Alli Nissinen

Alina "Alli" Augusta Nissinen, född 26 december 1866 i Idensalmi, död 11 april 1926 i Helsingfors, var en finländsk lärare, författare och politiker. Nissinen var en tongivande personlighet inom Finlands kvinnorörelse och var i flera år verksam inom Martharörelsen. Hon var även lantdagsledamot för Ungfinska partiet 1907–1909.

Biografi
Nissinen var dotter till jordbrukaren Paavo Nissinen och Magdalena Lappalainen. I familjen föddes nio barn. Nissinen genomgick flickskolan i Kuopio, där hon blev bekant med Minna Canths barn och delvis med Canth själv. Efter att Nissinens mor avled 1885, lämnade Nissinen skolan för att återvända hem och bidra till familjeförsörjningen. 

1888 erhöll hon sin lärarexamen från Helsingfors finska fortsättningsläroverk och undervisade sedan vid Helsingfors finska samskola. Där blev hon god vän med skolans chef, författaren och kvinnorättskämpen Lucina Hagman. 1894 köpte hon skolan av Hagman och kom att leda den fram till sin död.

Nissinen var medlem av Finsk kvinnoförening, men övergick till Kvinnosaksförbundet Unionen när denna bildades 1892. Där kom hon att vara verksam i över tjugo år och hade samtidigt en ledande roll inom Konkordiaförbundet. 1899 var Nissinen med om att grunda föreningen Bildning i hemmen, som sedermera ombildades till Martharörelsen. När rörelsen splittrades i en svensk och en finsk falang, blev Nissinen ordförande för den finska delen av förbundet. Tillsammans med förbundets sekreterare Fanny Hult grundade hon tidningen Emäntä, för vilken hon skrev över 200 artiklar. Nissinen var även medlem i Kvinnokagalen.

Den kvinnliga rösträttens genomförande 1906 var en stor seger för den finska kvinnosaksrörelsen och året därpå röstades Nissinen in som lantdagsledamot för Ungfinska partiet. Hon blev därmed en av Finlands första kvinnliga lantdagsledamöter. Som sådan ägnade hon sig bland annat åt juridiska, äktenskapsjuridiska och utbildningsrelaterade frågor; bland annat föreslog hon att lärare skulle tjäna lika mycket oavsett kön.

Nissinen var en mångsidig författare och publicerade böcker om såväl politik och religion, som dikter och pjäser. Hennes mest kända dikter är troligen Jänis istui maassa, Äidin silmät och Piiri pieni pyröi. Hon översatte även en mängd böcker, däribland Bertha von Suttners Ned med vapnen, som utkom på finska under namnet Aseet pois 1892. Nissinen hade många nära vänner inom kultureliten, till vilka hörde Jenny Spennert, Ida Aalberg och Alma Fohström. Hon var också vän till konstnären Amélie Lundahl, som lärde Nissinen att måla.

Nissinen avled 1926 och är gravsatt på Sandudds begravningsplats i Helsingfors.

Bibliografi
 1892 – Kuvauksia kansain elämästä. Weilin & Göös
 1893 – Kuvaus maaseudulta. Henkivakuutusosakeyhtiö Suomi
 1908 – Nuorsuomalaisten naisedustajain esittämät anomusehdotukset 1907 ja 1908 vuoden valtiopäivillä (tillsammans med Lucina Hagman)
 1909 – Hopeakauha : satuja ja kertomuksia. Otava
 1916 – Lasten toverina : tositapauksia ja taruja. Otava
 1920 – Kotini. Taru

Läroböcker
 1891 – Maantieteellinen luettelo valmistavia kouluja ja kotiopetusta varten. WSOY
 1899 – Lasten lukukirja: oppikirja kouluja ja kotia varten. Werner Söderström
 1925 – Lukukirja valmistavan koulun ylintä luokkaa varten. Otava

Översättningar
 1890 – Maan ympäri : kertomus nuorisolle, av Hermann Meissner. Edlund
 1892 – Aseet pois, av Bertha von Suttner. Otava
 1895 – Lukemisia lapsille 7:äs osa (tillsammans med Kaarlo Forsman), av Zacharias Topelius. Werner Söderström
 1896 – Kansankoulun maantiede, av Ragnar Hult & Gottfrid Petrus Bernhard Bordmann. Weilin & Göös
 1897 – Lukemisia lasille 8:as osa, tillsammans med Kaarlo Forsman, av Zacharias Topelius. Werner Söderström
 1899 – Jaloa kylvöä, av Zacharias Topelius. Werner Söderström
 1901 – Käsikirja yksinkertaisessa puutarhanhoidossa : kansaa varten, av Alexandra Smirnoff. Martta-yhdistys
 1912 – Fredrika Runeberg, av Helena Westermarck. Martta-yhdistys
 1944 – Kolme kuninkaantytärtä ynnä muita satuja, av P. Chr. Asbjørnsen & Jørgen Moe. Illustrerad av Helga Sjöstedt. Otava

Pjäser
 1916 – Kun Martta-yhdistys perustettiin Korpikylään : näytelmä Aino Pitkäsen vuorokeskustelusta saamansa alkuaiheen mukaan. Martta-yhdistys

Referenser 

Kvinnor
Födda 1866
Avlidna 1926
Personer från Idensalmi
Finländska kvinnorättskämpar
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Finländska författare under 1800-talet
Finländska skolledare
Finländska feminister
Ledamöter av Finlands lantdag för Ungfinska partiet
Finländska politiker under 1900-talet