kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hryhorij Misiutin

Hryhorij Anatolijovytj Misiutin (, ), född 29 december 1970 i Aleksandrija, Aleksandrijskij (rajon), Kirovograd (oblast), Ukrainska SSR i Sovjetunionen (nuvarande Oleksandrija, Oleksandrijskyj, Kirovohrad i Ukraina), är en ukrainsk gymnast.

Han tog OS-guld i lagmångkampen, OS-silver i den individuella mångkampen, OS-silver i räck, OS-silver i hopp och OS-silver i fristående i samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1992 i Barcelona för det förenade laget.

Han tog även ett OS-brons i lagmångkampen i samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1996 i Atlanta för Ukraina.

Även i VM har han tagit medaljer. 1991 blev det guld i lagmångkamp, individuell mångkamp och ringar för Sovjetunionen;  1992 guld i barr och brons i ringar för det förenade laget; 1993 guld i fristående för Ukraina; 1995 guld i hopp och brons i fristående; 1996 brons i fristående.

Referenser

Källor
 Denna artikel är helt eller delvis översatt från motsvarande artikel på engelska wikipedia.

Externa länkar
Sports-reference.com 

Ukrainska gymnaster
Ukrainska olympiska bronsmedaljörer
Förenade lagets olympiska guldmedaljörer
Förenade lagets olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1992
Olympiska silvermedaljörer 1992
Olympiska bronsmedaljörer 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Förenade laget
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Ukraina
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1996
Män
Födda 1970
Levande personer
Personer från Kirovohrad oblast
Ukrainska idrottare under 1900-talet
Josef Trousílek

Josef Trousílek, född 16 mars 1918 i Prag, död 10 oktober 1990 i Prag, var en tjeckoslovakisk ishockeyspelare.

Han blev olympisk silvermedaljör i ishockey vid vinterspelen 1948 i Sankt Moritz.

Källor 

Tjeckoslovakiska ishockeyspelare
Tjeckoslovakiska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1948 från Tjeckoslovakien
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1948
Olympiska silvermedaljörer 1948
Idrottare från Prag
Födda 1918
Avlidna 1990
Män
M&S Bank Arena

M&S Bank Arena är en multifunktionell inomhusarena i Liverpool. Den har en kapacitet på 11 000. Arenan var värdarena för Eurovision Song Contest 2023.

Externa länkar

Konsertscener i Storbritannien
Byggnader och anläggningar i Liverpool
Sportanläggningar invigda 2008
2008 i Storbritannien

Referenser
Henrik Sledorn

Henrik Sledorn, född under andra hälften av 1400-talet, död före 7 april 1532, var en svensk präst och ämbetsman.

Henrik Sledorn var möjligen son till borgmästaren i Stockholm Hans Sledorn. Han inskrevs 1505 vid Leipzigs universitet, där han 1508 tog magistergraden under den högt ansedde Virgilius Wellendorffer, med vilken han senare upprätthöll förbindelse. 1509 var han lärare i Uppsala, senare även kanik vid domkyrkan där. Han skall enligt en av Peder Swart förmedlad obestyrkt uppgift ha undervisat den unge Gustav Vasa. Senare återfinns Sledorn bland Gustaf Trolles anhängare. Han deltog 1515 i en beskickning till Rom för att utverka påvens konfirmation på Trolles val till ärkebiskop och 1520 var han Trolles kansler. Trots det lyckades han 1523 försona sig med Gustav Vasa och bli dennes medhjälpare och förtrogne. Hans verksamhet före 1529 är inte känd. Möjligen är han identisk med den mäster Henrik, som representerade Uppsala domkapitel på reformationsriksdagen i Västerås 1527. I handlingar från åren 1529–1531 påträffas han som Gustav Vasas kansler och utnyttjades av denne bland annat till att granska och uppbära olika räkenskaper. 1531 lämnade han kungens tjänst. Att avskedet inte hade samband med att han föll i onåd visas av att han i samband med det erhöll rika förläningar. Han deltog även på herremötet i Örebro, där han uppträdde som riksråd.

Källor 
 

Svenska ämbetsmän under 1500-talet
Födda 1400-talet
Avlidna 1530-talet
Män
Trump (släkt)

Släkten Trump () är en framstående amerikansk, ursprungligen tysk släkt, aktiv inom fastighets-, underhållnings- och affärsbranscher samt inom amerikansk politik. USA:s 45:e president, Donald Trump, tillhör denna släkt. Den senares farföräldrar, Frederick Trump och Elizabeth Christ Trump, immigrerade till USA från Tyskland.

Donald Trump har tidigare påstått att densammes släkt ursprungligen härstammar från Karlstad i Värmland, men enligt Gwenda Blair härstammade familjen från Hanns Drumpf, som var bosatt i Kallstadt, en by i Pfalz-regionen under 1600-talet. Dennes ättlingar bytte senare namn från Drumpf till Trump under det trettioåriga kriget.

Källor

Noter

Vidare läsning 

 

Trump
Amerikanska släkter
Amerikanska presidentfamiljer
Svenska mästerskapet i ishockey för damer 1990

Svenska mästerskapet i ishockey för damer 1990 var det tredje svenska mästerskapet i ishockey för damer. Sedan förra säsongen hade man organiserat om turnering. Istället för att spelas som cup höll man poolspel i tre grupper. Segrarna i de tre gruppspelen var kvalificerade till SM-slutspel tillsammans med segraren av Division I Södra.

Poolspel

Poolspel A
Brynäs IF–Hedemora SK 11–2
Nacka HK–Vallentuna BK 4–0
Nacka HK–Brynäs IF 10–0
Vallentuna BK–Hedemora SK 7–1
Nacka HK–Hedemora SK 20–0
Vallentuna BK–Brynäs IF 6–1

Final
Nacka HK–Vallentuna BK 6–1

Poolspel B
FoC Farsta–Västerhaninge IF 4–0
Södertälje SK–Lindlövens IF 9–0
FoC Farsta–Lindlövens IF 15–0
Södertälje SK–Västerhaninge IF 4–1
FoC Farsta–Södertälje SK 4–1
Västerhaninge IF–Lindlövens IF 4–1

Final
FoC Farsta–Södertälje SK 3–0

Poolspel C

Grupp 1
KB 65–Team Kiruna IF 6–2
Brunflo IK–Team Kiruna IF 1–0
Brunflo IK–KB 65 3–1

Final
Modo HK–Brunflo IK 10–0

Grupp 2
Husums IF–Örnsköldsviks SK 8–0
Modo HK–Husums IF 7–1
Modo HK–Örnsköldsviks SK 18–0

SM-slutspel
Till SM-sluspelet var vinnarna från poolgrupperna kvalificerade tillsammans med Alvesta SK som vunnit Division I Södra.

Se även
 Division I i ishockey för damer 1989/1990

Källor

Sport i Sverige 1990
Ishockeysäsongen 1989/1990
Svenska mästerskapet i ishockey för damer
Roosevelt (släkt)

Roosevelt () är en framstående amerikansk släkt, som räknar två av sina medlemmar till tidigare amerikanska presidenter, Theodore Roosevelt (1901–1909) och Franklin D. Roosevelt (1933–1945).

Claes Maartenszen van Rosenvelt emigrerade till den nederländska bosättningen Nya Amsterdam (nuvarande Manhattan) under mitten av 1600-talet.

Källor

Vidare läsning 

 

Amerikanska släkter
Amerikanska presidentfamiljer
How Am I Supposed to Live Without You

How Am I Supposed to Live Without You är en sång av Michael Bolton och Doug James. Laura Branigan utgav den som singel den 1 juli 1983 och den finns med på hennes album Branigan 2. Den 14 oktober 1989 utgav Michel Bolton låten som singel och den nådde förstaplatsen på Billboard Hot 100.

Låtlista

Källor

Noter

Musiksinglar 1983
Musiksinglar 1989
Sånger av Michael Bolton
Singlar utgivna på Columbia Records
Singelettor i USA
12320 Loschmidt

12320 Loschmidt eller 1992 PH1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 8 augusti 1992 av den belgiske astronomen Eric W. Elst vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter den österrikiske fysikern Johann Josef Loschmidt.

Asteroiden har en diameter på ungefär 2 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EW Elst
Astronomiska upptäckter 1992
Blacksta, Gåsinge-Dillnäs

Blacksta är en by i Gåsinge-Dillnäs socken, Gnesta kommun.

Namnet med -sta-ändelse antyder att byn härstammar från järnålder, och på sandåsen norr om byn finns en av traktens största gravfält från yngre järnålder. Sandåsen är nu delvis avskuren efter att ha fungerat som grustäkt i början av 1900-talet.

Blacksta omtalas i dokument första gången 1384 ("i Blaxsta"), då Bo Jonsson (Grip) bytte till sig 3 öresland och 8 penningland i Blacksta och jord i Avla jämte ytterligare jord i Taxinge och Vårdinge sockenar av Vårfruberga kloster  mot jord i bland annat Åkers härad. 1410 var Birger i Blacksta faste vid ett jordbyte, 1428 var Nils i Blacksta faste vid ett jordbyte och 1451 var Björn i Blacksta faste vid häradstinget. 1485 bytte Gjurd Petersson bort 2 öresland "mitt i byn" som räntade 4 spann korn och 4 mark penningar till Sture Brand. I Agneta Nilsdotter (Stolaätten)s jordebok från omkring 1530 upptas en gård i Blacksta om 13 öresland som räntade 4 tunnor korn, 3 mark och 1 örtug i penningar samt två pund smör. De äldsta jordeböckerna från 1543 upptar Blacksta som ett mantal kronojord och sex mantal frälse. I Gustav Vasas jordebok 1559 upptas en gård i Blacksta om 10 öresland som sår 10 spannar utsäde, har äng till 30 lass hö, mulbete och fiskevatten till nödtorften och räntar 7 marker och 1 örtug i avradspenningar, dessutom redovisas en utjord. I jordeboken 1573 anges Blacksta som två mantal kronojord, fyra mantal arv och eget och två mantal frälsejord. 

Blacksta ligger längs Eriksgatan mellan Mariefred och Nyköping. Ett gästgiveri har funnits i byn åtminstone sedan 1700-talet. Skjutsstationsskylten finns ännu bevarad. En milsten finns även mitt i byn. Åtminstone sedan omkring 1700 fanns ett mönsterskrivarboställe i byn. På boställets ägor anlades i början av 1700-talet även ett soldattorp. Blacksta har en mycket väl bevarad bykärna, men hör trots det till en av få byar i Södermanland som genomgått alla skiften: storskifte 1761, enskifte 1834 och laga skifte 1847-1848. Trots det har endast en av byns gårdar flyttats ut från bykärnan. 1881 uppfördes ett baptistkapell, Tabor, i byn. I början av 1900-talet uppfördes en handelsbod i byn, och vid fastigheten Skeppsta på vägen mot Avla uppfördes Blacksta mejeri. 1918 elektrifierades byn.

Källor 

Orter i Gnesta kommun
Selva Nera

Selva Nera ("Mörka skogen") är ett område i Municipio Roma XIV i Roma Capitale. Selva Nera är beläget i zonen Casalotti. I Selva Nera led de romerska jungfrurna Rufina och Secunda martyrdöden år 257 under kejsar Valerianus förföljelse.

Kyrkobyggnader
Sante Rufina e Seconda a Selva Candida
Santa Gemma Galgani

Bilder

Källor

Noter

Roma Z. XLVIII Casalotti
Forsén

Forsén kan avse:

 Lena Forsén, en svensk tidigare fotomodell
 Lennart Forsén, en svensk operasångare 
 Lennart Forsén (professor), en finlandssvensk kemiingenjör
 Olof Forsén, en svensk radioman och tidig reporter
 Patrik Forsén, en svensk politiker
 Sture Forsén, en svensk forskare inom fysikalisk kemi
Kohortvård

Kohortvård innebär att man isolerar en eller flera patienter i samband med en bekräftad smittsam infektion. Man skapar en kohort. Patienter med samma sjukdom kan dela vårdrum, hygienutrymme och personal, det vill säga att man isolerar kohorten i relation till övriga patienter.

Det här skedde på flera vårdställen under covid 19-pandemin då patienter med misstänkt eller bekräftad covid-19 fick kohortvård för att förhindra ytterligare smittspridning. Smittade på ett äldreboende, som tillämpar kohortvård, är isolerade från andra personer genom att de vårdas på en egen avdelning eller eget rum och av ”egen” personal, som inte samtidigt arbetar med icke-smittade patienter eller äldreboenden.

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Kohortvård, Isof

Sjukvård
Solberg (olika betydelser)

Solberg kan avse:

 Solberg – ett efternamn samt personer med namnet
 Solberg SK – en sportklubb i Solbergelva i Norge

Geografi
Solberg, Harbo - by i Harbo socken i Heby kommun
Solberg, Bjurholms kommun – i Bjurholms kommun i Ångermanland
Solberg, Härnösands kommun - Ångermanland
Solberg, Kungälvs kommun – en småort i Kungälvs kommun
Solberg, Strömsunds kommun – i Strömsunds kommun i Jämtland
Solberg, Sundsvalls kommun – en småort i Njurunda socken i Sundsvalls kommun
Solberg, Örnsköldsviks kommun – en småort i Anundsjö socken i Örnsköldsviks kommun
Solberg, Ingå – en by i Ingå kommun Nyland, finska: Päivölä
 Solberg järnvägsstation – en järnvägsstation
Solberg, Sääksmäki – en egendom i Sääksmäki i Valkeakoski stad i Egentliga Tavastland, finska: Sulamäki
 Solberg Ån – ett vattendrag i landskapet Nyland
 Solbergelva, en ort i Norge
 Solberg Inlet – en vik i Antarktis
Här kommer vi, livet!

Här kommer vi, livet! (i Finland även Raka spåret, gosse!, finska: Täältä tullaan, elämä!) är en finländsk film från 1980 i regi av Tapio Suominen.

Huvudrollerna spelas av amatörer. Filmen har Kati Outinen i sin första filmroll.  I filmens soundtrack hörs musikerna Pelle Miljoona och Maukka Perusjätkä.

Handling 
Filmen börjar med en förlossning och handlar om tre ungdomar som går i specialklass, som var och en har en orolig familjebakgrund. Pojkarna befinner sig i en ständigt ökande nedåtgående spiral genom att stöka, skolka och konsumera alkoholhaltiga drycker.

Rollista 

 Risto Piskunen – Topi
 Pertti V. Reponen – Veikko Ilmari Salmi, ”Pappa”, lärare i specialklassen
 Tony Holmström – Pete
 Amirouche Haleyi – Manne
 Jari Kähäri – Riku
 Heikki Komulainen – Esa Hakkarainen
 Esa Niemelä – Juhani Keskitalo, ”Jussi”
 Kati Outinen – Liisa, ”Lissu”
 Anja Suominen – födande kvinna
 Jukka Suominen – nyfött barn
 Rolf Labbart – lektor Reima Kiikkulainen
 Ola Johansson – djuraffärssäljare
 Lars Svedberg – Reino Keskitalo, Jussis pappa
 Uula Laakso – hundvakt
 Ulla Tapaninen – gatuflicka
 Anna-Maija Kokkinen – kvinna på gatan
 Yrjö Juhani Renvall – lärare
 Päivi Hietanen – tjej i en bar
 Nadja Pyykkö – grillkiosksäljare
 Vieno-Kyllikki Repo – lärare
 Mauri Grönroos – pengagrävare
 Timo Hedkrok – Pekka Tapio Yrjölä

Produktion 
Filmen som handlar om lokala ungdomars liv spelades till stor del in i Kontula i Helsingfors. Inspelningsplatser inkluderar Kontulankaari, Kontula köpcentrum och Vesala gymnasieskola.

Här kommer vi, livet! skrevs av författaren, dramaturgen och före detta specialklassläraren Yrjö Juhani Renvall från Lahtis tillsammans med filmfotografen Pekka Ainee. Pertti V. Reponen, som var lärare i specialklassen, arbetade faktiskt på samma tjänst på Naulakallio skola i Helsingfors. Det fanns bara ett fåtal professionella skådespelare i filmen. Kati Outis, som spelade Lissu, blev professionell skådespelerska och Esa Niemelä, som spelade Jussi, medverkade i Rauni Mollbergs film Milka eller Balladen om Kristus Perkele samma år, men har sedan dess arbetat som kameraman på tv.

Här kommer vi, livet! var Sateenkaarifilmi första film och Tapio Suominens andra långfilm.

Mottagande 
Filmen var med sina 382 024 tittare den mest sedda inhemska filmen 1980. Kritikerna röstade även fram den till årets bästa finska film.

Källor

Noter

Webbkällor

Externa länkar 
 Här kommer vi, livet! på Elonet
 Här kommer vi, livet! på Yle Arenan

Finländska dramafilmer
Finländska filmer 1980
Finskspråkiga filmer
Place Pasdeloup

Place Pasdeloup är en öppen plats i Quartier de la Folie-Méricourt i Paris elfte arrondissement. Den är uppkallad efter den franske kompositören och dirigenten Jules Pasdeloup (1819–1887). Vid platsen är Cirque d'Hiver belägen.

Bilder

Omgivningar
Saint-Denys-du-Saint-Sacrement
Square de la Place-Pasdeloup med Fontaine Dejean
Boulevard du Temple
Rue Oberkampf
Rue Amelot
Rue de Crussol
Cité de Crussol
Rue des Filles-du-Calvaire
Rue Commines
Rue Froissart
Passage Saint-Pierre-Amelot
Rue de Malte

Kommunikationer
  Tunnelbana – linje  – Filles du Calvaire
  Busshållplats  – Paris bussnät, linje

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Torg i Paris
Paris elfte arrondissement
Quartier de la Folie-Méricourt
Maria Trubnikova

Maria Trubnikova, född 1835, död 1897, var en rysk feminist. Hon tillhörde tillsammans med Nadezjda Stasova och Anna Filosofova, de tre mest framträdande pionjäre'rna för den första organiserade feminismen i Ryssland. Hon arbetade främst för fler utbildningsmöjligheter för båda könen.

Referenser

Kvinnor
Födda 1835
Avlidna 1897
Ryska feminister
Personer i Ryssland under 1800-talet
Nadezjda Stasova

Nadezjda Stasova, född 1822, död 1895, var en rysk feminist. Hon tillhörde tillsammans med Maria Trubnikova och Anna Filosofova, de tre mest framträdande pionjäre'rna för den första organiserade feminismen i Ryssland. Hon arbetade främst för fler utbildningsmöjligheter för båda könen.

Referenser

Kvinnor
Födda 1822
Avlidna 1895
Ryska feminister
Personer i Ryssland under 1800-talet
Personer från Sankt Petersburg
Proryska invasionssymboler av Ukraina

Proryska invasionssymboler av Ukraina avser propagandasymboler som används av ryssvänliga parter för att visa stöd för Rysslands invasion av Ukraina 2022. Den mest populära av dessa är det så kallade ryska Z:at, vilket började som ett enkelt fältmålat igenkänningsmärke på ryska fordon för att särskilja de från Ukrainska fordon av liknande modell. Märket blev snabbt populärt i Ryssland efter invasionens start och förekommer även i formen av ett Sankt Georgsband vikt till ett Z.

Proryska invasionssymboler förekommer exempelvis bland annat på kläder och på affischer bland de som stöder kriget eller ger stöd till Vladimir Putin.

Militära igenkänningsmärken 

Som del av Rysslands invasion av Ukraina 2022 började den ryska militären förse sina fordon med fältmålade igenkänningsmärken för att särskilja de från Ukrainska fordon. Detta eftersom båda länder huvudsakligen använder exsovjetiska fordon av samma eller liknande modell. Dessa igenkänningsmärken baseras på latinska bokstäver istället för kyrilliska sådana och bestod till en början av bokstäverna Z, V och O i vit färg. De målas för hand i fält och förekommer i olika variationer, såsom med vit omliggande ruta, svart igenfyllning och andra variationer. Vad de specifikt står för har ej bekräftats men de avser troligen olika stridsgrupper eller arméer.

Ryska Z:at 
Det militära igenkänningsmärket "Z" för en de tre ryska invaderande militära stridsgrupperna började efter invasionsstarten att användas av civila grupper som symbol för stöd för Rysslands invasion av Ukraina 2022. Sedermera kallat ryska Z:at  (alternativt ryska Z-symbolen) i talspråk, används symbolen som direkt stöd för ryska regeringens verkande, ej olikt hur svastikan (hakkorset) användes i Nazityskland (dock ej ursprungligen som formell statssymbol). Av detta har ryska Z:at fått öknamnen zwastika (svastika stavat med Z) och Ziga (av Sieg Heil).

En populärt variant av ryska Z:at har formen av ett Sankt Georgsband vikt till ett Z. Sankt Georgsbandet har en stark koppling till rysk nationalism och är döpt efter helgonet Sankt Göran, ett viktigt helgon i Rysk kultur.

Bildgalleri

Symboler
Nationalism
Rysslands invasion av Ukraina 2022
Rysk-ukrainska kriget
Anthony Camara

Anthony Camara, född 4 september 1993 i Toronto, Ontario, är en kanadensisk professionell ishockeyspelare som spelar för HK Neftechimik Nizjnekamsk i Kontinental Hockey League.

Säsongen 2019/20 spelade han för HV71 i Svenska Hockeyligan.

Källor 

Män
Födda 1993
Levande personer
Kanadensiska ishockeyspelare
Idrottare från Toronto
Ishockeyspelare i HV71
Spelare i Providence Bruins
Spelare valda i NHL Entry Draft 2011
Kanadensiska idrottare under 2000-talet
Slaget vid Perho

Slaget vid Perho var ett slag under finska kriget 1808–1809. Slaget stod mellan svenska och ryska styrkor den 8 juni 1808 vid Perho.

Bakgrund 
När krigföringen i västra Finland fortgick under senvåren 1808 efter en tid av overksamhet började det först med mindre räder. Den 19 maj planerades en sådan med målet att förstöra provianttransporter vid Perho. Operationens utförande föll på 200 man ur Tavastehus läns infanteriregemente under ledning av Otto von Fieandt.

Krigsföretaget inleddes när avdelningen avmarscherade från Himango den 1 juni. Den 4 juni nåddes Kinnula, vid sjön Kivijärvis norra vik, varifrån von Fieandt tillsammans med 12 man under natten marscherade utmed sjöstranden till Kivijärvi kyrkby. Resterande färdades över sjön och anlände den 5 juni. I byn rekryterades bönder efter att von Fieandt hindrade dem från att svära trohet till tsar Alexander I. Den 6 juni fortsatte marschen och kvällen den 7 juni framkom de svenska soldaterna till Mustamaa, norr om Perho. Den ryska styrkan där bestod av omkring 100 man ur Permska regementet och var fördelad på tre platser. Prästgården, där avdelnings befälhavare Millokoff även befann sig, klockaregården och gästgivaregården. Eftersom en andra rysk styrka om 350 man väntades från Kellokoski bestämdes det att anfallet borde verkställas omedelbart.

Slaget 
Klockan 23:00 marscherade von Fieandt mot Perho. När han anlände i närheten av kyrkan delade han sin styrka i fyra delar för att anfalla ifrån tre olika riktningar. Prästgården anfölls av 50 man från två riktningar omkring klockan 03:00. Därefter anfölls Sahi gästgivaregård av 100 man medan 50 man anföll klockaregården. Samtidigt stödde bönderna anfallet genom att figurera som soldater, även om ett stort antal av dem försvann så fort stridandet startade. De ryska styrkorna omringades och gav sig efter mindre än tio minuters skottväxling.

Följder 
Större delen av den ryska styrkan, 87 man, blev tagna som krigsfångar medan fem man dödades och fem man sårades. De fem sårade soldaterna kvarlämnades i Perho jämte två sjuka soldater. Endast två ryska soldater lyckades fly när de simmade över strömmen. Svenskarna erövrade 100 musköter tillsammans 100 bantlär ammunition samt havre, botvete och kött. Klockan 18:00 återgick von Fieandt med sin avdelning samma väg som han kom, nådde den 9 juni Kivijärvi och fortsatte sedan norrut. Kort därefter erhöll han order från högkvarteret och han kom sedan att fortsätta utföra autonoma krigsföretag under sommaren.

Referenser

Noter

Källor 
 Generalstabens krigshistoriska avdelning (1902). Sveriges krig åren 1808 och 1809, Volym 3

Slag under finska kriget
1808 i Sverige
1808 i Finland
1808 i Ryssland
Krigsåret 1808
Svenska slag
Ryska slag
Slag i Finland
Anders Hansson (byggmästare)

Anders Hansson, född 1713 i Nykils församling, Östergötlands län, död 8 juni 1775 i Kärna församling, Östergötlands län, var en svensk byggmästare och klockare.

Biografi
Anders Hansson föddes omkring 1713 i Nykils församling. Han blev 1733 klockare i Skeda församling och 1735 klockare i Kärna församling. Hansson arbetade även som byggmästare och utsågs till stiftsbyggmästare i Linköpings stift. Hansson byggde totalt 16 kyrkor. Han avled 1775 i Kärna församling.

Hansson var gift. Hans änka gifte efter hans död om sig med klockaren Anders Forsén i Kärna församling.

Utförda arbeten (urval)
Styrstads kyrka.
Västerlösa kyrka.
Kärna kyrka.
Sjögestads kyrka (1751).
Landeryds kyrka (1753).
Bankekinds kyrka.
Älvestads kyrka (1756).
Värna kyrka (1764).
Brunneby kyrka (1764).
Vikingstads kyrka (1765).
Tingstads kyrka (1767–1769).

Referenser

Noter

Födda 1713
Avlidna 1775
Män
Personer från Nykils socken
Svenska byggmästare under 1700-talet
Klockare
Värdmyndighet

En värdmyndighet är en myndighet (i Sverige) som tillhandahåller finansiellt, personellt eller administrativt stöd åt en nämndmyndighet. Vissa nämndmyndigheter har en rätt begränsad verksamhet, så att det vore ineffektivt att myndigheten själv skulle hyra lokaler och anställa personal för administrativa uppgifter. De kan då inhysas hos större myndigheter som också får ansvara för dessa uppgifter. 

Värdmyndighetens kostnader kan täckas upp genom att dess anslag också täcker dess extra utgifter för nämndmyndigheten. Om nämndmyndigheten har egna anslag för administration kan värdmyndigheten istället fakturera nämndmyndigheten för dessa kostnader. Nämndmyndigheten är dock normalt en självständig myndighet, som liksom andra myndigheter lyder direkt under regeringen. Den är som myndighet inte underordnad värdmyndigheten. Vissa nämndmyndigheter med egna anslag har en del egen anställd personal, som har arbetsplatser men inte anställning hos värdmyndigheten. Omvänt anges i några fall i regleringsbreven att vissa uppgifter som faller under nämndmyndighetens verksamhet (exempel viss handläggning av ärenden innan de kommer upp till beslut i nämnden) faller under värdmyndighetens ansvar.

I några fall finns det en naturlig nära koppling mellan värdmyndighetens och nämndmyndighetens verksamhet. Nämndmyndigheten kan till exempel vara den myndighet som behandlar överklaganden av värdmyndighetens eller dess underordnade myndigheters beslut. Så förhöll det sig med Överklagandenämnden för högskolan och dess värdmyndighet Högskoleverket fram till år 2013, då Högskoleverket lades ned. (Ny värdmyndighet blev då det nya Universitetskanslersämbetet, som övertog vissa men inte alla av Högskoleverkets uppgifter.)

Referenser

Sveriges statliga myndigheter
Myndigheter efter typ