Forskning om pornografi

Forskning om pornografi är forskning och akademiska studier som koncentrerar sig på pornografins natur, produktionsmiljö, effekter och övriga viktiga perspektiv. Det akademiska arbetet, som är en del av sexologin, var länge begränsat och ägnade sig mestadels åt genrens risker och negativa effekter.

Sedan 1990-talet och Internets ökade spridning av pornografi har mängden akademiska texter och undersökningar ökat. 2014 startades den akademiska tidskriften Porn Studies, helt ägnad åt pornografin som studiefält.

Historia

Bakgrund 
En av de första akademiska genomgångarna av pornografins väsen presenterades 1989. Det var film- och medieforskaren Linda Williams (knuten till University of California, Berkeley) som då kom med sin Hard Core, med undertiteln "Power, Pleasure, and the »Frenzy of the Visible«". I boken beskrivs grunddragen i den pornografiska filmgenren, dess kulturella bakgrund och effekter, liksom dess stora mångsidighet. 2013 publicerades The Feminist Porn Book, av en redaktion baserad på City University of New York och med en mängd texter om hur "produktionen av njutning" – med särskilt fokus på feministisk pornografi – kan ses utifrån olika politiska perspektiv.

Två tidskrifter 

I en tid av ökande tillgång till pornografi och debatt om dess problem grundades 2014 den engelskspråkiga Porn Studies. Detta är den första akademiska tidskriften omkring studiet av pornografi (här myntat som porn studies), med en brittisk redaktion ledd av Feona Attwood (Middlesex University) och Clarissa Smith (Northumbria University). Starten av tidningen inramades både av positiv och negativ kritik. Linda Williams ansåg att det mindre vardagliga begreppet Pornography Studies hade varit ett mer passande namnval; hon hade dock själv redan 2006 beskrivit det här vetenskapliga fältet i studien "The Boundaries of Porn Studies".

Ett drygt år senare var den öppet porrkritiska föreläsaren Gail Dines medgrundare av Sexualization, Media, and Society, en akademisk tidskrift med fokus på sexualiseringen i dagens samhälle och dess risker. Tidskriften har fram till 2017 kommit ut med sex utgåvor, men ingen därefter (fram till 2022).

Kritik och perspektiv 

Allt fler undersökande eller problematiserande böcker omkring pornografi har publicerats på senare år. De problemorienterade Your Brain on Porn (av Gary Wilson, 2014) och Visuell drog – om barn, unga och nätporr (av Maria Ahlin och Ulrica Stigberg, 2016) koncentrerade sig båda på pornografins drogliknande egenskaper och potential att påverka konsumentens tankemönster. 2021 års Stora porrboken (redaktör Nina Rung) fortsatte skrivandet omkring pornografins påverkan. Samma år kom även Porn Work (Heather Berg, University of Carolina Press), med underrubriken "Sex, Labor, and Late Capitalism", som tog upp de växlande villkoren för dem som producerar pornografi. Boken förklarade att den nya teknologi som under 2010-talet utmanat den befintliga affärsmodellen för produktionsbolag även underlättat för enskilda sexentreprenörer att producera och sälja pornografi på egen hand.

Den tydligt kritiska hållningen mot pornografin som fenomen studeras ibland som NEP – det "negativa effektsparadigmet". Denna kopplas ofta samman med pornografins förmodade risker för unga konsumenter, kvinnor, sexuell samvaro, sexarbetares arbetsmiljö, beroendeproblematik och allmänt samhällskorrumperande karaktär. Aktivismen mot pornografi, med stöd från både feministiskt och konservativt håll, tar ofta stöd från forskning som hävdar några eller alla av dessa samband men i regel utan att kunna säkerställa orsak och verkan. Debatten omkring pornografins för- och nackdelar har ofta polariserats, vilket lett till svårigheter för forskningen att kunna genomföras objektivt och obundet.

Senare års ökande forskning 
Sedan 00-talet har pornografi varit ämnet för en stor mängd akademiska uppsatser. Bland akademiska uppsatser i Sverige finns exempelvis undersökningar av attityder bland män, kvinnor, ungdomar, feminister, kvinnliga porrkonsumenter och riksdagsledamöter.

I den samhälleliga debatten om pornografins påverkan på unga och kvinnor lyfts ofta behovet av kritiskt tänkande runt mediet, något som enligt vissa forskare dock riskerar att glömma den pågående forskningsutvecklingen på området. Historiskt har forskningen kring konsumtion av pornografi kretsat kring mäns konsumtion och relation till genren, men sedan millennieskiftet har kommit ett antal studier som hävdar att konsumtionen kan vara mer positiv för kvinnor än för män. Även pornografins förmodat negativa påverkan på parförhållanden har undersökts med delvis motstridiga resultat.

Referenser 

Pornografi
Forskning
Sexologi