kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mohammad Taqi Mesbah Yazdi

Mohammad Taqi Mesbah Yazdi, även skrivet Mohammad-Taqi Mesbah-Yazdi (persiska: محمدتقی مصباح‌ یزدی), född 31 januari 1934 i Yazd, Persien, död 1 januari 2021 i Teheran, var en iransk islamist, ayatolla och shiamuslimsk imam. Sedan 1975 etablerade, ledde och undervisade han vid olika religiöst akademiska institut och var senare chef för Imam Khomeini Education and Research Institute i Qom. Han var författare till många verk om islamisk och komparativ filosofi, teologi, etik och Koranens exeges. En av hans böcker behandlar islamisk teologi och har översatts till engelska med namnet Theological Instructions. Från 1991 till 2016 var han medlem av det inflytelserika Expertrådet.

Externa länkar 

 Informationshemsida om ayatolla Mesbah Yazdis verk på engelska

Referenser 
 

Män
Födda 1934
Avlidna 2021
Shiitiska lärda
Iranska ayatollor
Iranska imamer
Personer från Yazd
Islamiska teologer
Iranska politiker under 2000-talet
Medlemmar i Expertrådet i Iran
Iranska politiker under 1900-talet
La Amistad nationalpark

La Amistad internationella fredspark (spanska: El Parque Internacional La Amistad) är en gränsöverskridande park, i området Cordillera de Talamanca.  Parken är klassad som biosfärområde av Unesco och fredsparken har fått världsarvsstatus. Epitetet Amistad i parkens namn betyder vänskap på spanska.

1979 deklarerade Costa Ricas och Panamas presidenter att man ville skapa en internationell park. Tre år senare grundades nationalparken.

Geografi
La Amistad delas mellan Costa Rica och Panama och består av 400 0000 hektar tropisk regnskog. Större delen av parken ligger i bergskedjan Talamanca med flera toppar överstigande 3 000 meter över havet. Högsta berget är Cerro Chirripo (3 819) i Costa Rica och i Panama når vulkanen Barú 3 475 meter. På högre höjder finns glaciala spår av istider i form av dalar och sjöar. På lägre höjder finns gräs- och buskstäpp, träsk och myrar.

Fauna
I parken finns tapir, jättemyrslok, vrålapor, näsbjörn och neotropiska kattdjur såsom jaguar, puma, ozelot, margaykatt, dvärgtigerkatt och jaguarundi. Där finns 600 fågelarter, närmare 300 arter av ormar och groddjur.

Galleri

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Tourist Guide to La Amistad

Nationalparker i Costa Rica
Nationalparker i Panama
Fredsparker
Biosfärområden
Dejta (TV-serie)

Dejta är en svensk dramaserie med premiär på SVT och SVT Play den 24 februari 2020. Första säsongen består av 8 avsnitt. Sara Kadefors har skrivit seriens manus Jens Sjögren regisserar fem avsnitt och Rojda Sekersöz tre. Producenter för serien är Frida Bargo och Fredrik Heinig.

Serien är fritt baserad på den finska förlagan Klikkaa mua av Johanna Vuoksenmaa som mellan 2011 och 2014 sändes i totalt 24 avsnitt fördelat på två säsonger.

Handling 
Serien handlar om Ella. Ella är en ensamstående mamma på 43 år, som har tre barn med två olika män och som aldrig har tänkt tanken på att dejta. Men När Ella ändå skapar en profil på en dejtingsajt öppnas dörren till en helt ny värld. Med en 15-årig dotter är Ellas dejtande inte helt oproblematiskt.

Rollista (i urval) 

 Maria Sundbom – Ella
 Richard Ulfsäter – Karl
 Lars Bringås – Rickard
 Emelie Garbers – Anna
 Stefan Gödicke – Lasse
 Henrik Johansson – Marko

 Peshang Rad – Arvin
 Bahareh Razekh Ahmadi – Nilo
 Nova Waldfogel – Siri
 Emma Comstedt - Hedvig
 Henry Thörnwall Taube - Noa
 Christopher Wollter – David
 Klara Zimmergren – Monica
 Oméya Lundqvist-Simbizi - Agnes

Referenser

Externa länkar 
 
 

Svenska TV-serier från 2020-talet
TV-program i SVT
TV-seriestarter 2020
Svenska dramaserier
Svenskspråkiga TV-serier
Sövstaätten

Sövstaätten eller Sövsta-ätten, är ett nutida konventionellt namn på en svensk medeltida lågfrälseätt vars medlemmar aldrig använde släktnamn, och som av historiker fått sitt namn efter godset Sövsta i Stenkvista socken, Eskilstuna kommun. Ätten utdog innan Sveriges Riddarhus grundades 1625, varför den aldrig introducerades där som adelsätt.

Vapen: kluven sköld, i högra fältet blomstängel, i vänstra krumhorn.

Historia
Sövstaätten, som är namngiven efter godset Sövsta, ingår i Bengt Hildebrands licentiatavhandling Esbjörn Blåpanna och hans arvingar från 1934. Gården Sövsta (med äldre stavning Sifsta eller Söfsta) omtalas i äldre skriftliga handlingar tillhöra Österrekarne härad. Deras vapen kluven sköld, i högra fältet blomstängel, i vänstra krumhorn, känt från sigill, är inte helt olikt Tandlaättens, från grannsocken Husby-Rekarne socken i Eskilstuna kommun, vilken förde kluven sköld, i högra fältet dexter- och uppvänt vädurhorn, i vänstra från linjen utväxande träd med tre hjärtformade blad. De båda ätterna beseglar också dokument åt varandra. Båda ätterna förefaller också ha stött Engelbrekt Engelbrektsson,  och såväl Ulf Petersson i Sövsta (Sövstaätten), och hans granne Magnus Elofsson i Tandla (Tandlaätten) närvarade på det stora mötet med Sörmlandsfrälset i Nyköping år 1382, då fattigdomstiondet ombildades till kaniktionde.

Släkttavla
Peter
Nils Petersson i Sövsta, nämnd 1371–1378. Gottfrid Carlsson anför att en dotter till honom kan ha varit gift med Engelbrekt Engelbrektsson.
Ulf Petersson i Sövsta, väpnare, är känd 1345-1413.
Peter Ulfsson i Sövsta, väpnare, död 1435. Han anlitades som beseglare av Nils Engelbrektssons salubrev 1426. Peter Ulfsson var gift 1398 med Gertrud (Rembalsdotter) Reinholdsdotter (en bjälke), född i slutet av 1300-talet, dotter till häradshövdingen i Åkers härad Rembold Petersson (en bjälke), (Reinhold Petersson, nämnd 1370-1400), och bror till Peter Reinholdsson, vars dotter Bengta var gift med nästpåföljande häradshövding i Åkers härad. Hennes moster Kristina var gift med en av Stockholms främsta storköpmän, Peter Finvidsson Ålänning, och Johan Fredebern, som kallades för ”rikets skrivare” under Karl Knutsson Bonde, var också släkt med Gertrud, han var gift med Kristin Sonadotter/Pampesdotter, dotter till hennes kusin Sune Hansson Pampe (3 musslor).  
NN Ulfsson, "brann uppå Engsöhus före 1398" före han skulle ha blivit gift.

Referenser

Litteratur och källor
Bengt Hildebrand, Esbjörn Blåpanna och hans arvingar 1934, nedladdningsbar digital version på Personhistoriska samfundet.

Noter

Medeltida svenska ätter
Jafar Sobhani

Jafar Sobhani (persiska: جعفر سبحانی), född 1929 i Tabriz, Persien, är en iransk ayatolla, shiamuslimsk islamist, lärd och marja'.  Han har skrivit många böcker om olika ämnen såsom tafsir, hadith, fiqh, teologi, historia, filosofi, försvarande av den shiitiska skolan och kritik till wahhabism.

Referenser 
 

Män
Födda 1929
Iranska ayatollor
Iranska Marja' al-taqlid
Personer från Tabriz
Levande personer
Islamister
Personer i Iran under 1900-talet
Personer i Iran under 2000-talet
Stolpe (ätt)

Stolpe är en sedan länge utslocknad svensk adelsätt.

Clemet Månsson Risk tog namnet Stolpe efter sin morfar, som var väpnare "på Sten Sture den äldres tid". Han omtalas i övrigt som uppköpare av frälsejord och som underskrivare av ett dokument 1582, där han räknades som adelsman.

Sonsonen Clemet Stolpe, som var assessor vid Svea hovrätt, blev på ättens vägnar introducerad på Riddarhuset år 1625 under nummer 83. Med denne eller med kusinen Jöns, som räknades som släktens överhuvud, och som levde 1642, utslocknade ätten på svärdssidan.

Referenser

Svenska adelsätter
6122 Henrard

6122 Henrard eller 1987 SW1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 21 september 1987 av den amerikanske astronomen Edward L.G. Bowell vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter Jacques Henrard.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av E Bowell
Astronomiska upptäckter 1987
Casual Friday

Casual Friday är ett begrepp som avser klädkod i arbetslivet, särskilt i USA och Kanada men även i Västeuropa, som innebär att det på vissa arbetsplatser är accepterat att klä sig mer avslappnat just på fredagar. Denna sed gäller i synnerhet arbetsplatser där klädkoden måndag till torsdag är att ha på sig kostym eller annan formell klädsel. Det kan gälla exempelvis ljusa färger på kläderna istället för mörka färger, t-shirt i stället för skjorta och jeans eller chinos istället för kostymbyxor. Däremot är det inte accepterat att visa för mycket urringning eller ha jeans med revor.

Se även 
Fredagsmys

Referenser 

Fredag
Formella kläder
Rembold Peterssons ätt

Rembold Peterssons ätt är ett nutida konventionellt namn på en svensk medeltida frälseätt vars medlemmar aldrig använde släkttnamn, och som av historiker fått sitt namn efter häradshövdingen i Åkers härad Rembold Petersson (en bjälke). Ätten utdog innan Sveriges Riddarhus grundades 1625, varför den aldrig introducerades där som adelsätt. I vapnet förde ätten en bjälke, okänd tinktur.

Historia
Rembold Peterssons ätt, som är namngiven efter häradshövdingen i Åkers härad Rembold Petersson (en bjälke), ingår i Bengt Hildebrands licentiatavhandling Esbjörn Blåpanna och hans arvingar från 1935. Deras vapensköld anger Hildebrand, var delad med en heraldisk bjälke. Kaj Janzon har invänt att Peter N.N, Kristina Petersdotter, Peter Remboldtsson redovisas utan källhänvisningar som styrker att de fört detta vapen, men att källor bekräftar att Bengta är dotter till Peter Remboldsson, som uppges ha fört en bjälke. Peter Remboldssons sigill är veterligen inte bevarat, men hans far Rembold Petersson har bevisligen fört bjälken, och det är därför fullt möjligt att Peter och hans dotter Bengta förde samma vapen.

Oklar koppling
Lars Björnsson (en bjälke),

Släkttavla
Peter
Möjligen Kristina Petersdotter, gift med Peter Ålänning,  rådman i Stockholm senast från 9 juni 1375 till sin död mellan 1401 och 1404.
Rembold Petersson (en bjälke). Häradshövding i Åkers härad.
Gertrud Rembalsdotter (en bjälke). Gift med Peter Ulfsson i Sövsta (Sövstaätten), väpnare, död 1435.
Peter Remboldtsson
Bengta Petersdotter.

Referenser

Källor
Bengt Hildebrand, Esbjörn Blåpanna och hans arvingar 1934, nedladdningsbar digital version på Personhistoriska samfundet.

Noter

Medeltida svenska ätter
6123 Aristoteles

6123 Aristoteles eller 1987 SH2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 19 september 1987 av den belgiske astronomen Eric W. Elst vid Rozhen-observatoriet. Den är uppkallad efter den grekiske filosofen Aristoteles.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer.

Se även 
 Aristoteles (månkrater)

Referenser 
 

Aristoteles
Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EW Elst
Astronomiska upptäckter 1987
Maja Jakobsen

Maja Jakobsen, född 28 mars 1990 i  Raufoss i Gjøvik, är en norsk handbollsspelare från Raufoss, högernia.

Karriär

Klubblagsspel 
Hon har började elitkarriären i Storhamar Håndball sexton år gammal 2006, men spelade sedan ett år 2008–2009 för Gjøvik innan hon återvände till Storhamar. Säsongen 2010–2011 bytte hon klubb till Byåsen IL i Trondheim men det blev bara ett år. Men hon fick med sig ett silver i Postenligan från Byåsen 2011. Hon återvände till Storhamar 2011 och spelade där i fyra år innan hon provade proffslivet i danska Odense Håndbold 2015–2019. År 2015 vann hon skytteligan i norska högstaligan. Efter fyra år i Odense ville hon hem till Norge och hon blev gravid och vill närmare till nära och kära.

Landslagsspel 
Debuten i landslagssammanhang skedde i juniorlandslaget 2006 där hon spelade 34 matcher till 2008. Jakobsen spelade 31 matcher och antecknades för 114 mål i Norges ungdomslandslag mellan 2008 och 2010, och var med och vann guldmedaljer i  U19 EM 2009 och U20 VM 2010. Den 5 oktober 2012 debuterade hon för det norska A-landslaget mot Ryssland i en oavgjord match 25-25. Hon var sedan med i EM 2012 där Norge vann silver efter att ha förlorat finalen till Montenegro. I EM 2014 vann hon sin största merit då hon blev europamästare med Norge. Efter EM 2014 har bara spelat några få landskamper, den sista 9 oktober 2016 mot Danmark.

Privatliv 
Jakobsen är sambo med fotbollsspelaren Eldar Hadžimehmedović.

Referenser

Externa länkar 

Kvinnor
Födda 1990
Levande personer
Norska handbollsspelare
Europamästare i handboll
Hjelm (ätt)

Hjelm var en adlig ätt med enbart en person, översten sedermera generalmajoren Nils Hjelm (1687–1726), vilken adlades 1706 och introducerades 1723 på Riddarhuset under nummer 1750. Han dog ogift.

Källor

Svenska adelsätter
Opus X

Opus X är en finländsk musikensemble som är verksam i Helsingfors och framför gammal musik på så kallade periodinstrument. 

Opus X, som grundades 1995, har gett konserter och framträtt vid festivaler i varierande besättningar med såväl kammarmusik från barock och klassicism som verk för större besättning, såsom Johan Helmich Romans Drottningholmsmusiken, Johann Sebastian Bachs h-mollmässa och Georg Friedrich Händels Messias. Ledare är barockviolinisten Petri Tapio Mattson (2005). Många av ensemblens medlemmar medverkar också i andra ensembler.

Källor

Finländska musikgrupper
Musikgrupper från Helsingfors
Aristoteles (olika betydelser)

Aristoteles kan syfta på:

 Aristoteles – grekisk filosof
 Aristoteles fysik – Aristoteles teorier om fysik
 Aristoteles Onassis (1906–1975), grekisk entreprenör
 Aristotelesuniversitetet i Thessaloniki – ett grekiskt universitet
 Dimos Aristotelis – en grekisk kommun
 Aristoteles (månkrater) – en nedslagskrafter på månen
 6123 Aristoteles – en asteroid
Wendel (adelsätt)

Wendel är en svensk adelsätt. Den inkom från tyska Brandenburg och blev adlad 1690 med regementskvartersmästaren vid Södermanlands regemente Christopher Adolphf Wendel och introducerad på Sveriges Riddarhus 1723, som adlig ätt nummer 1744. Ätten fortlever i Sverige, där medlemmarna använder namnet von Wendel, och sedan mitten av 1800-talet också i USA, där medlemmarna skriver sig som Wendell. Inga medlemmar av ätten har kunnat identifieras från tillgängliga data bland de biograferade i svenskspråkiga Wikipedia.

Källor

Svenska adelsätter
Eric Pettersson (biografägare)

Eric Albert Pettersson, född 29 april 1897 i Stockholm, död 2 september 1981 i Adolf Fredriks församling i Stockholm, var en svensk biografägare.

Eric Pettersson var son till arbetaren August Verner Pettersson. Han blev 1911 reservmaskinist vid Vanadisbiografen i Stockholm med arbete kvällstid, samtidigt som han arbetade butiksbiträde under dagtid. 1916 anställdes Pettersson som filmuthyrare vid det nygrundade Skandinavisk Filmcentral. Där kom han att utföra olika sysslor, innan han 1919 lämnade bolaget för att delta vid grundandet av Biografiaktiebolaget Rialto. Han var 1919–1921 ledamot av bolagets styrelse. Efter att bolaget gått i konkurs var hade Pettersson olika kortare anställningar vid olika filmdistributionsbolag, bland annat AB Amerikanska Filmkompaniet och Filmaktiebolaget Liberty. 1925 anställdes han vid Paramounts filial i Stockholm, arbetade en tid som programchef vid svärfadern John A. Bergendahls biografkoncern och knöts sedan ljudfilmen slagit igenom till Paramounts svenska inspelningsstudio i Joinville, Paris. Verksamheten upphörde dock sedan ljudinspelningsverksamhet etablerat sig i Sverige, och Pettersson gick i stället över till Nordisk Tonefilm i Köpenhamn, där han arbetade som producent 1931-1935. Han var under denna tid bosatt i Malmö och samtidigt verksam som biografföreståndare, bland annat för Palladium. 1935 anställdes Pettersson av Svensk filmindustri som föreståndare för biografen Spegeln. 1937 lämnade han dock arbetet för att i stället arbeta för distributionsbolaget AB Film. Pettersson blev 1938 ledamot av styrelsen för Sveriges biografägareförbund och var 1941–1964 VD och 1964–1969 ordförande i förbundet. Han var från 1941 redaktör och ansvarig utgivare för tidningen Biografägaren. Pettersson var från 1963 ledamot av styrelsen för Svenska Filminstitutet och ledamot av styrelsen för Filmhistoriska samlingarna. Han är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.

Källor

 Pettersson, Erik Albert på SvenskaGravar.se

Noter

Män
Födda 1897
Avlidna 1981
Personer inom Sveriges näringsliv
Personer från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Balbusteatern

Balbusteatern (latin Theatrum Balbi, italienska Teatro di Balbo) uppfördes på Marsfältet i Rom på initiativ av den romerske politikern och generalen Lucius Cornelius Balbus, en av kejsar Augustus nära förtrogna. Teatern, som invigdes år 13 f.Kr., skadades i en eldsvåda under kejsar Titus (79–81) och restaurerades av kejsar Domitianus (81–96).

Balbusteatern, som var Roms tredje största teater efter Pompejus teater och Marcellusteatern, uppfördes till minne av Lucius Cornelius Balbus seger över garamanterna i antikens Libyen år 19 f.Kr. Teatern innehöll bland annat små kolonner i onyx, en sällsynt ädelsten vid denna tid.

Resterna av Balbusteatern är begravda under Palazzo Caetani och Palazzo Mattei di Giove.

Bilder

Källor

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Rom
Romersk arkitektur i Rom
Friluftsteatrar i Italien
Rione Sant'Angelo
Ej längre existerande teatrar i Italien
Giovanni Domenico De Rossi

Giovanni Domenico De Rossi, född 1619, död 1653, var en italiensk bokförläggare och kartograf. Han är känd för att år 1645 ha publicerat en reviderad utgåva av Antonio Tempestas graverade vy över Rom, Forma Urbis Romae, ursprungligen utgiven år 1593.

Källor
 
 

Italienska kartografer
Italienska förläggare
Män
Födda 1619
Avlidna 1653
Esbjörn Blåpanna och hans arvingar

Esbjörn Blåpanna och hans arvingar, medeltidsstudier kring handlingar i Ribbingska huvudmannaarkivet, är en licentiatavhandling skriven av historikern Bengt Hildebrand och utgiven av Personhistoriska samfundet i Personhistorisk tidskrift nummer 1-4, 1934.

Utredningen behandlar förutom huvudpersonen Esbjörn Blåpanna ett antal frälseätter och innehåller 18 stamtavlor.

Medeltida ätter som presenteras är: Mörbyätten, frälsesläkten Blåpanna, Filip och Bengt Bossons ätt, en gren av ätten Blå (Aspenäsätten), Lasse Karlssons i Berga (Tumbo socken) ätt, Sövstaätten, Rembold Peterssons ätt, Rossviksätten (riddaren Nils Gustafssons och Erik Pukes släkt), Fargaltsätten från Hedensö samt Tandlaätten, frälsesläkten Ruska, Katarina Nilsdotters (av Mörbyätten) fränder och arvingar, Tibble-Vargarnsätten, släktgrenar av ätterna Ulf och Sparre, frälsesläkterna från Yxta, Stubbeätten, frälsesläkten Knagh, en gren av Forstenasläkten och grenar av ätten Ribbing.

Källor
Bengt Hildebrand, Esbjörn Blåpanna och hans arvingar, medeltidsstudier kring handlingar i Ribbingska huvudmannaarkivet. 1934, nedladdningsbar digital version på Personhistoriska samfundet.

Noter

Se även
Bengt Hildebrand

Genealogi
Torvaianica

Torvaianica är en frazione i kommunen Pomezia inom storstadsregionen Rom i regionen Lazio i Italien. Nöjesparken Zoomarine är belägen i Torvaianica.

Pavonas skyddspatroner är den obefläckade Jungfru Maria och aposteln Andreas.

Bilder

Källor

Webbkällor

Externa länkar

Pomezias frazioni
Italiens storstadsregioner

Italiens storstadsregioner (italienska città metropolitane d'Italia) är administrativa enheter i Italien. Italiens storstadsregioner är fjorton till antalet: 

 Bari
 Bologna
 Cagliari
 Catania
 Florens
 Genua
 Messina
 Milano
 Neapel
 Palermo
 Reggio Calabria
 Rom
 Turin
 Venedig

Referenser
Campo Ascolano

Campo Ascolano är en frazione i kommunen Pomezia inom storstadsregionen Rom i regionen Lazio i Italien. En av sevärdheterna är kyrkan Sant'Agostino.

Militärflygplatsen Mario de Bernardi, anlagd år 1937, är belägen i Campo Ascolano.

Källor

Pomezias frazioni
Mörbyätten

Mörbyätten eller Mörby-ätten, är ett nutida konventionellt namn på en svensk medeltida frälseätt som fått sitt namn efter godset Mörby i Husby-Rekarne socken, Eskilstuna kommun. Ätten utdog innan Sveriges Riddarhus grundades 1625, varför den aldrig introducerades där som adelsätt.

Vapen: delad sköld, i övre fältet en gående fågel, i det undre vindruvsklasar

Historia
Mörbyätten, som är namngiven efter godset Mörby, ingår i Bengt Hildebrands licentiatavhandling Esbjörn Blåpanna och hans arvingar från 1934.

Släkttavla
Släkttavla enligt Bengt Hildebrand, Esbjörn Blåpanna och hans arvingar 1934:

Lars
Nils Larsson i Mörby, väpnare. 
Katarina Nilsdotter, gift senast 1398 med Esbjörn Blåpanna (1372-1438).
Arnolf Larsson, var död 1364.
NN Larsdotter, gift med Erik NN.
Mats Eriksson (sparre), nämnd 1395.
Bengta Eriksdotter (sparre), gift med Torsten Gjurdsson, (Oxenstierna), död före 1399-02-15. Se vidare ätten Oxenstierna.

Referenser

Litteratur och källor
Bengt Hildebrand, Esbjörn Blåpanna och hans arvingar 1934, nedladdningsbar digital version på Personhistoriska samfundet.

Noter

Medeltida svenska ätter
Ubon Ratchathani (stad)

Ubon Ratchathani (thai: อุบลราชธานี) är en stad i regionen Isan Thailand, med omkring 106 620 invånare (år 2000). Staden är administrativt centrum i provinsen Ubon Ratchathani. Staden ligger cirka 615 kilometer nordöst om Bangkok, och är förbunden med denna via flyg och fyrfilig motorväg.

Källor 

Orter i Thailand
Blåpanna

Blåpanna eller Blåpannasläkten, var en svensk medeltida frälseätt som troligen fått sitt namn efter ättens vapen, som förde ett människoansikte i skölden. Ätten utdog innan Sveriges Riddarhus grundades 1625, varför den aldrig introducerades där som adelsätt.

Vapen: ett människoansikte, omgivet av strålar.

Historia
Blåpannasläkten, som är troligen namngiven efter ättens vapenmärke, ett människoansikte omgivet av strålar i vapenskölden, ingår i Bengt Hildebrands licentiatavhandling Esbjörn Blåpanna och hans arvingar från 1934. Förutom Esbjörn Blåpanna, är enligt Hildebrand endast ytterligare person med namnet (utan sigill) från 13 oktober 1397, med texten "Nils domare och nämnd i Yttre Tör ger Rötker 'Krouwel' fasta på jord, som han först köpt av Birger Jonsson som heter Bla-panne, bland annat i Skrubba, samt Hammarby, och Mörby i Österhaninge".

Släkttavla
Släkttavla enligt Bengt Hildebrand, Esbjörn Blåpanna och hans arvingar 1934:

NN
Dotter, gift med Ragvald. Hade dottern Ingrid Ragvaldsdotter, gift med Anders Ruska.
Dotter, gift med Lars Larsson. Hade barnen Hemming Larsson (3 hjärtan) och Ingrid Larsdotter, gift med Anders Horn.
Esbjörn Blåpanna (1372-1438). Gift senast 1398 Katarina Nilsdotter (Mörbyätten). Flera barn; döda unga.
Jon
Birger Jonsson Blåpanna. Sålde jord på Södertörn 1397.

Referenser

Litteratur och källor
Bengt Hildebrand, Esbjörn Blåpanna och hans arvingar 1934, nedladdningsbar digital version på Personhistoriska samfundet.

Noter

Medeltida svenska ätter
Gill Sans

Gill Sans är ett typsnitt ritat 1926 av Eric Gill.

Typsnittet är baserat på Edward Johnstons typsnitt Johnston Sans som används för Londons tunnelbana och arbetades fram 1926 av Eric Gill. Typsnittet lanserade kommersiellt 1928 av Monotype som Gill Sans. 1929 användes typsnittet av London and North Eastern Railway varefter dess popularitet ökade.

Gill Sans används i logotyper av ett stort antal kända företag. Ett av dessa är Rädda Barnen. Med anledning av att det uppmärksammats att Eric Gill var pedofil meddelade Rädda Barnen 2009 att de hade för avsikt att byta typsnitt i sina publikationer.

Användning 
Exempel på företag som använder Gill Sans i sina logotyper:
 BBC
 Monotype
 British Rail
 Benetton
 Tommy Hilfiger
 Saab
 Rädda Barnen

Referenser

Noter 

Typsnitt
Anne Kristin Lund

Anne Kristin Lund, född 26 februari 1952, död 3 juni 2019 i Oslo, var en norsk diplomat.

Lund var utbildad civilekonom och arbetade från 1979 inom utrikestjänsten. Hon var underdirektör i Utrikesdepartementet 1994–1997, ministerråd vid Norges ambassad i Stockholm 1997–2009, samt expeditionschef i Utrikesdepartementet 2002–2009 och återigen från 2014. Åren 2009–2014 innehade hon posten som Norges ambassadör i Stockholm.

Källor 

Norges ambassadörer i Sverige
Avlidna 2019
Kvinnor
Födda 1952