kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
HD 24479

HD 24479 är en ensam stjärna i den mellersta delen av stjärnbilden Giraffen. Den har en  skenbar magnitud av ca 4,95 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 9,0 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 360 ljusår (ca 111 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 5 km/s.

Egenskaper
HD 24479 är en vit till blå underjättestjärna av spektralklass B9 IV, som utvecklas bort från huvudserien. Stjärnan har tidigare (1969) klassificerats med B9.5 V. Den har en massa som är ca 3,1 solmassor, en radie som är ca 3,1 solradier och har ca 156 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 10 500 K.

Referenser

Noter

			
 

		
Stjärnbilden Giraffen
HD-objekt
HR-objekt
Huvudseriestjärnor klass B
Blå-vita underjättar
Gold FM (Närradio)

Gold FM är en närradiostation i Växjö. Stationen riktar in sig på att spela musik från senare hälften av 1900-talet. Stationen ingick tidigare i nätverket Fria Media, där även de två lokala radiokanalerna Gold FM och Hit FM ingick. Fria Media köptes under år 2005 upp av SBS Radio. Den 23 februari 2006 ersattes Hit FM med Mix Megapol och de lokala sändningarna försvann.  

På närradiofrekvensen finns dock Gold FM kvar, med lokala sändningar. Stationen hette fram tills år 2007 - "Hit FM Gold" och "Gold 102,4" från 2007-2016.

Radioproducenten Daniel Kristiansson  sänder varje vardag mellan klockan 8 och 13 sedan tar Ray Matson och Malin Matson över och sänder live mellan 13 och 18 varje dag förutom söndagar.. Övriga tider sänds musikmix och riksnyheter från Aftonbladet. Fram tills sommaren 2014 sände stationen även programmet "Golden Friday" på fredagseftermiddagarna och Saturday Gold Fever på lördagskvällarna. I TNS Sifo's radioundersökning (IV 2014) framgick att inom privat lokalradio-området Växjö lyssnade ungefär 11.000 personer på Gold  FM's-sändningar i Växjö dagligen, vilket gör kanalen till en av de större närradiostationerna i Sverige.

Eftersom stationen sänder genom Växjö Närradioförening är de inte ensamma om att sända över frekvensen, utan delar den med Växjö Kristna råd (Kristen närradio), LO och Palestinska kvinnoföreningen. 

Gold FM sänder ungefär 100 timmar i veckan. Via internet sänds dock Gold FM dygnet runt genom TuneIn Radio. Sedan februari 2016 sänder de även på frekvensen 96,4 MHz, med täckning över Växjö och Alvesta.

Externa länkar
Gold FM  Lyssna från Radioplay
Gold FM  via internet
Växjö närradio's hemsida

Referenser

 
 

   

Svenska närradiostationer
Ribe (släkt)

Ribe är en svensk släkt, av vilken flera medlemmar under 1600- och 1700-talen utmärkte sig som läkare.
Ribe, Mattias Bernhard, 1625–1696, hovkirurg hos Karl XI.
Ribe, Evald, 1667–1753, kunglig hovkirurg och överdirektör i Kirurgiska societeten.
Ribe, Mattias, 1675–1723, livmedikus hos änkedrottning Hedvig Eleonora och, sedan 1705, hos Karl XII, samt utnämnd till preses i Collegium medicum. Adlad 1713 med namnet Riben.
Ribe, Evald, 1701–1752, hov- och livmedikus, arkiater och preses i Collegium medicum, ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. Adlad 1746. Hans barn antog namnet Ribben.
Ribe, Carl Fredrik, 1708–1764, livkirurg hos Fredrik I. Invaldes 1745 i Kungliga Vetenskapsakademien och var på sin tid Sveriges främste ögonläkare.

Källor

Noter 

Svenska släkter
Elias Ellefsen á Skipagøtu

Elias Ellefsen á Skipagøtu, född 19 maj 2002, är en färöisk handbollsspelare som spelar för THW Kiel och det färöiska landslaget. Han är högerhänt och spelar som mittnia.

Karriär 
2019 var han med och vann European Open i Göteborg med färöarnas ungdomslandslag. 2020/2021 blev han Svensk mästare med IK Sävehof, och 2021/2022 var han med och blev Svensk cupmästare. Säsongen 2021/2022 blev han uttagen i Handbollsligans All-Star Team som bästa mittnia, och blev även utsedd till säsongens MVP. Vid U21-VM 2023 blev han uttagen i All-Star Team som Bästa mittnia, och vann skytteligan med 55 gjorda mål.

Sedan sommaren 2023 har han ett fyraårigt kontrakt med tyska toppklubben THW Kiel.

Meriter 
  DHB-Supercup 2023 med THW Kiel
  SM-guld 2021 med IK Sävehof
  Svensk cupmästare 2022 med IK Sävehof

Individuella utmärkelser
 MVP Handbollsligan 2021/2022
 All-Star Team som Bästa mittnia Handbollsligan 2021/2022
 All-Star Team som Bästa mittnia U21-VM 2023
 Skytteligavinnare U21-VM 2023 (55 mål)

Privat 
Han är kusin till handbollsspelarna Óli Mittún och Pauli Mittún. Elias yngre bror Roi Ellefsen á Skipagøtu är också handbollsspelare.

Referenser 

män
Födda 2002
Levande personer
Spelare i IK Sävehof
Svenska mästare i handboll
Färöiska handbollsspelare
Personer i Färöarna under 2000-talet
Idrottare från Köpenhamn
Spelare i THW Kiel
Hultgren

Hultgren är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Anders Hultgren (1763–1838), konstnär
 Aron Hultgren (1842–1908), pianist och musikpedagog
 August Christian Hultgren (1869–1961), fotograf 
 Axel Hultgren (1886–1974), metallograf
 Bengt Hultgren (1914–2001), militär
 Carl Hultgren (1864–1944), ämbetsman och diplomat
 Christer Hultgren (född 1945), sångtextförfattare och kompositör
 Eric Hultgren (1838–1917), ingenjör
 Ernst Olof Hultgren (1866–1922), läkare
 Gunnar Hultgren (1902–1991), teolog och kyrkoman
 Gustaf Hultgren (född 1983), friidrottare
 Gösta Hultgren (1892–1941), kompositör och sångtextförfattare
 Herman Hultgren (född 1980), ishockeyspelare
 Jacob Magnus Hultgren (1741–1830), kyrkomålare
 Jan Hultgren (född 1930), jurist
 Knut Hultgren (1910–1985), norsk skådespelare
 Lars Hultgren (1931–2018), konstnär
 Mathilda Hultgren (född 1989), friidrottare 
 Nils Hultgren (1902–1952), skådespelare
 Petra Hultgren (född 1972), skådespelerska
 Pia Hultgren (född 1966), meteorolog
 Randy Hultgren (född 1966), amerikansk politiker
 Roland Hultgren (född 1939), militär
 Solveig Olsson-Hultgren (född 1958), författare
 Sven-Olof Hultgren (1928–2017), sångare och skådespelare
 Teodor Hultgren (1870–1937), folkskollärare och landsmålsdiktare

Svenska efternamn
Kamaldulenser

Kamaldulenser kallas medlemmarna av en romersk-katolsk orden.

Kamaldulensorden framgick vid slutet av 900-talet ur den stora reformrörelse inom munkväsendet, som följde på förfallet under saeculum obscurum. Den var en rent italiensk rörelse, skild från både den tyska Lothringenreformen och den franska Clunyrörelsen. Dess egenart låg däri, att den drev reaktionen mot förvärldsligandet ända till en sträng askes och eremitliv. Till detta medverkade också förbindelserna i södra Italien med den grekiska världen och dess askes. Eremitrörelsens mest betydande företrädare var den helige Romuald (död 1027); dit hörde också den vittbereste grekiske munken Nilus, Petrus Damiani med flera. Dess inflytande på tiden var betydande; här påbörjades bland annat striden mot simoni, och härifrån utgick ett entusiastiskt missionsarbete (Adalbert av Prag med flera). 

Den viktigaste eremitkolonin fanns i det av Romuald grundade klostret Camaldoli, som ställdes under särskilt påvligt skydd 1072 och kring vilket en verklig kongregation av kloster samlades. Även nunnekloster uppstod. Så småningom uppgick rörelsen till stor del i Clunyreformen, och de kvarvarande kamaldulensklostren fick ingen större betydelse (med undantag för Gratianus och hans juristskola på 1100-talet). De splittrades också i olika kongregationer efter sin ställning till den ursprungliga stränga askesen. En tid hade kamaldulenskongregationen utbredning över stora delar av västra Europa, men är nu begränsad till mellersta och södra Italien, där vid 1900-talets början endast sex kolonier fanns kvar. Mest omtalade är det nämnda Camaldoli samt ett annat Camaldoli med den mångbesjungna utsikten över Neapel och Vesuvius. Av nunneklostren fanns enbart två kvar.

Källor 

 

Romersk-katolska ordnar och kongregationer
Ugglan
Arvika Allehanda

Arvika Allehanda var en dagstidning utgiven från 28 november 1890 till 17 mars 1892 i Karlstad, sedan 25 mars 1892 till 6 juli 1894 i Kristinehamn. Fullständiga titeln var Arvika Allehanda / Liberal tidning för Arvika och västra Värmland.

Redaktion 
Redaktionsort var Arvika. Tidningen var politiskt liberal. Utgivningsbevis för tidningen utfärdades för målarmästaren Axel Georg Larsson den 30 oktober 1890 i Karlstad och sedan 21 mars 1892 i Kristinehamn. Den redigerades av Carl Pfeiffer 1890–1892 samt sedan av Manne Hammargren från 3 februari 1893. Sedan Arvika Allehanda upphört den 6 juli 1894 utgavs den 28 december 1894 ett 2-spaltigt nummer med tryck på blott en sida, i vilket tillkännagavs, att ett bolag bildats för att ge ut en fortsättning med titeln Arvika Nyheter. Tidningen gavs ut en dag i veckan till 8 maj 1891 på fredagar sedan torsdagar till 28 december 1894, dock utan utgivning juli till december 1894.

Tryckning 
Tidningen trycktes i Karlstad på Forssells boktryckeri och i Kristinehamn på A. F. Broströms tryckeri. Typsnitt var antikva, Förstasidan hade  titelvinjett. Tidningens 4 sidor var i folioformat 67 x 44 cm och 7 spalter eller 6 spalter 54,5 x 37,3 cm. Priset var 30 öre för december 1890 och därefter 2 kronor och 20 öre per år.

Referenser 

Nedlagda svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1890
Dagstidningar nedlagda 1894
Sara Edström

Sara Edström, född 1968 i Luleå, är en svensk konstnär. Hon arbetar sedan många år med skulptur i betong och brons och har flera offentliga verk på olika platser i Norrbotten. Sedan 2006 driver hon Galleri Syster i Luleå tillsammans med bland andra Anja Örn. Ekström har arbetat som producent för Luleåbiennalen, och länskonsthallen Havremagasinet i Boden, som verksamhetsutvecklare för Konstfrämjandet i Västerbotten och är sedan 2019 ordförande för Konstnärernas Riksorganisation i Sverige där hon arbetar aktivt för bättre villkor för landets bildkonstnärer. Edström är även verksam som sångare och musikproducent under namnet Mid Life Crisis Pop Songs. År 2017 var hon redaktör för boken Konst för alla, utgiven av Konstfrämjandet.

Referenser

Externa länkar

Midlife Crisis Pop Songs på Soundcloud
"Stillhetens rum" - offentligt verk av Sara Edström på Sunderby sjukhus
galleri syster

Kvinnor
Födda 1968
Levande personer
Konstnärer från Luleå
Svenska sångare
Svenska musikproducenter
William Shaner

William "Will" Shaner, född 25 april 2001 i Colorado Springs i Colorado, är en amerikansk sportskytt.

Han blev olympisk guldmedaljör i luftgevär vid sommarspelen 2020 i Tokyo.

Källor 

Amerikanska sportskyttar
Amerikanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2020
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från USA
Tävlande i skytte vid olympiska sommarspelen 2020
Personer från Colorado Springs
Idrottare från Colorado
Födda 2001
Levande personer
Män
Amerikanska idrottare under 2000-talet
Folkbad

Folkbad kallades de offentliga bad som byggdes i stor skala i Europa och Sverige omkring sekelskiftet 1800/1900

Historia
Under 1800-talet, i samband med medicinvetenskapens utveckling, byggandet av nationalstaterna och den nya kunskapen om hur bakterier kan oskadliggöras genom tvättning av huden kom vad som kallades för badfrågan att växa fram. Badfrågan handlade om hur människor skulle ges möjligheten att sköta den personliga hygien trots att vatten- och avlopp sällan fanns i bostäderna. I stället började offentliga bad, så kallade folkbad, att byggas i stor skala både i Europa och Sverige.

Folkbaden
Folkbaden kunde vara i form av större badanläggningar såsom badhus men även små badstugor. Storleken och variant av folkbad bestämdes främst av tillgången på kommunalt vatten men också befolkningens storlek på orten. Därför blev badhusen vanligare i städerna och badstugorna vanligare på landsbygden. Målet med att erbjuda folkbad var att befolkningen skulle kunna sköta sin personliga hygien bättre och därmed bli friskare. Som ett första led i att lösa badfrågan och skapa folkbad för befolkningen kom skolbad att erbjudas barnen i folkskolorna under sent 1800-tal och tidigt 1900-tal. År 1908 beskrivs folkbadet i Social handbok på följande vis; "Folkbad äro ett mycket viktigt led i de socialhygieniska strävanden, som gå ut på att söka stärka nationens hälsa och motståndskraft mot sjukdomar." 

Drivande i kampen för att fler folkbad skulle byggas var bland annat Svenska föreningen för folkbad som bildades 1921 samt Svenska kommunal-tekniska förening (SKTF).

Referenser

Rengöring
Bad
Camaldoli

Camaldoli är ett kloster i den italienska provinsen Arezzo, på en av Apenninernas sluttningar.

Efter klostret, som grundades av Romuald, fick kamaldulensorden sitt namn. Efter det har även ett annat kloster i närheten av Neapel  uppkallats.

Källor 

 

Kloster i Italien
Ugglan
Dagorder

Dagorder är en från högre militärt befäl personlig skrivelse eller kungörelse till dennes underlydande som ett medel att kommunicera.
Oftast rör det sig om förmaningar: "Vår frihet står på spel, vi kämpar för vårt lands framtid" eller beröm: "7:de kompaniet har förtjänstfullt utfört sina plikter".
Tidigare bruk av dagorder var nuvarande generalorder, d.v.s. en befallning till hela den underlydande armén från befälhavaren.

Källor

Svensk Ordbok
Svenska Akademins Ordlista
SAOB 1901

Externa länkar
Svenskt exempel på dagorder
Finskt exempel på dagorder
Militära termer och begrepp
Kalle Anka som björnvaktare

Kalle Anka som björnvaktare (engelska: Bearly Asleep) är en amerikansk animerad kortfilm med Kalle Anka från 1955.

Handling 
Det är vinter och skogvaktare Kalle Anka ger order till björnarna att gå i ide, men en av björnarna, Humphrey, har lite svårt att somna. När han väl lyckas börjar han att snarka, vilket leder till att han blir utkörd från grottan och måste leta efter ett annat ställe att sova på, exempelvis hemma hos Kalle Anka.

Om filmen 
Filmen är producerad i Cinemascope.

Filmen hade svensk premiär den 2 december 1957 på Sture-Teatern i Stockholm och ingick i kortfilmsprogrammet Kalle Ankas festprogram där även Kalle Ankas snöbollskrig, Nalles fiskafänge och Björnarnas rock'n roll ingick.

När filmen hade svensk premiär gick den under titeln Kalle Anka som björnvaktare. En alternativ titel till filmen är Kalle Anka i björnparken.

Rollista 
 Clarence Nash – Kalle Anka
 James MacDonald – Björnen Humphrey (inget tal)

Källor

Externa länkar 

Disneys animerade kortfilmer
Amerikanska filmer 1955
Filmer i regi av Jack Hannah
Engelskspråkiga filmer
Animerade filmer 1955
Kortfilmer med Kalle Anka
Animerade filmer med björnar
Alnsjön

Alnsjön (tidigare Alunsjøen) är en norsk damm och vattenresovoir, som ligger 237 meter över havet i Lillomarka i norra Oslo. Sjön har varit dricksvattentäkt för Oslo sedan 1930. Sjön är dämd och regleras av förvaltningen Vannforsyning og behandling av avløpsvannet i Oslo. Alnsjöns utlopp är Alnaelva, som rinner genom Ammerud, och ned i Groruddalen, där den följer Alnaparken och rinner ut i Oslofjorden.
 
År 2003 konstaterades att dammen hade ett bra bestånd av flodkräftor. Det bedömdes viktigt att säkerställa ett jämnt vattenstånd.

Friluftsliv 
Alnsjön ligger i ett område som används för friluftsliv och rekreation. För att skydda dricksvattnet mot förorening är Alnsjön instängslad. Under vinterhalvåret öppnas ett antal grindar i stängslet och skidspår tillåts över dammens frusna vatten och in över Lillomarka.

Sjön har varit dämd sedan 1700-talet. I likhet med andra små sjöar och dammar i Oslos omgivning har också Alnsjön varit viktig för uppsågning av hushållsis. Både fiske och bad var vanliga aktiviteter. År 1930 blev sjön avsatt som dricksvattenkälla. En ny damm byggdes samma år och förbud infördes för fiske och bad. Lokalbefolkningen krävde då att Vesletjern en bit västerut skulle göras tillgängligt för bad. Också den sjön var viktig för isdrift och blev inte uppdämd och tillgängliggjord för bad förrän 1960.

Källor

Noter

Insjöar i Oslo
Aros (dagstidning)

Aros, Tidning för Westerås Stad och Län utgiven från 18 oktober 1865 till 9 september 1869.

Historik 
Redaktionsort för tidningen var Västerås. Utgivningsbevis för tidningen utfärdades för bruksägaren, filosofie doktor Jonas Gustaf Wahlström den 18 september 1865 , därefter för litteratören Karl G. Hemgren den 9 oktober 1868 och studeranden P. Albert V. Gullbergson den 12 april 1869. Dessa tre har också varit tidningens redaktörer. Bland medarbetarna fanns sedermera landshövdingen Curry Treffenberg och Thekla Knös som i tidningen 1866 publicerade Uppsalabrev under titeln: Lyktgubbar från Fyrisvall.

Tidningen tryckts hos Tryckeri-Aktiebolaget från 1865 till 30 september 1868 och sedan hos  J. W. Sjöqvist från den 3 oktober 1868 till 30 september 1869 Tidningen använde både fraktur och antikva som typsnitt.. Tidningen var tvådagars med utgivning onsdag och lördag 1865 till 1868. Den 5 januari 1869 ändrades utgivningen till tisdag och fredag. Tidningen hade 4 sidor imed 4 spalter i halvstort format till 5 december 1868. S edan får sidorna 5 spalter på satsytan 42,4 x 30 cm. Prenumerationkostade 2 riksdaler riksmynt 1865 och därefter 7 riksdaler riksmynt.

I svenskt biografiskt lexikon i artikeln Daniel Olauson skildras bildandet av tidningen Aros som konkurrent till Vestmanlands Läns Tidning(VLT). Tidningen Aros kapital kom från biskopen, landshövdingen och landssekreteraren, med Treffenberg som sammanhållande person. Olausson kritik i VLT bemöttes från insändarplats . Tidningen blev slutet för Daniel Olaussons journalistbana. Treffenberg blev sedan hans efterträdare i riksdagen. Aros upphörde, när VLT på 1870-talet blev en mer konservativ tidning.

Referenser 

Nedlagda svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1865
Dagstidningar nedlagda 1869
Arvika Handelstidning

Arvika Handelstidning var ett annonsblad utgiven 16 augusti 1917 till 19 december 1918. Fullständiga titeln var Arvika handelstidning /Annonsblad för handel, hantverk och industri och industri i Arvika och västra Värmland.

Historia 
John Jonsson Werkmäster var ansvarig utgivare hel utgivningstiden. Förlaget hette Arvika förlagsaktiebolag och hade säte i Arvika. Redaktionsort var Filipstad men tidningen hade expedition i Arvika under hela utgivningsperioden som  P. Joh. Wallgren förestod. Tidningens fyra sidor trycktes bara i svart på stora satsytor 52,5-56,5 x 36,5 cm. Tryckeri var Filipstads-postens boktryckeri, Lundberg & Werkmäster i Filipstad. Utgivningsfrekvensen var oregelbunden med 1-3 nummer i månaden vilket utesluter den som dagstidning. Formatet var som en dagstidning.

Referenser 

Nedlagda svenska tidningar
Tidningar startade 1917
Tidningar nedlagda 1918
Valérie Maltais

Valérie Maltais, född 4 juli 1990, är en kanadensisk skridskoåkare som tävlar i både short track och hastighetsåkning på skridskor. Hon har tävlat för Kanada i fyra olympiska spel (Vancouver 2010, Sotji 2014, Pyeongchang 2018 och Peking 2022).

I januari 2022 blev Maltais för första gången uttagen i Kanadas OS-lag i hastighetsåkning på skridskor, efter att tidigare tävlat i short track. Maltais tog därefter guld tillsammans med Ivanie Blondin och Isabelle Weidemann i lagtempo. Hon blev då den tredje personen att ta en OS-medalj i både short track och hastighetsåkning på skridskor efter Eric Flaim och Jorien ter Mors.

Källor
Valérie Maltais på International Skating Unions webbplats
Valérie Maltais på olympic.ca

Noter

Kanadensiska skridskoåkare
Kanadensiska olympiska guldmedaljörer
Kanadensiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2014
Olympiska guldmedaljörer 2022
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Kanada
Tävlande i short track vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Kanada
Tävlande i short track vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Kanada
Tävlande i short track vid olympiska vinterspelen 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2022 från Kanada
Tävlande i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 2022
Födda 1990
Levande personer
Kvinnor
Kanadensiska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Québec
Hollström

Hollström är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Einar Hollström (1909–1979), läkare
 Gunnar Hollström (1920–2016), arkitekt
 Gösta Hollström (1884–1976), militär

Se även 
 Hollströmska magasinet

Svenska efternamn
Den botfärdiga Magdalena (Tizian)

Den botfärdiga Magdalena är en oljemålning av den italienske renässanskonstnären Tizian som finns i flera versioner. Den första målades  1531–1535 och är idag utställd på Palazzo Pitti i Florens. Han upprepade motivet åtminstone sex gånger med vissa variationer vad gäller bakgrund, kläder och attribut. 

Maria från Magdala, eller Maria Magdalena, beskrivs i Nya testamentet som en viktig ledargestalt i den tidiga kristna rörelsen. Hon förknippas ofta med den i Lukasevangeliet (7:36–50) namnlösa synderska som i fariséen Simons hus kom till Jesus med en flaska balsam, "vätte hans fötter med sina tårar och torkade dem med sitt hår, och hon kysste hans fötter och smorde dem med sin balsam". Maria Magdalenas botgörelse var ett populärt tema i det italienska måleriet under den katolska motreformationen. Den tidigare synderskan symboliserade frälsning genom biktens sakrament. Ångerfull över sitt syndiga leverne blickar helgonet upp mot himlen. Den verklighetstrogna framställningen av hennes tårdränkta ansikte förstärker bilden av andlig förvandling. 

Maria från Magdalenas helgonattribut var ett smörjelsekärl / burk med balsam, vilken Tizian avbildade ned till vänster i bilden. Hon avbildades också ofta med en dödskalle, en symbol för livets förgänglighet. Dödskallen finns återgiven i flera av Tizian Magdalenamålningar. På dödskallen är den heliga skriften placerad. Attributen symboliserar hennes botgörelse.

Olika versioner

Noter 

Målningar av Tizian
Målningar från 1500-talet
Målningar med motiv från Nya testamentet
Kulturella återgivningar av Maria från Magdala
Målningar i Palazzo Pitti
Målningar på Eremitaget
Målningar i J. Paul Getty Museum
Målningar på Museo di Capodimonte
Målningar på Staatsgalerie Stuttgart
Målningar i Bayern
Amerikaposten

Amerikaposten med utgivningsperioden den 3 januari 1925 till 26 december 1925, var en tidning inriktad på relationen mellan Sverige och Amerika. Fullständiga titeln var Amerika Posten / Tidning för svensk-amerikanska nyheter och förbindelser.

Historia 
Ett provnummer den 25 november inledde tidningen. Sen var tidningen endagarstidning med utgivning på lördagar. Redaktionen satt i Stockholm och arbetaren Johan Axel Wichmann var ansvarig utgivare. Redaktör var Johan Isberg. Tidningen trycktes på Förenade tidningars tryckeri i Stockholm. Den hade bara svart som färg och trycktes med antikva. Tidningen 4-6 sidor hade stora satsytor 47 x 32-33 cm stora. Priset var 3,50 kronor för prenumeranter i Sverige och 5 kronor i Amerika. Tidningar i Amerika har varit vanliga med alla dessa Svenskamerikanska tidningar men i Sverige har de varit färre.

Referenser 

Nedlagda svenska tidningar
Tidningar startade 1925
Tidningar nedlagda 1925
Den botfärdiga Magdalena

Den botfärdiga Magdalena är ett vanligt motiv inom konsten som porträtterar Maria från Magdala eller Maria Magdalena:

Den botfärdiga Magdalena (Cagnacci) – en målning av Cagnacci från 1660–1663
Den botfärdiga Magdalena (Canova) – skulptur av Antonio Canova från cirka 1796
Den botfärdiga Magdalena (Caravaggio) – målning av Caravaggio från 1597
Den botfärdiga Magdalena (Cecco del Caravaggio) – målning av Cecco del Caravaggio från tidigt 1600-tal på Nationalmuseum
Den botfärdiga Magdalena (Desiderio da Settignano) – skulptur av Desiderio da Settignano från 1435
Den botfärdiga Magdalena (Dolci) – målning av Carlo Dolci från cirka 1635 på Nationalmuseum
Den botfärdiga Magdalena (Donatello) – skulptur av Donatello från 1453–1455
Den botfärdiga Magdalena (Dou) – målning av Gerrit Dou från cirka 1640 på Nationalmuseum
Den botfärdiga Magdalena (El Greco) – målning av El Greco från 1594–1595
Den botfärdiga Magdalena (Gentileschi) – målning av Artemisia Gentileschi från cirka 1625
Den botfärdiga Magdalena (Giordano) – en målning av Luca Giordano från cirka 1645
Den botfärdiga Magdalena (La Tour) – en serie målningar av Georges de La Tour från 1640-talet
Den botfärdiga Magdalena (Tintoretto) – målning av Tintoretto från 1602
Den botfärdiga Magdalena (Tizian) – en serie målningar av Tizian

Motiv i konsten