referenser

Externa länkar
 Toivo Manninen på YouTube

Män
Födda 1914
Avlidna 1980
Personer från Mellersta Finland
Finländska dragspelare
Finländska kompositörer
Sammakkovaara

Sammakkovaara är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2013 och är 1,5 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar nedre östra sluttningar av berget Sammakkovaara och våtmarker nedanför. Reservatet består av barrblandskog med inslag av lövträd.

Källor 
naturreservatet Sammakkovaara Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2013
Sunne Sommarland

Sunne Sommarland är en vattenpark som är belägen i Sunne, Värmland. Sommarlandet slog först upp sina dörrar år 2006 men har sedan dess bytt ägare och ingår sedan 2016 i Svenska Campingpärlor AB. Parken har omkring 55 000 besökare per säsong. År 2018 blev Sunne Sommarland utsedd till Sveriges tredje bästa vattenland 2018. I anslutning till Sommarlandet finns Sunne Camping med plats för 415 campinggäster boende i husbil, husvagn eller tält samt 33 stugor som även de ligger med gångavstånd till parken.

Historia 
Sunne Sommarlands historia börjar med att man år 2006 öppnade parken under namnet Sunne vattenpark, alldeles intill Sunne Camping. År 2008 bytte parken både ägare och namn och döptes då om till Sunne Vattenland, år 2011 bytte parken återigen ägare och fick då namnet Vattenlandet i Sunne. Slutligen bytte parken år 2016 till sina nuvarande ägare och fick då namnet, Sunne Sommarland.

Anställda 
Varje sommar har Sunne Sommarland omkring 50 säsongsanställda.

Referenser 

Sommarland i Sverige
Byggnader och anläggningar i Sunne kommun
Suorsapakka

Suorsapakka är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 1997 och är 3,6 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar berget Suorsapakka med omgivande myrmarker och sumpskogar. Reservatet består av tall och gran.

Källor 
naturreservatet Suorsapakka Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 1997
Natura 2000-områden i Norrbottens län
Södra Jukkasvaara

Södra Jukkasvaara är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2009 och är 2,8 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar södersluttningar av berget Jukkasvaara ner mot våtmarker. Reservatet består brandpräglad barrskog med inslag av lövträd och i form av sumpskog vid våtmarkerna.

Källor 
naturreservatet Södra Jukkasvaara Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2009
Tervajoki (naturreservat)

Tervajoki är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 1997 och är 0,8 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar våtområden kring vattendraget Tervajoki. Reservatet består av sumpskog och rikkärr.

Källor 
naturreservatet Tervajoki Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 1997
Natura 2000-områden i Norrbottens län
Tervavuoma

Tervavuoma är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2003 och är 57,7 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar ett stort myrområde med fastmarksholmar och sumpskogar. Skogen består av tall, gran och björk.

Källor 
naturreservatet Tervavuoma Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2003
Natura 2000-områden i Norrbottens län
Eino Salmelainen

Eino Johannes Salmelainen, född 30 november 1893 i Ikalis, död 16 april 1975 i Tammerfors, var en finländsk teaterchef och regissör. 

Salmelainen var 1916–1925 teaterkritiker vid Aamulehti i Tammerfors och därefter chef för Tammerfors teater 1925–1934, för Helsingin kansanteatteri 1934–1940, för Uusi teatteri i Helsingfors 1940–1942 och för Tammerfors arbetarteater 1943–1964; sistnämnda scen utvecklades under hans ledning till en av landets konstnärligt sett främsta. Han var en särpräglad personlighet, som i hög grad tryckte sin prägel på den inhemska regissörs- och skådespelarkonsten. Som regissör förenade han realism med djärva visioner. Han tog sig särskilt an den folkliga teatern. Han utgav sina minnen om teater och teaterfolk i inte mindre än tolv volymer, i vilka han berättar med personlig skärpa och ger en inträngande analys av pjäser och teaterfrågor. Han tilldelades teaterråds titel 1951, Pro Finlandia-medaljen 1958 och professors titel 1963.

Källor

Externa länkar 
 

Finländska teaterregissörer
Finländska teaterchefer
Finländska teaterkritiker
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Finländska innehavare av teaterråds titel
Födda 1893
Avlidna 1975
Män
Personer från Ikalis
Regellås

Regellås används för att hålla dörrar, fönster eller andra rörliga saker stängda. Det finns många olika typer av regellås.

Varianter av regellås

Regel
Den enklaste av regellåsen, där en regel fästes på insidan av en dörr med hjälp av två stopp vilket förhindrar dörren att öppnas.

Hasp
Enklare variant av lås, vanligen används på dörrar, till exempel dörrar till utedass men även till fönster för att ställa fönstret i ett visst läge.

Ledhasp
Variant av hasp som är ledad med gångjärn. Vanligen kan denna låsas med hänglås.

Boxlås
Används vanligtvis till hästboxar.

Skjutregel
Regeln skjuts på plats och låses genom att placera handtaget i spåret.

Fönsterhake
Används för att stänga fönster, krok och handtag fästes oftast på fönstret och mothållet på karmen. 

Byggteknik
Tuohilehot

Tuohilehot är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2009 och är 1 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar våtområden nedanför de nedre södra sluttningarna av berget Jukkasvaara. Reservatet består av urskogslik gran- och barrblandskog.

Källor 
naturreservatet Tuohilehot Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2009
Tuomikursu

Tuomikursu är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2011 och är 2,2 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar ett flackt skogs- och myrlandskap. Reservatet består av grandominerad barrskog.

Källor 
naturreservatet Tuomikursu Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2011
Vinsanlehto

Vinsanlehto är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 1997 och är 0,9 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar myrar, tallskogar och gransumpskogar kring bäcken Karijokie.

Källor 
naturreservatet Vinsanlehto Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 1997
Natura 2000-områden i Norrbottens län
Vännijänkkä

Vännijänkkä är ett naturreservat i Pajala kommun i Norrbottens län.

Området är naturskyddat sedan 2003 och är 9,5 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar ett stort myrområde med rikkärr, fastmarksholmar, sumpskogar och vattendrag.

Källor 
naturreservatet Vännijänkkä Länsstyrelsen i Norrbottens län

Naturreservat i Pajala kommun
Naturskyddsområden bildade 2003
Natura 2000-områden i Norrbottens län
Jorma Juselius

Jorma Juselius, född 26 februari 1926 i Helsingfors, död 18 april 2013 i Mäntsälä, var en finländsk dragspelare och orkesterledare.

Juselius studerade dragspel under ledning av Helge Pahlman och Toivo Manninen. Han turnerade under andra världskriget och slog igenom som dansmusiker under slutet av 1940-talet. Han bildade en egen orkester, som ackompanjerade artister som Henry Theel, Metro-tytöt, Matti Jurva, Tauno Palo, Ansa Ikonen och Matti Louhivuori. På 1950-talet uppträdde Juselius nästan varje kväll på underhållningsscenerna. Han uppträdde 1960-talet tillsammans med Olavi Virta, Alvi Palho, Tage Manninen och Pauli Granfelt. Ensemblens solist var Henry Theel och orkestern kom att vara verksam fram till mitten av 1980-talet.

Referenser

Externa länkar
 Jorma Juselius på YouTube

Män
Födda 1926
Avlidna 2013
Musiker från Helsingfors
Finländska dragspelare
Finländska orkesterledare
Fryksdalens Gille

Frykdalens Gille (Sällskapet N.T) bildades 1912. Sällskapet är en sammanslutning som har till uppgift att stödja hembygden genom kulturell och hembygdsvårdande verksamhet i Fryksdalen.
Frykdalens Gille har genom åren åstadkommit flera insatser i värmländskt kulturliv. Några av dessa insatser är:
 Räddningsaktionen av Selma Lagerlöfs medaljer, som hon skänkte till Finlandshjälpen. (1940)
 Grundade Askerbygården , Hembygdsgården i Sunne. (1955)
 Fryksdalens Gille uppförde statyn av Selma Lagerlöf i Lagerlöfsparken, Sunne. Statyn är gjord av Arvid Backlund. (1972)
 Minnesstenen för den gamla marknadsplatsen vid Åmberg i Sunne. Den beskrivs av Selma Lagerlöf i Gösta Berglings saga som Broby marknad. Platsen var även mötes- och övningsplats för Frykdalens kompani. (1992)
 Fryksdalens Gille lät skulptören Bo Jonzon skapa konstverket Tiden och landskapet som en gåva till Sunne och dess invånare. (2012)

Referenser

Svenska hembygdsföreningar
Kultur i Värmland
Genius (TV-serie)

Genius är en amerikansk dramaserie utvecklad av Noah Pink och Kenneth Biller, som hade premiär den 25 april 2017 på National Geographic Channel.

Den första säsongen följer Albert Einsteins liv, från hans tidiga år, till sina senare år som fysiker i USA. Den första säsongen är baserad på Walter Isaacsons bok Einstein: His Life and Universe från 2007. 

I april 2017 förnyade National Geographic serien för en andra säsong, vilket följer Pablo Picasso, som sändes från 24 april till 19 juni 2018. I april 2018 förnyade National Geographic serien för en tredje säsong, som kommer följa författaren Mary Shelley.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 Officiell webbsida

TV-serier från 20th Century Fox Television
Populärvetenskapliga TV-program
Engelskspråkiga TV-serier
Amerikanska dramaserier
Möja-Björndalens naturreservat

Möja-Björndalens naturreservat ligger i på nordvästra delen av ön Möja, Värmdö kommun i Uppland (Stockholms län). Det har en areal av 143.33 hektar. Reservatet bildades 1992.

Reservatet
Inom reservatet finner man till stor del hällmark med blandskog och huvudsakligen gammal barrskog. Det finns även flera myrmarker.

Referenser

Externa länkar
 Skärgårdsstiftelsen: Möja-Björndalen

Naturreservat i Värmdö kommun
Naturskyddsområden bildade 1992

Sidor om naturreservat i Stockholms län som saknar länkar till Länsstyrelsen
Jan Brand

Johannes Willem "Jan" Brand, född 24 juni 1908 i Amsterdam, död 29 juni 1969 i Rotterdam, var en nederländsk landhockeyspelare.
Brand blev olympisk silvermedaljör i landhockey vid sommarspelen 1928 i Amsterdam.

Källor 

 

Nederländska landhockeyspelare
Nederländska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1928
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från Nederländerna
Tävlande i landhockey vid olympiska sommarspelen 1928
Födda 1908
Avlidna 1969
Män
Idrottare från Amsterdam
Dåren Ivan (opera)

Dåren Ivan (Иванушка-дурачок på kyrillska; Ivanuška-duračok i translitteration) är en sagoopera för barn i tre tablåer med musik av César Cui komponerad 1913. Librettot skrevs av Nadezhda Nikolajevna Dolomanova efter gamla ryska folksagor. (Den härrör inte från Lev Tolstojs novell med samma namn.)

Det finns inga uppgifter om operans uruppförande.


Personer
Tsaren: alt
Tsarevna [hans dotter Elena]: sopran
Ivan: mezzosopran
Ivans förste bror: sopran
Ivans andre bror: mezzosopran
Ivans fader: alt
Ivans moder: soprano
Hästen: alt eller bas
Hovmän, gusli-spelare: kör

Handling

Tablå I. Ivan släpper lös sin häst. I vagnen har han saker som är ämnade för hans familj men han tömmer vagnen och kastar ut säden till fåglarna. När hans föräldrar och bröder finner honom och bannar hans dåraktiga sätt. De säger till honom att han inte kan äta middag med dem.

Tablå II. Ivan har plockar svamp i skogen. Hans bröder kommer och säger att tsaren ska ge en fest. Den man som lyckas ta hans dotters sjalett till festen ska få henne till hustru. När hans bröder har gått beslutar sig Ivan att gå på festen, men han inser att hans kläder inte är passande. Han kallar på sin häst som medelst magi förser honom med nya kläder.

Tablå III. I tsarens palats roar sig hovmännen. Tsardottern Elenas sjalett har blivit stulen och hon önskar veta vem hennes mystiska brudgum är. Hon noterar att Ivan gömmer sig bakom en ugn, och att han har hennes sjalett. Tsaren välkomnar sin nye svärson. När bröderna inser vem brudgummen är försöker de först att fly men sluter sedan fred med honom medan hovmännen prisar tsaren, Ivan och hans nya hustru.

Källor

Cui, César. Иванушка-дурачек: опера сказка для детей в трех картинах [Ivan the Fool:  an opera-fairytale for children in three tableaux]. Leipzig: Mitrofan Belyayev, 1914. (Piano-vocal score)

Ryskspråkiga operor
Operor av César Cui
Musikåret 1913
Mästerkatten i stövlar (opera)

Mästerkatten i stövlar (Кот в сапогах på kyrillska; Kot v sapogakh i translitteration) är en kort sagoopera för barn i tre akter (fyra tablåer) med musik av César Cui komponerad 1913. Librettot skrevs av Marina Stanislavovna Pol'. Operan hade premiär i Rom 1915 med titeln Il gato con gli stivali.  En sovjetisk bearbetning av operan, med ett reviderat libretto, publicerades 1961. På 1970-talet hade operan även blivit populär i Östtyskland som Der gestiefelte Kater. Med den titeln spelades operan sedermera in på CD av the Staatsoper i Stuttgart år 1999 i en radioversion.

Personer
Mästerkatten
Jean, mjölnarens yngste son; egentligen Marquis de Carabas:
Mjölnarens näst äldste son
Mjölnarens äldste son
Kungen
Prinsessan
Trollet
Prinsessans väninnor, hovmän (kör)

Handling
Handlingen följer tämligen noga Perraults saga, med ett instrumentalt förspel och inlagda danser.

Källor

Boas, Robert.  "Nuremberg." Opera [London], v. 32 (1981), pp. 288–289.
Cui, César.  Кот в сапогах:  опера-сказка трех действиях.  [Puss-in-Boots:  opera in three acts.]  Светлячок, 1913.
Soviet (revised) edition:  Кот в сапогах:  опера-сказка для детей в двух действиях, четырех картинах.  Либретто М. Львовского. [Puss-in-Boots: opera-fairytale for children in two acts, four tableaux.  Libretto by M. Lvovsky.]  Москва: Гос. муз. изд-во, 1961.
Nazarov, A.F. Цезарь Антонович Кюи. [Cezar' Antonovič Kjui.] (Moskva: Muzyka, 1989).
Papp, G.  "Der Gestiefelte Kater und 'Kling-Klang, Rockmuzik zum Antassen'," Musik und Gesellschaft, v. 32 (1982), p. 472.

Diskografi
Puss in Boots: Sagoopera av César Cui i en rysk radioföreställning från 1948 - Mästerkatten: Pavel Pontryagin (sång)/Nikolaj Litvinov (tal), Jean: Georgij Vinogradov, Mjölnarens näst äldste son: Alexej Usmanov, Mjölnarens äldste son: Daniil Demjanov, Kungen: Georgij Abramov, Prinsessan: Zoya Muratova, Trollet: Konstantin Poljaev, Dirigerad bv Leonid Pjatigorsky / Utgiven av Aquarius Classic 2018
Der gestiefelte Kater: Märchenoper von César Cui in der Hörspielfassung von Linde von Keyserlingk.  Fassung für Kammerorchester: Andreas Breitscheid.  Koproduction:  Junge Oper der Staatsoper Stuttgart / Südwestrundfunk / Patmos Verlag GmbH & Co. KG, Düsseldorf, 1999.  Patmos CD, 3-491-88764-X.

Ryskspråkiga operor
Operor av César Cui
Musikåret 1915
Ödemarkskommunism

Ödemarkskommunism är en term som har använts för att beskriva hur Finlands kommunistiska parti under decennierna närmast efter andra världskriget hade ett starkt väljarstöd i glesbygderna i norra och nordöstra Finland. 

Det kan sägas att den finska termen "korpikommunismi" haft en starkare klang och större användning än det svenska ödemarkskommunism. I synnerhet på 1950- och 60-talet hade kommunisterna sitt relativt sett starkaste stöd bland väljarna i Kuopio, Uleåborgs och Lapplands valkretsar. Vid valet 1966 fick Demokratiska förbundet för Finlands folk (DFFF), inom vilket kommunisterna då var helt dominerande, 29,1% av rösterna i Kuopio, 31,9% i Uleåborgs och 35,1% i Lapplands valkretsar. I Kuopio och Lapplands valkretsar var folkdemokraternas röstandel högre än alla andra partiers; endast Centerpartiet hade där ett väljarstöd av närmelsevis samma storleksklass. 

Som motsats till ödemarkskommunism har man talat om industrikommunism, vilket uppenbarar det faktum att kommunisterna hade ett starkt väljarstöd även på vissa tidigt industrialiserade och tydligt avgränsade industriorter, såsom Kemi i Lapplands län och Högfors i Nylands län. 

Ödemarkskommunismens sociala bakgrund har sökts i olika faktorer. En strukturell bakgrundsfaktor är att ödemarkskommunismen var stark bland glesbygdernas fattiga småbrukare, som tidigare hade arbetat som skogsarbetare under en del av året. Som en socialpsykologisk bakgrundsfaktor har man också framhållit hur de ifrågavarande områdena tidigare präglades av emotionellt stimulerande och radikala læstadianska väckelserörelser. Även organisatoriska faktorer har dryftats i sammanhanget: det har sagts att det var förhållandevis lätt att bedriva politisk agitation i norra och nordöstra Finlands glesbygder och isolerade ödemarksbyar. 

Från och med början av 1970-talet försvagades ödemarkskommunismen märkbart och miste samtidigt sin speciella karaktär. En grundläggande orsak var att de nordliga glesbygdernas befolkning i stora skaror på 1960- och 1970-talet flyttade dels till Sverige, dels till sydligare industrialiserade orter i Finland.

Källor

Kommunism i Finland
Theta Coronae Australis

Theta Coronae Australis (θ Coronae Australis, förkortat  Theta CrA, θ CrA) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna, även benämnd HR 6951 och HD 170845, belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Södra kronan. Den har en skenbar magnitud på 4,64 och är synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 5,9 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 560 ljusår (ca 171 parsek) från solen.

Egenskaper 
Theta Coronae Australis är en gul till orange jättestjärna av spektralklass G5 III. Den har en radie som är ca 11 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 500 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur av ca 4 800 K. 

Theta Coronae Australis har en ovanligt snabb rotation för en utvecklad stjärna av denna typ, med en projicerad rotationshastighet av 11,8 km/s. En möjlig förklaring är att den kan ha uppslukat en närliggande het jätteplanet av Jupiters storlek.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/thetacoronaeaustralis

		
Stjärnbilden Södra kronan
Bayerobjekt	
Gula jättar
HD-objekt
Dale Stephens

Dale Christopher Stephens, född 12 december 1989, är en engelsk fotbollsspelare.

Karriär
Den 30 januari 2014 värvades Stephens av Brighton & Hove Albion, där han skrev på ett 3,5-årskontrakt. I maj 2017 förlängde han sitt kontrakt med fyra år.

Den 24 september 2020 värvades Stephens av Burnley, där han skrev på ett tvåårskontrakt.

Källor

Noter

Engelska fotbollsspelare
Spelare i Bury FC
Spelare i Droylsden FC
Spelare i Hyde United FC
Spelare i Oldham Athletic AFC
Spelare i Rochdale AFC
Spelare i Southampton FC
Spelare i Charlton Athletic FC
Spelare i Brighton & Hove Albion FC
Spelare i Burnley FC
Spelare i English Football League
Spelare i Premier League
Födda 1989
Levande personer
Män