kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Folke Ström

Sig Axel Folke Ström, född den 15 oktober 1907 i Eskilstuna, död den 20 januari 1996 i Göteborg, var en svensk religionshistoriker och biblioteksman. Han var son till Fredrik och Tua Ström. 

Ström avlade studentexamen 1927, filosofie kandidatexamen 1933 och filosofie licentiatexamen 1936. Han promoverades till filosofie doktor 1942. Ström blev docent i religionshistoria vid Stockholms högskola 1943 och vid Göteborgs högskola 1945. Han anställdes vid Stockholms stadsbibliotek 1931, blev assistent där 1935, andre bibliotekarie där 1938, vid Göteborgs stadsbibliotek 1945, var förste bibliotekarie där 1948–1960, vid Göteborgs universitetsbibliotek 1961–1965 och biblioteksråd där 1965–1972. Ström var ordförande i Västsvenska folkminnesföreningen från 1954. Han promoverades till medicine hedersdoktor vid Göteborgs universitet 1962. Ström invaldes som ledamot av Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg 1953, av Gustav Adolfs Akademien 1965, av Nathan Söderblom-sällskapet 1968 och av Det Norske Videnskaps-Akademi 1976. Han blev hedersledamot av Viking Society for Northern Research 1973. Ström publicerade skrifter i religionshistoria och norrön filologi. Bland dessa märks Nordisk hedendom (1:a upplagan 1961, 2:a upplagan 1967, 3:e upplagan 1985, omtryckt 2005).

Ström gifte sig 1943 med Louise Henriksdotter Ahlgren (1915–1998).

Källor 

 
 
 
 

Svenska religionshistoriker
Svenska bibliotekarier
Svenska docenter
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Hedersdoktorer vid Göteborgs universitet
Ledamöter av Kungliga Gustav Adolfs Akademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Ledamöter av Det Norske Videnskaps-Akademi
Svenska forskare under 1900-talet
Forskare från Eskilstuna
Födda 1907
Avlidna 1996
Män
Edsäter

Edsäter är en bebyggelse  väster om Trollhättan i Trollhättans kommun. 2020 avgränsade SCB här en småort.

Källor 

Småorter i Sverige
Orter i Trollhättans kommun
Sjölanda

Sjölanda är en bebyggelse i Trollhättans kommun, strax väster om småorten Baggeryr och Gråbo vid norra stranden av Sjölandasjön (även kallad Trehörningen), en mil söder om Trollhättan.

Källor 

Orter i Trollhättans kommun
Småorter i Sverige
HD 130458

HD 130458 (HR 5520) är en dubbelstjärna i den mellersta  delen av stjärnbilden Paradisfågeln. Den har en kombinerad skenbar magnitud av ca 5,80 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 9,9 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 330 ljusår (ca 101 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 31 km/s.

Egenskaper
Primärstjärnan HD 130458 A är en gul till vit jättestjärna av spektralklass G7 IIIa. Den har en massa som är ca 2,5 solmassor, en radie som är ca 8,3 solradier och har ca 55 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 5 300 K.

Följeslagaren är en underjättestjärna av spektralklass F9 IV som ligger separerad med 2,167 bågsekunder (2008) från primärstjärnan.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/72833/hd130458.

		
Stjärnbilden Paradisfågeln
HD-objekt
HR-objekt
Gul-vita jättar
Vita underjättar
Dubbelstjärnor
Matthias Musche

Matthias Musche, född 18 juli 1992 i Magdeburg, är en tysk handbollsspelare (vänstersexa). Han spelar för SC Magdeburg och det tyska landslaget.

Meriter  
Med klubblag
  EHF Champions League 2023 med SC Magdeburg
  EHF European League 2021 med SC Magdeburg
  IHF Super Globe 2021 och 2022 med SC Magdeburg
  Tysk mästare 2022 med SC Magdeburg
  Tysk cupmästare 2016 med SC Magdeburg

Individuella utmärkelser
 Skytteligavinnare Handball-Bundesliga 2018/19

Referenser

Externa länkar 
 

Födda 1992
Levande personer
Män
Tyska handbollsspelare
Tyska idrottare under 2000-talet
Spelare i SC Magdeburg
Personer från Magdeburg
Kurtaxa

Kurtaxa eller ortstaxa är en form av turistskatt som tas ut av besökande. Det är en statlig eller kommunal skatt som vanligtvis tas ut på kommunal nivå per person och betald övernattning i ett visst område. Även lokala avgifter för tillträde till stränder och liknande förekommer.

Områden som av staten blivit klassade som kurorter har sedan länge tillämpat kurtaxa. I Tyskland och Österrike förekommer systemet ofta – särskilt vid kusterna. Avgiften kan variera mellan 5 och 30 kronor per person och dag. Avgifter tas ut med inkassering för personer och/eller via avgifter som hotell och campingplatser skall betala.

Anledningen till uttaget av kurtaxa eller turistskatt är att det anses rimligt att tillfälliga besökare skall bidra till gemensamma kostnader för ortens infrastruktur, underhåll och renhållning.

I Sverige diskuteras att införa frivillig turistskatt i områden med stort slitage av naturen.

Referenser

Turism
Upplands runinskrifter 1066

Runinskrift U 1066 är en runsten vid Åkerby kyrka, nordväst om Uppsala, Uppsala kommun. Stenen är rest en meter söder om den södra tornväggen och står en meter öster om runstenen U 1067.

Österut, i kyrkogårdsmuren, finns också runstenen U 1068.

Stenen 

De äldsta kända uppgifterna om U 1066 och U 1067 är från 1600-talet då stenarnas läge - då inmurade i kyrkväggen - beskrivs. Stenarna rappades över på 1700-talet i samband med en tillbyggnad av en sakristia och glömdes bort. Först 1949 återfanns stenarna. Stenarnas ursprungliga platser är okända. Det är troligt att U 1066 varit rest i kyrkans närhet, möjligen vid ett gravfält som ligger ungefär 800 meter sydväst om Åkerby kyrka.

U 1066 är i gråröd granit, 2,20 meter hög i sin helhet (1,75 meter finns över marken) och 1,76 meter bred.

Inskriften 
Ristare är Brandr som även har ristat den intillstående U 1067. U 1067 är signerad, men inte U 1066. Huggningstekniken, runformerna och stiliseringen med mera gör det tydligt att det är samma ristare. 

Runornas höjd är mellan 6 och 12 centimeter.

Ordet "kummel" antyder att U 1066 var en av flera ursprungliga stenar, troligen runstenen i sig och en okänd mängd bautastenar.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Referenser 

 
Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Uppsala kommun
Upplands runinskrifter 1067

Runinskrift U 1067 är en runsten vid Åkerby kyrka, nordväst om Uppsala, Uppsala kommun. Stenen är rest en meter söder om den södra tornväggen och står en meter väster om runstenen U 1066.

Österut, i kyrkogårdsmuren, finns också runstenen U 1068.

Stenen 

De äldsta kända uppgifterna om U 1066 och U 1067 är från 1600-talet då stenarnas läge - då inmurade i kyrkväggen - beskrivs. Stenarna rappades över och glömdes bort i samband med en tillbyggnad av en sakristia. Först 1949 återfanns stenarna. De ursprungliga platserna är okända, men det är troligt att de varit resta i kyrkans närhet.

U 1067 är i röd granit, 2,43 meter hög, 0,62 meter bred (vid korset) samt 0,6 meter tjock.

Inskriften 
Ristningen är signerad av Brandr som även har ristat den intillstående U 1066. Runornas höjd är mellan 6 och 12 centimeter.

I ristningen antyds alltså att U 1067 var en av flera ursprungliga stenar, troligen runstenen i sig och en okänd mängd bautastenar.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Referenser 

 
Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Uppsala kommun
Hankens bibliotek

Hankens bibliotek är Svenska handelshögskolans bibliotek. Biblioteket finns på två verksamhetsställen, i Helsingfors i Hankens huvudbyggnad och i Vasa som en del av Vasa stadsbibliotek. Hankens bibliotek är ett vetenskapligt bibliotek som främst riktar sig till Hankens studerande, forskare och personal, men biblioteket är även öppet för allmänheten.

Historik 
Hankens biblioteksverksamhet inleddes 1909, samma år som Svenska handelshögskolan grundades. Samlingen bestod till en början av 318 böcker och 20 tidskrifter. Högskolans första biblioteksanställda anställdes år 1916 och de första användarutbildningarna hölls redan under 1960-talet. I början av 1970-talet bestämde högskolan att förse studenterna med gratis kurslitteratur via biblioteket. I medlet av 1990-talet anskaffades de första elektroniska tidskrifterna, tillgängliga för alla på högskolan.

Biblioteket i Vasa 
I samband med att Svenska handelshögskolan i Vasa grundades 1980, öppnades också ett filialbibliotek i Vasa. År 2001 öppnade Vasa vetenskapliga bibliotek Tritonia dit även Hankens bibliotek flyttade. Sedan 2020 finns Hankens bibliotek i Vasa i stadsbibliotekets lokaler.

Samlingar 
I Hankens bibliotek finns litteratur och information inom alla ämneskategorier, men huvudvikten ligger på de ekonomiska vetenskaperna. Biblioteket har en specialsamling med såväl inhemska som utländska företagshistoriker. Biblioteket använder bibliotekssystemet Koha, och bibliotekskatalogen Hanna är en del av Finna-samarbetet via Nationalbiblioteket. Bibliotekssamlingen är en blandning av tryckt material och elektroniska informationsresurser, såsom e-böcker, e-tidskrifter och databaser med finansiella data.

Utrymmen 
Hankens bibliotek erbjuder läsplatser, en tyst läsesal, datorplatser och grupparbetsplatser.

Referenser

Externa länkar 
 Hankens biblioteks webbsida
 Hankens söksystem Hanna

Svenska handelshögskolan
Bibliotek i Helsingfors
Universitetsbibliotek
Upplands runinskrifter 1068

Runinskrift U 1068 är en runsten vid Åkerby kyrka, nordväst om Uppsala, Uppsala kommun. Stenen är inlagd i den östra kyrkogårdsmuren.

Vid Åkerby kyrka finns också runstenarna U 1066 och U 1067.

Stenen 
Runstenen är fragmentariskt bevarad. Den hittades den 10 april 1954 av författaren Jan Fridegård och dagen efter konfirmerade runforskaren Sven B.F. Jansson att det rörde sig om en dittills okänd runsten.

U 1068 är i röd granit, 0,97 meter hög och 0,55 meter bred.

Inskriften 
Ristningen är grund och ytan delvis söndervittrad.

Ristningen är inte särskilt skickligt utförd och kan knappast vara gjord av någon känd runristare.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Referenser 

 
Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Uppsala kommun
Byggnadsarbetarkören

Byggnadsarbetarkören var en manskör i Stockholm. Den bildades 1933 när Parkettläggarnas sångkör, Snickarkören och Timmermanskören slogs ihop och bildade Byggnadsträarbetarkören - som senare blev Byggnadsarbetarkören. Kören var knuten till Fackföreningen Byggnads och lades ner 2016 på grund av för få medlemmar. 

Kören medverkade vid Första majfirandet vid Norra Bantorget i Stockholm och brukade inleda Byggettans årsmöten (numera Byggnads region Stockholm Gotland) sedan 1933. 

Kören sjöng vid invigningen av FN-skrapan i New York på 1970-talet. För att hedra arbetarna som byggt huset sägs det att man skickade ut en inbjudan till byggnadsarbetarkörer i hela världen - och att Byggnadsarbetarkören från Stockholm var den enda som svarade.

Referenser 

Svenska manskörer
Svensk arbetarrörelse
Organisationer bildade 1933
Organisationer upplösta 2016
Europeiska dataskyddsstyrelsen

Europeiska dataskyddsstyrelsen (, EDPB) är ett oberoende organ inom Europeiska unionen med uppgift att se till att dataskyddsförordningen (GDPR) och dataskyddsdirektivet för brottsbekämpning tillämpas enhetligt inom hela unionen. Styrelsen består av företrädare för de ansvariga nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen.

Till Europeiska dataskyddsstyrelsens uppgifter hör bland annat att ge råd och avge yttranden till Europeiska kommissionen i frågor som rör skydd av personuppgifter samt utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis i syfte att främja en enhetlig tillämpning av unionens dataskyddsbestämmelser.

Europeiska dataskyddsstyrelsen inrättades genom dataskyddsförordningen den 25 maj 2018 och ersatte då den tidigare artikel 29-gruppen. Styrelsen fattar sina beslut med enkel majoritet bland tillsynsmyndigheternas företrädare; i vissa fall saknar dock Europeiska datatillsynsmannen rösträtt. En ordförande och två vice ordförande för styrelsen utses för en period av fem år i taget, som kan förnyas en gång. Ordförande är Andrea Jelinek sedan den 1 februari 2018. Europeiska datatillsynsmannen tillhandahåller styrelsen ett sekretariat. Europeiska dataskyddsstyrelsen har sitt säte i Bryssel, Belgien.

Se även 
 Artikel 29-gruppen
 Dataskyddsförordningen
 Europeiska datatillsynsmannen
 Skydd av personuppgifter inom Europeiska unionen

Referenser

Externa länkar 
 

Dataskyddsstyrelsen
Skydd av personuppgifter inom Europeiska unionen
Freja eID

Freja eID är en form av mobil e-legitimation, och Sveriges näst mest använda sådana tjänst efter Bank-id.

Freja eID kan användas via en applikation som en fysisk legitimation i mobiltelefonen på mer än 7 000 fysiska ställen, för att lagra och bland annat visa covidbevis samt för att logga in till mer än 500 e-tjänster, till exempel Kronofogden, 1177 och kommunala e-tjänster.

Historia 
Företaget Freja eID AB börsnoterades redan år 2014 under namnet Verisec. Arbetet med vad som kom att bli Freja eID inleddes 2015. I Sverige är Freja den första mobila e-legitimationen som är godkänd för det statliga kvalitetsmärket Svensk e-legitimation, utfärdat av DIGG – Myndigheten för digital förvaltning.  Företaget har ambitioner om att internationalisera tjänsten inom de närmsta åren.

Statistik 
Freja eID är Sveriges näst mest använda e-legitimation efter Bank-id som är dominerande på området. En undersökning från 2022 visade att två procent av alla svenskar över 18 år använder sig av Freja eID.

Referenser 

Datasäkerhet
E-legitimation
Företag bildade 2000
Börsnoterade företag
Svenska IT-företag
Svenska banktjänster
Företag i Upplands Väsby kommun
Mosul Eyalet

Eyaletet Mosul (, Eyālet-i Mūṣul), var en eyalet (provins) i Osmanska riket mellan 1535 och 1864.Huvudstad var Mosul och ytan under 1800-talet uppskattades till 20 280 km².

Källor 

Mosul
Osmanska rikets provinser
Mugunghwaorden

Mugunghwaorden, koreanska: 무궁화대훈장, är Sydkoreas högsta statliga utmärkelse. Den kan tilldelas Sydkoreas president, deras makar, utländska statschefer och deras makar. Den får sitt namn efter Hibiscus syriacus som är Sydkoreas nationalblomma.

Orden etablerades 1949. Tidigare presidenterna Chun Doo-hwan och Roh Tae-woo dömdes år 1996 för högförräderi för deras koppling till Gwangjuupproret och beordrades då att lämna tillbaka sina medaljer.

Sveriges kung Carl XVI Gustaf tilldelades orden den 30 maj 2012 i samband med hans första statsbesök i landet. Drottning Silvia mottog samtidigt Gwanghwamedaljen.

Källor 

Sydkoreanska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1949
Upplands runinskrifter 984

Runinskrift U 984 är en runsten som hittades vid Ekeby kvarn söder om Storvreta, Uppsala kommun. Stenen är emellertid försvunnen sedan 1700-talet och har inte återfunnits trots flertalet försök under seklerna.

Stenen 
Stenen beskrivs som omkring 2,10 meter hög och 1,65 meter bred.

Inskriften 
Runristare är Öpir. Olof Celsius den äldre studerade stenen 1726 och beskrev inskriptionen, som förefaller ha varit mycket vacker och i paritet med den så kallade Vaksalastenen, också ristad av Öpir.

Ristningen, på nusvenska, lyder:

Visäte och Likvid och Eikvid läto resa stenen efter Holmger(?), [sin] fader. Öpir ristade.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Referenser 

 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Uppsala kommun
Histiotus magellanicus

Histiotus magellanicus är en fladdermus i familjen läderlappar som förekommer i sydvästra och södra Sydamerika. Populationen listades tidvis som underart till Histiotus montanus.

Utseende 
Öronen är på hjässan inte sammanlänkade med en hudremsa. Dessutom har öronen en nästan svart färg och pälsen på hela kroppen är mörk. Hos liknande arter Histiotus montanus och Histiotus macrotus som är pälsen på ovansidan tydlig mörkare än på undersidan. Håren som bildar ovansidans päls är svartbruna vid roten och mörk orangebrun vid spetsen. På undersidan är håren likaså svartbruna vid roten och gulbrun till krämfärgad vid spetsen. Allmänt är öronens längd lite större än bredden. Örats tragus blir smal fram till spetsen.

För ett fåtal exemplar registrerades en kroppslängd (med svans) av 101 till 121 mm, en svanslängd av 40 till 57 mm och en vikt av 10 till 17,5 g. För individerna dokumenterades 45 till 47 mm långa underarmar, en vingspann av 300 till 320 mm och 21 till 26 mm stora öron. Histiotus magellanicus har tandformeln I 2/3, C 1/1, P 1/2, M 3/3, alltså 32 tänder i hela tanduppsättningen.

Utbredning 
Utbredningsområdet sträcker sig från centrala Chile och angränsande regioner av Argentina till Eldslandet. Arten lever i kulliga områden och i bergstrakter mellan 500 och 1200 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar i tempererade och subpolära regioner.

Ekologi 
Lätet som används för ekolokaliseringen är i genomsnitt 9,8 millisekunder lång och frekvensen sjunker från 40 kHz till 29 kHz. Mellan två läten ligger cirka 230 millisekunder. Antagligen har Histiotus magellanicus liksom andra släktmedlemmar insekter som byten. Två exemplar vilade under lösa barkskivor. Andra arter av samma släkte bildar små flockar vid sovplatsen.

En hona som var dräktig med ett embryo samt tre honor med aktiva spenar hittades under sommaren (november/december). Andra släktmedlemmar har en fördröjd embryoutveckling.

Bevarandestatus 
Beståndet hotas av skogarnas omvandling till kulturlandskap. Några skogar i Eldslandet försvinner på grund av den amerikanska bäverns aktivitet. Denna gnagare introducerades i regionen. I norra delen av utbredningsområdet är Histiotus magellanicus vanlig förekommande, men längre söderut är den sällsynt. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser 

Läderlappar
magellanicus
Däggdjur i neotropiska regionen
Azora, the Daughter of Montezuma

Azora, The Daughter of Montezuma är en opera i tre akter med musik av den amerianska kompositören Henry Kimball Hadley och libretto av David Stevens.

Historia
Operan hade världspremiär den 26 december 1917 i Chicago, Illinois. I New York hade operan premiär på Lexington Opera House den 26 januari 1918 med Hadley som dirigent. Ytterligare föreställningar gavs i Boston och St. Louis.

The New York Times prisade mest de "fräscha, unga, kraftfulla rösterna"  i ensemblen; endast bassångaren James Goddard som Montezuma "saknade sångröst" och till och med han fick goda vitsord för sin dramatiska framställning. Tidningens bedömning av verket som helhet var blandat: "... även om operan saknar teaterrutin och dramatisk ton så undgår den att vara både högtravande eller osångbar." Times berömde flera musikavsnitt i operan: "en fin barbaris dans i akt ett", hjätinnans aria "Now Fades the Opal Sky" i akt två och några ensembler, men föreslog att mer än ett segment i musiken kunde tas bort. Tidningen kritiserade även idén med att förlägga avrättningen till en grotta: "Operan skulle ha haft ett öppet slut och inte i en grotta." 

Efter föreställningen fick både Hadley och Stevens ta emot applådtack. Sopranen Anna Fitziu överräckte en stor amerikansk silkesflagga till Hadley och publiken stämde in när orkestern spelade "The Star-Spangled Banner".

Personer 
En spansk präst
Azora, Montezumas dotter (sopran)
Canek, Solens överstepräst (bas)
Hernando Cortez, Mexikos erövrare
Montezuma II, Kejsare av Mexiko (bas)
Ramatzin, General i Montezumas armé (baryton)
Papantzin, Montezumas syster (kontraalt)
Xalca, en prins från Tlascalan (tenor)

Handling
Operan utspelas vid tiden för Cortéz krig mot aztekerna. Prins Xalca av Tlaxcaltec och general Ramatzin slåss om Montezumas dotter Azora. Prinsen segrar men Montezuma dömer de älskande till döden. Men innan avrättningen ska ske kommer Cortés och befriar dem.

Källor

 The New York Times, "'Isabeau' to Start Chicago Opera Here," January 13, 1918
 The New York Times, "'Romeo and Juliet' Sung," January 27, 1918
 The New York Times, "Hadley's 'Azora' Given," January 28, 1918
 The Virtual Gramophone, biographical sketch of Forrest Lamont.

Operor av Henry Kimball Hadley
Engelskspråkiga operor
Musikåret 1917
Nils Rosenquist af Åkershult

Nils Douglas Rosenquist af Åkershult, född den 12 april 1893 i Laske-Vedums församling, Skaraborgs län, död den 10 januari 1965 i Stockholm, var en svensk ämbetsman. Han var son till Tomas Rosenquist af Åkershult.

Rosenquist af Åkershult avlade juris kandidatexamen 1917 och genomförde tingstjänstgöring 1917–1918. Han blev amanuens vid Riksförsäkringsanstalten 1919, tillförordnad notarie 1920, aktuarie i Pensionsstyrelsen 1922 (tillförordnad 1921) och byrådirektör där 1937. Rosenquist af Åkershult var byråchef där 1947–1959 (tillförordnad 1945). Han blev riddare av Vasaorden 1940 och av Nordstjärneorden 1949.

Källor 

 
 
 
 

Svenska byråchefer
Riddare av Nordstjärneorden
Riddare av Vasaorden
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Laske-Vedums socken
Nils
Födda 1893
Avlidna 1965
Män
Kalle Ankas björnäventyr

Kalle Ankas björnäventyr (engelska: Grin and Bear It) är en amerikansk animerad kortfilm med Kalle Anka från 1954.

Handling 
Björnarna i Brownstones nationalpark blir beordrade av skogvaktare Woodlore att umgås med turisterna, under förutsättning att ingenting blir stulet. Kalle Anka får umgås med Björnen Humphrey, som gärna vill ha hans mat.

Om filmen 
Filmen hade svensk premiär den 3 december 1954 på Sture-Teatern i Stockholm och ingick i kortfilmsprogrammet Kalle Ankas glada varieté tillsammans med sju kortfilmer till; Plutos födelsedagsskiva, Kalle Anka och samvetet, Fyrbenta eskimåer (ej Disney), Jan Långben dansar, Kalle Ankas nye granne, Kalle Anka och Jumbo och Jultomtens verkstad.

Filmen har givits ut på VHS och finns dubbad till svenska.

Rollista 
 Clarence Nash – Kalle Anka
 James MacDonald – Björnen Humphrey (inget tal)
 Bill Thompson – skogvaktare J. Audubon Woodlore

Källor

Externa länkar 

Disneys animerade kortfilmer
Amerikanska filmer 1954
Engelskspråkiga filmer
Animerade filmer 1954
Filmer i regi av Jack Hannah
Kortfilmer med Kalle Anka
Animerade filmer med björnar
Tomas Rosenquist af Åkershult

Tomas Fredrik Rosenquist af Åkershult, född den 27 september 1850 i Södra Vånga församling, Älvsborgs län, död den 5 januari 1907 i Skövde, var en svensk jurist. Han var son till Axel Rosenquist af Åkershult och far till Nils Rosenquist af Åkershult.

Rosenquist af Åkershult blev student vid Uppsala universitet 1870 och avlade examen till rättegångsverken där 1876. Han blev vice häradshövding 1878, advokatfiskal i Göta hovrätt 1884 och häradshövding i Åse, Viste, Barne och Laske domsaga 1890. Rosenquist af Åkershult blev riddare av Nordstjärneorden 1900.

Källor 

 
 
 

Svenska häradshövdingar
Svensk obetitlad adel
Riddare av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1800-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Södra Vånga socken
Tomas
Födda 1850
Avlidna 1907
Män
Mamlukdynastin i Bagdad

Mamlukdynastin i Bagdad (arabiska "مماليك العراق") var en dynasti av Georgiskt Mamlukiskt ursprung som härskade över Irak på 1700- och början av 1800-talet. I det osmanska riket var mamlukerna frigivna slavar som konverterade till islam, utbildades i en specialskola och fick sedan militära och administrativa uppgifter. Sådana mamluker presiderade över det osmanska Irak från 1749 till 1831.
Den mamlukska härskande eliten, som huvudsakligen består av Georgiskt och Cirkasiskt ursprung från Kaukasiska officerare

Namn på härskarna över mamlukerna i Bagdad
Mamlukerna styrde Pashalikerna i Bagdad, Basrah och Shahrizor.

Referenser

Bagdads historia
Osmanska riket