Veronika Strēlerte

Veronika Strēlerte, pseudonym för Rudite Johansons, född 10 oktober 1912 i Dobele i Lettland, död 6 maj 1995 i Stockholm, var en lettisk poet. Från 1945 och fram till sin död levde och verkade hon i exil i Sverige.

Biografi 
Veronika Strēlertes far var journalist och skrev under pseudonymen Zariņu Kārlis. Hon växte upp med fyra syskon och när andra världskriget bröt ut och Dobele ockuperades av Tyskland flydde hela familjen till Ryssland, men de återvände när den Lettiska staten grundats. Hon studerade språk och tog examen vid Latvijas Universitātes 1941.
Hon var gift två gånger, först med författaren och historikern Arveds Švābe och andra gången 1947 med författaren och kulturhistorikern Andrejs Johansons. Med Johansons fick hon sonen Pāvils, även han poet.

Hon arbetade som chefredaktör för Mana Māja 1942-1943 och 1944-1945 arbetade hon som chef för tidningen Daugava Vanagi i Berlin. Hon återvände kort till Lettland innan hon den 8 maj 1945 emigrerade till Sverige.

Under sin första tid i Sverige var hon tillfällighetsarbetare, men kom senare att arbeta som korrekturläsare på ett Lettiskt förlag i Stockholm. Hon föreläste senare även i lettiska språket och lettisk litteratur vid Stockholms universitet. Hon översatte även litterära verk till lettiska och skrev essäer för lettiska exilförlag i Sverige. 

Veronika Strēlerte och Andrejs Johansons kom att bli centralfigurer vad gällde kulturlivet för exilletter. Trots detta levde Veronika Strēlerte ofta i självvald isolering och höll sig med en liten vänkrets. Sin fritid ägnade hon åt svamp, spel, katter och trädgårdsarbete.

Hon dog i Stockholm 1995 men är begravd på kyrkogården i Dobele, hennes födelseort.

Författarskap 
Strēlerte debuterade 1937 med diktsamlingen Vienkarsi vardi (Enkla ord). Hon skrev bland annat om krigets fasor och förlusten av hemlandet. Ensamhet är ett annat återkommande tema i hennes senare diktning.

Hennes enda diktsamling på svenska, Under höga träd, publicerades 1981, där hennes son, Pāvils Johansons, stod för tolkningen till svenskan.

Veronika Strēlerte anses vara en av de främsta lettiska poeterna, och när hon 1992 fyllde 80 år hyllades hon i hemlandet med tv-sänd afton från Nationalteatern i Riga.

Priser och utmärkelser 
Veronika Strēlerte fick Kulturstiftelsens pris 1946, 1961 och 1982. Efter hennes död, 1996, bildades Strēlerte-stipendiet för litteraturforskning i Lettland.

Bibliografi 
 Vienkarsi vardi, 1937 
 Lietus lase (dikter), Valters un Rapa, Riga, 1940 
 Meness upe.,  Klinten, Zelta abele (M. Goppers), 1945 (Ingår i Universala biblioteka ; 2) 
 Maras laiva (lettiska folksånger), Stockholm, Vegastiftelsen (Daugava), 1946 
 Sudraba udeni (dikter), Lübeck, Ziemelblazmas apgads, 1949 
 Gaismas tuksneši, Stockholm, Daugava, 1951 
 Brunu kalps (ballad, illustrerad av Sigurda Kalnina), Köpenhamn, Imanta, 1953 
 Zelta cirvitis (urval av folksagor, illustrerade av Normunda Hartmana), Stockholm, Daugava, 1953 
 Latviesu tautas teikas (urval av lettiska folksagor), Stockholm, Daugava, 1958 
 Zelastibas gadi (dikter), Stockholm, Daugava, 1961 
 Under höga träd (dikter, i urval och tolkning av Pāvils Johansons, förord av Juris Kronbergs), Fripress, 1981, 
 Pusvardiem : dzeja un atdzejojumi, Stockholm, Daugava, 1982 
 Mans laiks (dikter i urval 1937-1982), Riga : Liesma, 1992,

Medverkan i antologier 
 Och om det skall vara sanning : ett urval dikter av estniska och lettiska lyriker i Sverige (av Fricis Forstmanis, med vinjetter av Otto Paju), Baltiska institutet, 1975 
 Scattered voices : Latvian P.E.N. 50 years (dikter utvalda och kommenterade av Strēlerte), Stockholm, 1978 
 Artes, Nr 5, Forum, 1984
 Världen i Sverige : en internationell antologi (av Madeleine Grive och Mehmed Uzun, illustrerad av Håkan E Bengtsson), En bok för alla, 1995, 
 "Irlava" och "Mitt i havet" (i översättning av Pavils Johansons), sidan 164 i Flykten valde oss : dikter om att fly från sitt land : en antologi (redaktörer: Siv Widerberg och Viveka Heyman), En bok för alla, 1999,

Översättningar 
 Voltaire, Kandids (översatt från franska till lettiska av Strēlerte), Stockholm, Wegastift, 1949 
 André Gide, Pastorālā simfonija (La simphonie pastorale, översatt från franska till lettiska av Strēlerte), Stockholm, Parnass, 1950 
 Georges Duhamel, Negaisa nakts (översatt från franska till lettiska av Strēlerte), Stockholm, Parnass, 1950 
 André Gide, Sievu skola : Roberts : Ženevjēva (L'école des femmes, översatt från franska till lettiska av Strēlerte), Stockholm, Daugava, 1951 
 François Mauriac, Mīlestības tuksnesis (Le desert de l'amour, översatt från franska till lettiska av Strēlerte), Stockholm, Daugava, 1953 
 Alexandre Dumas, Tris musketieri (Les trois mousquetaires, översatt från franska till lettiska av Strēlerte), Stockholm, Daugava, 1953 
 Frans G. Bengtsson, Sarkanā Odze : jūŗas braucējs rietumu ceļā : stāsts no pagānu laikiem (Röde Orm : sjöfarare i västerled : en berättelse från okristen tid, översatt från svenska till lettiska av Lizete Skalbe, med verser översatta av Strēlerte), Stockholm, Daugava, 1954 
 Frans G. Bengtsson, Sarkanais Pūķis (översatt från svenska till lettiska av Lizete Skalbe, med verser översatta av Strēlerte), Riga : Liesma, 1991,  
 Vija Spekke Da Sacco (författare och illustratör), Rāvējs un Mieriņš : mūsdienu pasaciņa lieliem un maziem (översatt från italienska till lettiska av Strēlerte), Stockholm, Apgāds Zelta Ābele, 1977 
 Jāzeps Grosvalds, Persijas ainas : Tableaux persans (översatt från franska till lettiska av Strēlerte, texten publicerad parallellt på lettiska och franska), Stockholm : Daugava, 1978  
 Dilys Owen (illustrerad av Klods Keilers), Pienu ēdu, pienu dzēru (Mr Munch - milk, översatt från engelska till lettiska av Strēlerte), Bromma, Atvase, 1979

Referenser

Vidare läsning 
 Margita Gūtmane, Dzīve ir viens vella izgudrojums. Veronika Strēlerte manās atmiņās, Rīga, Neputns, 2012

Externa länkar 
 Fotografi av Veronika Strēlerte i sitt hem, 1939 - hos webbplatsen för Rakstniecības un mūzikas muzejs (Museum för litteratur och musik)

Kvinnor
Lettiskspråkiga poeter
Lettiska poeter
Födda 1912
Avlidna 1995
Poeter under 1900-talet
Lettiska författare under 1900-talet
Personer från Dobele
Projekt Kvinnliga huvudpersoner