kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Claudius Magni Livin

Claudius Magni Livin, född 24 februari 1666 i Norrköping, död 31 juli 1732 i Norrköping, var en svensk präst i Skänninge församling.

Biografi
Livin föddes 24 februari 1666 i Norrköping. Han var son till kyrkoherden Magnus Livin och Margareta Prytz. Livin blev 1694 filosofie doktor. 1695 blev han docent vid Uppsala universitet. Han prästvigdes 1699. Livin blev 1698 kyrkoherde i Skänninge församling. Han blev samma år prost. 1727 blev han kyrkoherde i S:t Olai församling, Norrköping. Livin avled 31 juli 1732 i Norrköping.

Livin var riksdagsman 1713.

Livin föreslogs 1696 till rektor i Norrköping och 1698 till latin professor i Uppsala. Men tackade nej till båda  tjänsterna.

Källor

Klas Gustav Odén, 1902, Östgötars minne; biografiska anteckningar om studerande östgötar i Uppsala 1595-1900.

Noter

Män
Födda 1666
Avlidna 1732
Präster från Norrköping
Svenska präster under 1700-talet
Villiam Dahlström

Lars Villiam Olof Dahlström, född 30 juni 1997, är en svensk fotbollsspelare som spelar för Örgryte IS, på lån från Halmstads BK.

Karriär
Dahlströms moderklubb är Roma IF. Han inledde därefter sin seniorkarriär i Visby AIK. Mellan 2014 och 2019 gjorde Dahlström 77 mål på 135 ligamatcher för FC Gute i Division 2.

Inför säsongen 2020 värvades Dahlström av Degerfors IF, där han skrev på ett treårskontrakt. Dahlström gjorde sin Superettan-debut och första mål den 17 juni 2020 i en 4–1-vinst över IK Brage. Han spelade samtliga 30 ligamatcher och noterades för 10 mål och 9 assist under säsongen 2020, då Degerfors IF blev uppflyttade till Allsvenskan.

Inför säsongen 2022 värvades Dahlström av Halmstads BK, där han skrev på ett treårskontrakt. Augusti 2023 lånades han ut till Örgryte IS i Superettan.

Källor

Villiam Dahlström på lagstatistik

Noter

Svenska fotbollsspelare
Spelare i FC Gute
Fotbollsspelare i Degerfors IF
Fotbollsspelare i Halmstads BK
Spelare i Örgryte IS Fotboll
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Födda 1997
Levande personer
Män
Svenska idrottare under 2000-talet
Deltagande personer vid Internationella öspelen
Sabinskorna

Sabinskorna () eller Sabinskornas ingripande (L'Intervention des Sabines) är en oljemålning av den franske konstnären Jacques-Louis David. 

Målningen skildrar en episod ur Roms tidiga historia. Romulus, som enligt legenden grundade staden år 753 f.Kr., ville utöka stadens invånartal och bjöd därför in de närboende sabinerna på fest. Under festligheterna övermannades plötsligt sabinerna och alla giftasvuxna kvinnor rövades bort. Händelsen benämns sabinskornas bortrövande och är ett vanligt motiv i den västerländska konsten, till exempel hos Nicolas Poussin. Davids målning skildrar det efterföljande slaget vid Lacus Curtius mellan sabinerna under kung Titus Tatius (avbildad till vänster) och romarna under Romulus (till höger). Striden avbröts efter de sabinska kvinnornas modiga ingripande. 

David har låtit ljuset falla på Hersilia, Titus Tatius dotter och Romulus hustru. Vid åsynen av sin fru och deras barn hejdar Romulus sig från att kasta spjutet mot Titus och istället beordrar han att striden ska upphöra. Så småningom förenades de både folken i fred.

Under 1700-talets sista decennier skapade David några av den nyklassicismen främsta konstverk. Typiska ämnen var svåra eller olösliga moraliska konflikter. David var politiskt verksam som jakobin och stödde den franska revolutionen. Men efter Maximilien de Robespierres avrättning och skräckväldets slut 1794 fängslades han. Det var under fångenskapen i Palais du Luxembourg som han började skissa på Sabinskorna för första gången. Det tog honom fyra år att färdigställa målningen. Då hade Napoleon benådat honom och senare kom han att bli dennes propaganda- och hovmålare.

Källor 
Louvrens webbplats
Louvren Atlas-databasen
Joconde

Målningar från 1700-talet
Målningar av Jacques-Louis David
Målningar på Louvren
Målningar med motiv från Romerska riket
Andreas Petri Normolander (1599–1665)

Andreas Petri Normolander (Dretting, Rymonius), född 1599 i Gammalkils socken, död 24 december 1665 i Hovs socken, var en svensk präst i Hovs församling.

Biografi
Normolander föddes 1599 på Drettinge i Gammalkils socken. Han var son till Per. 1618 blev Normolander student vid Uppsala universitet. Han prästvigdes 31 maj 1620. Normolander blev 1630 komminister i Gammalkils församling. 1641 blev han kyrkoherde i Hovs församling och kontraktsprost 1655 i Göstrings kontrakt. Normolander avled 24 december 1665 i Hovs socken.

Normolander var förste predikant vid prästmötet 1648.

Familj 
Normolander gifte sig omkring 1621 med Anna Jönsdotter (död 1683). De fick tillsammans barnen Rymonius, Anna, Nils (född 1621), Karin, Petrus (född 1626), kyrkoherden Ericus Rymonius (född 1628) i Vikingstads församling, Birgerus (född 1630),  Elisabet, Brita, Lucia, Sara, Rebecka, Ingeborg och Karin.

Källor

Noter

Män
Födda 1599
Avlidna 1665
Personer från Gammalkils socken
Svenska präster under 1600-talet
Johannes Phallenius

Johannes Phallenius, född februari 1613 i Vimmerby socken, död 25 mars 1695 i Hovs socken, var en svensk präst i Hovs församling.

Biografi
Phallenius föddes februari 1613 på Falla i Vimmerby socken. Han var son till Per. Phallenius prästvigdes 28 augusti 1643. Han blev 1644 rektor i Skänninge stad. Phallenius blev 20 juni 1667 kyrkoherde i Hovs församling. Han var mellan 1676 och 1691 kontraktsprost i Göstrings kontrakt. Phallenius avled 25 mars 1695 i Hovs socken.

Familj 
Phallenius gifte sig första gången 1648 med Karin Nilsdotter (1627–1666). Hon var dotter till borgmästaren Nils Nilsson i Linköpings stad. De fick tillsammans barnen Nild (född 1649), Petrus, Ingeborg (född 1653), Anna (född 1660), Karin (1662–1662) och Hans (1663–1681).

Phallenius gifte sig andra gången 10 september 1667 med Sara Rymonius. Hon var dotter till kyrkoherden Andreas Petri Normolander och Anna Jönsdotter i Hovs socken. De fick tillsammans barnen Andreas Phallén, Olaus (1669–1669), Claudius (1670–1709), Johannes (1672–1769), Israel (1675–1713), Karin (född 1677), Elisabet (född 1679), Daniel (1681–1709) och Maria (född 1682).

Källor

Noter

Män
Födda 1613
Avlidna 1695
Personer från Vimmerby
Svenska präster under 1600-talet
David García (fotbollsspelare)

David García Zubiria, mer känd som David García, född 14 februari 1994 i Pamplona, är en spansk fotbollsspelare (försvarare) som representerar CA Osasuna i La Liga.

Klubbkarriär
Född i Pamplona, Navarra, gick García slutligen med i CA Osasunas ungdomslag 2003, nio år gammal. Han debuterade säsongen 2011–12 med CA Osasuna B i Segunda División B. Sommaren 2014 kallades García inför försäsongen till A-truppen och spelade sin första match som proffs den 30 augusti. Han gjorde sitt första professionella mål den 31 maj 2015, i hemmasegern mot Recreativo de Huelva. 

García debuterade i Primera División de España den 19 augusti 2016 och gjorde sitt första La ligamål den 10 september, i en förlustmatch mot Real Madrid.  Den 17 januari 2018 lånades García ut till Segunda laget Cultural y Deportiva Leonesa, fram till den sista juni samma år.

Meriter
 CA Osasuna
Vinnare av Segunda División: 2018/2019

Referenser

Webbkällor 

 David García på Transfermarket 
 David García på CA Osasunas webbplats

Noter

Spanska fotbollsspelare
Spelare i CA Osasuna
Spelare i Cultural Leonesa
Spelare i La Liga
Spelare i Segunda División
Spelare i Segunda División B
Spelare i Tercera División
Födda 1994
Levande personer
Män
Spanska idrottare under 2000-talet
Personer från Pamplona
Madeleine In Hwa Björk

Madeleine In Hwa Björk, född 1983 i Seoul, Sydkorea, är en svensk socionom och familjehemskonsulent. Hon har blivit uppmärksammad genom att under 2019 av lyssnarna bli utsedd till värd i både Sommar i P1 och Vinter i P1, där hon problematiserat internationella adoptioner.

Biografi 
In Hwa Björk föddes i stadsdelen Gangnam i Seoul, Sydkorea och adopterades 1985 knappt två år gammal till Sverige, där hon växte upp i Norrköping. När hon själv blev vuxen och fick barn började hon 30 år senare söka sina biologiska rötter. Hon fann så småningom att hon blivit förväxlad med en annan flicka på barnhemmet i Sydkorea och att hon levt med någon annans bakgrund, namn och födelsedatum. Det visade sig också att hennes biologiska mor inte hade lämnat ifrån sig sin dotter frivilligt och att uppgifter i adoptionsdokumentationen var påhittade.

Sommar i P1 2019 
År 2019 blev In Hwa Björk vald till lyssnarnas sommarvärd i Sommar i P1 med berättelsen om livet som adopterad och  sökandet efter biologiska rötter. Hon beskrev den omstörtande känslan av att plötsligt få en ny bakgrundshistoria, men också att hennes fall med felaktiga adoptionsuppgifter är långt ifrån unikt. Hon framhöll att adoption bör bedrivas av statliga myndigheter utan vinstintresse samt nödvändigheten av att börja problematisera adoption och ifrågasätta det som ett alternativt och sekundärt sätt att bilda familj på.

Programmet fick stort gensvar och hon rankades av Svenska Dagbladet som en av årets 11 bästa sommarpratare.

Adoptionsdebatt 
Uppmärksamheten ledde till många frågor från allmänheten till Förbundet Adoptionscentrum angående adoptioner från Sydkorea och att förbundet på sin webbplats redovisade en tillbakablick över samarbetet mellan förbundet och organisationen SWS - Social Welfare Society. Det framkommer där att det "tidigt i adoptionshistorien" kunde förekomma att minderåriga mödrar av sina föräldrar kunde tvingas att adoptera bort sitt barn, och att det först är sedan år 2013 som adoptionsbeslutet fattas av en sydkoreansk domstol i enlighet med 1993 års Haagkonvention om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner.

Vinter i P1 2019 
Genom lyssnarnas röster blev In Hwa Björk en av åtta sommarvärdar som fick hålla i ett "Vinter i P1" den 27 december 2019. Hon fortsatte att analysera de svåra frågorna kring adoption, och tog upp hjärtskärande exempel från adopterade och adoptivföräldrar som hörde av sig efter sommarprogrammet. Hon uttryckte en stark kritik mot ett system som hon anser godkänner adoptioner på oklara grunder men sedan inte lägger resurser på att stötta de drabbade barnen.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1983
Levande personer
Sommarvärdar 2019
Personer i Sverige under 2000-talet
Personer från Seoul
Socionomer
Downs–Thomsons paradox

Downs-Thomson paradoxen också känd som Pigou–Knight–Downs paradoxen är en paradox som säger att jämviktsläget för hastigheten på ett vägnät bestäms av den genomsnittliga dörr till dörr-tiden på likvärdiga resor med det bästa alternativa transportmedlet (oftast kollektivtrafik i större städer). Paradoxen är uppkallad efter Anthony Downs och John Michael Thomson och den kan betraktas som ett specialfall av Braess paradox.

Uppkomst 
De flesta människor bryr sig oftast inte om vilket transportmedel de använder, utan letar bara efter det bästa möjliga transportmedlet med hänsyn till tid. Eftersom bilar oftast är mest tidseffektiva vid dörr till dörr-resor och utan annan trafik, blir bilar det primära sättet att transportera sig till dess att exempelvis trafikstockningar gör att ett sekundärt transportmedel blir mer tidseffektivt (oftast kollektivtrafik). Då kommer bilförare att flytta över till det sekundära transportmedlet tills en jämvikt har nåtts mellan det primära och det sekundära transportmedlet och ur detta uppkommer paradoxen.

Viktigt att poängtera är att detta inte gäller för en specifik resa med start och mål angivna, utan är en generalisering som gäller för trafiksystemet i sin helhet. En annan viktig förutsättning är såklart att detta endast gäller i större städer med mättade vägnät och fungerande samt konkurrentkraftiga sekundära transportmedel.

Konsekvenser 
Det är viktigt att poängtera att när man förändrar trafiksystemet i form av tillbyggnader och dylikt förskjuter man jämviktsläget. Detta innebär i praktiken att exempelvis motorvägsutbyggnader i större städer i början förbättrar genomsnittsrestiderna, vilka återgår till sitt ursprungliga läge eftersom resenärer som tidigare utnyttjade kollektivtrafiken flyttat över till bil.

En annan viktig konsekvens är dock att det omvända även gäller: bygger man konkurrenskraftig kollektivtrafik förbättrar man även restiden för de som fortsätter åka bil, då jämviktsläget förskjuts så att restiderna blir desamma.

Se även
Inducerad trafik, ett fenomen som innebär att den totala trafikmängden ofta ökar när nya vägar byggs.
Braess paradox, som innebär att en tillagd länk i ett nätverk av förbindelser kan minska den totala framkomligheten i nätverket.

Referenser

Paradoxer
Vägtransport
Lisa Tegby

Lisa Kristina Tegby, född 5 september 1949 i Överluleå församling, Norrbottens län, är en svensk präst.

Tegby prästvigdes 1971 vid 21 års ålder och var då landets yngsta präst. Tegby har återkommande under många år medverkat i Sveriges Radio, och var en tid en av de fasta predikanterna i "TV-kyrkan". Hon har även arbetat med ledningsfrågor, utvecklingsarbete, jämställdhetsfrågor samt medverkat i prästutbildning. Hon avskedspredikade som kyrkoherde och prost den 8 september 2016 efter 45 år som präst i Umeå, bland annat som studentpräst, kontraktsprost och kyrkoherde, men är (2020) fortsatt aktiv bland annat som skribent i Västerbottens-Kuriren.

Tegby invaldes 2013 som ledamot i kyrkomötet för Posk, Partipolitiskt obundna i Svenska kyrkan, och omvaldes 2018.

Tegby var värd för Sommar i P1 den 4 juli 1983.

Utmärkelser
 2021 –  H.M. Konungens medalj i guld av 8:e storleken (Kong:sGM8 2021) för betydande insatser inom svenskt kyrkoliv

Bibliografi (urval)

Referenser 

Kvinnor
Födda 1949
Levande personer
Präster i Svenska kyrkan
Sommarvärdar 1983
Personer från Överluleå socken
Svenska präster under 1900-talet
Svenska präster under 2000-talet
Ledamöter av kyrkomötet
Shame

Shame kan syfta på:

 Shame (Eurythmics) – en låt från 1987 av den brittiska duon Eurythmics
 Shame (film) – en brittisk dramafilm från 2011 i regi av Steve McQueen
 Shame (sång) – en låt från 1983 på albumet Construction Time Again av Depeche Modes
 Shame on You – en låt från 2004 framförd av den danska sångaren Tomas Thordarson
 Shame & Scandal – en låt som skrevs och framfördes av calypsoartisten Sir Lancelot för filmen Svart mystik från 1943
Monika Tunbäck-Hanson

Märta Lena Monika Tunbäck-Hanson, född Tunbäck den 3 mars 1936, är en svensk journalist och film- och litteraturkritiker.

Tunbäck-Hanson började som allmänreporter på Göteborgs-Posten 1958, blev 1965 litteratur- och filmkritiker och redaktionssekreterare 1977. Hon var redaktionschef och ställföreträdande ansvarig utgivare 1981–1989, och efter 1990 litteratur- och filmkritiker och kulturredaktör. Hon medverkar alltjämt (2020) som kritiker och recensent i Göteborgs-Posten.

Tunbäck-Hanson var värd för Sommar i P1 1976. Hon tilldelades 2002 Göteborgs stads förtjänsttecken.

Referenser 

Kvinnor
Svenska journalister under 1900-talet
Födda 1936
Levande personer
Sommarvärdar 1976
Svenska filmkritiker
Svenska litteraturkritiker
Cecilia af Jochnick

Cecilia Harriet Maria Birgitta af Jochnick, född 27 november 1952, är en svensk författare och skribent.

af Jochnick är uppvuxen i Väse i Värmland. Hon är utbildad fritidsledare, ridlärare och jordbrukare och har även studerat sociologi och pedagogik. Hon startade år 1988 tidningen Kvinnosyn, en dagstidning för kvinnor, och var dess chefredaktör fram till dess nedläggning 1994. Tidningen beskrevs som en som "många talar om men få prenumererar på", och uttryckte en ambition att "vara vanvördiga och rasera patriarkatet underifrån" istället för att "vara sura feminister".

af Jochnick har därefter ägnat sig åt att verka som skribent, föreläsare i kvinnligt ledarskap och instruktör i natural horsemanship. Hon medverkar (2020) återkommande som krönikör i Värmlands Folkblad.

af Jochnick var värd för Sommar i P1 1996. Samma år tilldelades hon Föreningen för Värmlandslitteraturs litteraturstipendium.

Bibliografi 
 1995 – 
 2004 –

Referenser 

Kvinnor
Födda 1952
Levande personer
Sommarvärdar 1996
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Servetseza Kadın

Servetseza Kadın, född 1823, död 1878, var den osmanska sultanen Abd ül-Mecid I:s hustru nummer ett och huvudhustru.

Hon var ursprungligen cirkassier. Hon tillhörde under sin uppväxt i prinsessan Esmas hushåll. När Abd ül-Mecid I besteg tronen år 1839, valdes hon vid sexton års ålder ut av Esma till att bli den nya sultanens första hustru. Hon fick även första rang bland alla hans med tiden alltfler hustrur, och behöll den rangen till hans död. 

När hennes svärmor Bezmiâlem Sultan avled 1853, fick hon ansvaret för det kejserliga osmanska haremet. Hennes syster utnämndes till haremets skattemästare. Servetseza Kadın fick inga barn men blev fostermor för sin styvson Mehmet V. Hon beskrevs som intressant och begåvad, men utan större charm.

När Abd ül-Mecid I avled 1861 lämnade hon haremet och drog sig tillbaka till sitt eget palats.

Referenser 

Födda 1823
Avlidna 1878
Kvinnor
Osmanska slavar
Personer i Osmanska riket under 1800-talet
Tirimüjgan Kadın

Tirimüjgan Kadın, född okänt år, död 1852, var den osmanska sultanen Abd ül-Mecid I:s andra hustru.  Hon var mor till Abd ül-Hamid II.

Hon var ursprungligen cirkassier. Hon placerades i det kejserliga osmanska haremet som barn. 

När Abd ül-Mecid I besteg tronen år 1839, valdes hon ut till att bli hans andra rangs-hustru. 

Hon beskrevs som en skönhet med en begåvning för att skriva dikter. Hon ska ha varit en blek, grönögd blondin. 

Hon stod nära Rahime Perestu och därför blev också denna  fostermor till hennes son när hon avled 1852.

Referenser 

Födda 1800-talet
Avlidna 1852
Kvinnor
Osmanska slavar
Personer i Osmanska riket under 1800-talet
Düzdidil Kadın

Düzdidil Kadın, född 1825, död 1845, var den osmanska sultanen Abd ül-Mecid I:s tredje hustru.  

Hon var ursprungligen abchazer. Hon placerades i det kejserliga osmanska haremet som barn. 

När Abd ül-Mecid I besteg tronen år 1839, valdes hon ut till att bli hans tredje rangs-hustru. 

Hon beskrevs som ovanligt vacker, stolt och egensinnig.

Referenser 

Födda 1825
Avlidna 1845
Kvinnor
Osmanska slavar
Personer i Osmanska riket under 1800-talet
Zeynifelek Hanım

Zeynifelek Hanım, född 1824, död 1842, var den osmanska sultanen Abd ül-Mecid I:s femte hustru.  

Hon var ursprungligen abchazer. Hon placerades i det kejserliga osmanska haremet som barn. 

När Abd ül-Mecid I besteg tronen år 1839, valdes hon ut till att bli hans femte rangs-hustru. 

Hon beskrevs som svartsjuk och irritabel, vilket ansågs ha förorsakat den lungsjukdom hon dog i.

Referenser 

Födda 1824
Avlidna 1842
Kvinnor
Osmanska slavar
Bezmiara Kadın

Bezmiara Kadın, född före 1847, död efter 1872, var den osmanska sultanen Abd ül-Mecid I:s trettonde hustru.  

Hon var ursprungligen cirkassier. Till skillnad från vad som var det normala i det kejserliga osmanska haremet, var Bezmiara Kadın inte en slav. Sultanen friade istället till henne på samma sätt som till en fri kvinna. Hennes familj gick med på giftermålet på villkor att sultanen ingick ett lagligt äktenskap med henne istället för att placera henne i haremet som slavhustru, och bröllopet ägde rum 1847. 

Hon hade fått en bildad uppfostran och kunde spela piano och tala tre språk. Sultanen ska ha älskat henne och anförtrott en av sina söner i hennes vård. Bezmiara Kadın tyckte dock inte om haremslivet. När sultanen, som ett led i sina västerländska reformer, tillät sina hustrurs porträtt målas av konstnären Tevfik Pasha, blev Bezmiara Kadın förälskad i konstnären och bad framgångsrikt sultanen om en skilsmässa så hon kunde gifta om sig med denne, vilket hon fick 1859. 

Efter hennes förste makes död 1861 lät dock hans efterträdare avrätta hennes make. Hon gifte om sig med direktören Uzun Ahmed Bey, från vilken hon separerade 1872.

Referenser 

Födda 1800-talet
Avlidna 1800-talet
Kvinnor
Serfiraz Hanım

Serfiraz Hanım, född 1837, död 1905, var den osmanska sultanen Abd ül-Mecid I:s sextonde hustru.  Hon var föremål för en mängd skandaler under de sista åren av sultanens regeringstid. 

Hon var ursprungligen abchazer. Hon placerades i det kejserliga osmanska haremet som barn. Hon gifte sig år 1851 med Abd ül-Mecid I, med vilken hon fick fem barn. 

Hon beskrivs som sultanens stora favorit och gunstling. Hon ska ha utövat ett så stort inflytande över honom att han var ovillig att förbjuda eller bestraffa henne för något, och inte heller tillät någon annan att frambära klagomål mot henne i hans närvaro. 

Serfiraz Hanım använde sitt inflytande för att leva ett frigjort liv. Hon fick ett separat palats i gåva av sultanen, och använde sedan detta för att bryta könssegregeringen och lämna haremet och färdas omkring i staden som hon själv önskade, en frihet som var oerhörd och ansågs dra skam över sultanen. Periodvis kunde hon vara frånvarande från sultanens harem i dagar. Då sultanen vägrade förbjuda henne rörelsefrihet, började även hans andra hustrur och döttrar att följa hennes exempel. 
Hon hade under 1855-1856 en kärleksaffär med en armenier, som utsattes för mordförsök på grund av detta och vars familj därför kontaktade utländska ambassader för att de skulle meddela sultanen detta, men de vägrade inkluderade det i sina rapporter. Hennes lyxkonsumtion förorsakade också stora utgifter för statskassan, och 1858 tvingades sultanen gå med på en avbetalningsplan. 

Efter sultanens död 1861 lämnade hon sultanens palats och drog sig tillbaka permanent till sitt eget. Hon beskrivs som intresserad av västerlandet, och det nämns att hon ofta lät spela västerländsk musik.

Referenser 

Födda 1837
Avlidna 1905
Kvinnor
Osmanska slavar
Komplementhus

Ett komplementhus är enligt fastighetstaxeringslagen och Skatteverkets rättsliga vägledning en mindre byggnad som står i ett funktionellt samband med ett småhus på en småhusenhet. Ett komplementhus kan vara ett garage, ett förråd eller annan mindre byggnad. Komplementhuset kan vara sammanbyggt med ett småhus, men det får inte finnas en inre dörr mellan ett komplementhus och ett småhus. Om man kan gå direkt från ett småhus till ett biutrymme genom en dörr är biutrymmet inte ett komplementhus utan en del av småhuset.

Komplementhus och det värdefullaste småhuset på en tomt bör ingå i samma värderings­enhet. Andra byggnader än småhus och komplementbyggnader kan inte ingå i en småhus­enhet.

Gränsdragningen mellan småhus eller komplementhus avgörs av byggnadens funktion. En mindre byggnad räknas som småhus om den större delen av byggnadens värde beror på att man kan bo i den. Detta gäller även om en mindre byggnad inte självständigt kan vara bostad för en familj, om byggnaden ligger på samma tomt som ett värdefullare småhus och de två husen tillsammans kan anses utgöra en bostad. Därför kan en gäst­stuga anses vara ett mindre småhus i stället för ett komplementhus.

Förekomsten av komplementhus avgör skillnaden mellan radhus och kedjehus. Är minst tre småhus direkt sammanbyggda med varandra i ytterväggarna är de ett radhus. Är flera småhus sammankopplade av komplementhus (vanligen garage) är de ett kedjehus.

Se även
 Annex
 Komplementbyggnad, term i bygglagstiftningen

Referenser

Fastighetsrätt
Byggnadstyper
Kala Savage

Kala Lynne Savage, född 16 oktober 1978 i Highland Park, Illinois, är en amerikansk skådespelerska. Hon är mest känd för sina roller i TV-serierna Undressed, Santa Barbara och 8 Simple Rules. Hon är syster till skådespelarna Fred och Ben Savage.

Externa länkar 
 

Kvinnor
Födda 1978
Levande personer
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Personer från Highland Park, Illinois
Skådespelare från Illinois
63 Eridani

63 Eridani är en dubbelstjärna i stjärnbilden Eridanus. 

Stjärnan har visuell magnitud +5,39 och är svagt synlig för blotta ögat vid normal seeing. Den befinner sig på ett avstånd av ungefär 175 ljusår.

Referenser 

Stjärnbilden Floden Eridanus 
Gula underjättar
Vita dvärgar
Dubbelstjärnor
Flamsteedobjekt
HD-objekt
HR-objekt