kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marine Corps Air Station Miramar

Marine Corps Air Station Miramar (MCAS Miramar)  är en militär flygplats tillhörande USA:s marindepartement som ligger 23 kilometer norr om San Diego, San Diego County i Kalifornien.

MCAS Miramar är baseringen för flygförband i USA:s marinkår som ingår i 3rd Marine Aircraft Wing, som är flygkomponenten tillhörande 1st Marine Expeditionary Force. De flygplanstyper som finns baserade på MCAS Miramar är: CH-53E Super Stallion, F/A-18 Hornet, F-35 Lightning II, KC-130 samt V-22 Osprey.

Bakgrund

I oktober 1996 anlände de första marinkårsförbanden och basens namn var Naval Air Station Miramar (NAS Miramar) till 1999. Fram till maj 1996 hade basen inhyst flygförband tillhörande USA:s flotta samt Navy Fighter Weapons School (NFWS) som var känt som TOPGUN. 

1993 kom kongressens Base Realignment and Closure Commission (BRAC) med rekommendationen att de närbelägna Marine Corps Air Station El Toro och Marine Corps Air Station Tustin borde stängas som en del av neddragningarna efter det kalla krigets slut och att marinkårens flygförband borde flytta till NAS Miramar. Under senare delen av 1990-talet flyttade Stillahavsflottans flygförband med F-14 Tomcat (bortsett från de som var stationerade i Japan) över till Atlantflottan på Naval Air Station Oceana i Virginia samt de med E-2 Hawkeye till Naval Air Station Point Mugu nordväst om Los Angeles. Navy Fighter Weapons School flyttade 1996 till Naval Air Station Fallon i Nevada. 

Samtliga av flottans flygförband med F/A-18 Hornet och F/A-18 Super Hornet knutna till hangarfartygen med hemmahamn vid Naval Base Coronado baserades därefter vid Naval Air Station Lemoore.

Populärkultur
Spelfilmen Top Gun från 1986 med Tom Cruise i huvudrollen är både inspelad samt utspelar sig på basen, vars namn då var Naval Air Station Miramar, samt mer informellt Fightertown, U.S.A..

Se även
 March Air Reserve Base
 Marine Corps Air Ground Combat Center Twentynine Palms (övningsområde)
 Marine Corps Air Station Yuma
 Marine Corps Base Camp Pendleton (närbelägen basering för markstrids- och trängförbanden som ingår i "1st Marine Expeditionary Force".)
 Marine Corps Recruit Depot San Diego (grundutbildning av meniga på USA:s västkust)

Referenser

Noter

Externa länkar
 www.miramar.marines.mil

Flygplatser i Kalifornien
USA:s marinkår
San Diego County
Militära anläggningar i Kalifornien
Militära flygplatser i USA
Storängshallen

Storängshallen är en multi-idrottshall belägen i Storängens industriområde vid hörnet Dalhemsvägen / Förrådsvägen i kommundelen Sjödalen-Fullersta i Huddinge kommun. Inriktningen är främst friidrott och gymnastik. Hallen invigdes 2007.

Beskrivning
På platsen fanns på 1960-talet Storängens idrottsplats som i början av 1970-talet klimatskyddades genom en uppblåsbar plasthall. År 2007 började nuvarande idrottshall att uppföras, byggherre var kommunägda Huge Fastigheter (nuvarande Huddinge Samhällsfastigheter). Hallen är 51,5 meter bred och 94,5 meter lång. Ytterväggarna består av silverfärgade fasadelement i plåt. Taket utfördes välvt och spänner pelarfritt över anläggningen. Invändig takhöjd är 14 meter. 

Längs norra långsidan ligger entré, sex omklädnadsrum och en motionssal med spegelvägg. Inomhusytan är 5 450 m². Läktaren har 320 sittplatser. Kaféverksamhet finns vid tävlingar och arrangemang. Anläggningen förfogar över en 200 meters rundbana och en 60 meters rakbana samt längdhoppsgrop, höjdhoppsmatta, kulring, kastbur och spjutduk.

Källor
Huddinge kommun: Storängshallen
Bygglovsritningar från 2007 upprättade av FE Arkitekter.

Sportanläggningar i Huddinge kommun
Friidrottsanläggningar i Sverige
Sportanläggningar invigda 2007
Sjödalen-Fullersta (kommundel)
2007 i Sverige
Roberts Uldriķis

Roberts Uldriķis, född 3 april 1998, är en lettisk fotbollsspelare som spelar för SC Cambuur och Lettlands landslag.

Referenser

Lettiska fotbollsspelare
Spelare i Skonto FC
Spelare i FK RFS
Spelare i FC Sion
Spelare i SC Cambuur
Spelare i Schweiziska superligan
Spelare i Eredivisie
Födda 1998
Levande personer
Män
Idrottare från Riga

Lettiska idrottare under 2000-talet
Spelare i Virsliga
Spelare i Eerste Divisie
Christos Tzolis

Christos Tzolis (grekiska: Χρήστος Τζόλης), född 30 januari 2002, är en grekisk fotbollsspelare som spelar för Twente, på lån från Norwich City och Greklands landslag.

Karriär
Den 12 augusti 2021 värvades Tzolis av Norwich City, där han skrev på ett femårskontrakt. Den 22 juli 2022 lånades Tzolis ut till nederländska Twente på ett säsongslån.

Källor 

Christos Tzolis på transfermarkt.com

Noter

Grekiska fotbollsspelare
Grekiska landslagsspelare i fotboll
Spelare i PAOK FC
Spelare i Norwich City FC
Spelare i FC Twente
Spelare i Grekiska superligan
Spelare i Premier League
Spelare i Eredivisie
Födda 2002
Levande personer
Män
Personer från Thessaloníki
Grekiska idrottare under 2000-talet
Topeliusskolan

Topeliusskolan, även kallad Toppan var en svenskspråkig folkskola grundad 1917 i Helsingfors. Skolan fick sitt namn av Zacharias Topelius. 1977 fortsatte verksamheten som grundskola. Samma skolbyggnaden inhyser idag grundskolan Zacharias Topeliusskolan, som bär smeknamnet Toppan.

Historia 
Topeliusskolan grundades som folkskola år 1917 i Helsingfors. Skolan började sin verksamhet hösten 1916, men invigningen skedde på Zacharias Topelius födelsedag 14 januari 1917.

Skolbyggnaden i tegel vid Stenbäcksgatan 14 (vid hörnet av Topeliusgatan) är ritad av Karl Hård af Segerstad. 

Skolan har haft både pojkar och flickor som elever sedan början. På basis av gamla fotografier fanns det både blandade klasser och klasser men enbart pojkar, men orsaken till denna indelning är okänd. 

Skolan har varit verksam under hela sin tid i skolbyggnaden som stod färdig 1916 på Stenbäcksgatan 14 (Topeliusgatan 22). 

Topeliusskolan har som mest haft över 700 elever under efterkrigstiden. 

2017 firade Zacharias Topeliusskolan 100 år sedan grundade av ursprungliga Topeliusskolan.

Externa länkar 

 Zacharias Topeliusskolan hemsida

Referenser 

Utbildningsinstitutioner bildade 1917
Helsingfors under 1800-talet
Helsingfors under 1900-talet
Utbildning i Helsingfors
John Smith (botanist)

John Smith, född 1798, död 1888, var en engelsk botaniker och var den första kuratorn i Royal Botanic Gardens, Kew (Kew Gardens), från 1841. Han blev först anställd för att hantera kaminerna i växthusen 1822. Tillsammans med direktörerna Sir William Jackson Hooker och Sir Joseph Hooker, övervakade han omvandlingen av trädgårdarna från privata kungliga trädgårdar till offentliga trädgårdar när drottning Victoria omvandlade dem, vilket möjligen räddade dem från glömska. Han förhindrade också trädgårdarna från katastrofal nedgång i slutet av 1800-talet när de försummades i finansieringsprioriteringar. På Kews hemsida står det att "Det är betydelsefullt att när spispojk-Smith anlände till Kew, odlades 40 arter av ormbunkar, men när kurator-Smith gick i pension, fanns det 1.084."

Arbeten av John Smith
 Smith, John. Katalog över ormbunkar i de kungliga trädgårdarna i Kew. HMSO, London, England. 1856. 8pp, 210x140mm, PB.
 Smith, John. Odlade ormbunkar: Eller en katalog över exotiska och inhemska ormbunkar odlade i British Gardens, med karaktärer av generalprincipal, synonymer etc. William Pamplin, London, England. 1857. xii, 84pp, 163x103mm, HB. Eventuellt också en 1864-upplaga.
 Smith, John. Ormbunkar: brittiska och utländska, deras historia, geografi, klassificering och uppräkning av arterna av trädgårdsbärnor med en avhandling om deras odling etc. Första upplagan: Robert Hardwicke, London, England. 1866. xiv, 412 (2) pp, 195x125mm, HB; Webb: https://archive.org/details/fernsbritishfore00smitrich . Också andra upplagan (1877) och tredje upplagan (1879), med undertexten Historian, Organografi, klassificering och uppräkning av arterna av trädgårdsbärnor. ; Webb: https://archive.org/details/fernsbritish00smitrich .
 Smith, John. Historia Filicum: en redogörelse för natur, antal och organografi hos ormbunkar och en översyn av de principer som släkten grundar sig på, och system för klassificering av huvudförfattarna, med en ny allmän ordning för egenskaper av släktena; anmärkningar om deras förhållande till varandra; deras art; hänvisning till författare; geografisk fördelning; etc., etc. MacMillan & Co., London, England. 1875. (2) / xvi / 429 / (5) pp, 190x120mm, HB; Web: https://archive.org/details/historiafilicume00smitrich (omtryckt 1981).

Standard författarförkortning

Referenser 

Män
Avlidna 1888
Födda 1798
Engelska botaniker
Botaniker under 1800-talet
Brittiska forskare under 1800-talet
Personer från Fife
Bengt von Hofsten (brukspatron)

Bengt von Hofsten, född 17 juni 1747 i Karlskoga socken, död 10 november 1826 på Hönsäter, var en svensk hovjunkare och brukspatron.

Bengt von Hofsten var son till Erland von Hofsten och Christina Kolthoff. Han blev student vid Uppsala universitet 1760 och avlade juridisk examen därstädes, och bergsexamen 1765. Därefter tillträdde han som auskultant i bergskollegium. von Hofsten tillträdde funktionen som brukspatron år 1766 på Valåsen i Karlskoga, som han fått på sin arvslott. Vidare blev han hovjunkare 1769. 

von Hofsten gifte sig på Lindfors bruk 1779 med Christina Lovisa Geijer, känd som "Stornåda", dotter till Johan Eberhard Geijer på Bofors bruk och Anna Fredrika Löfman. En sonson var Nils von Hofsten och en sondotter var Johanna Christina von Hofsten.

Källor 

Födda 1747
Avlidna 1826
Svenska brukspatroner under 1700-talet
Alumner från Uppsala universitet
Personer från Karlskoga socken
Personer i Karlskogas historia
Bengt
Svenska jurister under 1700-talet
Svenska jurister under 1800-talet
Män
Svenska brukspatroner under 1800-talet
Monheim, Schwaben

Monheim är en stad i Landkreis Donau-Ries i Regierungsbezirk Schwaben i förbundslandet Bayern i Tyskland. 

Staden ingår i kommunalförbundet Monheim tillsammans med kommunerna Buchdorf, Daiting, Rögling och Tagmersheim.

Referenser 

Kommuner, köpingar och städer i Landkreis Donau-Ries
Paris tjugonde arrondissement

Paris tjugonde arrondissement är ett av Paris 20 arrondissement. Arrondissementet har namnet Ménilmontant och är uppkallat efter Quartier de Ménilmontant.

Tjugonde arrondissementet består av fyra distrikt: Belleville, Saint-Fargeau, Père-Lachaise och Charonne.

Arrondissementet inbegriper Cimetière du Père-Lachaise, Cimetière de Belleville, Jardin de l'Hospice-Debrousse, Jardin Carré-de-Baudouin
samt Jardin Casque d'Or.

Kyrkobyggnader
 Chapelle du Père-Lachaise
 Saint-Charles de la Croix-Saint-Simon
 Cœur-Eucharistique-de-Jésus
 Notre-Dame-de-Lourdes
 Notre-Dame-de-la-Croix de Ménilmontant
 Notre-Dame-des-Otages
 Saint-Gabriel
 Saint-Germain-de-Charonne
 Saint-Jean-Bosco
 Saint-Cyril Saint-Méthode

Bilder

Källor

Externa länkar
Holzheim, Donau-Ries

Holzheim är en kommun och ort i Landkreis Donau-Ries i Regierungsbezirk Schwaben i förbundslandet Bayern i Tyskland. 

Kommunen ingår i kommunalförbundet Rain tillsammans med staden Rain och kommunerna Genderkingen, Münster och Niederschönenfeld.

Referenser 

Kommuner, köpingar och städer i Landkreis Donau-Ries
Münster, Bayern

Münster är en kommun och ort i Landkreis Donau-Ries i Regierungsbezirk Schwaben i förbundslandet Bayern i Tyskland. 

Kommunen ingår i kommunalförbundet Rain tillsammans med staden Rain och kommunerna Genderkingen, Holzheim och Niederschönenfeld.

Referenser 

Kommuner, köpingar och städer i Landkreis Donau-Ries
Tölö specialiseringsgymnasium

Tölö specialiseringsgymnasium, Speccen (f.d. Tölö gymnasium, f.d. specialiseringslinjen vid Gymnasiet Svenska normallyceum) var ett finlandssvenskt kommunalt specialiseringsgymnasium i Tölö, Helsingfors. Skolan var verksam från år 2002 till 2015, då den slog ihop med Gymnasiet Svenska normallyceum och bildade Tölö gymnasium.

Historia 
Tölö specialiseringsgymnasium hade sitt ursprung i specialiseringslinjen vid Gymnasiet Svenska normallyceum. Specialiseringslinjen grundades år 1991 och flyttade till Tölö. Elva år senare, år 2002, ombildades linjen till ett eget gymnasium som fick namnet Tölö gymnasium.

År 2007 flyttade gymnasiet in i det nya Sandelshuset vid Tölö torg, tillsammans med Sandels musikskola och Sandels ungdomsgård. Efter flytten kunde skolan utöka antalet elever från cirka 100 till 150.

År 2009 sammanslogs skolan med Helsingfors aftongymnasium och fick namnet Tölö specialgymnasium. Några år senare, år 2015, slogs skolan samman med Gymnasiet Svenska normallyceum och bildade Tölö Gymnasium.

Tölö specialgymnasium erbjöd tre specialiseringslinjer: humanekologi, bildkonst och musik. Årligen antogs 50 nya elever.

Referenser 

Gymnasier i Helsingfors
Ej längre existerande skolor i Finland
Utbildningsinstitutioner bildade 2002
Tölö
Dornstadt-Linkersbaindt

är ett kommunfritt område i Landkreis Donau-Ries i Regierungsbezirk Schwaben i förbundslandet Bayern i Tyskland.

Referenser 

Kommunfria områden i Bayern
Esterholz

är ett kommunfritt område i Landkreis Donau-Ries i Regierungsbezirk Schwaben i förbundslandet Bayern i Tyskland.

Referenser 

Kommunfria områden i Bayern
Von Wendt

von Wendt är en finländsk adelsätt som adlades 19 april 1847 och introducerades 30 maj 1848.

Upphovsmannen till operativsystemskärnan Linux, Linus Torvalds stammar från adelsätten von Wendt genom dennes farfars morfar Ernst von Wendt.

Personer med efternamnet von Wendt 

 Ernst von Wendt (1877–1939), tidningsman och författare
 Georg von Wendt (1876–1954), medicinsk forskare och politiker
Anna von Wendt, dressyrryttare
Jonas von Wendt, fotbollsjournalist

Referenser 

Finländska adelsätter
Claire-Louise Bennett

Claire-Louise Bennett är en brittisk författare och essäist, uppvuxen i Wiltshire, utbildad vid University of Roehampton och därefter bosatt i Galway.

Efter att ha publicerats i en rad tidskrifter debuterade Bennett år 2016 med den egna novellsamlingen Pond, som utkom i svensk översättning av Carl-Johan Lind år 2019 under titeln Damm. För översättningen belönades Lind med Sveriges Författarförbunds utmärkelse Årets översättarstipendium.

Bibliografi i urval 
 2015 – Pond: stories. 
 2021 – Checkout 19.

I svensk översättning 
 2019 –  
 2022 –

Utmärkelser i urval 
 2013 – The White Review Short Story Prize, för novellen ”The Lady of the House”

Källor 

Brittiska författare under 2000-talet
Irländska författare under 2000-talet
Brittiska essäister
Irländska essäister
Personer från Wiltshire
Kvinnor
Födelseår saknas
Kägleholms herrgård

Kägleholms herrgård uppfördes i början av 1800-talet i reveterat trä på ön Kägleholm i sjön Väringen belägen norr om Kägleholms slott, åt den dåvarande godsägaren.

Huvudbyggnaden nedbrann 1939 och ersattes då av en ny byggnad av sten och betong som uppfördes 1940–41.

Referenser

Noter 

Herrgårdar i Närke
Byggnader och anläggningar i Örebro kommun
Kägleholm
Gunnar Möller (militär)

Wilhelm Carl Gunnar Möller, född 2 december 1897 i Ängelholm, död 28 november 1953 i Washington, var en svensk militär och diplomat.

Möller blev fänrik vid Norra skånska infanteriregementet 1917 och löjtnant där 1920. Han genomgick Krigshögskolan 1923–1925 och blev kapten vid generalstaben 1930. Möller var militärt sakkunnig vid nedrustningskonferensen i Genève 1932–1934 och adjutant hos chefen för generalstaben 1934–1936. Han blev kapten vid Gotlands infanteriregemente 1936, major där 1937 och vid generalstabskåren 1938. Möller var stabschef vid militärbefälet på Gotland 1938–1940 och avdelningschef vid arméstabens organisationsavdelning 1940–1942. Han befordrades till överstelöjtnant 1941 och till överste 1942. Möller var souschef i arméstaben 1942–1944 och chef för Södra skånska infanteriregementet 1944–1947. Han blev försvarsattaché i Washington (med sidoackreditering till Ottawa) 1947. Möller invaldes som ledamot av Krigsvetenskapsakademien 1944. Han blev riddare av Svärdsorden 1938 och av Vasaorden 1942, kommendör av andra klassen av Svärdsorden 1946 och kommendör av första klassen 1949. Möller vilar på Ängelholms kyrkogård.

Källor 
 
 
 
 
 
 
 
 Möller, Wilhelm Carl Gunnar på SvenskaGravar.se

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Svenska attachéer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Kommendörer av första klass av Svärdsorden
Riddare av Vasaorden
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska diplomater under 1900-talet
Personer från Ängelholm
Födda 1897
Avlidna 1953
Män
Richard Steadman

John Richard Steadman, född 4 juni 1937 i Sherman, Texas, död 20 januari 2023 i Vail, Colorado, var en amerikansk specialistortoped med inriktning på knän. Han utvecklade olika metoder för att reparera och rehabilitera skadade knän och som blev populära bland idrottare och metoderna beskrivs oftast som att "rädda" idrottskarriärer. De två metoder som fick störst genomslagskraft var dels metoden som går ut på att låta fiberbrosk ersätta skadade ledbrosk, som inte kan läkas eller återskapas, dels metoden som via ett speciellt ingrepp gör att ett skadat korsband kan av sig självt fästa sig på skelett under pågående läkningsprocess. Detta resulterar i att rehabiliteringen kan kortas avsevärt eftersom det då inte krävs efterföljande operationer för att manuellt fästa korsbandet i skelettet. Steadman var verksam mellan 1970 och 2014; fram till 1990 hade han klinik i Tahoe i Kalifornien och sedan i Vail i Colorado.

Han var involverad i USA:s skid- och snowboardlandslag från 1971 och tills han pensionerades; från 1976 var han landslagets chefsläkare. 1989 blev han invald i skid- och snowboardlandslagets Hall of Fame. Steadman var också ortopedisk konsulent till Denver Broncos (NFL) och Colorado Rockies (MLB).

Steadman avlade kandidatexamen i zoologi vid Texas A&M University och läkarexamen vid University of Texas Southwestern Medical School. Efter studierna tjänstgjorde han fyra år i USA:s armé och var stationerad till största delen i Tyskland.

Idrottare
Ett urval av idrottare som blev behandlade av Steadman.

Referenser

Män
Födda 1937
Personer från Grayson County, Texas
Alumner från Texas A&M University
Amerikanska militärer under 1900-talet
Amerikanska läkare under 1900-talet
Amerikanska ortopeder
Amerikanska idrottsläkare
Amerikanska läkare under 2000-talet
Avlidna 2023
Åke Åhlén

Åke Åhlén, född 14 augusti 1912 i Engelbrekts församling, Stockholm, död 16 juni 1987 i Oscars församling, Stockholm
, var en svensk gosskörledare och programsekreterare på musikradion (Radiotjänst/Sveriges Radio).

Biografi 
Direkt efter avlagd fil. kand.-examen 1938 anställdes Åke Åhlén på Radiotjänst, musikavdelningen. Kungsgatan 8, där han stannade fram till sin pensionering 1977.

1946 tog Åhlén initiativ till bildandet av Radiotjänsts gosskör. Denna gosskör ledde han helt ideellt, vid sidan av sitt ordinarie arbete under 20 år fram till dess nedläggning 1967. Under dessa 20 år hann Åhlén ge ca 500 ynglingar mellan 10 och 15 år en introduktion till aktivt musikutövande på en hög nivå. Bland pojkarna sjöng bland annat: Jerry Williams, Olle Adolphson, Magnus Härenstam, Anders Linder, Bengt af Klintberg, Philip Zandén och Claes ”Clabbe” af Geijerstam. Åhléns motto för gosskören var, "Inte bara en kör utan en kår" vilket innebar aktivt scoutliv och lägerhelger kombinerat med körsjungande. Åhlén drev ett aktivt nordiskt gosskörssamarbete, med de motsvarande gosskörerna vid dansk och norsk radio.

Familj 
Åke Åhlén var son till kantor David Åhlén och Märta Åhlén och gifte sig den 26 maj 1940 med Anna-Lisa Björkén med vilken han fick fyra barn. 

Åke var brorson till organisten och tonsättaren Waldemar Åhlén.

Externa länkar 
Radions gosskör från en SVT-inspelning 1962

Noter 

Män
Födda 1912
Avlidna 1987
Svenska kördirigenter
Svenska musiker under 1900-talet
Paraenesis

Paraenesis, parenesis eller parenes, från grekiskans παραίνεσις, parainesis, "råd", eller παραίνεω, paraineō, "råda", "rekommendera", "uppmana", "yrka", är en uppbygglig förmaning eller allmänna lärdomar med hänvisning till människor i skilda situationer.

Begreppet används som en klassificering av vissa textavsnitt i Bibeln som innehåller uppmaningar av olika slag. Sådana avsnitt utgör ett slags retorik med korta moraliska utläggningar utan inre sammanhang, som ska läsas som enskilda stycken med olika moraliska och praktiska rådgivningar och regler.

Referenser

Vidare läsning 
 

Kristen teologi
Grekiska ord och uttryck
Mannerskantz

Mannerskantz är en svensk släkt, härstammande från Håkan Thorsson (död 1690), som i Sköldebrevsamlingen uppges ha härstammat från Danmark. Uppgiften att han skulle ha härstammat från en dansk adlig släkt med namnet Raabiergh stämmer dock antagligen ej eftersom ingen sådan har kunnat påvisas. 

Håkan Thorsson blev proviantmästare i Helsingborg 1658 och senare även rådman där. Under kriget 1675–79 fick han sin fastighet där förstörd, och själv fördes han fängslad till Köpenhamn. 1687 blev han tullnär vid stora sjötullen i Helsingborg. 

Hans son kaptenlöjtnanten Lorents Råbergh (död 1706) var far till Gustaf Adolph Råbergh (1699–1752), som tjänstgjorde i flottan under stora nordiska krigets sista år och i holländska ostindiska kompaniet, bland annat i Batavia och Bengalen, 1722–37 samt befordrades till varvskaptenlöjtnant i svensk tjänst 1742. Han son Gustaf Adolph Råbergh (1749–1823) deltog i slaget vid Hogland 1788 och Viborgska gatloppet 1790 samt fick 1799 avsked med kaptensgrad. Den sistnämndes son Fredrik Adolph Råbergh (1772–1840) deltog i finska kriget 1808 och blev kapten i flottorna 1812 och vid örlogsflottan 1820 samt vid flottornas sammanslagning premiärlöjtnant 1825.

En äldre son till Håkan Thorsson var Jonas Råbergh (död 1731), som anställdes vid fortifikationen i Malmö 1684 och från 1687 tjänstgjorde i Narva. Han blev tillfångatagen vid ryssarnas stormning av Narva 1704 och återkom först 1722 från fångenskapen samt fick majors avsked 1723. Hans son Carl Magnus Råbergh (1700–78) fick 1722–25 undervisning i Dresden av sin morbror, den sachsiske generallöjtnanten och fortifikationschefen Johan Friedrich Eosander Göthe, och deltog 1734–35 i polska tronföljdskriget. I Sverige befordrades han till generalkvartermästarelöjtnant 1763 men fick avsked redan följande år.

Hans söner major Carl Råbergh (1747–1817) och revisionssekreterare Johan Fredric Råbergh (1750–1831), vilken 1810 blev ledamot av rikets allmänna ärenders beredning, adopterades 1802 på Nils Mannerskants' adliga ätts namn och nummer, eftersom dennes och dennes brors söner dött som barn. Även de fick därigenom namnet Mannerskants. Carl Mannerskants hade 1789 köpt godset Värnanäs i Halltorp, Kalmar län, åt vilket han ägnade sin tid, sedan han 1790 fått avsked från sin tjänst som fortifikationsofficer. Han lät uppföra en ny huvudbyggnad 1791 och anlägga en engelsk park. Carl M. var far till kaptenen och riksdagsmannen Carl Axel Mannerskantz och ryttmästaren och postmästaren i Landskrona Adolf Fredrik Mannerskantz (1817–89). Släkten utdog på manssidan med den förres sonson kaptenen och riksdagsmannen Axel Fredrik Mannerskantz, och Värnanäs såldes 1983 av dennes äldsta dotter. När hon avled 2014 utslocknade så den adliga ätten. Släkt och namn lever dock kvar genom kognatiska ättlingar.

Källor 

 ”Mannerskantz, släkt”. sok.riksarkivet.se. Läst 25 mars 2021. 
 Riddarhuset (2014). Arte et Marte. "2". sid. s. 30 och 32. ISSN 028-1428.
Svenska släkter

Vidare läsning 
 Tomas Lidman (2002).C.A. Mannerskantz i mycket unga år. Något om att form en 1800-talspolitiker." Av kärlek till arkiv. Festskrift till Erik Norberg. (Skrifter utg. av Riksarkivet 20), s. 329-338.