kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rosengatan, Stockholm

Rosengatan är en gata på Norrmalm i Stockholm som sträcker sig mellan Döbelnsgatan och Luntmakargatan. Gatan fick sitt nuvarande namn 1879.

Historik

Rosengatan var till en början en privat gata och omnämndes första gången på en bygghandling från 1866. Namnet härrör från kvarteret Rosenbusken, som ursprungligen låg norr och söder om gatan. Rosengatan var således en del av kvartersmarken. Kvartersnamnet Rosenbusken är känt sedan 1702 och omfattade även norra delen av det i söder belägna kvarteret Oxen mindre. På 1920-talet fick kvartersdelen mellan Rosengatan och Tegnergatan namnet Törnet. 

År 1879 erbjöd ägaren till Rosenbusken att utan ersättning överlämna gatan till Stockholms stad under förutsättning att staden ”låter på sin bekostnad förse gatan med stensatt eller makadamiserad körbana samt stensatta trottoarer inom huggen kant- och rännsten…” Tidigare erbjudanden hade avvisats av staden men en dom i Svea hovrätt från den 27 maj 1870 förpliktigade ägaren att ständigt hålla gatstumpen öppen för allmänheten.  1879 fann beredningsutskottet att gatans kvartersmark skulle ändras till gatumark och att Stockholms stad för all framtid skulle svara för gatans underhåll. Samtidigt fastställdes det redan inarbetade namnet ”Rosengatan”.

Bilder

Byggnader
Dagens bebyggelse längs Rosengatan består av tre fastigheter som samtliga tillkom mellan 1948 och 1978. Den äldre bebyggelsen härrörde från 1800-talets andra hälft och revs.
Rosengatan 1–3 (fastighet Rosenbusken 22, KFUM-huset) uppfördes 1969–1978 efter ritningar av Ervin Pütsep och Ants Endre.
Rosengatan 5 (fastighet Rosenbusken 19) uppfördes 1948-1951 efter ritningar av Backström & Reinius.
Rosengatan 4–6 (fastigheten Törnet 10) upptar hela gatans norra sida och byggdes 1954–1957 efter ritningar av arkitekt Björn Hedvall. En minnestavla på fasaden talar om: "Folksam rev det gamla och byggde nytt för Stadens arbetsnämnd 1956."

Källor

RAÄ:s bebyggelseregister: STOCKHOLM ROSENBUSKEN 22 - husnr 1.
RAÄ:s bebyggelseregister: STOCKHOLM ROSENBUSKEN 19 - husnr 1.
Bygglovsritningar för fastigheten Törnet 10 upprättade av arkitekt Björn Hedvall den 6 juli 1955.

Externa länkar

Gator och torg på Norrmalm
Alplångöra

Alplångöra (Plecotus macrobullaris) är en fladdermus i familjen läderlappar som förekommer i Europa och i västra Asien.

Taxonet beskrevs 1965 som underart till långörad fladdermus (Plecotus auritus) eller till grå långörad fladdermus (Plecotus austriacus). Året 2002 fick två nyupptäckta populationer i Alperna de nya vetenskapliga namnen Plecotus alpinus och Plecotus microdontus. Ett år senare blev det känt att de är identiska med Plecotus macrobullaris.

Utseende 
Med 3,7 till 4,6 cm långa underarmar är arten medelstor bland europeiska fladdermöss. Den har liksom andra släktmedlemmar stora öron. Det finns en tydlig gräns mellan den gråa, bruna eller gråbruna pälsen på ovansidan och den ljusgråa till vita pälsen på undersidan. Håren som bildar ovansidans päls är nära roten mörkast. Kännetecknande är en liten trekantig knöl (eller kudde) nedanför munnen. Alplångöra har en brun till ljusbrun flygmembran.

Utbredning 
Fladdermusen förekommer främst i bergstrakter från Pyrenéerna över Alperna och Balkanhalvön till Anatolien, Kaukasus, Iran och Syrien. Den når upp till 2800 meter över havet och den hittas även i låglandet. Arten vistas i olika habitat. Den registrerades i Schweiz i lövfällande skogar, i buskskogar och över ängar. I Pyrenéerna är den känd från övergångszoner mellan tät och öppen växtlighet samt från odlade områden men den undviker täta skogar. Vid Medelhavet besöker Plecotus macrobullaris löv- och barrskogar.

Ekologi 
Under sommaren upptäcktes vilande individer i byggnader, bland annat i kyrktorn. För vinterkvarteren saknas uppgifter.

För arten registrerades ett ytterst komplext rop, där frekvenssvepet börjar med hög frekvens och sveper nedåt. Den kortaste signalen varde bara i 0,8 ms och frekvensen minskade från 46 kHz till 23 kHz. Den längsta signalen var 7,3 ms lång med en minskning från 42 kHz till 15 kHz.

Arten jagar fjärilar som troligen kompletteras med tvåvingar och skalbaggar. Före ungarnas födelse bildar honor egna flockar (eller kolonier) som är skilda från hannarna och som har högst ett tiotal medlemmar.

Status 
Troligen påverkas arten när slitna byggnader blir återställd. Även landskapsförändringar kan påverka fladdermusen. Alplångöra förekommer i flera naturskyddsområden och den listas av IUCN som livskraftig (LC).

Referenser 

Läderlappar
Däggdjur i palearktiska regionen
Heinz Zander

Heinz Zander, född 2 oktober 1939 i Wolfen, är en tysk målare, tecknare, grafiker, illustratör och författare. Han studerade under Bernhard Heisig vid Hochschule für Grafik und Buchkunst Leipzig från 1959 till 1964. Åren 1967 till 1970 var han Meisterschüler under Fritz Cremer vid Akademie der Künste i Berlin. Han bor och verkar sedan 1970 i Leipzig och är förknippad med rörelsen Leipzigskolan.

Hans oljemålningar är påverkade av manierismen, något han drev längre än någon annan tysk från samma generation. Hans motiv är ofta hämtade från mytologi, antikens litteratur, medeltida legender och folksagor. Han har även skrivit romaner, noveller och essäer.

Källor

Noter

Externa länkar

Födda 1939
Levande personer
Personer från Sachsen-Anhalt
Tyska essäister
Tyska författare under 1900-talet
Tyska grafiker
Tyska illustratörer
Tyska målare under 1900-talet
Tyska målare under 2000-talet
Tyska novellförfattare
Tyska romanförfattare
Tyska tecknare
Tyskspråkiga essäister
Tyskspråkiga novellförfattare
Tyskspråkiga romanförfattare
Östtyskar
Män
Özlem Cekic

Özlem Sara Cekic (kurdiska: Çekiç, uttalas: Chekich), född 7 maj 1976 i Ankara, Turkiet, är en dansk före detta politiker för Socialistisk Folkeparti (SF) med kurdiskt ursprung. Numera är hon rådgivare, föreläsare och debattör. Hon var folketingsledamot 2007–2015.

Bakgrund 
Cekic föddes 1976 i Ankara, men är ursprungligen från Haciömeroğlu, en kurdisk by belägen i Konya, gränsen till Ankara. Hon flyttade till Danmark från Finland när hon var 10 år gammal och är uppväxt i Vesterbro. Examen avlade hon från Rysensteen Gymnasium 1996 och tog sjuksköterskeexamen år 2000. Fram till 2007 arbetade hon på Rigshospitalet. Tidigare har hon arbetat inom psykiatri, bland annat vid distriktspsykiatri med traumatiserade flyktingar och invandrare, Sankt Hans Hospital 2006–2007 med narkomaner på gatunivå och i Barn- och ungdomspsykiatrisk avdelning på Bispebjerg Hospital mellan 2000 och 2004.

Politisk karriär 
Özlem Cekic gick med i SF efter folketingsvalet 2001 och blev kandidat för Socialistisk Folkeparti 2005, där hon endast fick 168 röster i folketingsvalet 2005. Under folketingsvalet 2007 blev hon invald i folketinget, den första kvinnliga ledamoten med en muslimsk invandrarbakgrund. I folketingsvalet 2011 förlorade SF många av det platser det hade vunnit i valet 2007, vilket innebar att hon eller den andra SF-folketingsledamoten Kamal Qureshi skulle behöva lämna parlamentet. Cekic förklarades som vinnaren med 5 383 röster mot Qureshis röster 1 977.

Vid folketingsvalet 2015 förlorade Socialistisk Folkeparti 9 av sina 16 platser i parlamentet och Cekic omvaldes inte.

Externa länkar 
 Özlem Cekics officiella hemsida

Källor 

Folketingsledamöter från Socialistisk Folkeparti
Födda 1976
Levande personer
Kvinnor
Personer från Ankara
Agulhas

Agulhas kan syfta på:

 Agulhas II – ett sydafrikanskt isbrytande försörjnings- och polarforskningsfartyg
 Kap Agulhas – den afrikanska kontinentens sydligaste punkt
 Agulhas nationalpark – en nationalpark vid Afrikas sydligaste udde
 Agulhasströmmen – en varm havsström i Indiska oceanen
 Agulhaslärka – en fågel i familjen lärkor
Fiskaruddens naturreservat

Fiskaruddens naturreservat är ett naturreservat om 4,4 hektar beläget utanför Herräng i Norrtälje kommun. Naturreservatet består av en udde med gammal betesmark och växtlighet som är typisk för skärgården, samt områden med barr- och lövskog.

Referenser

Naturreservat i Norrtälje kommun
Naturskyddsområden bildade 1973
Natura 2000-områden i Stockholms län
Ingrid Klar

Ingrid Klar, född Ingrid Mårtensdotter den 5 mars 1798 i Mjöbäcks socken i Älvsborgs län död den 13 november 1902 i Norra Hestra församling Jönköpings län, var vid sin död landets äldsta invånare samt den sista överlevande personen i Sverige född på 1700-talet.

Klar föddes 1798, dotter till soldat Mårten Tholander (1770–1804) och Maria Jonasdotter (1770–1844). Den 22 mars 1820 gifte hon sig i Öreryds kyrka med soldaten Mattias Klar (1799–1872) och fick med honom 8 barn, 28 barnbarn och 72 barnbarnsbarn.

Hon hade vid sin död god hörsel, talförmåga, syn och minne och kunde förklara händelser under ett helt århundrade. Då hon fyllde 102 år fick hon 100 kronor i gåva från kungen.

Klar är begraven på Norra Hestra kyrkogård, hennes grav bekostades av Oscar II 1902.

Se även 
 Sjul Svensson

Referenser 

Kvinnor
Födda 1798
Avlidna 1902
Svenska hundraåringar
Personer från Mjöbäcks socken
Ancylustiden

Ancylustiden kallas den del av kvartärtiden, som motsvarar Östersjöns ancylusstadium. Namnet härstammar från sötvattenssnäckan Ancylus fluviatilis som rikligt förekom i Östersjön under denna tid som då var en insjö innehållandes sötvatten, förbunden med havet genom Svea älv. I den absoluta tidsskalan infaller ancylustiden omkring 6900 – 5000 f. Kr. Det var under denna tid, som förelöparna till vår flora och fauna, inklusive människan, invandrade på de landbryggor, som under skedets början över de danska öarna och södra Östersjön förband södra Sverige med kontinenten.

Det är under ancylustiden som en större uträckning av människospår för första gången kan iakttas under Sveriges fornhistoria. Det förekom rikligt med villebråd och vattnet gav goda möjligheter till fiske vilket utgjorde människornas två huvudsakliga livnäringar. De saknade förmodligen fasta bostäder och strövade runt som jägare och fiskare. Med sig förde de hunden, vilket är det äldsta husdjur som påträffats i Sverige. 

Fynd från ancylustiden består framförallt av ströfynd såsom harpuner, ljusterspetsar, dolkar och knivar som påträffats ända upp i Jämtland. Endast ett fåtal boplatser är kända varav den vid Sandarna inom Göteborgs stadsområde samt den vid Ageröd nordväst om Ringsjön i Skåne kan nämnas.

Karakteristiskt för ancylustidens skogar var rikedomen på asp och hassel, ”hassellundarnas tid”. De ädla lövträden invandrade mot slutet av ancylustiden i följande ordning: alm, al, ek, lind. Klimatet tycks under denna tid ha varit svalt och ganska torrt (borealt), troligen under inflytande av en relativt permanent anticyklon över den kvardröjande återstoden av inlandsisen i norr. Sjöarnas vattenstånd sänktes och skogarna vandrade ut på de torrlagda stränderna.

Källor
 ''Svensk Uppslagsbok’’, Band 1, 1947–1955. (spalt 940)
 Rosén, Jerker, Den svenska historien, Från stenålder till vikingatid, 1966 & 1977, sida 41-48

Noter

Kvartär
Östersjön
Magnus af Petersens

Magnus Gustaf af Petersens, född 6 maj 1966, är en svensk kurator.

Magnus af Petersens har studerat på Uppsala universitet. Han har varit kurator på Färgfabriken i Stockholm och på Riksutställningar. Mellan 2002 och 2013 arbetade han på Moderna museet i Stockholm som kurator, gruppledare för enheten Utställningar och samling och som intendent med ansvar för samtida konst samt film och video. Han var chefskurator på Whitechapel Gallery i London mellan januari 2013 och januari 2017. Han var sedan chef för Bonniers konsthall i Stockholm. I augusti 2019 annonserade Bonniers Konsthall att Magnus af Petersen lämnar Bonniers konsthall efter att tjänsten dragits in av besparingsskäl.

Han var kurator för utställningen i Nordiska paviljongen vid Konstbiennalen i Venedig 2011, med verk av Fia Backström och Andreas Eriksson. Magnus af Petersens har medarbetat i konsttidskiften Hjärnstorm.

Bibliografi i urval
Teresa Hahr, Magnus af Petersens och Cecilia Widenheim (redaktörer): Moderna museet – boken, Moderna museet, Stockholm 2004,

Källor
Om Magnus af Petersens på Moderna museets webbplats

Noter

Externa länkar
Intervju med Magnus af Petersens den 7 december 2015, Museum of Non-visible Art:s webbplats (ljudfil på engelska, 30 minuter)

Svenska kuratorer
Födda 1966
Levande personer
Män
Magnus
Vintersbo herrgård

Vintersbo herrgård är en herrgård i Norrköpings kommun.

Nuvarande huvudbyggnad uppfördes 1870 av Slottsherren Greve Nils Samuel von Koch som då var ägare till Gottenvik. Han var god vän med en fransk arkitekt som ombads bygga ett ”franskt minislott” där källaren i byggnaden utgör resterna av det torn som Lars Vinter lät bygga. Byggnadsstilen representerar nyrenässans.

1920 styckades Vintersbo Herrgård av och såldes till Norrköpings stad och blev ett behandlingshem för alkoholister. I mitten av 1900-talet avvecklades vårdverksamheten och herrgården har sedan dess varit i privat ägo.

Herrgårdar i Östergötland
Byggnader och anläggningar i Norrköpings kommun
Christian Rivers

Christian Rivers, född 1974 i Wellington, Nya Zeeland, är en nyzeeländsk filmregissör. Han har sen tidigare arbetat med storyboards och specialeffekter på flera av Peter Jacksons filmer som Braindead och King Kong där han belönades med en Oscar för bästa specialeffekter. Rivers långfilmsdebuterade med bokfilmatiseringen Mortal Engines år 2018.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Födda 1974
Män
Levande personer
Nyzeeländska filmregissörer
Personer från Wellington
945 Barcelona

945 Barcelona eller 1921 JB är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 3 februari 1921 av den spanske astronomen Josep Comas i Solà vid Observatori Fabra i Barcelona. Den har fått sitt namn efter den katalanska staden Barcelona.

Asteroiden har en diameter på ungefär 25 kilometer. Den tillhör och har givit namn åt asteroidgruppen Barcelona.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Barcelona-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av J Comas i Solà
Astronomiska upptäckter 1921
Barcelona
986 Amelia

986 Amelia eller 1922 MQ är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 19 oktober 1922 av den spanske astronomen Josep Comas i Solà vid Observatori Fabra i Barcelona. Den har fått sitt namn efter upptäckarens fru.

Asteroiden har en diameter på ungefär 48 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av J Comas i Solà
Astronomiska upptäckter 1922
Ernst Hellgren

Ernst Gustaf Hellgren, född 30 juli 1860 i Strängnäs, död 4 december 1920 i Visby, var en svensk militär.

Ernst Hellgren var gift med Ella Hellgren (född Torelius) och son till handlaren Gustaf Hellgren. Efter mogenhetsexamen i Strängnäs 1880 blev han volontär vid Svea artilleriregemente och sedan han avlagt officersexamen 1882 underlöjtnant vid Gotlands nationalbeväring, och kom därefter att förbli knuten till Gotland under resten av sitt liv, så när som på en sejour som elev vid Gymnastiska centralinstitutet varpå han avlade en gymnastikdirektörsexamen. Hellgren blev 1887 underlöjtnant vid Gotlands artillerikår, 1890 befordrad till löjtnant och var 1890–1899 kårens adjutant. Från 1890 tjänstgjorde han även som gymnastiklärare vid Visby högre allmänna läroverk. Hellgren befordrades 1898 till kapten och var 1899–1913 tygmästare. 1903 blev han stadsfullmäktige i Visby. Hellgren blev 1907 gymnastikinspektör för folkskolorna inom Visby stift, intendent för Gotlands fornsal 1908 och var 1910-1918 ledamot av Gotlands läns landsting. Hellgren befordrades 1912 till major och tjänstgjorde 1914–1915 som chef för Gotlands artillerikårs depå. Han blev 1918 befordrad till överstelöjtnant. Hellgren blev 1918 korresponderade ledamot av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien.

Ernst Hellgren är begravd på Östra kyrkogården i Visby.

Källor

Noter 

Svenska militärer under 1800-talet
Svenskt museifolk
Personer från Strängnäs
Gravsatta på Östra kyrkogården i Visby
Födda 1860
Avlidna 1920
Män
Sigurd Rambusch

Sigurd Rambusch kan syfta på:

* Sigurd Rambusch (1861–1919), dansk läkare
 Sigurd Rambusch (född 1931), dansk arkivarie
Friedrich Heinrich von Seckendorff

Friedrich Heinrich Reichsgraf von Seckendorff, född 5 juli 1673 i Königsberg in Bayern, död 23 november 1763 i Meuselwitz, var en österrikisk-tysk militär, diplomat och fältmarskalk. Han var i tjänst hos furstehuset Habsburg i Österrike, men senare gick han med i bayerska armén.

Han var son till en officer från hertigdömet Sachsen-Gotha och sonson till en tysk statsman, Veit Ludwig von Seckendorff. Han studerade juridik vid universiteten i Jena, Leipzig och Leiden. 1693 började han sin militärtjänst i Sachsen-Gothas armé och 1697 i Ansbachs armé (hans regemente överfördes 1698 till den kejserliga armén).

Referenser 
 Stadt Königsberg in Bayern – Friedrich Heinrich Reichsgraf von Seckendorff biografi

Externa länkar 

Bayrare
Födda 1673
Avlidna 1763
Män
Österrikiska diplomater
Österrikiska fältmarskalkar
Österrikiska militärer under 1700-talet
Tyska diplomater
Tyska fältmarskalkar
Tyska militärer under 1600-talet
Tyska militärer under 1700-talet
Deltagare i slaget vid Malplaquet
Deltagare i slaget vid Ramillies
Deltagare i slaget vid Blenheim
Japan i olympiska sommarspelen 1968

Japan deltog med 171 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1968 i Mexico City. Totalt vann de elva guldmedaljer, sju silvermedaljer och sju bronsmedaljer.

Medaljer

Guld
 Shigeo Nakata - Brottning, fristil, flugvikt.
 Yojiro Uetake - Brottning, fristil, bantamvikt.
 Masaaki Kaneko - Brottning, fristil, fjädervikt.
 Muneji Munemura - Brottning, grekisk-romersk stil, lättvikt.
 Yukio Endo, Sawao Kato, Takeshi Kato, Eizo Kenmotsu, Akinori Nakayama och Mitsuo Tsukahara - Gymnastik, mångkamp.
 Sawao Kato - Gymnastik, mångkamp.
 Sawao Kato - Gymnastik, fristående.
 Akinori Nakayama - Gymnastik, ringar.
 Akinori Nakayama - Gymnastik, barr.
 Akinori Nakayama - Gymnastik, räck.
 Yoshinobu Miyake - Tyngdlyftning, 60 kg.

Silver
 Hideo Fujimoto - Brottning, grekisk-romersk stil, fjädervikt.
 Kenji Kimihara - Friidrott, maraton.
 Akinori Nakayama - Gymnastik, fristående.
 Yukio Endo - Gymnastik, hopp.
 Masashi Ohuchi - Tyngdlyftning, 75 kg.
 Setsuko Yosjida, Suzue Takayama, Toyoko Iwahara, Youko Kasahara, Aiko Onozawa, Yukiyo Kojima, Sachiko Fukanaka, Kunie Shishikura, Setsuko Inoue, Sumie Oinuma, Makiko Furakawa och Keiko Hama - Volleyboll.
 Masayuki Minami, Katsutoshi Nekoda, Mamoru Shiragami, Isao Koizumi, Kenji Kimura, Yasuaki Mitsumori, Naohiro Ikeda, Jungo Morita, Tadayoshi Yokota, Seiji Oko, Tetsuo Satō och Kenji Shimaoka - Volleyboll.

Brons
 Eiji Morioka - Boxning, bantamvikt.
 Kenzo Yokoyama, Hiroshi Katayama, Masakatsu Miyamoto, Yoshitada Yamaguchi, Mitsuo Kamata, Ryozo Suzuki, Kiyoshi Tomizawa, Takaji Mori, Aritatsu Ogi, Eizo Yuguchi, Shigeo Yaegashi, Teruki Miyamoto, Masashi Watanabe, Yasuyuki Kuwahara, Kunishige Kamamoto, Ikuo Matsumoto, Ryuichi Sugiyama och Masahiro Hamazaki - Fotboll.
 Akinori Nakayama - Gymnastik, mångkamp.
 Takeshi Kato - Gymnastik, fristående.
 Sawao Kato - Gymnastik, ringar.
 Eizo Kenmotsu - Gymnastik, räck.
 Yoshiyuki Miyake - Tyngdlyftning, 60 kg.

Källor 
 

1968 i Japan
Nationer i olympiska sommarspelen 1968
1968
1626 Sadeya

1626 Sadeya eller 1927 AA är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 10 januari 1927 av den spanske astronomen Josep Comas i Solà vid Observatori Fabra i Barcelona. Den har fått sitt namn efter Sociedad Astronomica de España y America.

Asteroiden har en diameter på ungefär 48 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Astronomiska upptäckter av J Comas i Solà
Astronomiska upptäckter 1927
Hans Hellmer

Hans Valentin Hellmer, född 17 juli 1898 i Helsingborg, död 23 mars 1949 i Lund, var en svensk röntgenolog.

Hans Helmar var son till löjtnant Sven August Helmer. Efter studentexamen i Helsingborg 1915, blev han student vid Lunds universitet och avlade medicine kandidatexamen 1919. År 1928 blev Hellmer medicine licentiat vid Karolinska institutet och var 1928–1933 biträdande läkare vid Sophiahemmets röntgeninstitut. Åren 1933–1935 var han underläkare vid Lunds lasaretts radiologiska institution och konsulterande röntgenolog hos Försäkringsrådet 1931–1938. Dessutom var han biträdande överläkare vid Lunds lasaretts röntgendiagnostiska avdelning från 1935. Hellmer blev 1935 medicine doktor och docent i röntgendiagnostik vid Lunds universitet 1935. År 1943 blev han överläkare vid röntgendiagnostiska avdelningen och lärare i röntgendiagnostik vid Lunds universitet och 1946 professor i röntgendiagnostik där.

Källor 

Svenska professorer i radiologi
Forskare från Helsingborg
Personer verksamma vid Lunds universitet
Gravsatta på Krematoriekyrkogården i Helsingborg
Män
Födda 1898
Avlidna 1949
Svenska forskare under 1900-talet
1655 Comas Solá

1655 Comas Solá eller 1927 WG är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 28 november 1929 av den spanske astronomen Josep Comas i Solà vid Observatori Fabra i Barcelona. Den har fått sitt namn efter sin upptäckare.

Asteroiden har en diameter på ungefär 48 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av J Comas i Solà
Astronomiska upptäckter 1929
1708 Pólit

1708 Pólit eller  1929 XA är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 30 november 1929 av den spanske astronomen Josep Comas i Solà vid Observatori Fabra i Barcelona. Den har fått sitt namn efter den spanske astronomen Isidre Pòlit.

Asteroiden har en diameter på ungefär 28 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av J Comas i Solà
Astronomiska upptäckter 1929
Sigurd Rambusch (arkivarie)

Sigurd Rambusch, född 21 december 1931 i Esbjerg, är en dansk arkivarie.

Biografi 
Rambusch är son till advokaten och motståndsmannen Hartvig H. Rambusch. År 1950 avlade Rambusch examen i Esbjerg och gick sedan på Askovs folkhögskola fram till 1951. Från 1955 studerade han amerikansk historia vid Fulbright-programmet på University of Kansas, USA, och fullföljde stipendiet med graden Master of Arts 1957. År 1963 blev han anställd på Rigsarkivet där han var anställd i 38 år. Rambusch fick flera studieprojekt på olika arkiv i Europa. År 1960 skickades han till Sovjetunionen och Polen, och under 1970-talet till Västtyskland och Storbritannien. 

Han har också varit engagerad i ett antal branschorganisationer. Bland annat har han sedan 1986 varit medlem i styrelsen för Föreningen för Historia, Litteratur och Konst, och han var länge medlem i Udgiverselskabet for Danmarks Nyeste Historie.

Rambusch har också ett stort intresse för lokalhistoria och kyrkliga frågor, och i detta sammanhang sedan 1977, varit medlem i Rødovre Sogns Menighedsråd och sedan 1992 ordförande i samma förening. Den 30 november 1988 blev han en riddare av Dannebrogorden. Rambusch har skrivit böcker i synnerhet på historiska och lokalhistoriska ämnen och 1993 fick han i uppdrag att arbeta på Den Store Danske Encyklopædi där han har bidragit med olika artiklar. 

Han gifte sig med 12 augusti 1960 med arkitekten Marta Simon (29 april 1936 – 2008), dotter till Pál Simon och Margit F. Horváth.

Referenser 
 

Danska arkivarier
Danska historiker
Historiker under 1900-talet
Danska forskare under 1900-talet
Personer från Esbjerg
Födda 1931
Levande personer
Män
Richard M. Zacharias

Richard Mauritz Zacharias, född 21 november 1919 i Stockholm, död där 7 december 1989, var en svensk advokat. Han var bror till John Zacharias och far till Tom Zacharias.

Zacharias, som var son till direktör Efraim Zacharias och Hanna Kopowski, avlade studentexamen 1937 och blev juris kandidat 1943. Han var notarie och tillförordnad assessor i Stockholms rådhusrätt 1943–1945, amanuens i nedre justitierevisionen 1944, tillförordnad rådman i Eskilstuna rådhusrätt 1945 och kronoombud vid skatteverket i Stockholm 1946–1947. Han var biträdande jurist hos advokat Axel Hemming-Sjöberg 1945–1948 och bedrev egen advokatverksamhet från 1949. Han var vice ordförande i handelskammaren Sverige-Israel från 1961 och ordförande i Djurgårdens IF:s tennissektion från 1959.

Källor

Noter

Svenska jurister
Svenska advokater
Födda 1919
Avlidna 1989
Män
Jurister från Stockholm