Sankt Petri Kirke, Köpenhamn

Sankt Petri Kirke är en tyskspråkig evangelisk-luthersk kyrka i Köpenhamn. Kyrkan är den äldst bevarade i Köpenhamns indre by, dess torn, mittskepp och kor stammar från fjortonhundratalet. Kyrkans danska namn är Sankt Peders kirke, dess tyska är St.-Petri-Kirche . Den ligger på hörnet av Nørregade och Sankt Peders Stræde i Latinerkvarteret.

Historia 
Kyrkan, som var en av de fyra katolska sockenkyrkorna, överlämnades 1585 av kung Frederik II till den tyskspråkiga menigheten i huvudstaden. Församlingen hade troligtvis grundats tio år tidigare. Kyrkan var samlingspunkt för Köpenhamns politiska, ekonomiska, kulturella och militära elit, som liksom det danska hovet först och främst nyttjade sig av det tyska språket.

I gravkapellen ligger många kända personer, som till exempel Ernst Henrich Berling och (möjligtvis) Johan Friedrich Struensee. Treårskriget 1848–1850 avspeglade den tilltagande spänningen mellan danskar och tyskar som hade uppstått under de föregående decennierna, och kyrkan miste sin särskilda betydelse: både medlemmar, anseende och ekonomisk kraft.

Arkitektur 

Under medeltiden var den en av Köpenhamns fyra sockenkyrkor, och den är idag den enda kvarvarande av huvudstadens kyrkor med synliga medeltiddelar av betydelse. Den var tillägnad aposteln Petrus och nämns första gången 1304, vari prästen Hinze Bagge i ett testamente skänkte en halv mark till prästen och två öre till degnen (diakonen).

Förmodligen är kyrkan grundad på tolvhundratalet. Den första kyrkan brann redan 2 juli 1386 med sina två kyrkklockor, men blev kort efter återuppförd. De äldsta delarna av den nuvarande kyrkobyggnaden är från mitten av fjortonhundratalet. Långhuset med tresidig avslutning innehåller delar av denna kyrka, medan tornets nedersta avsnitt är från cirka år 1500. Efter reformationen blev socknen nedlagd, kyrkan övergick till kronan, och byggnaden blev använd som kungens gjethus, det vill säga kanon- och klockstöperi. I 1585 lämnade kungen kyrkan till stadens stora tyska församling, som i det förutgående decenniet hade varit hänvisad till den tidigare Sankt Clara klosterkirke vid Møntergade.

Sankt Petri restaurerades därefter av byggmästaren Hans van Steenwinckel den äldre, som färdigställde det påbörjade tornet med en övervåning med blændinggavle, som emellertid ersattes av en spira under sextonhundratalet.

Under samma århundrade byggdes kyrkan ut i två omgångar. Kung Kristian IV skapade med uppförandet av ett sidoskepp i norr (där orgeln är placerad idag) år 1631, och ett i söder (där huvudingången är idag) år 1634 den korskyrka som idag bildar ramen för gudstjänsten. Bara sextio år senare var denna byggnad för liten för församlingen och under Kristian V byggdes ytterligare ett sidoskepp i norr.

Under Köpenhamns brand 1728 brann kyrkan. Interiören förstördes, men kyrkmurarna stod kvar, och byggmästare J.C. Krieger kunde därför återuppföra gudshuset. 1731 uppfördes en rikt snidad barockportal av bildhuggaren Diderik Gercken runt huvudentrén i södra korsarmen. Kyrkan återinvigdes samma år. Tornet fick en låg lanternespir (lyktspira), som 1756–57 ersattes av den nuvarande rokokospiran ritad av timmermästare Boye Junge. Spiran överlevde Köpenhamns bombardemang 1807, som kyrkan tursamt slapp undan. Restaureringen efter attacken påbörjades 1815 under ledning av J.A. Meyer och avslutades året efter.

Under 1865–66 genomgick kyrkan en inre omvandling av arkitekt H.C. Stilling, som gav interiören en atmosfär av nygotisk stil. 1898 fick korets två fönster dessutom insatt glasmosaikfönster av C.N. Overgaard, och 1918–20 insattes ytterligare glasmosaikrutor i fjorton fönster av Otto Linnemann från Frankfurt. Fönstren gav kyrkorummet en dunkel prägel.

Åren 1994–2000 blev kyrkan restaurerad av professor Hans Munk Hansen för dåvarande Slots- og Ejendomsstyrelsen (idag Slots- og Kulturstyrelsen), varvid Stillings interiör försvann. För att ljusa upp rummet lyftes glasmosaikerna ut och förvaras nu i kyrkans arkiv.

Till återinvigningen 1731 skänkte gehejmerådet Carl Adolph von Plessen målningen Kristus på Oliebjerget av Hendrik Krogk till kyrkan som altartavla. Dess ram är skuren av hovskulptören Friedrich Ehbisch. I kyrkorummet finns också målningar av himmelfärden (från 1732) och av reformatorerna.

Den nuvarande altartavlan är en målning av J.L. Lund skänkt av Vestindisk Kompani 1819. Ramen är ritad av tidigare nämnde J.A. Meyer, som också är mästare för den samtida predikstolen. Dopfunten i brons tillverkades 1830.

Gravkapellen 
År 1805 förbjöds begravningar av hygieniska skäl i kyrkobyggnader, men i Sankt Petri kirkes gravkapell är de fortfarande tillåtna. De föregår nu som urnbegravningar i ett därtill dedikerat kolumbarium. Kyrkans gravkapell är en stor, nyckelformad påbyggnad nordväst om kyrkan. Gravkapellen rymmer många gravminnen över tyska och danska släkter. Här är begravda bland andra:

 Johann Gottfried Becker
 Charlotte Dorothea Biehl
 Conrad Biermann von Ehrenschild
 Christian Brandt
 Henrik von Brandt
 Peter Brandt och Abigael Marie von Stöcken (Brandt)
 Robert Colnet
 Peter Cramer
 Friederich Ehbisch
 Valentin von Eickstedt
 Christoffer Gabel
 Friedrich Carl von Gram
 Christian Gyldenløve (flyttad hit 1734 från Vor Frue Kirke)
 Wolfgang Haffner
 Nicolaj Helt
 Catharine Marie von Holstein
 Hans Friedrich von Holstein
 Johan Georg Holstein
 Albrecht Itzen
 Johan Boye Junge
 Kristian Kongstad
 Abraham Lehn
 Christian Lente
 Theodor Lente
 Niels Baner Matthisen
 Reinhold Meier
 Wigand Michelbecker
 Gerhard Morell
 Carl von Müller
 Otto Frederik Müller
 Bernhard Møllmann
 Christian Nerger
 Abraham Pelt
 Christian Siegfried von Plessen
 Carl Adolph von Plessen
 Marcus Gerhard Rosencrone
 Ernst Schimmelmann
 Johan Sigismund Schulin
 Henrik Stampa
 möjligen Johann Friedrich Struensee (sedan 1920-talet)
 Walter Titley, brittisk ambassadör i Danmark
 Lorenz Tuxen
 Hans von Voscamp
 Georg Wilhelm Wahl
 Jørgen Walter
 Andreas Weyse
 Daniel Benjamin Weyse
 Just Wiedewelt

Kyrkogården 
På kyrkogården (örtträdgården) utanför ligger bland andra:

 Ernst Henrich Berling
 Christian van Bracht
 Johan van Bracht
 Frederik Christian van Bracht
 Constantin Brun
 Friederike Brun
 Johannes Gottlieb de Bøtticher
 Nicolai Eigtved
 Christian Ulrik Foltmar
 Heinrich Egidius Gercken
 Jonas Haas
 Johann Christopher Heimbrod
 Johann Friedrich Hännel
 Juliane Marie Jessen
 Martin Lehmann
 Ernst Heinrich Løffler
 Balthasar Münter
 Friederich Münter
 Carl Probsthayn
 Johan Henrich Schønheyder
 Johan Martin Schønheyder
 Johan Adam Sturmberg
 Johan Christopher Sturmberg
 Martin Zumpe

Kyrkan idag 
Idag ägs kyrkan av Slots- og Kulturstyrelsen, under Kulturministeriet. Församlingen har idag >900 medlemmar. Tillsammans med Sankt Petri Skole och Sankt Petri Kulturcentrum utgör den ett centrum för tysk kultur i Köpenhamn.

Kyrkan tillhör Folkekirken.

Övrigt 
Författarinnan Friederike Brun (1765–1835) berättar i sina memoarer från 1824, Wahrheit aus Morgenträumen att hon som barn lekte med ett barnlik, som inte hade sönderfallit och befann sig i en gravkällare (Gruft) under golvet i gravkapellen. Hennes berättelse – efter cirka 50 år – är något motsägelsefull och stämmer inte helt till platsens topografi. Brun var dotter till kyrkans präst Balthasar Münter. Berättelsen är inte känd från andra källor, men det stämmer att det i Sankt Petri fanns många gravkällare, där de döda bevarades, både under själva kyrkan och i gravkapellen. I de grundläggande utredningarna om kyrkans byggnadshistoria nämns denna detaljen inte. År 1937 röjdes ett av de stora valven under kyrkan för att inrätta en urnhall, Albert Fabritius beskriver hur kistorna hade lagts i byggnadsställningar eller senare staplades på varandra.

Referenser

Noter

Vidare läsning 
 H. W. Boldt (utg.): Sammlung der Privilegien, Gesetze, Verordnungen, Verfügungen und Bestimmungen, welche die deutsche Kirche und Gemeinde St. Petri zu Kopenhagen und deren Stiftungen, sowie Legate betreffen, Köpenhamn. 1883.
 H. W. Boldt: Gesammelte Nachrichten zur Geschichte där deutschen evangelisch-lutherischen Sct. Petri Kirche zu Copenhagen. Eine Gedenkschrift zur Erinnerung an die 300jährige Jubelfeier dieser Kirche den 20. Februari 1875, Köpenhamn 1875.
 Bilder von der deutschen St. Petri Kirche und ihren drei Schulen, Köpenhamn 1918.
 Louis Bobé: Die deutsche St. Petri Gemeinde zu Kopenhagen. Ihre Kirche, Schulen und Stiftungen MDLXXV-MCMXXV. Im Auftrage des St. Petri Kirchenkollegiums, Kbh. 1925.
 Jan Steenberg: Sankt Petri Kyrka, i: Danmarks Kirker, del 1: København, bd 1, Kbh. 1945–58, sid. 229-452.
 Hans W. Praetorius: Aus der Geschichte des St. Petri Gemeindevereins 1872–1972, Kbh. 1971.
 Johannes Dose och Niels Hasselmann: St. Petri 1575-1975. 400 Jahre deutsche evangelisch-lutherische St. Petri Gemeinde zu Kopenhagen, Kbh. 1975.
 Johannes Lehmann, P. H. Frosell och Hans W. Praetorius: Die St. Petri Schulen in Kopenhagen. Ihre 400-jährige Geschichte, Kbh. 1975.
 Jürgen Beyer och Johannes Jensen (red.): Sankt Petri Kopenhagen 1575-2000. 425 Jahre Geschichte deutsch-dänischer Begegnung in Biographien mit einem Beitrag von Hans Munk Hansen zur Restaurierung, Kbh. 2000.
 Jürgen Beyer: Gravmindevandring i Sankt Petri Kirke i København, i: Kirkehistoriske Samlinger 2013, sida 79–99.
 400 Jahre königlicher Patron von Sankt Petri / 400 år kongelig patron for Sankt Petri, Kbh. 2016.

Externa länkar 

 Sankt Petri Kirke – officiel website
 Sankt Petri Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Indre By
Kyrkobyggnader i Köpenhamns stift
Sevärdheter i Köpenhamn
Kyrkobyggnader invigda under 1400-talet
Kyrkobyggnader i Köpenhamn