kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Restaurang Salutorget

Restaurang Salutorget finns i Helsingfors och ligger vid Salutorget i hörnet av Sofiegatan och Norra Esplanaden och har en intressant historia. Stenhuset heter Brofelts hus eftersom det var Petter Brofelt som lät bygga huset. Restaurangen hör till restaurangbolaget Royal Ravintolat. Restaurangen har en yta på 295 m2 och rymmer 169 personer. Salutorgets nedre våning fungerar som restaurang med en bar och övre våningen som en plats för privata evenemang t.ex. möten eller familjefester. På sommaren öppnar Salutorget sin uteservering mot Esplanaden.

Historia 
Köpmannen Petter Brofelt lät bygga stenhuset på Esplanaden på 1820-talet. Huset är ritat av Jean Wik. På bottenvåningen öppnades Brofelts diversehandel och i andra våningen fanns köpmannens lägenhet. Året efter att diversehandeln hade öppnat bestämde sig Brofelt för att låta bygga en tredje våning i byggnaden för att kunna ha plats för rum även till affärsassistenter. År 1841 köpte affärsmannen Aleksej Kudrakoff, som flyttat till Helsingfors från S:t Petersburg, Brofelts verksamhet. Kudrakoffs salubod hade ett stort urval av lyxvaror som färsk fisk, löjrom, kaviar, gäss, holländsk sill, citrusfrukter, äpplen och vindruvor. År 1860 gav Kudrakoff upp sin verksamhet och sålde huset till köpmannen Wasili Koroleff som fortsatte med affärsverksamheten.

Arkitektbyrån Valter Jung& Emil Fabritius designade under åren 1912-1914 en ny banksal i jugendstil till huset och i samma process byggdes det en flygel i tre våningar. I banksalen verkade Nylands Aktiebank och då huset flyttades till Helsingfors stads ägo, fortsatte bankverksamheten. Sedan verkade Rahatoimisto i huset fram till år 2007. Nedersta våningen fungerade som bankvalv men är numera en kundtoalett i restaurangen. Valvdörren finns dock ännu kvar. Det kända Pengaträdet som är ett konstverk av blyglas placerades i salen år 1974, dock är konstverket gjort 70 år tidigare. Banksalen gjordes till en restaurang år 2009 och övre våningens utrymmen slogs ihop med restaurangen år 2015. Banksalen är skyddad av museiverket vilket betyder att bland annat bankdisken, pelarna, färgen på väggarna och blyglaset inte får ändras.

Mat 
Salutorgets klassiker är den kända Toast Skagen som har funnits på menyn ända sedan restaurangen öppnade. Deras ”afternoon tea” är även populärt.

Referenser

Restauranger i Helsingfors
Filip Törnesson (Hjorthorn)

Filip Törnesson (Hjorthorn), död efter 1279, var en svensk lagman.

Son till Tyrner Hjorthorn. Gift med en dotter till Filip Birgersson av Aspenäsätten och även dotterdotter till den svenske jarlen Knut Birgersson (Folkungaätten).

Han var lagman i Närkes lagsaga 1272–1279.

Referenser

Män
Födda 1200-talet
Avlidna 1280-talet
lagmän i Närke
Discord

Discord () är en proprietär gratisprogramvara och IP-applikation avsedd för spelföreningar. Discord kan köras på Windows, Mac OS, Android, IOS, Linux och i webbläsare och lanserades i maj 2015.

Funktion 
Discord består av virtuella servrar som användare kan skapa och bjuda in andra användare till. En server består av både text- och röstkanaler. Under text- och röstkanaler kan man lägga till underkanaler för specifika ämnen. Röstkanaler fungerar som traditionella VoIP-samtal. I varje server kan användare skapa roller till folk, till exempel administratör.

Discord används till stor del för att samtala om dataspel och spela online tillsammans.

Användare 
Programvaran lanserades maj 2015 och i december 2017 fanns det cirka 87 miljoner unika användare av programvaran. Enligt en svensk undersökning genomförd 2022 hade 14 procent av de svenska internetanvändarna använt Discord under det senaste året. Fem procent använde tjänsten varje dag och det är övervägande yngre män som använder Discord.

Se även 
 Skype
 Teamspeak

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Direktmeddelandeprogram
Programvaror 2015
3258 Somnium

3258 Somnium eller 1983 RJ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 8 september 1983 av den Schweiziska astronomen Paul Wild vid Observatorium Zimmerwald. Den har fått sitt namn efter boken Somnium av den tyske astronomen Johannes Kepler.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Astronomiska upptäckter av P Wild
Astronomiska upptäckter 1983
Kirsi Tiihonen

Kirsi Tiihonen, född 19 augusti 1963 i Rovaniemi, är en finländsk operasångare (sopran).

Tiihonen har studerat vid Sibelius-Akademin för Liisa Linko-Malmio (diplom 1993). 1991 segrade hon i tre tävlingar: sångtävlingen i Villmanstrand, Timo Mustakallio-tävlingen och den internationella tävlingen i Rio de Janeiro. 1994 segrade hon i den internationella Mirjam Helin-tävlingen i Helsingfors, 1995 vann hon liedklassen i tävlingen Cardiff singer of the world.

Tiihonen var 1994–1996 engagerad vid Nationaloperan och har från 1997 framträtt vid operafestspelen i Nyslott och på många europeiska scener, bland annat i Köpenhamn, Milano, Berlin, Frankfurt, Hamburg och Tallinn. Hennes repertoar omfattar de mest betydande sopranrollerna såsom Donna Anna (Don Giovanni), Grevinnan (Figaros bröllop), Leonore (Fidelio), Desdemona (Otello), titelrollen i Aida, Amelia (Maskeradbalen), Elisabeth (Tannhäuser), Isolde (Tristan och Isolde), Senta (Flygande holländaren), sopranroller i Wagners Der Ring des Niebelungen och Riitta (Viimeiset kiusaukset). På konsertestraden har Tiihanen samarbetat med dirigenter som Daniel Barenboim, Vladimir Asjkenazi, Anders Berglund, Osmo Vänskä och Jukka-Pekka Saraste. På skiva har hon inspelat sånger av bland andra Toivo Kuula, Leevi Madetoja och Jean Sibelius. Hon medverkade 2005 i inspelningen av Tauno Pylkkänens opera Mare ja hänen poikansa 2005.

Källor 
 

Finländska operasångare under 2000-talet
Finländska sopraner
Personer från Rovaniemi
Födda 1963
Levande personer
Kvinnor
1892 Lucienne

1892 Lucienne eller 1971 SD är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 september 1971 av den Schweiziska astronomen Paul Wild vid Observatorium Zimmerwald. Den har fått sitt namn efter Lucienne Divan.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av P Wild
Astronomiska upptäckter 1971
Járngreipr

Járngreipr eller járnglófar kallas de skyddshandskar som guden Tor, enligt Snorre Sturlasson, ”inte kan vara utan när han griper om hammarskaftet”. Varför han måste bära handskar när han hanterar hammaren förklaras inte, men kanske är det för att lättare kunna fånga den när den kommer tillbaka efter ett kast. I Skáldskaparmál 35 sägs nämligen att hammaren, som var dvärgasmide, hade förlänats den egenskapen, att den då den kastades ”aldrig skulle missa sitt mål och aldrig flyga så långt att den inte sökte sig åter till kastarens hand”. Möjligt är väl också att handskarna behövdes därför att Mjölner förkroppsligar den glödande blixten.

Tor hos jätten Geirröd 
Karaktären av skyddshandskar framgår tydligt i Snorre Sturlassons berättelse om Tors besök hos jätten Geirröd. Tor hade vid detta tillfälle blivit lurad att vapenlös besöka jätten, men på vägen dit övernattade han hos sin halvbror Vidars mor jättinnan Grid. Hon insåg att Tor höll på att gå i en fälla och lånade honom de vapen som hon själv ägde: ett par järnhandskar, ett styrkebälte och staven Gríðarvǫlr.

Redan vid ankomsten till Geirröd utsattes Tor för ett mordförsök av jättinnorna Gjalp och Greip, men överlevde tack vare bältet och staven. Sedan blev han kallad att inträda i Geirröds hall för att deltaga i jättarnas idrotter.

Även Saxo Grammaticus kände till historien om Tors strid med Geirröd och uppger att en dansk expedition till Bjarmia ulterior på konung Gorms tid kunnat bekräfta att Geirröds bostad blivit slagen i spillror av Tors kast.

Kommentarer

Källor 
 Snorres Edda
 Saxo Grammaticus, Gesta Danorum.
 Simek, Rudolf, Dictionary of Northern Mythology, D.S. Brewer, 2007.

Noter 

Föremål i nordisk mytologi
Tor
14826 Nicollier

14826 Nicollier eller 1985 SC1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 september 1985 av den Schweiziska astronomen Paul Wild vid Observatorium Zimmerwald. Den har fått sitt namn efter den Schweiziska astronauten Claude Nicollier.

Asteroiden har en diameter på ungefär 11 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av P Wild
Astronomiska upptäckter 1985
Hemidactylus turcicus

Hemidactylus turcicus är en art i familjen geckoödlor som förekommer kring Medelhavet.

Utseende 
Denna gecko når en längd av cirka 10 cm och en vikt av ungefär 3,5 g. Den har oftast en ljus kroppsfärg med en genomskinande rosa skugga. Arten har flera små knölar på ovansidan samt bruna fläckar och bruna ringar vid svansen. Liksom hos andra släktmedlemmar men i motsats till de flesta andra geckoödlor förekommer häftlammer på handflatan och på fingrarnas första avsnitt men inte på fingertopparna.

Utbredning 
Artens bekräftade utbredningsområde sträcker sig från Marocko över norra Afrika och Mellanöstern till Turkiet där den även når Svarta havet. Den är även känd från Medelhavets stora öar och från några mindre öar. Antagligen lever Hemidactylus turcicus även på det europeiska fastlandet som gränser mot Medelhavet. Längs Nilen når geckon även Egyptens centrala delar och den introducerade i flera egyptiska oaser. Hemidactylus turcicus lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1100 meter över havet.

Habitatet utgörs av Medelhavslandskap som buskskogar, klippiga kuststräckor och områden som liknar marskland. Denna gecko är vanlig i kulturlandskap och den besöker byggnader.

Ekologi 
Hemidactylus turcicus är aktiv på natten och äter främst insekter och spindeldjur. Honor kan para sig upp till tre gånger per år och vid varje tillfälle läggs cirka två ägg. Könsmognaden infaller ganska tidig efter cirka åtta månader.

Status 
Några exemplar fångas för att hålla i terrarium men det har ingen betydelse för artens bestånd. IUCN listar Hemidactylus turcicus som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

Geckoödlor
turcicus
Kräldjur i palearktiska regionen
3552 Don Quixote

3552 Don Quixote eller 1983 SA är en asteroid i huvudbältet som korsar både Mars omloppsbana och Jupiters omloppsbana. Den upptäcktes 26 september 1983 av den Schweiziska astronomen Paul Wild vid Observatorium Zimmerwald. Den har fått sitt namn efter huvudkaraktären Don Quijote i boken Den snillrike riddaren Don Quijote av La Mancha av Miguel Cervantes.

Asteroiden har en diameter på ungefär 19 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Amor.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Amor-asteroider
Asteroider som korsar Mars bana
Asteroider som korsar Jupiters bana
Småplaneter namngivna efter fiktiva figurer
Astronomiska upptäckter av P Wild
Astronomiska upptäckter 1983
Jordnära objekt
Lambda1 Phoenicis

Lambda1 Phoenicis (λ1 Phoenicis, förkortat Lambda1 Phe, λ1 Phe) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en dubbelstjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Fenix. Den har en skenbar magnitud på 4,76 och är synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 18,9 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 173 ljusår (ca 53 parsek) från solen.

Egenskaper
Lambda1 Phoenicis är en blå till vit stjärna i huvudserien av spektralklass A0 V. Den har en massa som är ca 2,3 gånger större än solens massa, en radie som är ungefär dubbelt så stor som solens och utsänder från dess fotosfär ca 33,7 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 9 930 K.

Lambda1 Phoenicis har en följeslagare med magnitud 13,7 på ett avstånd av ca 30 bågsekunder.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/lambda1phoenicis	

	
Stjärnbilden Fenix
Bayerobjekt
Huvudseriestjärnor klass A
Dubbelstjärnor
HD-objekt
Carl Magnus Adlermarck

Carl Magnus Adlermarck, född 15 juli 1708, död 22 april 1775, var en svensk friherre, hovrättsråd och lagman,

Han blev 1742 utsedd till häradshövding i Gripsholms, Eskilstuna och Rävsnäs domsaga och hovrättsråd i Svea hovrätt 1756.

Han blev friherre 1764 efter att hans svärfars, Jonas Wulfwenstierna, friherreutnämning överförts till honom.

Han blev lagman i Södermanlands lagsaga 1765 vilken befattning han innehade intill sin död.

Gift 1743 med Anna Beata Wulfvenstierna (1721–1768).

Referenser
Adlermarck nr 266, Tab 1 adelvapen.com

Män
Födda 1708
Avlidna 1775
Svenska häradshövdingar
Lagmän i Södermanland
Svenska friherrar
Jämställd festival

Jämställd festival var ett initiativ som arbetade för att Sveriges festivalscener skulle bli jämställda. Initiativet startade 2012 och släppte fram till 2017 årliga rapporter om könsfördelningen på de tio största musikfestivalerna i Sverige. Arbetet ledde till en allmän diskussion om jämställdheten på festivaler och i musikbranschen. Sedan initiativet startade blev musikfestivalerna mer jämställda.

Referenser

Externa länkar

Festivaler i Sverige
Jämställdhet
Christian Sundin

Christian Sundin, född 29 maj 1796 i Högsrums församling, Kalmar län, död 19 mars 1857 i Stockholm (folkbokförd i Säfsnäs församling, Kopparbergs län), var en svensk lagman och bruksidkare.

Han var från 1838 lagman i Stockholms läns, Södermanlands och Gotlands lagsaga till denna upphörde vid årsskifet 1849/1850. Han ägnade sig därefter åt bruksrörelse: hans svärfars Fredriksbergs bruk, även Alkvetterns bruk och den del han hade i Skogaholms bruk. 1851–1853 var han riksdagsmän för det av Bergsbrukens valdistrikt som representerade Västmanlands län samt Kopparbergs län utanför Falu bergslag.

Referenser 
 Christian Sundin i Svenska millionärer. Minnen och anteckningar (1897–1905)  Carl Fredrik Lindahl

Noter 

Borgarståndets riksdagsledamöter
Lagmän i Södermanland
Riddare av Nordstjärneorden
Födda 1796
Avlidna 1857
Män
Personer från Högsrums socken
Frej Fyhrquist

Frej Yngve Fyhrquist, född 4 april 1938 i Hangö, är en finländsk läkare.

Fyhrquist blev medicine och kirurgie doktor 1971. Han var 1987–2003 professor i inre medicin vid Helsingfors universitet. Hans forskning har främst gällt hypertensionens patogenes, och han har publicerat arbeten om renin-angiotensinsystemet, vasoaktiva peptider och blodkärlsendotelet. Han blev invald i Finska Vetenskaps-Societeten år 1983

Källor

Noter 

Levande personer
Födda 1938
Män
Personer från Hangö
Finländska professorer i medicin
Finländska internmedicinare
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Herman af Låstbom

Herman af Låstbom, född 2 november 1742 i Kristinehamns församling, död 16 maj 1811, var en svensk lagman, landshövding och kammarrättspresident.

Han föräldrar var brukspatronen Anders Låstbohm och Anna Elisabet Kolthoff.

Efter Gustav III:s statskupp 1772 fick Låstbom en roll som stöd till kungen i juriska frågor. Han adlades 5 maj 1780 med namnet af Låstbom, intoducerades på Riddarhuset 1781 med nummer 2129 och slöt ätten vid sin död. Låstbom uppehöll JK-ämbetet 1788-1792 och var mellan 1789 och 1792 lagman i Södermanlands lagsaga samt ledamot av Högsta domstolen 1791-1792. 

Efter Gustav III död 1792 nödgades Låstbom läna sina befttningar och han tillträdde aldrig den erhållna reträttposten som landshövding i Kymmenegårds län (1792-1793). 1802 återfick han rollen som ledamot av Högsta domstolen och var då även tillförordnad president i kammarrätten 1802-1809. I anslutning till statskuppen 1809 förlorade han åter sina befattningar.

Referenser

Män
Födda 1742
Avlidna 1811
Lagmän i Södermanland
Landshövdingar i Finland
Riitta Pylkkänen

Riitta Valpuri Pylkkänen, född 10 augusti 1910 i Gustavs, död 28 november 1982 i Esbo, var en finländsk historiker. Hon var dotter till författaren Volter Kilpi.

Pylkkänen blev filosofie doktor 1956. Hon anställdes 1945 vid arkeologiska kommissionen och var 1959–1975 chef för Nationalmuseum. Hon blev känd främst för sina undersökningar om renässans- och barockmodet i Finland samt om den äldre ryatraditionen i landet. Hon förlänades professors titel 1973.

Källor 
 

Finländska innehavare av professors namn
Kvinnor
Avlidna 1982
Födda 1910
Finländska historiker
Jussi Jalas

Armas Jussi Veikko Jalas (till 1943 Blomstedt), född 23 juni 1908 i Jyväskylä, död 11 oktober 1985 i Helsingfors, var en finländsk dirigent. Han var bror till arkitekten Aulis Blomstedt.

Jalas var dirigent vid Finlands nationalteater 1930–1945 och vid Finlands nationalopera 1945–1973 (överkapellmästare från 1958). Han var 1934–1956 dirigent för Helsingfors teaterorkester och undervisade 1945–1965 vid Sibelius-Akademin. Han var gästdirigent utomlands flera gånger och komponerade sånger samt scen- och filmmusik. År 1981 utgav han memoarerna Elämäni teemat.

Han förlänades professors titel 1965.

Källor

Avlidna 1985
Män
Finländska innehavare av professors namn
Födda 1908
Finländska dirigenter
Personer från Jyväskylä
Carl Wattrang

Carl Wattrang, född 16 november 1689 i Stockholm, död där 26 december 1749, var en svensk lagman och politiker.

Carl Wattrang var son till vicepresidenten i Svea hovrätt Johan Wattrang och Anna Maria Ehrenstrahl samt brorson till Gustaf Wattrang. Efter juridiska och historiska studier vid Uppsala universitet blev han auskultant i Svea hovrätt 1709, och avancerade där till extraordinarie notarie 1712, notarie 1716, extraordinarie advokatfiskal 1718 och assessor 1721, varefter han utnämndes till lagman i Södermanland 1728. Redan i början av frihetstiden uppträdde Wattrang i kretsarna av de som ville skapa ett konstitutionellt statsskick, och blev efterhand en trogen och nitisk anhängare av Arvid Horn och mösspartiet. När mössregimen på 1738–1739 års riksdag bröts samman, var Wattrang en av dess ivrigaste förespråkare på Riddarhuset och vände sig med skärpa mot de övergrepp som de segrande hattarna lät begå mot besegrade mösspolitiker, Wattrangs enträgna fasthållande vid sina betänkligheter mot hattarnas krig mot Ryssland ledde till ett våldsamt uppträde på Riddarhuset i februari 1741. Som medlem av mindre sekreta deputationen fick Wattrang vid följande riksdag uppdrag att tillsammans med hovrättsrådet Lars Ehrenstam uppsätta en relation om krigets förhistoria och upphov, där han skarpt kritiserade hattrådets utrikespolitik, men hans framställning ogillades av sekreta utskottet.

Han omvandlade sitt gods Sandemar i Österhaninge socken, Stockholms län till ett fideikommiss för sina avkomlingar.

Referenser

Wattrang nr 848 Tab 3 i adelsvapen

Män
Födda 1689
Avlidna 1749
Lagmän i Södermanland
Bengt Georg Berghman

Bengt Georg Berghman, född 20 maj 1710 i Väckelsångs socken, Kronobergs län, död 8 december 1764, var en svensk lagman.

Han utsågs till häradshövding i Hölebo härad 1750.

Han var från 1762 intill sin död 1764 lagman i Södermanlands lagsaga

Referenser
Berghman nr 922 tab 7 i Adelsvapen

Män
Födda 1710
Avlidna 1764
Svenska häradshövdingar
Lagmän i Södermanland
Personer från Väckelsångs socken
Lennart Fredlund

Lennart Severin Fredlund, född 21 november 1919 i Malmö, död 12 november 2008 i Uppsala, var en svensk jurist. Han var sonson till Severin Fredlund.

Fredlund blev juris kandidat vid Lunds universitet 1944, genomförde tingstjänstgöring 1944–1947, utnämndes till fiskal i Hovrätten över Skåne och Blekinge 1947 och blev hovrättsassessor 1953. Han blev sakkunnig i Finansdepartementet 1955 och i Justitiedepartementet samma år, var sekreterare i hyreslagskommittén 1957–1961 och blev byråchef för lagärenden i Justitiedepartementet 1961. Fredlund blev hovrättsråd i Svea hovrätt 1962, rättsavdelningschef i Justitiedepartementet 1963 samt departementsråd och tillförordnad rättschef 1965. Fredlund var justitieråd 1967–1985. Han var ordförande i Kriminalvårdsnämnden 1968–1970. 

Lennart Fredlund är begraven på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 
 
 Fredlund, Lennart Severin på SvenskaGravar.se

Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Alumner från Lunds universitet
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Jurister från Malmö
Ämbetsmän från Malmö
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1919
Avlidna 2008
Män
Event Horizon Telescope

Event Horizon Telescope (EHT) är ett globalt nätverk av radioteleskop som kombinerar data från flera stationer runt jorden med hjälp av långbasinterferometri. Syftet är att observera den omedelbara omgivningen av några av de närmast liggande supermassiva svarta hålen. De primära målen för projektet är Sagittarius A* (Sgr A*), ett supermassivt svart hål i Vintergatans medelpunkt, och det större svarta hålet M87* i Messier 87. Dessa är möjliga att observera med en vinkelupplösning jämförbar med de svarta hålens händelsehorisont. Sagittarius A* har en massa som bara är en tusendel av massan hos M87* och därmed en händelsehorisont vars Schwarzschildradie också är tusen gånger mindre. Skillnaden i avstånd gör dock att ungefär samma vinkelupplösning behövs för att avbilda båda objekten.

Radioteleskopen i Event Horizon Telescope inkluderar Submillimeter Telescope (SMT) i Arizona, USA; APEX i Chile; 30-metersteleskopet vid IRAM, Pico Veleta, Spanien; NOEMA, Frankrike; James Clerk Maxwell Telescope, Hawaii; Large Millimeter Telescope, Mexiko; Submillimeter Array, Hawaii; ALMA, Chile; och South Pole Telescope, Antarktis.

Den 10 april 2019 publicerade samarbetet en bild av det supertunga svarta hålet i galaxen Messier 87. Den första bilden av Sagittarius A* publicerades den 12 maj 2022.

Projektets 347 medlemmar delade på 2019 års Breakthrough Prize för fundamental fysik.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

Jordbaserade teleskop
Radioteleskop
My Phoenicis

My Phoenicis (μ Phoenicis, förkortat My Phe, μ Phe)  som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Fenix. Den har en skenbar magnitud på 4,59 och är synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 13,3 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 246 ljusår (ca 75 parsek) från solen.

Egenskaper 
My Phoenicis är en gul till vit jättestjärna av spektralklass G8 III. Den har en radie som är ca 11,1 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 96 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 4 900 K.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/muphoenicis	

	
Stjärnbilden Fenix
Bayerobjekt
Gula jättar
HD-objekt
1906 Naef

1906 Naef eller 1972 RC är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 5 september 1972 av den Schweiziska astronomen Paul Wild vid Observatorium Zimmerwald. Den har fått sitt namn efter Robert A. Naef.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Vesta.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Vesta-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av P Wild
Astronomiska upptäckter 1972