kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ready Teddy

"Ready Teddy" är en sång skriven av John Marascalco och Robert Blackwell, och först inspelad av Little Richard i maj 1956 och utgiven i juni samma år. Sången har spelats in av flera artister, som Elvis Presley, Buddy Holly, Carl Perkins, Tony Sheridan och The Tornados.

Sången finns med i filmen Det ljuva livet, då sjungen av Adriano Celentano.

Medverkande 
Little Richard – sång, piano
Edgar Blanchard – gitarr
Frank Fields – kontrabas
Earl Palmer – trummor
Lee Allen – tenorsaxofon
Alvin Tyler – barytonsaxofon

Referenser

Noter

Externa länkar 
"Ready Teddy" på Discogs 

Sånger 1956
Musiksinglar 1956
Sånger framförda av Little Richard
Sånger framförda av Elvis Presley
Sånger framförda av Buddy Holly
Sånger framförda av Carl Perkins
Sånger framförda av Tony Sheridan
Sånger skrivna av John Marascalco
Sånger skrivna av Robert Blackwell
Sånger producerade av Robert Blackwell
Singlar utgivna på Specialty Records
Jonas Turdfjæll

Jonas Turdfjæll, även Turdfjell och Turdfjäll, född 24 maj 1733 i Säversta i Bollnäs socken, död 11 augusti 1812 i Bygdeå socken, var en svensk militär.

Turdfjæll, som var son till kaptenen vid Västerbottens regemente Jacob Turdfjæll och Elisabeth Brigitta Phragmenius, växte upp i Bollnäs och vid Kengis bruk, där fadern under en period var anställd. År 1746 blev han volontär vid Västerbottens regemente, 1751 furir, 1758 sergeant, 1760 fältväbel, 1761 konstituerad fänrik, samma år stabsfäbrik, 1763 fänrik, 1777 löjtnant, 1781 stabskapten och 1782 kapten samt fick majors avsked 1789.

Han tjänstgjorde vid Torneå kompani 1761–1782, Bygdeå kompani 1763–1776 och 1779–1780, Kalix kompani 1777–1778, Umeå kompani 1781–1782 och var slutligen kompanichef för Bygdeå kompani 1782–1789.

År 1757 följde han med Västerbottens regemente till Pommern och deltog 28 december samma år i belägringen och kanonaden i Demmin. 20 september 1758 bevistade han attacken i Fehrbellin och 30 september 1759 attacken i Werbelou. I januari 1760 bevistade han som avantgarde fälttåget och Preussens utdrivande från Svenska Pommern samt 28 januari samma år attacken på Anklam. Från 12 augusti 1760 bevistade han kampanjen under Augustin Ehrensvärds befäl och var med då Pasewalk intogs samt utstod 3 oktober samma år den preussiska attacken på Pasewalk. År 1761 kommenderades han från Stralsund till regementets utgång från Pommern.

Familj 
Turdfjæll var gift med prästdottern Margareta Widmark. Han avled 1812 på Nyby gård i nuvarande Ånäset och hustrun 1817 på Älvsbacka i Dalkarlså. Makarna hade sönerna majoren Nils Jacob Turdfjæll, kaptenen Johan Peter Turdfjæll och justitiekanslern Jonas Gustaf Turdfjæll. Tre döttrar var gifta med komminister Pehr Stenberg, major Zacharias Edenqvist respektive prosten Johan Hörnell.

Turdfjæll var bror till majoren Johan Henrik Turdfjæll och kyrkoherden Jacob Turdfjæll den yngre.

Källor
C. G. A. Bergenstråhle, Kungl. Västerbottens regementes krigshistoria, Stockholm 1917
Bertil Steckzén, Västerbottens regementes officerare till år 1841, Umeå 1955
I. D. Widenmark, Tal hållit vid herr majoren Jonas Turdfjælls jordfästning, i Nysätra kyrka den 30 augusti 1812, Stockholm 1813

Män
Födda 1733
Avlidna 1812
Svenska militärer under 1700-talet
Personer från Bollnäs socken
Olof Figrelius

Olof Figrelius, född 30 juni 1629 i Linköping, död 30 september 1671 i Stockholm, var en svensk läkare. Han var kusin med Emund Gripenhielm.

Olof Figrelius var son till hospitalspredikanten Olaus Olai Forsilius och Brita Nilsdotter Figrelia. Han blev student i Åbo 1649 och i Uppsala 1653 och lärjunge till Olof Rudbeck den äldre. Figrelius var Rudbecks ende medicinæ studiosus, och ansågs 1659 tillräckligt duglig att skickas ut som fältmedikus i kriget mot Danmark, och sändes till svenska fältlägret utanför Köpenhamn. Efter freden fortsatte han sina studier i Uppsala. 1661 reste Figrelius utrikes och blev 1663 medicine doktor vid universitetet i Leiden. Efter att ha återvänt till Sverige 1664 blev han gruvmedicus i Falun men återvände 1665 till Stockholm.

Källor

Noter 

Svenska läkare under 1600-talet
Läkare från Linköping
Födda 1629
Avlidna 1671
Män
Sveno Laurelius

Sveno Laurelius, född 22 februari 1667 i Lommaryds socken, död 21 januari 1743 i Risinge socken, var en svensk präst.

Biografi
Laurelius föddes 22 februari 1667 i Lommaryds socken. Han var son till kamrer Anders Svensson och Brita Kyalnder. Laurelius började att studera på Visingsö. Han blev 1 september 1686 student vid Uppsala universitet. Han blev 10 december magister primus. Laurelius blev 1702 rektor i Linköping. Han blev 11 februari 1703 lektor i matematik vid Linköpings gymnasium. Laurelius prästvigdes 1713 och blev 22 april 1715 kyrkoherde i Landeryds församling. Han blev 28 februari 1718 kyrkoherde i Risinge församling och kontraktsprost i Bergslags kontrakt. Laurelius avled 21 januari 1743 i Risinge socken och begravdes i Risinge gamla kyrka. Likpredikan hölls av kyrkoherde Johannes Köhler i Vånga församling.

Laurelius var preses vid 1720 års prästmöte. Han deltog även vid 1731 års riksdag som ledamot.

Familj
Laurelius gifte sig 17 juli 1702 med Anna Maria Barck. Hon var dotter till domprosten Johannes Barchius och Anna Maria Schultz i Västerås.

Bibliografi
1700 - De telluris axe. Uppsala.
1700 - De Logarithmis. Uppsala.
1720 - Diss. Synod. De providentia. Linköping.
1727 - Mare aeneum Salomonis mensuratum. Linköping

Källor

Noter

Matematiklektorer i Linköping
Svenska teologer under 1700-talet
Födda 1667
Avlidna 1743
Personer från Lommaryds socken
Män
Svenska präster under 1700-talet
Lars Wrangel

Lars Wrangel, född 14 augusti 1704 i Risinge församling, Östergötlands län, död 15 februari 1771 i Risinge församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi
Wrangel föddes 1704 på Mo i Risinge församling. Han var son till skaffaren Anders Örsson och Maria Månsdotter. Wrangel blev 1722 student vid Uppsala universitet och avlade 19 juni 1731 magisterexamen. Han prästvigdes 30 maj 1733 och blev domkyrkoadjunkt i Linköpings församling. Wrangel blev 1735 komminister i Sankt Lars församling och 1743 blev han kyrkoherde i Risinge församling. Han blev 1752 kontraktsprost i Bergslags kontrakt. Han var preses vid 1755 års prästmöte och riksdagsman för prästeståndet vid riksdagen 1765–1766. Wrangel avled 1771 i Risinge församling och begravdes 24 februari samma år.

Familj
Wrangel gifte sig 9 maj 1736 med Elsa Catharina Kraemer (1714-1780). Hon var dotter till en kyrkoherden Daniel Petri Krämer i Horns församling. De fick tillsammans barnen Daniel Wrangel (född 1739), Maria Wrangel (född 1741) som var gift med stadsfälskären Fredric Fritz i Norrköping och revisionssekreteraren Anders Wrangel (1742-1801) i Stockholm.

Bibliografi
1727 - De spe desperatione quaesita, Uppsala.
1730 - Sententia Ciceroniana de immortalitate animae, Uppsala.
1755 - Diss. Synod. De morte hominis, Linköping.

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1700-talet
Födda 1704
Avlidna 1771
Personer från Risinge socken
Män
Svenska präster under 1700-talet
Svenska kontraktsprostar
Prästeståndets riksdagsledamöter
Zacharias Edenqvist

Zacharias Edenqvist, född 12 oktober 1762 i Kåddis i Umeå socken, död 28 maj 1843 i Nysätra socken, Västerbotten, var en svensk militär.

Biografi
Edenqvist blev volontär vid Västerbottens regemente 1779, rustmästare 1788, bataljonsadjutant 1789, stabsfänrik 1801, fänrik samma år, stabslöjtnant 1808, andre kapten 1813 och majors avsked 1816. År 1789 erhöll han medalj för tapperhet i fält.

Edenqvist tjänstgjorde vid Luleå kompani 1801 och 1808–1816 samt vid Bygdeå kompani 1802–1807. År 1780 var han kommenderad på arbete vid Nasafjälls silververk. I juni 1788 följde han Västerbottens regemente till Finland och deltog i slaget vid Uttismalm 28 juni 1789, i affärerna vid Liikala 3 juli samma år, vid Anjala 24 juli och 14 augusti samma år samt vid Korhois 6 maj 1790. I 1808–1809 års krig deltog han i fälttåget i Finland 1808 och bevistade affärerna vid Pulkkila 2 maj 1808, då han blev sårad, vid Kuopio 30 juni 1808 och vid Virta bro 27 oktober 1808.

Familj
Han var gift med Barbro Margareta Turdfjæll, vilken var dotter till Jonas Turdfjæll. En son med samma namn blev major i armén och gift med en dotter till Gustaf Edelstam. Familjen Edenqvist bodde på Nyby gård i nuvarande Ånäset.

Referenser
C. G. A. Bergenstråhle, Kungl. Västerbottens regementes krigshistoria, Stockholm 1917
 Bertil Steckzén, Västerbottens regementes officerare till år 1841, Umeå 1955

Noter

Män
Födda 1762
Avlidna 1843
Svenska militärer under 1800-talet
Militärer från Umeå
För tapperhet i fält (silvermedalj)
Daniel Adolphsson

Daniel Adolphsson, född 29 september 1716 i Misterhults socken, död 19 juli 1792 i Risinge socken, var en svensk präst.

Biografi
Adolphsson föddes 29 september 1716 på Virserum i Misterhults socken. Han var son till hautboisten Heinrich Johan Adolph och Brita Millberg. Adolphsson blev höstterminen 1737 student vid Uppsala universitet. Han prästvigdes 12 november 1749 och blev huspredikant på Ekenäs i Örtomta församling. Adolphsson blev 1750 kyrkoherde i Danderyds församling. 29 januari 1772 blev han kyrkoherde i Risinge församling och samma år prost. Adolphsson blev 21 maj 1777 kontraktsprost i Bergslags kontrakt. Han avled 19 juli 1792 i Risinge socken och begravdes 24 juli samma år.

Adolphsson var respondens vid 1757 års prästmötet i Uppsala.

Litteratur och källor

Svenska teologer under 1700-talet
Födda 1716
Avlidna 1792
Personer från Misterhults socken
Män
Svenska präster under 1700-talet
Daniel Andersson i Åshammar

Daniel Andersson (i riksdagen kallad Andersson i Åshammar), född 1779 i Eskilsäters församling, Värmlands län, död 19 april 1849 i Grums församling, Värmlands län, var en svensk riksdagsman i bondeståndet.

Andersson företrädde Grums härad av Värmlands län vid riksdagen 1828–1830. Han var då elektor för val av tryckfrihetskommitterade, tillfällig ledamot i bevillningsutskottet samt ledamot i förstärkta konstitutionsutskottet och i förstärkta bankoutskottet.

Referenser

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Svenska politiker under 1800-talet
Födda 1779
Avlidna 1849
Män
Personer från Eskilsäters socken
Blankenberg, Mecklenburg-Vorpommern

Blankenberg är en kommun och ort i Landkreis Ludwigslust-Parchim i förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern i Tyskland.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Amt Sternberger Seenlandschaft tillsammans med kommunerna Borkow, Brüel, Dabel, Hohen Pritz, Kloster Tempzin, Kobrow, Kuhlen-Wendorf, Mustin, Sternberg, Weitendorf och Witzin.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Ludwigslust-Parchim
An der Wolga

An der Wolga, op. 425, är en polkamazurka av Johann Strauss den yngre. Den framfördes första gången den 26 april 1886 i Sankt Petersburg i Ryssland.

Historia
I början av 1886 inbjöds Johann Strauss att dirigera välgörenhetskonserter i Sankt Petersburg. Som värdar stod ryska kvinnoavdelningen av Röda korset och en barnstiftelse. Det var Strauss första besök i Ryssland sedan 1869 och han lämnade Wien tillsammans med sin blivande tredje hustru Adèle i mars 1886 med sikte på Ryssland. De for först till Hamburg och Berlin, där Strauss dirigerade föreställningar av sin nya operett Zigenarbaronen, för att i mitten av april slutligen anlända till Sankt Petersburg. Strauss hade tagit med sig flera nya verk speciellt komponerade för tillfället (se Wiener Frauen op. 423, Adelen-Walzer op. 424 och Russischer Marsch op. 426), däribland en polkamazurka med titeln Mon salut, vilken framfördes första gången den 26 april 1886 i Kavalleriregementets ridskola i Sankt Petersburg. Polkan påminde starkt om en annan av Strauss "ryska" polkamazurkor: Spleen-Polka (op. 197), vilken Strauss hade komponerat nära trettio år tidigare till sina ryska konsertturnéer 1857.

Några månader senare befann sig Strauss åter hemma i Wien och deltog den 7 november 1886 vid en välgörenhetskonsert i Musikverein anordnad av hans broder Eduard Strauss. Johann Strauss tog då tillfället och dirigerade Capelle Strauss i det första wienska framförandet av alla förutom en (valsen Wiener Frauen) av sina ryska nyheter som han hade komponerat till vistelsen i Sankt Petersburg. Polkamazurkan Mon salut fanns med på programmet men för den österrikiska publiken hade Strauss bytt ut titeln till An der Wolga.

Om polkan
Speltiden är ca 5 minuter och 13 sekunder plus minus några sekunder beroende på dirigentens musikaliska tolkning.

Weblänkar 
 An der Wolga i Naxos-utgåvan.

Referenser

Noter

Polkor av Johann Strauss den yngre
Elof Andersson i Ränkesed

Elof Andersson (i riksdagen kallad Andersson i Ränkesed), född 7 april 1805 i Älgå socken, död 20 januari 1878 i Älgå socken, var en svensk riksdagsman i bondeståndet.

Andersson företrädde Jösse härad av Värmlands län vid riksdagen 1847–1848 samt Jösse härad och Fryksdals härads nedre tingslag 1853–1854.

Vid 1847–1848 års riksdag var han suppleant i statsutskottet och i förstärkta statsutskottet. Under riksdagen 1853–1854 suppleant i statsutskottet och i förstärkta bankoutskottet.

Referenser

Män
Bondeståndets riksdagsledamöter
Svenska politiker under 1800-talet
Födda 1805
Avlidna 1878
Personer från Älgå socken
Johan Claës Westerdahl

Johan Claës Westerdahl, född 14 augusti 1729 i Västrums församling, Kalmar län, död 17 maj 1796 i Risinge församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi
Westerdahl föddes 1729 i Västrums församling. Han var son till kyrkoherden i Gladhammars församling. Westerdahl blev höstterminen 1751 student vid Uppsala universitet. Han prästvigdes 3 december 1758 och avlade pastoralexamen 27 juni 1772. Westerdahl blev 8 oktober 1777 komminister i Risinge församling och 3 april 1793 kyrkoherde i församlingen, tillträdde tjänsten samma år. Westerdahl avled 1796 i Risinge församling.

Familj
Westerdahl gifte sig 1778 med Eva Catharina Nordgren (1755-1812). Hon var dotter till kornetten Nils Nordgren och Sara Regnér i Vreta Klosters socken. De fick tillsammans barnen Frans Niclas Westerdahl (1779–1779), Elisabeth Catharina Westerdahl (1781–1782), Catharina Lovisa Westerdahl (född 1782), Claës Johan Westerdahl (född 1784), Maria Margaretha Westerdahl (1785–1853) som var gift med boktryckaren Axel Petré i Linköping, Fredrica Beata Aurora Westerdahl (född 1786), Frans Adolph Westerdahl (född 1788), Sara Johanna Westerdahl (född 1789), komministern Carl Henric Westerdahl i Hällestads församling, Eva Charlotta Westerdahl (född 1793) och handlanden Anders Gustaf Westerdahl (född 1795) i Eksjö.

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1700-talet
Födda 1729
Avlidna 1796
Personer från Västrums socken
Män
Svenska präster under 1700-talet
Akilles mottager i sitt tält Agamemnons sändebud

Akilles mottager i sitt tält Agamemnons sändebud () är en oljemålning av den franske nyklassicistiske konstnären Jean-Auguste-Dominique Ingres. Den är målad 1801 och är utställd på École nationale supérieure des Beaux-Arts i Paris.

Ingres var den mest övertygade nyklassicisten i sin generation. Rena konturer, kyliga färger och gestalter baserade på antik skulptur och Rafaels måleri var kärnan i hans stil. Med denna målning vann Ingres 1801 första pris i Prix de Rome. 

Målningen föreställer en scen ur Homeros Iliaden. Akilles, med lyran på knäet, välkomnar häpen sina vänner, anförda av Odysseus i röd mantel. Dessa är utsända för att förhandla med Akilles som i trots mot storkungen Agamemnon lagt ned sina vapen, synliga i bildens vänsterkant. Efter att fiendskap hade uppstått mellan Akilles och kungen hade han lämnat kriget och gömde sig vid Lykomedes hov på Skyros. Men efter sina vänners övertalning återvände han till det trojanska kriget.

I Nationalmuseums samlingar finns en mindre (25 x 33 cm) skiss från samma år till Akilles mottager i sitt tält Agamemnons sändebud. Ingres målade även Jupiter och Thetis (1811) vars motiv också är baserat på Iliaden.

Källor 
Joconde
Nationalmuseums webbplats

Målningar 1801
Målningar av Jean-Auguste-Dominique Ingres
Målningar i Paris
Målningar med motiv från grekisk-romersk mytologi
Målningar på Nationalmuseum
RMS Empress of India

RMS Empress of India kan syfta på:

 RMS Empress of India, sjösatt 1890
 RMS Empress of India, sjösatt 1908

Se även 
 HMS Empress of India, sjösatt 1891
RMS Aurania

RMS Aurania kan syfta på:

 RMS Aurania, sjösatt 1882
 RMS Aurania, sjösatt 1916
 RMS Aurania, sjösatt 1924
Kägleholm

Kägleholm, tidigare Käggleholm, är en ö i Sverige. Den ligger i sjön Väringen och i Örebro kommun, liksom i Ödeby socken. Ön är framför allt känd för Kägleholms slott, vilket förvaltas av Statens fastighetsverk sedan 2015. 

Under århundraden har frälsebönder varit ägare till Kägleholm. Ödeby kyrka är belägen på ön.  

Ön och tillhörande fastigheter såldes 2019 till en tysk industriman för 60 miljoner kronor.

Se även 

 Kägleholms herrgård

Referenser 

Öar i insjöar i Sverige
 
Örebro kommun
7226 Kryl

7226 Kryl eller 1984 QJ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 21 augusti 1984 av den tjeckiske astronomen Antonín Mrkos vid Kleť-observatoriet i Tjeckien. Den är uppkallad efter artisten Karel Kryl.

Asteroiden har en diameter på ungefär 16 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Themis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av A Mrkos
Astronomiska upptäckter 1984
Dalarnas Nyheter

Dalarnas Nyheter var en frisinnad dagstidning utgiven 19 december 1901 till 16 februari 1905 då den uppgick i Leksands Tidning.

Tidningen startade med ett provnummer 23 november 1901 och totalt trycktes tre provnummer varav bara ett är bevarat, nr 3 på Lunds Universitetsbibliotek. Det var en eftermiddagstidning som kom ut två dagar i veckan måndagar och fredagar. När förlaget upplöstes tog Leksands tidning över redaktion och tryckning och slutligen hela tidningen.

Ansvarig utgivare och redaktör

Tryckning 
Tidningen trycktes från starten den 19 december 1901 på Hedemora nya boktryckeriaktiebolags tryckeri i Hedemora. Från 26 maj 1904 till dess att tidning upphörde på Aktiebolaget Leksandstidningens tryckeri  i Borlänge. Formatet var ett stort dagstidningsformat med 4 sidor hela utgivningstiden. Typsnittet var antikva och färgen enbart svart. Upplagan var under 1901 cirka 5000-7000 exemplar och minskade till 2400 under 1904. Priset för tidningen var 1902 3 kr, 1905 2,50kr.

Förlag som gav ut tidningen var  1901--1904 Hedemora nya boktryckeri aktiebolag i  Hedemora. Bolaget upplöstes 22 april 1904. 1904--1905 gavs tidningen ut av Aktiebolaget Leksandstidningen i Borlänge. Leksandstidningen var närstående tidning till 16 maj 1905 och tidningen uppgår i Leksands Tidning i februari 1905

Referenser 

Dagstidningar startade 1901
Dagstidningar nedlagda 1905
Nedlagda svenska dagstidningar
Eva Blomberg

Eva Laura Katarina Blomberg, född 6 april 1864, död 22 oktober 1932, var en svensk bokhandlare, musiker och konsertarrangör. 

Hon var dotter till A. T. Blomberg och faster till Rolf Blomberg. 

Eva Blomberg ägde och skötte Blombergska bokhandeln mellan 1893 och 1929. Hon var pianist, och känd för de turnéer med föreläsningar och konserter i kammarmusik som hon höll. Hon spelade under sin samtid en central roll för svensk kammarmusik och blev den första av sitt kön som fick pris av Mazerska Kvartettsällskapet.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Svenska pianister under 1800-talet
Svenska pianister under 1900-talet
Svenska musiker under 1800-talet
Svenska musiker under 1900-talet
Bokhandlare
Födda 1864
Avlidna 1932
Kvinnor
The Cherry Orchard (film, 1981)

The Cherry Orchard är en brittisk TV-film från 1981 i regi av Richard Eyre. Filmen är baserad på Anton Tjechovs pjäs Körsbärsträdgården från 1904. I huvudrollerna ses Judi Dench och Bill Paterson.

Handling 
Madame Ranevskaja, en rysk aristokratisk äldre dam återvänder från en resa till Paris för att mötas av en obehaglig verklighet. Det belånade familjegodset, med tillhörande praktfulla trädgård med körsbärsträd, är på väg att gå förlorat. I sin förnekelse fortsätter hon att leva i det förflutna, istället för att försöka att rädda Körsbärsträdgården.

Rollista i urval 
 Judi Dench - Madame Ranevsky
 Bill Paterson - Lopakhin
 Anton Lesser - Trofimov
 Harriet Walter - Varya
 Suzanne Burden - Anya
 Frederick Treves - Gayev
 Timothy Spall - Epikhodov
 Frances Low - Dunyasha
 David Rintoul - Yasha
 Anna Massey - Charlotte

Källor

Externa länkar 
 

TV-filmer 1981
Engelskspråkiga filmer
Brittiska TV-filmer
Brittiska dramafilmer
Brittiska filmer baserade på pjäser
Anton Tjechov-filmatiseringar
The Cherry Orchard (film, 1999)

The Cherry Orchard är en dramafilm från 1999 i regi av Michael Cacoyannis. Filmen är baserad på Anton Tjechovs pjäs Körsbärsträdgården från 1904. I huvudrollerna ses Charlotte Rampling, Alan Bates och Owen Teale.

Handling 
Den ryska aristokraten Madame Ranevskaja återvänder från Paris till Ryssland, efter att hon övergivits av sin älskare. Väl hemma möts hon av en obehaglig verklighet. Det belånade familjegodset, med tillhörande praktfulla trädgård med körsbärsträd som står i full blom, är på väg att gå förlorat. I sin förnekelse fortsätter hon att leva i det förflutna, istället för att rädda Körsbärsträdgården.

Rollista i urval 
 Charlotte Rampling - Madame Lyubov Andreievna Ranyevskaya
 Alan Bates - Leonid Andreievitch Gayev
 Owen Teale - Yermolai Alexeievitch Lopakhin
 Katrin Cartlidge - Varya
 Tushka Bergen - Anya
 Xander Berkeley - Yepikhodov
 Gerard Butler - Yasha
 Andrew Howard - Peter Trofimov
 Melanie Lynskey - Dunyasha
 Ian McNeice - Boris Borisovich Simeonov-Pishchik
 Frances de la Tour - Charlotta Ivanovna
 Michael Gough - Feers

Externa länkar 
 
 

Filmer 1999
Engelskspråkiga filmer
Franska dramafilmer
Tyska dramafilmer
Cypriotiska dramafilmer
Brittiska filmer baserade på pjäser
Anton Tjechov-filmatiseringar
The Cherry Orchard (film, 1962)

The Cherry Orchard är en brittisk TV-film från 1962 i regi av Michael Elliott. Filmen är baserad på Anton Tjechovs pjäs Körsbärsträdgården från 1904. I huvudrollerna ses Peggy Ashcroft och John Gielgud.

Handling 
Madame Ranevskaja, en rysk aristokrat återvänder hem till Ryssland efter en resa till Paris. Där hemma väntar det belånade familjegodset, med tillhörande praktfulla trädgård med körsbärsträd, vilket är på väg att gå förlorat. I sin förnekelse fortsätter hon att leva i det förflutna, istället för att rädda Körsbärsträdgården.

Rollista i urval 
Peggy Ashcroft - Madame Lyubov Andreyevna Ranevsky
John Gielgud - Leonid Andreyevich Gaev, Lyubovs bror
Dorothy Tutin - Varya, Lyubovs adoptivdotter 
Judi Dench - Anya, Lyubovs dotter 
George Murcell -Yermolai Alexeyevich Lopahin
Patsy Byrne - Dunyasha, jungfrun
Patrick Wymark - Semion Panteleyevich Epihodov
Roy Dotrice - Firs, betjänt
Paul Hardwick - Simyon Pishchik
Patience Collier - Charlotta Ivanovna, guvernant 
David Buck - Yasha, betjänt
Ian Holm - Piotr Sergeyevich Trofimov

Källor

Externa länkar 
 

TV-filmer 1962
Engelskspråkiga filmer
Brittiska TV-filmer
Brittiska dramafilmer
Brittiska filmer baserade på pjäser
Anton Tjechov-filmatiseringar
Anna Ekberg

Anna Katharina Ekberg (tidigare Nilenius), född 31 maj 1864 i Jönköping, Jönköpings län, död 13 februari 1947 i Danderyds församling, Stockholms län, var en svensk poet och djurättsaktivist. Hon var en vegetarisk pionjär i Sverige och utgav en vegetarisk kokbok.

Bibliografi 
1899 – Hvad skola vi äta? Anvisningar att tillaga god och närande (hufvudsakligast enkel) hälsoenlig mat jämte några inledande kapitel om diet i allmänhet, samt för sjuka, för blifvande mödrar och för barn; öfvergångsdiet, matsedlar m. m. (Chelins förlag).
1920 – Livstoner: Några dikter : 1913-1918.

Referenser 

 

Svenska kokboksförfattare
Svenska djurvänner
Svenska aktivister under 1800-talet
Svenska aktivister under 1900-talet
Födda 1864
Avlidna 1947
Kvinnor
Personer från Jönköping