kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Uppblockning

Uppblockning är en term i bergmekanik och i gruvdrift, som betecknar ras av bergblock från taket i ett utsprängt hålrum, till följd av spänningar som uppkommit i berget efter det att bergmassa avlägsnats vid underjordsbrytning. Taket i ett utsprängd hålrumm utsätts för spänningar, som förr eller senare leder till sprickor, vilka i sin tur åstadkommer uppblockning. 

I modern underjordsbrytning används ofta brytningsmetoden skivrasbrytning, vilket innebär i första skedet att en framkallad uppblockning sker genom att malm och bergmassa förmås rasa ned i produktionsorten. När all brytvärd malm har lastats ut, rasar en del sidoberg ned. Därefter sker efter hand en naturlig uppblockning i hålrummet djupt ner i berget. Efter hand som tiden går, rasar taket ned och spänningarna och uppblockningen sprider sig uppåt. I takt med att skivrasbrytningen går nedåt, kommer takskivan därmed successivt att blocka upp. Till slut når processen så långt att den slutliga takskivan i marknivå också kollapsar. Detta kan ta tid: berget ovanför Fabianmalmen i Malmberget var 250 meter tjockt i mitten av 1980-talet, och först 2012 uppstod slukhålet Fabiangropen.

Att mer exakt bedöma framtida utbredning av markdeformation, som orsakas av modern gruvbrytning på stora djup, är inte helt lätt. För att prognosticera utbredningen av markdeformationer som funktion av en framtida planerad brytning används en empirisk metodik, vilken är avhängig av tidigare observationer och data. Samtidigt saknas data för skivrasbrytning på 1 000 meters djup eller djupare, vilket gör långsiktiga förhandsbedömningar i Malmfälten osäker på nuvarande stadium.

Källor

Noter

Externa länkar
Fortsatt förväntad uppblockning i Malmberget på LKAB:s webbplats den 10 augusti 2017

Gruvdrift
Bergmekanik
René Coeckelberghs

René Coeckelberghs, född 19 oktober 1936 i Belgien, död 16 juli 1989 i Sverige, var en belgisk-svensk förläggare. Han grundade bland annat Coeckelberghs förlag. I bland annat en SOU har han setts som en tongivande trotskist i Sverige, och hans första förlag Partisanförlaget ansågs stå nära Revolutionära marxisters förbund. På Coeckelberghs förlag gav han bland annat ut rumänsk och östeuropeisk litteratur. Han var gift med den rumänsk-svenska författaren Gabriela Melinescu fram till sin död 1989.

Biografi 
René Coeckelberghs föddes 1936 i Belgien. Från tidigt 70-tal var han verksam som förläggare i Sverige. Han var före detta trotskist och medlem i Italiens kommunistiska parti. Han anses i SOU 2002:91 Hotet från vänster ha stått Revolutionära marxisters förbund (RMF) nära och tillsammans med Marcel Cohen ha varit en tongivande trotskist i Sverige. Han var även medlem i italienska kommunistpartiet. Hans första förlag i Sverige, Partisanförlaget, ansågs också stå RMF nära. Han gifte sig med Christine, av judisk börd, från Göteborg och fick med henne två söner, Yves och Alain. Makarna skilde sig i början av  70-talet och Christine avled kort därefter. Tillsammans med Gabriela Melinescu, som Coeckelberghs gifte sig med 1975, umgicks han i samma kretsar som Artur Lundkvist, Maria Wine och Birgitta Trotzig.

1972 grundade Coeckelberghs Coeckelberghs förlag. På sitt förlag gav han bland annat ut trotskistisk litteratur och oppositionell litteratur från Östeuropa bakom järnridån. Hans förlagsinsats sågs som en viktig filosofisk grund för bland annat tidskriften ETC, och han har omnämnts tillsammans med bland andra Bo Cavefors som en viktig filosofisk och teoretisk inspiratör för svensk vänster. Under perioden 1977–1983 utgav förlaget emellertid tidskriften Jakobs stege, som hade en uttalat kulturkonservativ inriktning.

Coeckelberghs var gift med den rumänsk-svenska författaren Gabriela Melinescu fram till sin död 1989. Det var tack vare Coeckelberghs som Melinescu kunde komma till Sverige från Rumänien, under Nicolae Ceaușescus kommunistdiktatur. Coeckelberghs avled 1989. Han jordfästes i Adolf Fredriks kyrka.

Referenser 

Födda 1936
Avlidna 1989
Svenska förläggare
Belgiska förläggare
Svenska kommunister
Belgiska kommunister
Män
Joyce Redman

Joyce Olivia Redman, född 7 december 1915 i Gosforth i Northumberland, död 9 maj 2012 i Pembury i Kent, var en brittisk skådespelare. Redman är bland annat känd för sina filmroller som Jenny Jones i Tom Jones (1963) och Emilia i Othello (1965), för vilka hon även oscarnominerades.

Filmografi i urval

1955 – The Merry Wives of Windsor (TV-film) 
1956–1957 – Vanity Fair (TV-serie) 

 
1976 – Clayhanger (TV-serie) 

 (TV-film) 
1985 – A Different Kind of Love
1997 – Ruth Rendell Mysteries (TV-serie)

Källor

Externa länkar 
 
 

Födda 1915
Brittiska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Avlidna 2012
Personer från Newcastle-upon-Tyne
Elin Westman (textilkonstnär)

Elin Westman, född 23 januari 1937, död 27 april 2019, var en svensk textilkonstnär. Westman finns företrädd på Nationalmuseum med bland annat vävnaden "Rött landskap". 

Westman var dotter till rektorn John E. Andersson och hans hustru Brita, född Haij, samt syster till tv-producenten Mårten Andersson. Hon var gift med Lars Westman.

Referenser 

Födda 1937
Avlidna 2019
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Kvinnor
Svenska konstnärer under 1900-talet
Fredag – människan

Fredag – människan (engelska: Man Friday) är en brittisk–amerikansk äventyrsfilm från 1975 i regi av Jack Gold. Filmen är baserad på Adrian Mitchells pjäs Man Friday från 1973, som i sin tur är baserad på Daniel Defoes bok med samma namn från 1719. I huvudrollerna ses Peter O'Toole och Richard Roundtree.
Filmen vänder på rollerna och framställer Crusoe som en burdus, stel engelsman, medan infödingen han kallar Fredag är mycket mer intelligent och empatisk.

Rollista 
 Peter O'Toole - Robinson Crusoe
 Richard Roundtree - Fredag
 Peter Cellier - Carey
 Christopher Cabot - McBain
 Joel Fluellen - doktor
 Sam Seabrook - ung flicka
 Stanley Clay - ung pojke

Externa länkar 
 
 
 

Filmer 1975
Engelskspråkiga filmer
Brittiska äventyrsfilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Amerikanska satiriska filmer
Brittiska satiriska filmer
Brittiska filmer baserade på böcker
Amerikanska filmer baserade på böcker
Daniel Defoe-filmatiseringar
Ragna Kellgren

Ragna Emilia Kellgren, född 29 juni 1913 i Landskrona, död 6 december 1993 i Bromma, var en svensk poet och romanförfattare.

Biografi 
Kellgren föddes 1913 i Landskrona som dotter till en präst. Hon tog en filosofisk ämbetsexamen 1944 och blev därefter en del av kretsen kring Kvinnliga medborgarskolan vid Fogelstad. 

Hon debuterade som poet 1960 med diktsamlingen I gobelängen. Hennes poesi under 1960-talet präglades av optimism, språklig enkelhet och idérikedom. I debutdiktsamlingen skildras lärdomar från Fogelstad, och rektor Honorine Hermelin skildras lätt maskerad. Amelie Björck lyfter fram Kellgren som en av flera kvinnliga poeter som debuterar under 1960-talets början, tillsammans med Barbro Dahlin, Ruth Halldén, Kerstin Thorék och Filippa Rolf.

Under 1970-talet gav hon ut två romaner, Elisabet och Clara. Pensionärer på resa under det brutalaste av århundraden 1977 och Elisabet och Clara i Vedby 1978. Hon lät också ge ut artiklar ur Tidevarvet i tryckt form 1971.

Den 12 november 2007 blev Kellgren uppläst i Dagens dikt. Ragna Kellgren är gravsatt i minneslunden på Bromma kyrkogård.

Referenser 

Födda 1913
Avlidna 1993
Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Svenska romanförfattare
Svenskspråkiga romanförfattare
Svenska författare under 1900-talet
Författare från Landskrona
Gravsatta på Bromma kyrkogård
Kvinnor
Kerstin Thorék

Kerstin Linnea Thorék, alternativt Torek-Ågren, född 16 september 1934 i Skellefteå, är en svensk poet, författare och bibliotekarie.

Biografi 
Thorék föddes 1934 i Skellefteå. Hon har en filosofie kandidat i teatervetenskap och har utbildat sig till både skådespelare och bibliotekarie. 

Thorék debuterade som poet 1964, med diktsamlingen Ta ner änglarna. Sedan dess har hon get utt sex stycken diktsamlingar till. Utöver sina diktsamlingar har hon även skrivit barnlitteratur, samt översättningar till svenska av bland annat Eeva Kilpi och Gabriela Melinescu. Amelie Björck lyfter fram henne som en av flera kvinnliga poeter som debuterade under början av 1960-talet, tillsammans med Ragna Kellgren, Filippa Rolf, Ruth Halldén och Barbro Dahlin.

1981 mottog Thorék Sigtunastiftelsens författarstipendium.

Bibliografi 

 1964: Ta ner änglarna, diktsamling
 1966: Skärmaskinen, diktsamling
 1977: I stället för album, diktsamling
 1980: Anatomiska sånger, diktsamling
 1983: Öppna tal, diktsamling
 1983: Från härs och tvärs till blåbärsvers, diktsamling
 1984: Glädjens fragment, diktsamling
 1997: Från observatoriet, diktsamling

Referenser 

Födda 1934
Levande personer
Kvinnor
Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Svenska författare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska bibliotekarier
Författare från Skellefteå
Lifvs

Lifvs är en svensk affärskedja, grundad 2018. Lifvs bedriver dagligvaruhandel i form av obemannade butiker där kunden använder BankID för att släppas in i butikslokalen. Alla köp och även betalning sker i Lifvs-appen.

Referenser 

Svenska dagligvaruhandelsföretag
Företag bildade 2016
Varuhus i Sverige
Svenska butikskedjor
Bitia e Poshtme

Bitia e Poshtme (albanska: Bitia e Poshtme, (serbiska: Donja Bitinja) är en by i Kosovo. Den ligger i kommunen Shtërpca. Enligt den senaste folkräkningen år 2011 fanns det 383 invånare.

Demografi

Källor

Byar i Shtërpca
Brod (Shtërpca)

Brod (albanska: Brod, serbiska: Brod) är en by i Kosovo. Den ligger i kommunen Opština Štrpce. Enligt den senaste folkräkningen år 2011 fanns det 1 680 invånare.

Demografi

Källor

Byar i Shtërpca
Riksdagen 1734

Riksdagen 1734 ägde rum i Stockholm. Ständerna sammanträdde den 14 maj 1734. Lantmarskalk var Charles Emil Lewenhaupt den äldre. Prästeståndets talman var ärkebiskop Johannes Steuchius. Borgarståndets talman var Peter Aulævill och bondestådets talman Lars Andersson. Riksdagen avslutades den 17 december 1734.

Överläggningar och beslut

1734 års allmänna lag 
På riksdagen antogs 1734 års lag, som ligger till grund för den nu gällande lagstiftningen i Sverige.

Den grundläggande frågan om varför samhället straffar fick stort utrymme vid ständernas överläggningar om lagen. Den allmänt gängse åsikten överensstämde med den mosaiska lagens bud: "Öga för öga, tand för tand." Straffet skulle vara en vedergällning och drabba förbrytaren med samma lidande som han tillfogat en annan. Ständerna hade så stark respekt för den mosaiska lagen man därifrån insatte det stränga budet om dödsstraff för den som "bannar sin fader eller sin moder". Dock insattes vid sidan av dödsstraffet det lindrigare straffet av en månads fängelse vid vatten och bröd eller spöslitning. Det blev i själva verket detta straff som tillämpades för brottet.

En annan mening om straffets uppgift som yttrades bland ständerna var att straffet inte bara är för den brottsliges skull utan också en varning för andra. Ur den synpunkten yrkades på bibehållande av gatlopp, därför att så många måste närvara vid denna sorts bestraffning. Men detta straff blev nu avskaffat på yrkande av bönderna, som ansåg att det utgjorde ett stort besvär, i synnerhet under sånings- och skördetider. Straffet framhölls också som föga hedersamt för dem som fick verkställa det. I fråga om straff för stöld segrade den strängaste åsikten. Detta brott skulle fjärde gången det begicks ge dödsstraff, hur litet det stulnas värde än var. Likaledes stadgades dödsstraff för den som uppsåtligen smädade Gud, hans ord eller sakramenten. Den som avföll till någon villolära dömdes till landsflykt.

En tredje och humanare uppfattning om straffets ändamål gick ut på att straff bör vara till förbättring och inte till fördärv. De som hyste denna åsikt yrkade på mildare straff under framhållande av att grymma åtgärder kunde göra mer skada än gagn. De höga bötesbeloppen sänktes betydligt, trots borgerskapets protest mot "det billiga priset på örfilar".

Källor

Referenser

Externa länkar
 Berättelser ur svenska historien. Frihetstiden

Sveriges ståndsriksdag
1734 i Sverige
Politik i Sverige under frihetstiden
Riksdagen 1731

Riksdagen 1731 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 19 januari 1731. Lantmarskalk var Arvid Horn. Prästeståndets talman var ärkebiskop Johannes Steuchius. Borgarståndets talman var Johan Boström och bondestådets talman Håkan Olofsson.

Riksdagen avslutades den 22 juni 1731.

Externa länkar
 Berättelser ur svenska historien. Frihetstiden

Sveriges ståndsriksdag
1731 i Sverige
Politik i Sverige under frihetstiden
Riksdagen 1720

Riksdagen 1720 ägde rum i Stockholm. Ständerna sammanträdde den 16 januari 1720. Lantmarskalk var Arvid Horn. Prästeståndets talman var ärkebiskop Mattias Steuchius. Borgarståndets talman var Jakob Bunge och bondestådets talman Jacob Ohlsson i Hästekälla. Riksdagen avslutades den 12 juli 1720.

Under riksdagen blev prins Fredrik den 24 mars vald till Sveriges kung i kraft av hans "betygade ömhet om fäderneslandet, stora kunskaper i krigssaker samt mångfaldiga andra härlige förmåner". Villkoren för att Fredrik skulle få kronan utgjordes av nya inskränkningar i kungamakten. Särskilt blev kungen hädanefter mera beroende av riksrådets majoritet vid ämbetsutnämningar. De nya bestämmelserna infördes i 1720 års regeringsform, en reviderad upplaga av 1719 års regeringsform som antogs av riksdagen den 2 maj. Den nya regeringsformen skulle i över ett halvt århundrade bli rättesnöret för Sveriges styrelsesätt, under den så kallade frihetstiden.

Bönderna ansåg sig dock vara tillbakasatta, särskilt därför att de var utestängda från den del av riksdagen där de viktigaste frågorna avgjordes, det sekreta utskottet, som under riksdagen i nästan högre grad än rådskammaren blev styrelsens egentliga säte. Utskottet behandlade nämligen alla hemliga ärenden som angick krig och fred, utrikespolitik och finansväsen samt "vad eljest tyst hållas bör". Lantmarskalken besvarade klagomålen från bondeståndets deputerade med att bönderna "intet gott kunde uträtta i Sekreta utskottet, ehuru god deras intention vara må, efter de intet kunna begripa de sakerne i sekreta utskottet". Detta förtydligade han med hänvisning till att många handlingar som behandlades av utskottet var skrivna på främmande språk. Bönderna förnyade dock sin anhållan om att få ingå i utskottet, "till att undvika våra hemmavarande medbröders hårda ansvar". Då fick bönderna av sekreta utskottet självt ett bestämt nej, vilket de besvarade med en kraftig protest å egna och hemmavarande medbröders vägnar. 

Bönderna gjorde sedan en skriftlig framställning till borgarståndet om att kungamakten blivit alltför inskränkt genom regeringsmakten och borde återställas till vad den varit före enväldet, i Gustav II Adolfs och Karl X Gustavs dagar. Huruvida påstötningen till detta kommit från kung Fredrik är okänt. Han misstänktes dock för att ha haft ett finger med i spelet. Saken ansågs så pass delikat och allvarlig att Arvid Horn beslutade att förebygga faran genom att hastigt avbryta riksdagen, innan bondeståndet hunnit få något svar. De missnöjda bönderna kunde knappt förmås att infinna sig vid riksdagens högtidliga avslutning, och endast några få av dem lyckades man förmå att skriva under riksdagsbeslutet.

Källor

Fotnoter

Sveriges ståndsriksdag
1720 i Sverige

Politikåret 1720
Riksdagen 1697

Riksdagen 1697 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 3 november 1697.  Lantmarskalk var Nils Gripenhielm. Prästeståndets talman var ärkebiskop Olof Svebilius. Borgarståndets talman var Gustaf Holmström och bondeståndets talman Nils Andersson i Svensarva.

Den 8 november 1697 uppvaktades Karl XII av de fyra ståndens representanter som framförde för honom att tillträda regeringen. Riksdagen beslutade att kung Karl XII omedelbart skulle förklaras myndig. Den 27 november tillträdde kungen regeringen och förmyndarstyrelsen avslutade formellt sitt uppdrag. Den 13 december gav ständerna sin hyllningsed till Karl XII, varefter han den 14 december 1697 krönt i Storkyrkan i Stockholm, till skillnad från tidigare kröningar som skedde i Uppsala domkyrka. Vid ceremonin framhölls hans ställning som enväldig kung genom att han inte angav varken någon kungaed inför de fyra stånden eller kungaförsäkran under smörjelseakten, samt att han själv satte kronan på sitt huvud

Riksdagen avslutades den 4 december 1697.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1697 i Sverige

Politikåret 1697
Riksdagen 1693

Riksdagen 1693 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 31 oktober 1693. Lantmarskalk var Jakob Gyllenborg. Prästeståndets talman var ärkebiskop Olof Svebilius. Borgarståndets talman var Michael Törne och bondeståndets talman Anders Svensson.

Riksdagen avslutades den 23 november 1693.

Externa länkar 

Sveriges ståndsriksdag
1693 i Sverige

Politikåret 1693
Riksdagen 1689

Riksdagen 1689 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 4 februari 1689. Lantmarskalk var Nils Gyldenstolpe. Prästeståndets talman var ärkebiskop Olof Svebilius. Borgarståndets talman var Daniel Caméen och bondeståndets talman Gudmund Jonsson i Bjärke.

Riksdagen avslutades den 9 mars 1689.

Se även
Lista över ledamöter av Sveriges ståndsriksdag 1689

Referenser

Noter 

Sveriges ståndsriksdag
1689 i Sverige
Politikåret 1689
Helsingborgs Spritförädlings AB

Helsingborgs Spritförädlings AB i folkligt tal Spritan var en fabrik för bränning och förädling av spritdrycker i Ödåkra i Skåne.

Fabriken anlades år 1896 på initiativ av grosshandlaren Johan Isac Nelson från Helsingborg för att förädla rotfrukter, säd och melass till brännvin. Spritproduktion  var ett sätt att omvandla skrymmande grödor med relativt kort hållbarhet till en dyrare produkt som tålde lagring och transport. Vid förra sekelskiftet fanns ett trettiotal liknande fabriker i Sverige som tillverkade sina egna kryddade och okryddade specialmärken. År 1900 tillverkades  av all svensk sprit i Skåne.

Spritfabriken i Ödåkra tillverkade och renade råsprit och förädlade den till bland annat Ödåkra Taffel Aquavit. Den ritades av arkitekt Ola Anderson från Helsingborg och började produktionen år 1897 och reningen året efter.

År 1917 tvångsinlöstes fabriken av AB Vin- & Spritcentralen som lade ned destillationen men fortsatta att tillverka taffelakvavit till nedläggningen år 1977. Under Vin & Sprits ledning   producerades huvudsakligen härtappade viner och likörer som buteljerades i returflaskor efter att ha skeppats till Sverige i stora rostfria tankar. Transporterna  underlättades av att fabriken låg intill Västkustbanan. Ett stickspår byggdes till fabriken och mellan några av byggnaderna för att underlätta lastning och lossning. Som mest hade fabriken 125 anställda.

Efter nedläggningen användes fabrikslokalerna huvudsakligen som lager, men numera har fabriken omvandlats till en träffpunkt med bland annat en  kvadratmeter stor konsthall.

Källor

Vidare läsning
  Helsingborgs Spritförädlingsbolag Ödåkra Bilder från den förfallna fabriken

Sveriges industrihistoria
Svenska spritföretag
Helsingborgs historia
Fingrid

Fingrid Abp är ett finländskt publikt aktiebolag som äger, förvaltar och utvecklar stamnätet för el i Finland. Det är också ansvarigt för att upprätthålla balans mellan produktion och konsumtion.

Stamnätet 
Stamnätet består av över hundra elstationer förbundna totalt cirka 14 000 kilometer kraftledningar med en spänning på 400, 220 och 110 kilovolt.

Utlandsförbindelser 
Stamnätet i Finland är synkroniserat i det nordiska systemet (Norge, Sverige utom Gotland och östra Danmark). Det finns likströmsförbindelser med Ryssland och Estland.

Källor 

Finländska företag
Stamnätsföretag
Energiförsörjning i Finland
Riksdagen 1654

Riksdagen 1654 ägde rum i Uppsala.

Ständerna sammanträdde den 4 maj 1654.  Lantmarskalk var Erik Henriksson Fleming. Prästeståndets talman var biskop Johannes Canuti Lenaeus. Borgarståndets talman var Nils Nilsson, bondestådets talman var Per Eriksson (Wast).

Drottning Kristina abdikerar den 6 juni. Samma dag tillträder och kröns hennes kusin Karl X Gustav till svensk kung. 

Riksdagen avslutades den 21 juni 1654.

Se även
Lista över ledamöter av Sveriges ståndsriksdag 1654

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1654 i Sverige
Riksdagen 1652

Riksdagen 1652 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 11 oktober 1652. Lantmarskalk var Christer Bonde. Prästeståndets talman var biskop Johannes Canuti Lenaeus. Borgarståndets talman var Nils Nilsson, bondestådets talman var Nils Larsson i Blidsberg.

Riksdagen avslutades den 27 december 1652.

Sveriges ståndsriksdag
1652 i Sverige
Foiled Again

Foiled Again, född , är en amerikansk varmblodig passångshäst. Han tränades under större delen av karriären av Ron Burke och kördes då oftast av Yannick Gingras. Han är den mest vinstrika amerikanska standardhästen i världen.

Karriär 
Foiled Again tävlade mellan 2005 och 2008 och sprang in 7 635 588 dollar på 331 starter, varav 109 segrar och 225 andraplatser eller tredjeplatser. Han är den mest vinstrika amerikanska standardhästen i världen. Förutom sina 109 segrar under sin tävlingskarriär, är han den enda standardhästen som sprungit in över 1 miljon dollar tre säsonger i rad, med mer än 587 000 dollar i genomsnitt under 13 års tävlande.

2011 segrade sjuåriga Foiled Again i bland annat Quillen Memorial, Molson Pace, Graduate Final, Indiana Pacing Derby och American National. Under säsongen var han den näst vinstrikaste standardhästen, och med 1 405 747 dollar insprunget under säsongen blev han den mest vinstrika passgångaren någonsin under en säsong. Han utsågs till Dan Patch Pacer of the Year samt Dan Patch Older Pacing Horse of the Year och O'Brien Older Pacing Horse of the Year.

Som åttaåring 2012 segrade han i Canadian Pacing Derby, sin andra raka Molson Pace och andra i rad Indiana Pacing Derby. Den tredje ledande moneywinning-pacern 2012 med 1 207 429 dollar i intäkter, Foiled Again blev den äldsta passgångaren som sprungit in över 1 miljon dollar på ett år. Han utsågs till Dan Patch Older Pacing Horse of the Year.

2013 blev nioåriga Foiled Again den äldsta hästen som någonsin vann en Breeders Crown, då han segrade i Breeders Crown Open Pace. Under säsongen segrade han även i Ben Franklin Memorial och TVG Final. I uttagningsloppet till Ben Franklin Memorial satte Foiled Again världsrekord för hingstar och valackar inom passgångssport, då han segrade på tiden  på en 5/8 milebana. Under säsongen sprang han in 1 404 984 dollar och var den tredje vinstrikaste standardhästen. 2013 var även den tredje raka säsongen då han sprungit in över 1 miljon dollar. Han utsågs till Dan Patch Older Pacing Horse of the Year och O'Brien's Older Pacing Horse of the Year.

Efter tävlingskarriären 
Han avslutade sin tävlingskarriär 2018, och har därefter rest runt på olika banor och varit en populär ambassadör för tävlingssporten. 2019 valdes han in i United States Harness Racing Hall of Fame.

Stamtavla

Referenser 

Hästar födda 2004
Amerikanska passgångshästar
Hästar uppfödda i New Jersey