kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Soko G-4 Super Galeb

Soko G-4 Super Galeb, även kallad N-62, är ett jugoslaviskt enmotorigt skol- och attackflygplan. G-4 ritades av Aeronautical Technical Institute och tillverkades i SOKO:s flygplansfabrik i Mostar, som ersättare till Soko G-2 Galeb i det jugoslaviska flygvapnet. Produktionen startade 1984 och varade fram till upplösningen av Jugoslavien 1991. Totalt byggdes 85 flygplan varav sex exporterades till Myanmar.

Under de jugoslaviska krigen utförde G-4:or markattacker och fyra förlorades av fiendens luftvärn. År 1992 flyttades de återstående flygplanen till Serbien och Montenegro där de användes i den nybildade Förbundsrepubliken Jugoslaviens flygvapen. En G-4 lämnades över till Serbiska republiken.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Lambert, Mark (ed.). Jane's All The World's Aircraft 1993-94.s. 587-589. Coulsdon, UK: Jane's Data Division, 1993.

Externa länkar 

Attackflygplan
Skolflygplan
G-4
638 Moira

638 Moira eller 1907 ZQ är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 5 maj 1907 av den amerikanske astronomen Joel Hastings Metcalf i Taunton. Den är uppkallad efter Moirerna i den grekiska mytologin.

Asteroiden har en diameter på ungefär 59 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av JH Metcalf
Astronomiska upptäckter 1907
Konstsalongen Samlaren

Konstsalongen Samlaren, ibland kallat Galleri Samlaren, var ett galleri som grundades 1943 på Birger Jarlsgatan 1 i Stockholm av Agnes Widlund. Under 1950-talet blev det ett av de mest framträdande modernistiska gallerierna i Sverige. Galleriverksamheten på Birger Jarlsgatan drevs fram till 1977.

Historik 
Konstsalongens första utställning, som hade vernissage den 6 mars 1943 var med Oskar Bergman. Sen följde flera utställningar med mer traditionella svenska konstnärer som Carl Kylberg och Helmer Osslund, blandat med ambitiösa konsthistoriska temautställningar. På 1950-talet gjorde hon utställningar med flera av främsta internationella modernisterna som Picasso, Matisse, Léger, Miró, Chagall, Henry Moore, Kurt Schwitters och Paul Klee. Det var bland annat genom Widlund som Moderna museet kom att köpa in Matisses stora collage Apollon. Samtidigt presenterade hon avantgardistiska svenska konstnärer som Oscar Reutersvärd, Olle Baertling, Siri Derkert, Elli Hemberg och Lage Lindell. Hon använde även trottoaren utanför galleriet för att presentera skulptur, något hon även gjorde på Nybroplan. Åren 1958–1965 hade konstsalongen en filial i en villa på Stickling udde på Lidingö där Widlund presenterade heminredning och konsthantverk. I trädgården och i en glasad flygel visades skulpturer. 

Med stöd från chefen för Stockholms parkförvaltning Holger Blom påbörjade Widlund 1967 ett stort projekt vid Kungliga Borgen på Gärdet. I samverkan med arkitekter och konstnärer som Christian Berg, Per Olov Ultvedt, Karl Göte Bejemark, Martin Holmgren, Olle Adrin och Bertil Johnson samt kompositören Leo Nilson skapades en utställningspaviljong med stora glasväggar som kallades Kontaktoriet och en skulpturpark. Projektet, som kallades ett miljölaboratorium för experimentell konst fick namnet Samlaren i det fria och öppnades i augusti 1969. Platsen som både skulle vara arbets- och utställningsplats hade vid öppnandet bland annat 17 springbrunnar, rörliga skulpturer och specialskriven elektronisk musik av Ralph Lundsten och Leo Nilson som hördes från högtalare formgivna av Olle Adrin. Utställningsverksamheten vid Borgen upphörde kring 1973 och 1978 överlät Widlund paviljongen till skulptören Roland Haeberlein som ateljé. År 2006 lät Stockholms stad riva paviljongen. Konstsalongen Samlaren på Birger Jarlsgatan 1 stängde i juni 1977. Agnes Widlund avled 2005.

Referenser

Noter

Källor 
 Fredrik von Feilitzen (2007) Unik konstnärsmiljö skövlad, Hagabladet, nr.3–4, sid:6–7
 Rolf Söderberg (2005-02-25) Agnes Widlund legend inom svensk konsthandel, Dagens Nyheter, <www.dn.se>, läst 2016-12-05

Kultur i Stockholm
Organisationer bildade 1943
Modernism
Modernistisk arkitektur
645 Agrippina

645 Agrippina eller 1907 AG är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 13 september 1907 av den amerikanske astronomen Joel Hastings Metcalf i Taunton. Den är uppkallad efter Agrippina den äldre och Agrippina den yngre.

Asteroiden har en diameter på ungefär 28 kilometer.

Se även 
 Agrippina (krater)

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av JH Metcalf
Astronomiska upptäckter 1907
653 Berenike

653 Berenike eller 1907 BK är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 27 november 1907 av den amerikanske astronomen Joel Hastings Metcalf i Taunton. Den har fått sitt namn efter den egyptiska drottningen 

Asteroiden har en diameter på ungefär 49 kilometer och tillhör asteroidgruppen Eos.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eos-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av JH Metcalf
Astronomiska upptäckter 1907
Dagö kommun

Dagö kommun () är en kommun i Estland. Den omfattar hela landskapet Hiiumaa (Dagö) () och är belägen i den västra delen av landet, 140 km väster om huvudstaden Tallinn. Staden Kärrdal () utgör kommunens (liksom landskapets) centralort.

Dagö kommun bildades 2013 när staden Kärrdal och landskommunen Kõrgessaare slogs samman efter en folkomröstning. Den 25 oktober 2017 fick kommunen sin nuvarande omfattning när dåvarande Dagö kommun utvidgades med de tre angränsande kommunerna Emmaste, Käina och Pühalepa.

Kommunen omfattar bland annat de tidigare svenskbyarna Hohenholm (), Röicks (Reigi), Buskby (Puski), Malmas (Malvaste) och Mutas (Mudaste).

Klimat 
Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Orter 
I Dagö kommun finns en stad, två småköpingar samt 182 byar.

Städer 
Kärrdal ()

Småköpingar 
Hohenholm ()
Käina

Byar 

Aadma
Ala
Allika
Aruküla
Dagerort ()
Emmaste
Emmaste-Kurisu
Emmaste-Selja
Esiküla
Hagaste
Haldi
Haldreka
Harju
Hausma
Heigi
Heiste
Heistesoo
Hellamaa
Heltermaa
Hiiessaare
Hilleste
Hindu
Hirmuste
Härma
Hüti
Isabella
Jausa
Jõeküla
Jõeranna
Jõesuu
Kaasiku
Kabuna
Kaderna
Kaigutsi
Kaleste
Kalgi
Kanapeeksi
Kassari
Kauste
Kerema
Kidaste
Kiduspe
Kiivera
Kitsa
Kleemu
Kodeste
Kogri
Koidma
Kolga
Kopa
Kukka
Kuri
Kuriste
Kurisu
Kuusiku
Kõlunõmme
Kõmmusselja
Kõpu
Kärdla-Nõmme
Külaküla
Külama
Laartsa
Laasi
Lassi
Laheküla
Lauka
Leerimetsa
Lehtma
Leigri
Leisu
Lelu
Lepiku
Ligema
Lilbi
Linnumäe
Loja
Luguse
Luidja
Lõbembe
Lõpe
Malmas ()
Mangu
Mardihansu
Meelste
Metsaküla
Metsalauka
Metsapere
Moka
Muda
Mutas ()
Mäeküla
Mäeltse
Mägipe
Männamaa
Mänspe
Määvli
Napi
Nasva
Niidiküla
Nurste
Nõmba
Nõmme
Nõmmerga
Ogandi
Ojaküla
Ole
Orjaku
Otste
Palade
Palli
Paluküla
Paope
Partsi
Pihla
Pilpaküla
Poama
Prassi
Prähnu
Prählamäe
Puliste
Puski
Putkaste
Pärna
Pärnselja
Pühalepa
Pühalepa-Harju
Rannaküla
Reheselja
Reigi-Nõmme
Reikama
Riidaküla
Risti
Ristivälja
Rootsi
Röicks ()
Sakla
Salinõmme
Sarve
Selja
Sepaste
Sigala
Sinima
Soonlepa
Storhovet ()
Suurepsi
Suureranna
Suuresadama
Sõru
Sääre
Sülluste
Taguküla
Tahkuna
Tammela
Tammistu
Tareste
Taterma
Tempa
Tiharu
Tilga
Tohvri
Tubala
Tärkma
Ulja
Undama
Utu
Vaemla
Vahtrepa
Valgu
Valipe
Vanamõisa
Viilupi
Viiri
Viita
Viitasoo
Vilima
Vilivalla
Villamaa
Villemi
Värssu
Õngu
Ühtri
Ülendi

Källor

Kommentarer 

Kommuner i Hiiumaa
Lagranges identitet

Lagranges identitet, uppkallad efter Joseph Louis Lagrange, är inom algebran, sambandet 

vilket är tillämpligt på varje par av mängder {a1, a2, . . ., an} och {b1, b2, . . ., bn} av reella eller komplexa tal (eller mer generellt, element tillhörande en kommutativ ring). Identiteten är en generalisering av Brahmagupta-Fibonacci-identiteten och en särskild form av Binet–Cauchys identitet.

I en mer kompakt vektornotation, kan Lagranges identitet skrivas som

där a och b är n-dimensionella vektorer med komponenter som är reella tal. Utvidgningen till komplexa tal kräver tolkningen av skalärprodukten som en inre produkt eller som en hermitisk inre produkt. För komplexa tal kan Lagranges identitet skrivas

Eftersom identitetens högerled uppenbarligen är icke-negativ, implicerar detta Cauchys olikhet för det ändligtdimensionella rummet ℝn och dess komplexa motsvarighet ℂn.

Lagranges identitet och vektoranalys
För tre dimensioner, innebär Lagranges identitet att om a and b är vektorer i ℝ3 med längderna |a| and |b|, då kan Lagranges identitet skrivas i termer av kryssprodukt och skalärprodukt som

Med begagnande av definitionen av vinkel grundad på skalärprodukt kan vänsterledet skrivas som

där θ är vinkeln som bildas av a och b.  Inom elementär geometri är det känt att arean av ett parallellogram med sidorna |a| and |b| och vinkeln θ är

det vill säga, Lagranges identitets vänsterled är det kvadrerade värdet av parallellogrammets area.  Kryssprodukten i högerledet definieras av

vilket är en vektor vars längd är lika med parallellogrammets area.

Referenser

Noter

Matematisk analys
Vektorer
Sigge Ljungberg

Erik Sigurd (Sigge) Ingvard Ljungberg, född 18 oktober 1906 i Ljungby, död 12 juli 1979, var en svensk målarmästare och målare.

Han var son till målarmästaren Elof Ljungberg och Blända Sjöberg och från 1932 gift med Reinhold Ljunggrens syster Hanna (1910–2000). Han var äldre broder till Sven Ljungberg. Han uppfostrades att  ta hand om familjeföretaget och utbildade sig först till målarmästare men innan han tog över företaget vistades han några år i Amerika vilket senare kom att avspegla sig i hans konst. Hans konstintresse var stort och på fritiden sedan företaget krävt och fått sitt bedrev han självstudier inom konstmåleriet. Tillsammans med Gustaf Sjöö och Frithiof Berglund ställde han ut i Lidköping 1956 och han medverkade i samlingsutställningar med Sveriges allmänna konstförening. Hans konst består av stadsbilder, interiörer och bilder från det småländska vardagslivet. Ljungberg är representerad vid Västerås konstmuseum, Sunnerbo härads tingshus, Ljungby kommun och Västerås kommun. En minnesutställning med hans konst visades på Ljungbergmuseet 2006. Makarna Ljungberg är begravda på Skogskyrkogården, Ljungby.

Källor 
Svenskt konstnärslexikon del III sid 578-579, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 322, 
 Ljungberg, Sigge Erik Ingvard och Ljungberg, Hanna på SvenskaGravar.se

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1906
Avlidna 1979
Personer från Ljungby
Per Linér

Per Larsson Linér, född 26 maj 1853 i Södervidinge socken, Malmöhus län, död 23 februari 1939 i Raus församling, Malmöhus län, var en svensk målare.

Linér studerade vid olika privata målarskolor i Stockholm och i Tyskland. Hans konst består av ett stort antal landskapsmålningar med motiv från Helsingborgstrakten.

Tryckta källor
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 320,

Noter 

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1853
Avlidna 1939
Mika Kottila

Mika Kottila, född 22 september 1974 i Vanda, är en finländsk före detta fotbollsspelare, som vunnit en ballon’dor Under sin karriär spelade han bland annat för HJK Helsingfors, RoPS, SK Brann och Trelleborgs FF. Kottila gjorde även 31 landskamper för Finlands landslag.

Säsongen 2002 vann han skytteligan i Tipsligan.

Meriter
HJK Helsingfors
Tipsligan: 1997, 2002, 2003
Finlands cup: 1998, 2003

Referenser

Externa länkar
Mika Kottila på National-Football-Teams.com
Mika Kottila på transfermarkt.co.uk

Levande personer
Födda 1974
Män
Finländska fotbollsspelare
Spelare i HJK
Spelare i Rovaniemi PS
Spelare i Hereford United FC
Spelare i SK Brann
Spelare i Trelleborgs FF
Spelare i FC Lahti
Personer från Vanda
Olof Leyman

Olof Sigfrid Leyman, född 22 januari 1911 i Göteborg, död 20 september 1974 i Göteborg, var en svensk bildkonstnär.

Olof Leyman var son till yrkesmålaren Karl Albin Leyman och Hilda Karlsson, från 1944 gift med Barbro Elmqvist och far till Johannes Leyman. Leyman arbetade under några år som yrkesmålare innan han studerade konst vid Saga Wallis målarskola 1930–1932 och för Sigfrid Ullman vid Valands konstskola 1934–1937, samt under en studieresa till Frankrike 1939. Tillsammans med Einar Christiansson och Einar Ekelund ställde han ut på Göteborgs konsthall 1949 och han medverkade i ett flertal samlingsutställningar, bland annat i Göteborgskonst på mässhallen i Göteborg 1952 och 7 göteborgare i Örebro, Växjö, Borås och Gävle 1955. År 1953 mottog han Göteborgs Stads Kulturstipendium första året detta delades ut (tillsammans med författarna Bertil Gedda och Birgitta Trotzig samt skulptören Sten Teodorsson), och 1960 Göteborgs Konstnärsklubbs kamratstipendium. Tillsammans med Torsten Billman, Rudolf Flink, Wilgot Olsson, Alf Lindberg, Hugo Simson, Olle Skagerfors, Per Lindekrantz och Åke Winnberg ställde han ut under gruppnamnet Nio Göteborgsmålare på Göteborgs konsthall 1966. Hans konst består av porträtt, människoskildringar, blommor, modellkompositioner och landskap med motiv från Grevie, Hovs hallar, Göteborg och Ambjörnarp. Leyman gjorde även offentliga utsmyckningar i Timrå badhus 1956–1957 (8x14 meter glasmosaikvägg i stora simhallen tillsammans med hustrun Barbro), Nya polishuset i Göteborg 1966 (2,71 x 5,23 meter smaltomosaikvägg i trapphus) och en stor oljemålning för Lövåsskolan i Kortedala. Leyman är representerad vid Göteborgs konstmuseum. Makarna Leyman är begravda på Västra kyrkogården i Göteborg.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 505, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 301, 
 Leyman, Olof Sigfrid och Leyman, Ruth Barbro på SvenskaGravar.se

Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Konstnärer från Göteborg
Gravsatta på Västra kyrkogården i Göteborg
Födda 1911
Avlidna 1974
Män
Carl Larsson (född 1920)

Carl Erik Lennart Larsson, född 11 mars 1920 i Malmö, död där 22 november 2003, var en svensk målare och tecknare. 

Han var son till målaren Sven Larsson och Gerda Karolina Dahlin och från 1945 gift med Anna Theresia Thomasson. Larsson studerade vid Skånska målarskolan i Malmö 1938–1940 och för Fernand Léger i Paris 1950. Han ställde ut separat på Galleri Gråmunken i Stockholm 1953 och han medverkade i ett stort antal samlingsutställningar bland annat på Malmö rådhus, Galleri 21 i Malmö och på Tokanten i Köpenhamn. Han drev under några år en egen målarskola i Malmö och en liten teater med revyer, sketcher, politiska satirer, musik och poesikvällar på repertoaren. Under några år var han verksam med collagebilder med teman från Pär Lagerkvists dikter.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 465, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 292, 

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1920
Avlidna 2003
Svenska tecknare under 1900-talet
Carl-Erik Ljungström

Carl-Erik Ljungström, född 12 juli 1911 i Göteborg, död där 4 december 1974, var en svensk målare, grafiker och bokillustratör.

Ljungström var som konstnär autodidakt. Tillsammans med Nils Dahlbeck utgav han ett antal fågelböcker. Hans konst består huvudsakligen av fåglar där fåglarna är anatomiskt riktigt återgivna i pastell med mjuk färgskala och en stor noggrannhet i miljön runt fåglarna. Ljungström är begravd på Västra kyrkogården i Göteborg.

Källor
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 324, 
 Ljungström, Karl Erik på SvenskaGravar.se

Svenska målare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska illustratörer under 1900-talet
Konstnärer från Göteborg
Gravsatta på Västra kyrkogården i Göteborg
Födda 1911
Avlidna 1974
Män
Jon Loman

Jon Olsson-Loman, född 11 oktober 1885 i Rättvik, död 20 juni 1937 i Tidaholm, var en svensk målare och illustratör.

Han var son till soldaten och kolaren Olof Loman och hans hustru Anna och från 1918 gift med Ebba Loman (som ogift Lindberg). Han var bror till Anders Loman. Han studerade vid Althins målarskola i Stockholm. Separat ställde han ut i bland annat Gävle, Uppsala, Eskilstuna, Skövde, Hjo och Örebro. Tillsammans med sin bror och W. Urskogen ställde han ut i Västerås 1916. Bland hans offentliga arbeten märks väggmålningar för Hjo baptistkyrka, Skara baptistkyrka och Östra Skaraborgs läns sjukhem. Hans konst består av stilleben, figurer, porträtt, landskap och kyrkomålningar med bibliska motiv utförda i olja, akvarell eller gouache. Som illustratör medverkade han i Salaposten och han utförde illustrationsarbeten för tidskrifter och böcker.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 589, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296

Noter

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1885
Avlidna 1937
Svenska illustratörer
Personer från Tidaholm
Folke Ljung

Folke Waldemar Ljung, född 7 mars 1900 i Landskrona, död 16 september 1949 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk målare.

Ljung studerade målning för Carl Wilhelmson och Oscar Björk vid Konsthögskolan 1921–1927. Han tilldelades kanslermedaljen 1926, Bobergs stipendium 1927 och akademiens stora stipendium 1930–1931. Efter studierna reste han på en längre studieresa till bland annat Nederländerna, Belgien, Frankrike, Italien och Nordafrika. Vid hemkomsten bosatte han sig först i Stockholm men efter några år flyttade han till Landskrona. Separat ställde han ut på Galerie Moderne i Stockholm och han medverkade i samlingsutställningar med Skånes konstförening. Hans konst består av figurer, porträttmåleri och väggmålningar. Ljung är representerad vid Landskrona konstmuseum och Nationalmuseum. Han är begravd på Landskrona kyrkogård.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 576-577, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 322,

Noter

Externa länkar 
 

Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Landskrona
Födda 1900
Avlidna 1949
Män
Representerade vid Nationalmuseum
Knut Ljungberg (konstnär)

Knut Ljungberg, född 1911 i Trosa, död 1973, var en svensk målare.

Ljungberg studerade vid Otte Skölds målarskola i Stockholm 1945 och under studieresor till Danmark, Sydfrankrike, Sydspanien och Mallorca. Separat ställde  han ut i Kalmar 1949 och på SDS-hallen i Malmö 1952. Tillsammans med Sigurd Christensen ställde han ut i Oskarshamn 1954 och han medverkade i samlingsutställningar på ett flertal platser i Sverige. Hans konst består av blomsterstilleben, porträtt, figurstudier, djurbilder och landskapsmålningar. Ljungberg är representerad vid Kalmar museum.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 578, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 322,

Noter

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1911
Avlidna 1973
Moon in the Scorpio

Moon in the Scorpio är det första studioalbumet med det norska black metal-bandet Limbonic Art. Albumet utgavs 1996 av skivbolaget Nocturnal Art Productions.

Låtlista
"Beneath the Burial Surface" – 13:42
"Moon in the Scorpio" – 8:22
"Through Gleams of Death" – 7:58
"Overture: Nocturne" – 1:19
"In Mourning Mystique" – 14:41
"Beyond the Candles Burning" – 7:08
"Darkzone Martyrium" – 6:21

Texter: Daemon

Medverkande
Musiker (Limbonic Art-medlemmar)
Daemon (Vidar Jensen) – sång, gitarr, basgitarr
Morfeus (Krister Dreyer) – trummor, keyboard, sång

Bidragande musiker
Morgana (Anne Aasebø) – sång

Produktion
Limbonic Art – producent
Anders G. Offenberg, Jr. – producent, ljudtekniker
Morfeus – omslagskonst
Morgana – foto

Referenser

Externa länkar
Metal-archives: Moon in the Scorpio

Musikalbum 1996
Mutant: År Noll

Mutant: År Noll är en ny version av det klassiska rollspelet Mutant. Denna nyare version gavs ut år 2014 av det svenska rollspelsförlaget Fria Ligan AB under licens från Paradox Entertainment. Spelet kretsar kring äventyr i ett primitivt postapokalyptiskt Skandinavien. Mutant: År Noll ges även ut på engelska och tyska.

Grundsystem 
Mutant: År Noll använder ett system med sex-sidiga tärningar (s.k. T6) med egendesignade tärningar med unika ikoner som representerar, och ersätter, siffrorna 1 och 6. I reglerna för spelet förekommer även T66 och T666 kast vilket genomförs av att använda flera T6 slag en-efter-en för att uppnå tiotal eller hundratal.

Uppbyggnad 
Mutant: År Noll är uppbyggt på karaktärkreation där spelaren väljer sin karaktärstyp (mutant, djur, robot och icke-muterad människa). Sysslor välj som speglar sysselsättningen (klassen) i spelets värld och som även påtvingar olika former av sysslospecifika avanceringar på karaktären.

Expansioner (Moduler) 
Utöver grundregelboken och kampanjboken (spelledarboken) har Fria Ligan AB publicerat expansioner i boxform, så kallade moduler, till Mutant: År Noll. Samtliga moduler finansierades genom Kickstarterkampanjer. Alla expansioner leder den gemensamma meta-plotten framåt för att avrundas i Elysium (och senare i Mutant: Hindenburg). Alla expansioner fungerar som fristående rollspel, men är alla kompatibla med varandra.  

 Genlab Alfa (2015) - Den första expansionen till M0 som ger spelaren möjlighet att spela muterade djur. Innehåller del 2 i huvudkampanjen: "Flykten från paradiset". Nytryck kom ut 2018. 
 Maskinarium (2016) - Ger spelaren möjlighet att spela robotar. Innehåller del 3 i huvudkampanjen i M0: "Anden i Maskinen"
 Elysium (2017) - I Elysium beskrivs regler för att kunna spela icke-muterade människor (IMM). Del 4 i huvudkampanjen följer med: "Katastrofens väktare"

Zonkompendier 
Tilläggsmaterial till modulerna för Mutant: År Noll kallas zonkompendium. Kompendierna tillför fördjupad information, extramaterial, kartor och regler till modulerna och spelet i helhet. 
 Zonkompendium 1: Dödsklotets hemlighet
 Zonkompendium 2: I reptilfolkets spår
 Zonkompendium 3: Det döda blå
 Zonkompendium 4: Dö, köttätare, dö!
 Zonkompendium 5: Hotell Imperator 
Zonkompendium 6: Det eviga kriget

Övrigt utgivet material 

 Den grå döden - en ny version av det klassiska äventyret som gavs ut till det första Mutant
 Spelledarskärm - Ett speltillbehör 
 Det sista motståndet  - Ett äventyr. Möjliggjordes som ett strechgoal i kickstarterkampanjen för boken om Mutant.
 Kaknäs sista band - Novellsamling, Anders Fager
 Zonen vi ärvde - Novellsamling, Kollektivet Fruktan

Referenser 

Svenska rollspel
Mutant
Lyckoborgen

Lyckoborgen var Sveriges Radios Julkalender 2016. Regi Eva Staaf. Lyckoborgen producerades av Produktionsbolaget Filt.

Handling 
Sasha som är nio år öppnar av misstag en julklapp som inte är hennes. I paketet hittar hon en snöglob. Den för henne till den magiska Lyckoborgen, som är en plats där all lycka i världen tillverkas.

Rollista
 Sasha – Viva Östervall Lyngbrant
 Kimmy – Anna Sjöberg Ahlenius
 Mino – Markus Engdahl
 Justus – Jonas Malmsjö
 Överstelyllan – Stina Ekblad
 Radiolylla – Victor Beer
 Jultomte, vakter, sjuksköterska – Fikret Çesmeli
 Pappa – David Hellenius
 Mamma – Pernilla Wahlgren
 Mormor – Christina Schollin
 Gammellyllan – Sten Ljunggren
 Läkare – Shanti Rydwall Menon
 Cheri Ann – Aviva Hermele
 Pablo – William Winter
 Andra röster i Lyckoborgen – Zlata Randzhelova, Erik Roll, Vea Ekman, Arvid Krestensen, Sally Krestensen, Nelly Collen-Olsson, Hedda Rockström-Staaf, Sabrena Benkhalfa, Hicham Benkhalfa, Omosefe Igbinoke.
 Lucköppnare – Farzad Farzaneh

Källor
Sveriges Radio 19 oktober 2016 - Medverkande i Lyckoborgen

Fotnoter

Externa länkar
 Officiell webbplats

Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram nedlagda 2016
Radioprogram startade 2016