kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vladimir Tkatjov

Vladimir Eduardovitj Tkatjov, ryska: Влади́мир Эдуардович Ткачёв, född 5 oktober 1995, är en rysk professionell ishockeyforward som spelar för Los Angeles Kings i National Hockey League (NHL). Han har tidigare spelat för Avangard Omsk, SKA Sankt Petersburg, Admiral Vladivostok och Salavat Julajev Ufa i Kontinental Hockey League (KHL); SKA-Neva i Vyssjaja chokkejnaja liga (VHL); Moncton Wildcats och Remparts de Québec i Ligue de hockey junior majeur du Québec (LHJMQ) samt Omskie Jastreby och SKA-1946 i Molodjozjnaja chokkejnaja liga (MHL).

Tkatjov blev aldrig NHL-draftad.

Statistik

Internationellt

Referenser

Externa länkar
Vladimir Tkachev NHL Statistics – Hockey-Reference.com
Vladimir Tkachev (b.1995) hockey stats and profile at hockeydb.com

Ryska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2022
Män
Födda 1995
Levande personer
Personer från Omsk
Ryska ishockeyspelare
Ryska idrottare under 2000-talet
Spelare i Omskie Jastreby
Spelare i Avangard Omsk
Spelare i Moncton Wildcats
Spelare i Remparts de Québec
Spelare i SKA Sankt Petersburg
Spelare i SKA-Neva
Spelare i SKA-1946
Spelare i Admiral Vladivostok
Spelare i Salavat Julajev Ufa
Spelare i Los Angeles Kings
NHL-spelare som inte blivit valda i NHL Entry Draft
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2022 från Ryssland
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 2022
Valerius Maximus

Valerius Maximus var en romersk författare under första århundradet efter vår tideräkning. Hans enda kända verk är Facta et dicta memorabilia, en moraliserande anekdotsamling i nio böcker.

Inte mycket är känt om Valerius Maximus liv, annat än det som framkommer av hans böcker. Han följde med Sextus Pompejus (konsul år 14) när denne reste till Asien, och Pompejus tros ha varit hans mecenat. Sitt verk dedikerade han till kejsar Tiberius.

Varje bok i Facta et dicta memorabilia behandlar ett antal företeelser med olika rubriker. Första boken behandlar religiös rit, den andra samhälleliga institutioner, och den tredje till sjätte dygder. Den sjunde verkar inte ha något överhängande tema. Exemplen som tas upp i böckerna är uppdelade i romerska och utländska. Maximus använde använde Cicero, Livius, Sallustius, Pompejus Trogus och även Nepos som källor. Hans verk anses inte ha särskilt stort litterärt värde, även om det bevarat många historiska uppgifter som annars skulle gått förlorade.

Källor

Externa länkar 
 Facta et dicta memorabilia i originalspråk på Perseus Digital Project
 Facta et dicta memorabilia i originalspråk på LacusCurtius
 Facta et dicta memorabilia i engelsk översättning på Attalus.org

Romerska författare
Män
Latinskspråkiga författare
Personer i Romerska riket under 000-talet
HD 63922

HD 63922 är en trippelstjärna belägen i den södra delen av stjärnbilden Akterskeppet, som också har Bayer-beteckningen P Puppis. Den har en skenbar magnitud av ca 4,11 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 2,0 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 1 600 ljusår (ca 510 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 24 km/s.

Egenskaper
Primärstjärnan HD 63922 A är en blå till vit jättestjärna av spektralklass B0 III. Den har en massa som är ca 19 solmassor, en radie som är ca 12 solradier och har ca 3 200 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 31 200 K.

HD 63922 A har en nära följeslagare, HD 63922 Ab, av magnitud 7,19 separerad med 0,3 bågsekund och en mera avlägsen, HD 63922 B, av magnitud 8,79 med en separation av59,1 bågsekunder.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/38164/hd63922.

 

		
Stjärnbilden Akterskeppet
HR-objekt
HD-objekt
Bayerobjekt
Blåa jättar
Trippelstjärnor
Schöning

Schöning, även skrivet Schøning, är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Carl Schöning (1875–1954), svensk militär
 Carl Johan Schöning (1809–1886), svensk grosshandlare
 Frithiof Schöning (1839–1893), svensk sågverksägare och politiker
 Gabriel Schöning (1854–1908), svensk grosshandlare
 Gerhard Schøning (1722–1780), norsk historiker
 Jakob Schøning (1856–1934), norsk ämbetsman och politiker
 Ludvig Schöning (1834–1910), svensk militär
 Paul Schöning (född 1972), svensk musiker
Bodal station

Bodal (stationssignatur Bod) är en av Lidingöbanans stationer belägen i anslutning till bostadsområdet Bodal i kommundelen Baggeby i Lidingö kommun, Stockholms län.

Beskrivning

Bodal är en av Södra Lidingöbanans ursprungliga järnvägsstationer som invigdes i januari 1914. Stationen skulle betjäna de boende vid Bodals gård. År 1916 tillkom ett mötesspår där en stationsföreståndare ansvarade för tågmöten fram tills dubbelspåret stod klart 1949. Till en början fanns ingen väntkiosk vid Bodal. Den byggdes först 1925 intill nordöstra plattformen och tillhörde den minsta typen längs banan. 

När Bodal invigdes var det bara några få resenärer som  nyttjade stationen, men när de nya bostadsområdena stod färdiga på 1950-talet blev Bodal betydelsefull. På ett samtida fotografi syns att det fortfarande skedde höslåtter på åkerfälten utmed banan. Då fanns ingen station mellan Bodal och AGA. Den tillkom först 1968 och uppkallades efter stadsdelen Larsberg. 

Idag har stationer två sidoplattformer som är inbördes förskjutna med en vägskyddsanläggning för en gång- och cykelväg. Enligt en kulturhistorisk byggnadsinventering klassas Bodals väntkur som kategori 1 vilket innebär ”stort kulturhistoriskt värde”. Ett "modernt" väderskydd av korrugerad plåt med stolpar av räls, som även fanns på stationerna Baggeby och Käpplala, revs i samband med banans upprustning 2013–2015 då de ersattes med dagens väderskydd i glas och stål.

Bilder

Referenser

Noter

Källor
Lidingö Nyheter: Stationshus på Lidingöbanan: Bodal
Jvgfoto.se: Bodal (Bod)
Kulturhistorisk byggnadsinventering Lidingöbanans stationshus och väntkurer. AIX arkitekter (2011)
Järnväg.net: Lidingöbanan Ropsten-Gåshaga
Informationstavla på platsen

Externa länkar

Transportanläggningar i Lidingö kommun
Baggeby
Lidingöbanan
Järnvägsstationer invigda 1914
Bakus järnvägsstation

Bakus järnvägsstation (azerbajdzjanska: Bakı Dəmir Yolu Vağzalı: Bakı Dämir Yolu Vağzalı) är den centrala järnvägsstationen i Azerbajdzjans huvudstad Baku. Den ligger i distriktet Nesimi, omkring tre kilometer nordost om Gamla staden i centrala Baku. Det är en säckstation.

Det är också start- och slutpunkten för Bakus S-tåg som förbinder Baku och Sumgait. Järnvägsstationen är länkad till den bredvidliggande tunnelbanestationen 28 May med en gångtunnel.

Den första järnvägslinjen till Baku byggdes 1880, och gav en förbindelse till Elizavetpol (Ganja) och Tiflis (Tbilisi). En andra linje invigdes 1908, vilken förband Baku med Erivan (Jerevan) och med Jolfa i Persien. Den första järnvägsbyggnaden byggdes i nymorisk stil.

Den nuvarande stationsbyggnaden uppfördes 1926, vilket också är i nymorisk stil. År 1977 renoverades den gamla stationsbyggnaden och en ny stationsbyggnad i brutalistisk stil byggdes bredvid. År 2017 renoverades stationsbyggnaden igen.

Bildgalleri

Se även
Tbilisis centralstation

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln Baku Railway Station på engelskspråkiga Wikipedia.

Referenser

Externa länkar

Järnvägsstationer i Azerbajdzjan
Järnvägsstationer invigda 1880
Byggnader och anläggningar i Baku
Jonas Nordwall

Jonas Frithiof Nordwall, född 5 maj 1873 i Fägre socken, död 30 juni 1955 i Linköping, var en svensk lärare och botaniker.

Jonas Nordwall var son till lantbrukaren och handlaren Anders Nordwall. Han avlade mogenhetsexamen i Skara 1892 och blev filosofie kandidat vid Uppsala universitet 1897. Efter lärarverksamhet från 1899, huvudsakligen i Uppsala, blev han adjunkt vid Uppsala högre allmänna läroverk 1908. Han utnämndes till lektor i biologi och hälsolära samt kemi vid Folkskoleseminariet i Skara 1919, erhöll transport till folkskoleseminariet i Linköping 1933 och avgick 1938. 1915 och 1919 var han tillkallad som sakkunnig i läroverksfrågor. Nordwall företog flera utländska studieresor, bland annat som statsstipendiat till USA 1910. Som författare skrev han en mängd uppsatser i pedagogiska ämnen, bland annat publicerade i Pedagogisk tidskrift, Tidning för Sveriges läroverk och dagspressen. Därutöver utgav han Om växternas näring (1898), Om Sveriges skogar (1902), studiehandledningen Den levande naturen (1906) och Lärobok i kemi (1928).

Källor

Noter 

Svenska botaniker under 1900-talet
Svenska läroboksförfattare
Svenska lärare under 1900-talet
Födda 1873
Avlidna 1955
Män
Personer från Fägre socken
Johanna Rantsi

Johanna Christina Rantsi, född 21 maj 1990 i Styrsö församling, Göteborgs och Bohus län, är en svensk politiker (moderat). Hon är ordinarie riksdagsledamot sedan 2022 (dessförinnan tjänstgörande ersättare 2019), invald för Västra Götalands läns västra valkrets.

Rantsi kandiderade i riksdagsvalet 2018 och blev ersättare. Hon var tjänstgörande ersättare i riksdagen för Ellen Juntti 18 februari–11 april 2019.

Rantsi är ordinarie riksdagsledamot sedan valet 2022. I riksdagen är hon ledamot i trafikutskottet sedan 2022 och suppleant i utbildningsutskottet. Rantsi har varit extra suppleant i arbetsmarknadsutskottet.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Svenska politiker under 2000-talet
Politiker från Göteborg
Födda 1990
Levande personer
Kvinnor
Sofia Amloh

Sofia Maria Margareta Amloh, född 23 maj 1986 i Runtuna församling i Södermanlands län, är en svensk politiker (socialdemokrat). Hon är ordinarie riksdagsledamot sedan 2022 (dessförinnan tjänstgörande ersättare från 2021), invald för Södermanlands läns valkrets.

Amloh är i grunden industriarbetare. Hon har varit kommunpolitiker i Nyköpings kommun, bland annat som ordförande för Vård- och omsorgsnämnden.

Amloh kandiderade i riksdagsvalet 2018 och blev ersättare. Hon var tjänstgörande ersättare för statssekreterare Fredrik Olovsson från 8 september 2021. Sedan valet 2022 är hon ordinarie riksdagsledamot. I riksdagen är Amloh suppleant i arbetsmarknadsutskottet och har varit suppleant i socialutskottet.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Nyköpings kommun
Födda 1986
Levande personer
Kvinnor
Sävar resecentrum

Sävar resecentrum är en planerad järnvägsstation längs med Norrbotniabanans planerade sträckning i Umeå kommun. Tanken är även att hållplatser för busstrafik ska finnas där. Stationen kommer att placeras centralt, och i nära anslutning till E4:an.

Referenser 

Planerade byggprojekt
Transport i Umeå kommun
Byggnader och anläggningar i Umeå kommun
Järnvägsstationer i Västerbottens län
Planerade byggnader
Gottschalk av Orbais

Gottschalk av Orbais,  född omkring 806, död den 30 oktober 868, var en tysk munk.

Gottschalk, som härstammade från Sachsen, gjordes mot sin vilja till munk i Orbais kloster i Soissons stift. Han fann tröst för sitt öde i den augustinska åsikten om predestinationen, vilken han med hänförelse predikade från omkring 837. På synoden i Mainz 848, där han personligen infann sig, dömdes han genom motståndaren Hrabanus Maurus inflytande som kättare och inspärrades av ärkebiskop Hinkmar i klosterfängelse. Synoden i Quierzy 849 bekräftade domen. Gottschalk fördes till klostret i Hautvillers, där han ståndaktigt uthärdade gissling och tjugo års hårt fängelse hellre än att återkalla. Hjalmar Holmquist skriver i Nordisk familjebok: "G. var en af den äldre medeltidens mest betydande religiösa personligheter".

Källor 

 

Tyska munkar
Tyska teologer
Personer i Tyskland under 800-talet
Födda okänt år
Födda 800-talet (decennium)
Avlidna 868
Män
Ugglan
Alexandra Urisman Otto

Alexandra Urisman Otto, född 8 juli 1986, är en svensk journalist.

Biografi
Urisman Otto avlade en masterexamen i juridik vid Lunds universitet 2011, och gick 2015/16 en journalistutbildning för akademiker vid Södertörns högskola. Hon arbetar sedan 2016 som journalist på Dagens Nyheter. Hon har bland annat bevakat flera uppmärksammade rättsfall, men har senare blivit klimatreporter, där hon bland annat följt miljö- och klimataktivisten Greta Thunberg.

Hon blev 2021 första mottagare av Aftonbladets nyinstiftade klimatjournalistpris, med motiveringen "Med enkel matematik och skarp analys blottlägger Alexandra Urisman Otto i en serie artiklar den politiska kohandeln bakom Sveriges klimatmål – en kalkyl som inte håller måttet, där utsläpp trollas bort – och visar därigenom den hisnande diskrepansen mellan karta och verklighet i vår tids ödesfråga".

Tillsammans med fotografen Roger Turesson gav Urisman Otto 2021 ut boken Gretas Resa. SvD:s recensent beskriver hur Urismann Otto låter sin egen kunskaps- och insiktsresa löpa parallellt med Gretas, och att hon arbetar transparent och låter forskningen tala i form av grafer och mångsidiga faktarutor. Kombinerat med unikt bildmaterial får boken en berättigad plats bland flera andra biografiska böcker.

Utmärkelser 
 2021 – Första mottagare av Aftonbladets Klimatjournalistpris.

Bibliografi 
 2021 –

Referenser

Födda 1986
Kvinnor
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Alumner från Lunds universitet
Alumner från Södertörns högskola
Robertsfors resecentrum

Robertsfors resecentrum är en planerad järnvägsstation längs med Norrbotniabanans planerade sträckning i Robertsfors kommun Tankar finns även på att samordna busstrafiken intill järnvägsstationen. Stationen kommer att finnas i nära anslutning till E4:an och Robertsfors bruk samt Jenningsskolan.

Referenser 

Planerade byggprojekt
Transport i Västerbottens län
Robertsfors kommun
Järnvägsstationer i Västerbottens län
Planerade byggnader
Dag Hammarskjöld Library

Dag Hammarskjöld Library är ett bibliotek som ingår i Förenta nationernas högkvarter. Det grundades 1946 som United Nations Library och flyttade till en nybyggd byggnad år 1961. Det är uppkallat efter FN:s tidigare generalsekreterare Dag Hammarskjöld som aktivt verkade för byggandet av ett centralt bibliotek för FN.

Bibliotekbeståndet omfattar mer än  titlar inom två områden: dokument, protokoll och publikationer från FN och dess systerorganisationer samt böcker, tidskrifter och dokument som beskriver projekt som stöds av FN. 

Biblioteket har förbindelse med övriga byggnader på området via tunnlar. Det är inte öppet för allmänheten, men många dokument är tillgängliga digitalt. Tryckt material förvaras också i omkring 350  depåbibliotek i 135 länder runt om i världen.

Källor

Externa länkar 

 officiell hemsida

Bibliotek i delstaten New York
Byggnader för Förenta nationerna
Horsviks naturreservat

Horsviks naturreservat är ett kommunalt naturreservat beläget vid kusten cirka 25 kilometer öster om Nyköping.

Horsvik är ett väl bevarat skärgårdshemman med en intakt gårdsstruktur. Naturreservatet är rikt på växt- och djurarter som återfinns i äldre kulturlandskap och därför ett viktigt område att bevara för den biologiska mångfalden.

Horsviks naturreservat bildades i september 2020.

Bilder

Referenser 
 Horsvik – Länsstyrelsen i Södermanlands län

Noter

Externa länkar 

Naturreservat i Nyköpings kommun
Naturskyddsområden bildade 2020
2020 i Sverige
Baggeby station

Baggeby (stationssignatur Bag) är en av Lidingöbanans stationer belägen i kommundelen Baggeby i Lidingö kommun, Stockholms län.

Beskrivning

Baggeby är en av Södra Lidingöbanans ursprungliga stationer som invigdes i januari 1914. Också det lilla stationshuset är från ursprungstiden och kompletterades fram till 1970-talets slut av en fristående Pressbyråkiosk. Från början fanns bara enkelspår med ett mötesspår vid station Bodal. 

I början av år 1949 lades dubbelspår mellan Baggeby och AGA. Från det tillfället existerar ett fotografi taget av trafikinspektör Einar Lundh den 1 april 1949 som visar hur det första tåget växlar in på det nybyggda dubbelspåret. Plattformen för österut gående trafik låg då mellan spåren. På fotot syns även stationskioskens ursprungliga arrangemang med stationsnamnet på taknocken och ett stationsur av märke Linderoths urfabrik på taket. Båda är numera borttagna och ersatta av en enkel skylt på takfallet.

Baggeby och Bodal var då inga hård frekventerade stationer, men fick allt större betydelse när stadsdelen Baggeby-Bodal bebyggdes med flerfamiljshus under 1950-talet. Efter banans upprustning 2013–2015 finns två plattformar, som ligger mittemot varann med en bomreglerad plattformsövergång mellan båda. Samtidigt förlängdes dubbelspåret ett hundratal meter åt väster. Enligt en kulturhistorisk byggnadsinventering klassas Baggebys väntkur som kategori 1 vilket innebär ”stort kulturhistoriskt värde”.

Bilder

Referenser

Noter

Källor
Lidingö Nyheter: Stationshus på Lidingöbanan: Baggeby
Jvgfoto.se: Baggeby (Bag)
Kulturhistorisk byggnadsinventering Lidingöbanans stationshus och väntkurer. AIX arkitekter (2011)

Externa länkar

Transportanläggningar i Lidingö kommun
Baggeby
Lidingöbanan
Järnvägsstationer invigda 1914
Af Kullberg

af Kullberg var en svensk adlig ätt, adlad den 5 augusti 1818 genom Anders Carlsson af Kullberg som introducerades året därpå. Ätten utslocknade på svärdssidan med Gustaf Artur af Kullberg 1941.

Det fanns ingen med namnet af Kullberg i Sverige den 31 december 2021.

Personer med efternamnet af Kullberg 

 Anders Carlsson af Kullberg
 Karl af Kullberg
 Elsa af Kullberg
 August af Kullberg, militär och tecknare
 Carl af Kullberg, konsul
 Herman af Kullberg, militär

Källor

Externa länkar 

Svenska adelsätter
Till dom som bryr sig

Till dom som bryr sig är det andra studioalbumet av den svenska indiepopgruppen Solen, utgivet den 29 oktober 2014 på Playground Music.

Låtförteckning
"Kom kom kom" – 3:01
"Estelle" – 4:42
"Glöm bort mig nu" – 4:53
"Till dom som bryr sig" – 3:08
"Kedjan" – 3:50
"Låt mig gå" – 4:45
"Förlorare" – 3:40
"Snälla svara" – 3:57
"Solguden" – 3:28
"Genomskinlig" – 4:01

Referenser 

Musikalbum 2014
Svenskspråkiga musikalbum
Känslor säljer / Miljonär

Känslor säljer / Miljonär är det tredje studioalbumet av den svenska indiepopgruppen Solen, utgivet den 24 mars 2017 på Playground Music.

Låtförteckning
"Stäng igen stan" – 4:18
"Miljonär" – 3:24
"Sämst i världen" – 4:39
"Olof, kära Olof" – 3:13
"Acne" – 3:48
"Leonore" – 2:25
"Känslor säljer" – 3:24
"Det bästa jag gjort" – 2:22
"Alicia" – 1:55
"Harpun" – 4:58

Referenser 

Musikalbum 2017
Svenskspråkiga musikalbum
Herman af Kullberg

Sven Anders Herman af Kullberg, född 27 augusti 1848 i Stockholm, död  29 augusti 1906 i Jakob och Johannes församling, Stockholm, var en svensk militär.

Biografi 
af Kullberg var son till August af Kullberg av adelsätten af Kullberg och Sofia Themptander. Vidare var han sonson till biskopen Anders Carlsson af Kullberg och dotterson till justitierådet Sven Themptander, därmed kusin till den förutvarande svenske statsministern Robert Themptander.

Han blev kadett vid Karlberg den 3 april 1865, och utexaminerades därifrån i mars 1870. Därefter blev han underlöjtnant vid andra livgardet. Sedermera löjtnant 1875. År 1878 tillförordnades han som regementsintendent, och tog avsked med "tur och befordringsrätt" den 23 januari 1879. Vidare var han kapten i regementet 1885, och verkställande direktör i Militärekiperingsaktiebolaget 1886. Han förlänades med Riddare av Vasaorden den 30 november 1889 och som intendent av första klassen den 12 december 1902. 

af Kullberg var gift med Jenny Hichens, dotter till grosshandlaren Benjamin Hichens. Han avled vid en ålder av 58 år på Sophiahemmet.

Referenser 

Svenska militärer under 1800-talet
Militärer från Stockholm
Män
Herman
Svensk obetitlad adel
Födda 1848
Avlidna 1906
Riddare av Vasaorden
Diene Keita

Diene Keita, född 19 augusti 1964 i Guinea, är biträdande verkställande direktör för FN:s befolkningsfond, UNFPA. Hon har över trettio års erfarenhet från FN-arbete och har tidigare varit minister i Guinea för samarbete och Afrikaintegration.

Biografi 
Keita har en doktorsexamen i juridik från Sorbonneuniversitetet i Paris, där hon tog examen summa cum laude. Hon har också en DEA (ungefär masterexamen) i internationell ekonomi och utvecklingsrätt från Rene Descartes-universitetet i Paris, samt en masterexamen i ekonomisk och social administration.

FN:s utvecklingsprogram (UNDP) 
1990 inledde Keita sin FN-karriär som programansvarig vid FN:s utvecklingsprogram (UNDP) i New York City. Efter det tog hon sig framgångsrikt an flera andra programledarskap på landsnivå. 2006 var hon UNDP:s representant gentemot den Afrikanska unionen samt FN:s ekonomiska kommission för Afrika (UNECA).

FN:s befolkningsfond (UNFPA) 
2006 anslöt Keita sig till UNFPA som representant i Mauretanien och tjänstgjorde därefter i ledande positioner i Benin, Demokratiska republiken Kongo samt Nigeria.

Under denna tid ledde Keita framgångsrikt stora och komplexa folkhälsoprogram, utökade strategiska partnerskap och mobiliserade kritiska resurser för att utveckla arbetet. Medan hon tjänstgjorde vid UNFPA fungerade Keita också som FN:s toppchef (på engelska: resident coordinator) i Mauretanien och Benin. Hon är särskilt erkänd för sitt arbete med empowerment av kvinnor och unga, inkluderande tillväxt, demografiska frågor, hållbar utveckling, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt könsbaserat våld i humanitära kriser.

Sedan juni 2020 är Keita biträdande verkställande direktör vid UNFPA.

Keita har vunnit flera utmärkelser för sitt arbete inom SRHR. Hon vann Nationalförtjänstorden, ett nationellt pris från den mauretanska regeringen. Hon tilldelades också Nationalförtjänstorden av Republiken Benin.

Referenser 

Personer inom FN
Födda 1964
Levande personer
Kvinnor
John Sutton

John Sutton, född Eugene Osmond Stephen Congdon, den 22 oktober 1908 i Rawalpindi, Punjab i Brittiska Indien, död 10 juli 1963 i Cannes, var en brittisk skådespelare. Sutton medverkade i filmer som Den osynlige mannens återkomst (1940), Jane Eyre (1943) och De tre musketörerna (1948).

Filmografi i urval

Externa länkar 
 

Födda 1908
Avlidna 1963
Män
Brittiska skådespelare under 1900-talet
Personer från Rawalpindi
Mama Weer All Crazee Now

Mama Weer All Crazee Now är en låt av den brittiska rockgruppen Slade som utkom 1972. Låten är skriven av Noddy Holder och Jim Lea och producerades av Chas Chandler. Den utgavs som singel i augusti 1972, och blev gruppens tredje brittiska singeletta. Den togs några månader senare med på studioalbumet Slayed? Den finns även med på samlingsalbumet Sladest som utkom ett år senare.

Listplaceringar

Källor

Musiksinglar 1972
Singelettor i Storbritannien
Singelettor i Irland