kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Clara Fredrika von der Lancken

Clara Fredrika von der Lancken, född 6 januari 1795 i Lund, död 19 mars 1837 på Svabesholm, Södra Mellby, Kristianstads län, var en svensk miniatyrmålare.

Hon var dotter till överstelöjtnant Carl Ehrenfried von der Lancken och Erica Gustafva Lidbeck och från 1814 gift med översten Henrik Ludvig Rosencrantz och mor till Ingeborg von Schwerin. Uppgifterna om hennes konstnärliga utbildning är mycket knapphändiga men troligen har den bestått av den obligatoriska undervisning som gavs dåtidens överklassungdom. Enligt traditionen lär hon haft ett stort intresse för målning och konst som på grund av bristande tid och tillfällen inte kunde underhållas. Hon var under några år verksam som miniatyrmålare där hon porträtterade av den närmaste släkten i gouache några av hennes målningar av fadern vid olika åldrar finns på Sövdeborg.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del III, sid 451, Allhems Förlag, Malmö. 

Miniatyrmålare
Svenska målare under 1800-talet
Konstnärer från Lund
Födda 1795
Avlidna 1837
Kvinnor
Kvarteret David

Kvarteret David i Ronneby anlades efter 1864 års stadsbrand i anslutning till där stadens medeltida torg en gång legat. Hela det historiska kvarteret tillsammans med den västra delen av innerstaden omfattas av fornlämningen RAÄ Ronneby 214:1, som utgör den medeltida stadens utsträckning. 

Bebyggelsen i kvarteret David vad under 1800-talet och ända fram till 1970-talet övervägande bostäder med olika handelslokaler i bottenvåningen. Bebyggelsen bestod av trähusbebyggelse med tidstypisk fasadindelning för sekelskiftets trähusbebyggelse med omväxlande liggande och stående träpaneler. Många av husen hade klassicistiska stildrag med till exempel en överliggande fris. Trähusbebyggelsen revs på 1970-talet i samband med att Försäkringskassan lät bygga nya lokaler i grannkvarteret Ernst. Byggnationen var omfattande och behovet av parkeringsplatser stort, därav revs bebyggelsen i kvarteret David som då fick bli innerstadsparkering.

Kvarteret omarbetades 2015 i samband med en trafikomläggning av innerstaden och fick då sin nuvarande utformning.

Se även 
 Stadsbild - stadens kvarter 
 Kvarteret Bror
 Ronnebyån
 Stadshuset
 Norrebro
 Möllebackagården
 Mor Oliviagården
 Söderbro

Referenser

Noter

Webbkällor
 Stadslager, L1979:6613, Ronneby 214:1, Fornsök, Riksantikvarieämbetet. Läst 12 augusti 2020.

Tryckta källor

Externa länkar 
 Ronneby kommuns kommunarkiv – Officiell webbplats
 Riksantikvarieämbetet – Officiell webbplats

David
Margareta Catharina Scheffel

Margareta Catharina Scheffel, född 20 oktober 1736 i Stockholm, död 3 februari 1808 i Västerås, var en svensk målare.

Hon var dotter till Johan Henrik Scheffel och Anna Margareta Bergstedt och från 1743 gift med assessorn och borgmästaren Eric Ugla samt syster till Martin Scheffel. Hon har i äldre konstlitteratur tillskrivits ett par miniatyrmålningar signerade M. Scheffel men eftersom hennes bror använde samma signatur kan han möjligen vara upphovsman till några av målningarna.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V sid 59, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1700-talet
Kvinnor
Födda 1736
Avlidna 1808
Konstnärer från Stockholm
Gottfrida Swenson

Gottfrida Swenson, född 19 juni 1882 i Sverige, död okänt år, var en svensk-amerikansk målare.

Swenson studerade konst för Delécluse Delecluse i Paris och för den svensk-amerikanske målaren Knute Heldner. Hon var under flera årtionden bosatt och verksam i Daluth, Minnesota. Hon ställde huvudsakligen ut med Daluth Art Society.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 346, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1900-talet
Amerikanska konstnärer
Kvinnor
Födda 1882
Avlidna okänt år
Svenskamerikaner
Elin Asker

Elin Hedda Maria Asker, född 16 juli 1872 på Frescati, död 24 juni 1964 i Stockholm, var en svensk målare.

Hon var dotter till envoyén friherre Carl Fredrik Herman Palmstierna och Hanna Maria Edla von Holst och från 1911 gift med kaptenen vid flottan Carl Fredrik Asker. Hon studerade vid Althins målarskola och som privatelev till Johan Tirén och Alf Wallander. Hon medverkade i samlingsutställningar arrangerade av Föreningen Svenska Konstnärinnor i Stockholm, Karlstad, Jönköping och New York. Hennes konst består av landskap och stadsbilder i en naturalistisk stil.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V sid 98, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1872
Avlidna 1964
Konstnärer från Stockholm
Gabriella Asklund-Sohlberg

Julia Charlotta Gabriella Asklund-Sohlberg, född 17 april 1890 i Stockholm, död där 3 augusti 1973, var en svensk målare och grafiker.

Hon var dotter till kaptenen Johan Gabriel Asklund och Charlotta Wilhelmina Kuylenstierna och från 1929 gift med civilingenjören Karl Valdemar Sohlberg. Hon studerade vid Althins målarskola 1906–1908, Konsthögskolan 1908–1911 samt etsning för Axel Tallberg vid Konstakademiens etsningsskola 1913–1914 samt under längre studieresor till Rom och Paris. Hon medverkade i samlingsutställningar arrangerade av Föreningen Svenska Konstnärinnor samt i en samlingsutställning i Pau, Frankrike. Hennes konst består till stor del av västkustmotiv.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del I sid 98, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska grafiker under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1890
Avlidna 1973
Konstnärer från Stockholm
Svenska målare under 1900-talet
Vera Schütz

Vera Schütz, född 5 maj 1900 i Göteborg, död där 7 januari 1991, var en svensk slöjdlärare och målare.

Hon var dotter till postmästaren Otto Samuel Schütz och Anna Charlotta Sandström. Schütz studerade konst privat för olika konstnärer och bedrev självstudier under ett flertal resor Norge, Frankrike och Italien. Hon studerade vid Académie Julian i Paris 1954. Tillsammans med Nancy Furuhage ställde hon ut i Hökarum och hon medverkade i samlingsutställningar arrangerade av olika konstföreningar i Malmberget och Karlskoga. Hennes konst består av stilleben och landskapsskildringar utförda i akvarell. Schütz är begravd på Nya kyrkogården i Helsingborg.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del V sid 103, Allhems Förlag, Malmö. 
 Schütz, Vera på SvenskaGravar.se

Svenska målare under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Konstnärer från Göteborg
Lärare från Göteborg
Gravsatta på Nya kyrkogården i Helsingborg
Födda 1900
Avlidna 1991
Kvinnor
Carin Schüssler

Carin Viola Schüssler, sist folkbokförd Jorbin, född Nyström 6 juni 1920 i Grängesberg, Kopparbergs län, död 26 november 1989 i Ludvika, var en svensk  målare.

Hon var dotter till gruvarbetaren Klas Alfred Nyström och Betty Kristina Igel Pettersson samt gift första gången 1944–1952 med brevbäraren Lennart Folke Schüssler och andra gången från 1967 med Karl Gustaf Adolf Jorbin.    

Vid sidan av sitt arbete som barnsköterska 1939–1944 och som kontorist från 1952 var Schüssler verksam som konstnär. Hon studerade vid Ludvika konstskola 1963–1965 och bedrev självstudier under resor till Italien, Österrike och Schweiz. Separat ställde hon ut ett flertal gånger i Ludvika och hon var representerad i Dalarnas konstförenings höstsalonger på Falu konsthall. Schüssler är representerad med en målning vid Arbetarnas bildningsförbunds studiehem i Ludvika.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 100, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1920
Avlidna 1989
Personer från Grangärde socken
Ragnhild Schürer von Waldheim

Ragnhild Gurli Rosina Schürer von Waldheim, född 15 juli 1898 i Ljusnarsbergs socken, Västmanland, död 1972, var en svensk-amerikansk målare och författare.

Hon var dotter till underlöjtnanten och fabrikören Axel Emil Berg och Anna Rosina Jeannette Guillaume och gift andra gången 1925–1930 med kaptenen Per Wilhelm Fredrik Schürer von Waldheim. Hon flyttade till Paris där hon vistades och var verksam ett par decennier innan hon slutligen bosatte sig i San Francisco. Hennes konst består huvudsakligen av religiösa motiv och hon medverkade i utställningar i Paris och San Francisco. Som författare utgav hon Vägen leder bara bort 1936 och Sur les pas de Jeanne D' Arc 1955.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 100, Allhems Förlag, Malmö.

Noter 

Svenska målare under 1900-talet
Amerikanska konstnärer
Kvinnor
Födda 1898
Avlidna 1972
Personer från Ljusnarsbergs socken
Svenskamerikaner
Charlotta Ulrica Schürer von Waldheim

Charlotta Ulrica Schürer von Waldheim, född 19 mars 1770 i Stockholm, död 3 mars 1835 i Stockholm, var en svensk målare.

Hon var dotter till Pehr Hilleström och Ulrika Lode och från 1798 gift med översten och generaladjutanten Johan Schürer von Waldheim och mor till kopparstickaren Fredrik August Schürer von Waldheim samt syster till Carl Peter Hillsttröm. Hon fick mycket av sin faders konstnärsbegåvning i arv och under uppväxten en viss handledning från sin far. Bland hennes bevarade verk finns ett antal Bellmansmotiv utförda i akvarell vid Kungliga biblioteket i Stockholm.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 100, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1800-talet
Kvinnor
Födda 1770
Avlidna 1835
Konstnärer från Stockholm
Lovisa Augusta Schützercrantz

Lovisa Augusta Schützercrantz född 1 juli 1798 i Stockholm, död 24 mars 1866 i Stockholm, var en svensk stiftsjungfru och målare.

Hon var dotter till konteramiralen Johan Herman Schützercrantz och Lovisa Margareta Lilliestråle och från 1836 gift med bruksägaren Gustaf Grill samt syster till Adolf Ulrik Schützercrantz. Mycket lite är känt om Schützercrantz konstnärskap men Fredrik Boye skrev i sitt Målarelexikon 1833 att hon var försedd med ganska goda anlag är hon lycklig i konstens utöfning. Hennes specialitet var målning av olika fåglar.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 104, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1800-talet
Kvinnor
Födda 1798
Avlidna 1866
Konstnärer från Stockholm
Stiftsfröknar
Hans Johansson Schütz

Hans Johansson Schütz (Schutz, Schütt, Schütte, Skyts), död före 7 februari 1674, var en svensk skeppsbildhuggare och troligen målare.

Han var gift med Anna Antonsdotter Harden änka efter vintapparen Daniel Prieben. Schütz var snickargesäll och Bieltschneider på amiralitetsbildhuggaren Jost Schütz verkstad 1664 och blev 1671 mästare i Stockholms snickarämbete. Han var bosatt i Stockholm där han ägde en halv gård vid Mariagatan. Det finns få uppgifter om hans verksamhet som skeppsbildhuggare men man vet att han 1669 utförde ett begravningsvapen till stallmästare Bures begravning och Nils Månsson Mandelgren uppger att 1869 såg ett porträtt hos komminister E Rosenius signerat Hans Schütte fecit 1659.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 101, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska bildhuggare
Män
Födda okänt år
Avlidna 1674
Gunnar Cassel

Gunnar Elias Casell, född 24 juli 1865 i Jakobs församling i Stockholm, död 28 november 1943 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk ingenjör och lärare.

Biografi
Gunnar Cassel var son till grosshandlaren Oskar Cassel (1830-1917) och Leontine Dahlstrand (1837−1869) samt sonson till lagmannen och psalmförfattaren Carl Gustaf Cassel. Han var också bror till nationalekonomen Gustav Cassel, författaren Hjalmar Cassel och halvbror till borgmästaren Oscar Cassel. Vidare var han farbror till Margit Wohlin, Arne, Leif och Dagny Cassel.

Efter styrmansexamen vid navigationsskolan i Stockholm 1885 blev han ångbåtsbefälhavare i Stockholm. Han var ordinarie elev vid Kungliga Tekniska Högskolan (KTH) 1890–1893 där han avlade civilingenjörsexamen. Gunnar Cassel var assistent i allmän kemi vid KTH 1893–1897 och docent i elektrokemi där 1894–1898. Han gav under denna tid ut boken Handbok i elektrokemi med särskild hänsyn till dess tekniska tillämpning (1896). 

Han var ledamot av Svenska Teknologföreningen 1892–1900. Han gav ut boken Framtidens jordbruk (1916).

Första gången var han gift med Anna Nilsdotter Bröms (1886–1950), dotter till bonden Nils Ersson och Carin Matsdotter. De fick barnen May Lindholm (1888–1981), regementsläkaren Ivar Cassel (1890–1967), filosofie licentiaten Henry William Cassel (1892–1918), Sigrid Nettelbladt (1898–1991) och skogsmästaren Gösta Cassel (1902–1981). Äktenskapet upplöstes 1911.

Andra gången gifte han sig 1911 med Jane Bergström (1880–1964), förut gift Hedin, dotter till sjökorpralen Nils Peter Bergström och Charlotta Karlsdotter. De hade barnen musikern Torbern Cassel (1900–1942; gift med Lalla Cassel), redaktören Thorsten Cassel (1902–1947; gift med Carin Cassel), Vivi Ekman (1905–1983; gift med skolmannen Walter Ekman) och Karin Hellman (1907–1953) gift med Gunnar Hellman.

Gunnar Cassel är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Se även
Piplärkan 15, stadsvillan i Lärkstaden som Cassel lät bygga 1910.

Källor 

Svenska ingenjörer under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Ingenjörer från Stockholm
Lärare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1865
Avlidna 1943
Män
Claes Schütz

Claes Schütz (Nicolaus, Niklas, Nils) (Schutz, Schütt), född 1643 i Stockholm, död 16 mars 1674 i Stockholm, var en svensk skeppsbildhuggare.

Biografi
Han var son till amiralitetsbildhuggaren Jost (Joost) Schütz och från 1669 gift med Christina Nilsdotter samt bror till Henrik Schütz. Han var huvudsakligen anlitad som bildhuggare vid Skeppsholmsvarvet i Stockholm men sändes 1667 av amiralitetskollegiet till Karlshamn för att utföra bildhuggeriarbeten på skeppet Venus innan varvsrörelsen lades ner i Karlshamn och man antar att han samtidigt utförde arbeten på andra skepp som då låg i  Karlshamns hamn. När han återvände till Stockholm övertog han sin fars verkstad men han avled bara några månader efter sin far så verksamheten som fri bildhuggare blev kortvarig. För Björklinge kyrka utförde han 1673 arbeten på predikstolen och färdigställde ett nytt korskrank. Bland hans elever räknas Caspar Schröder som gjorde sina första lärospån vid Schütz verkstad.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 100-101, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska konstnärer under 1600-talet
Män
Födda 1643
Avlidna 1674
Konstnärer från Stockholm
Jost Schütz

Jost Schütz (Joost) (Schutz, Schütt), död 1674 i Stockholm, var en svensk amiralitetsbildhuggare.

Han var gift med en kvinna som avled 1678 och far till Claes och Henrik Schütz samt morfar till Joachim Lütkenschwager. Schütz kom i unga år i flottans tjänst och verkade från 1634 fram till sin död som kunglig amiralitetsbildhuggare vid skeppsgården i Stockholm. Vid skeppsgården fanns på 1620-talet sex bildsnidare varav två var mästare, två mästarsvenner och två bildhuggardrängar. Mästarna stod då i samma löneställning som skeppsbyggmästare. Förutom Schütz var bildsnidaren Hans Jacobson Bryckner även mästare. När Schütz utnämndes till amiralitetsbildhuggare 1634 är det troligt att han efterträdde Bryckner. Inget av Schütz marina arbeten finns bevarade och alla de galjonsfigurer, hackbräden, bilder, ornament och vapen han skulpterade för örlogsfartygen har försvunnit genom skeppsbrott, krigshändelser och att fartygen huggits upp. Men mycket av hans bildhuggeriarbeten finns återutgivet på samtida oljemålningar eller teckningar som är så pass detaljerade att man får en god uppfattning av hans arbete.

 
Schütz var mästare i Stockholms snickarämbete 1640–1671 och hade en verkstad som sysselsatte tio gesäller och kunde på grund av verkstadens omfattning ta sig andra uppdrag vid sidan av sin tjänst som amiralitetsbildhuggare. För Jacobs kyrka ansvarade han 1643 för hela korinredningen och en altaruppsats med bilder i fyra våningar av konterfejaren Jakob Henrik Elbfas. Han utförde även bildhuggeriarbeten på orgeln 1659–1562 som då ansågs som jämngott med orgelverket i Storkyrkan. För Riddarholmskyrkan skar han 1642 en predikstol och han levererade skulpturdetaljer till Maria Magdalena kyrka samt en predikstol till Husby-Sjutolfts kyrka i Uppland samt Gustav Bondes begravningsvapen till Spånga kyrka. Han högg gjutmodellen till Karl X Gustavs kista 1660 efter Jean de la Vallées ritningar. Dessutom utförde han en mängd profana uppdrag bland annat skulpterade han Gustaf Horns huvudbanér 1650 och tillsammans med Kort Stenkort utförde han inrednings- och snickeriarbetena i Schering Rosenhanes palats i Stockholm.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 101-102, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska bildhuggare
Män
Födda okänt år
Avlidna 1674
Petter Dahlman

Petter Dahlman, född 1725, död okänt år, var en svensk målare.

Han var son till vaktmästaren P Dahlman och Anna Catharina Forssberg. Hans målarstil påminner om Johan Henrik Scheffels men har en hårdare och kallare stil. Hans konst består av porträtt som är signerade Pinxit P. Dahlman.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del II, sid 23, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1700-talet
Män
Födda 1725
Avlidna okänt år
Fredrik August Schürer von Waldheim

Fredrik August Schürer von Waldheim, född 17 september 1808 i Stockholm, död omkring 12 september 1857 vid ångfartyget Sonores förolyckande utanför Amerikas ostkust, var en svensk kapten, hovjägmästare och kopparstickare.

Han var son till översten och generaladjutanten Johan Schürer von Waldheim och Charlotta Ulrica Hilleström och från 1841 gift med Lovisa Carolina Fredrika Croneborg samt dotterson till Pehr Hilleström och brorson till Fredrik Schürer. Han avslutade sin militära karriär som kapten vid Svea livgarde 1841 då han utsågs till hovjägmästare. Vid sidan av sin militära tjänst var han verksam som kopparstickare.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 100, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska grafiker under 1800-talet
Svenska militärer under 1800-talet
Män
Födda 1808
Avlidna 1857
Konstnärer från Stockholm
Militärer från Stockholm
Fredrik Schürer

Fredrik Schürer, född 15 juni 1765 i Stockholm, död 1836 i Neapel, var en svensk-neapolitansk statssekreterare, grafiker och tecknare.

Han var son till handelsmannen Josef Schürer och Saara Sifvert och bror till generaladjutanten Johan Schürer von Waldheim samt farbror till kopparstickaren Fredrik August Schürer von Waldheim. Schürer var till en början elev till Per Floding och därefter vid Konstakademien i Stockholm. Han medverkade i akademiens utställning 1783 med en Teckning efter Naturen i Modell Scholan som belönades med den lilla medaljen. Samma år reste han till Neapel där han 1791 anställdes vid krigskansliet samt utnämndes till drottning Maria Carolinas bibliotekarie. Han fick 1798 transport till kansliet för utrikes ärenden och från 1809 tjänstgjorde han som lärare i tyska för kronprinsen. Han utnämndes 1814 till statssekreterare i Neapel och blev neapolitansk adelsman. Bland hans bevarade arbeten känner man till några kopparstick och etsningar varav några återfinns i Kungliga biblioteket i Stockholm och en etsning ingick i Carl Gustaf Tessins konstsamling som senare såldes på auktion 1785.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 100, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska grafiker under 1800-talet
Män
Födda 1765
Avlidna 1836
Konstnärer från Stockholm
Svenska tecknare under 1800-talet
Paul Ysebaert



Paul Robert Ysebaert, född 15 maj 1966, är en kanadensisk före detta professionell ishockeyforward som tillbringade elva säsonger i den nordamerikanska ishockeyligan National Hockey League (NHL), där han spelade för ishockeyorganisationerna New Jersey Devils, Detroit Red Wings, Winnipeg Jets, Chicago Blackhawks och Tampa Bay Lightning. Han producerade 336 poäng (149 mål och 187 assists) samt drog på sig 217 utvisningsminuter på 532 grundspelsmatcher. Han spelade även på lägre nivåer för SC Rapperswil-Jona i Nationalliga A (NLA), Utica Devils i American Hockey League (AHL), Cleveland Lumberjacks i International Hockey League (IHL) och Bowling Green Falcons (Bowling Green State University) i National Collegiate Athletic Association (NCAA).

Ysebaert draftades i fjärde rundan i 1984 års draft av New Jersey Devils som 74:e spelare totalt.

Han vann en Alka-Seltzer Plus Award för säsongen 1991–1992.

Statistik

Referenser

Externa länkar
Paul Ysebaert NHL Statistics – Hockey-Reference.com
Paul Ysebaert hockey statistics and profile at hockeydb.com

Kanadensiska idrottare under 2000-talet
Spelare i Rapperswil-Jona Lakers
Spelare i Cleveland Lumberjacks
Spelare i Tampa Bay Lightning
Spelare i Chicago Blackhawks
Spelare i Winnipeg Jets (1979–1996)
Vinnare av NHL Plus/Minus Award
Spelare i Detroit Red Wings
Spelare i New Jersey Devils
Spelare i Utica Devils
Alumner från Bowling Green State University
Ishockeyspelare i Bowling Green Falcons
Kanadensiska idrottare under 1900-talet
Kanadensiska ishockeyspelare
Idrottare från Sarnia
Levande personer
Födda 1966
Män
Lagkaptener i Tampa Bay Lightning
Spelare valda i NHL Entry Draft 1984
Spelare valda av New Jersey Devils i NHL Entry Draft
Lennart Schönbeck

Kurt Lennart Ingemar Schönbeck, född 14 juli 1933 i Stockholm, död 30 september 2018, var en svensk målare.

Schönbeck är son till guldsmeden Kurt Schönbeck. Han fick tidigt lära sig att gravera av sin far och samtidigt som han arbetade som gravör 1950–1953 studerade han på Konstfackskolan som följdes upp med studier vid Fetcós målarskola 1954 och krokitecknande vid Konsthögskolan 1955 och studier för Leopold Fare vid Stockholms högskolas kursverksamhet. Han bedrev självstudier under resor till Tyskland, Nederländerna, Frankrike och Spanien. Separat ställde han bland annat ut på Hässelbygård 1958 och hos HSB i Stockholm 1960. Han medverkade i Hässelbygruppens utställningar på Hässelbygård och Medborgarhuset i Vällingby. Hans konst består av figur och landskapsmotiv.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 104, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1933
Konstnärer från Stockholm
Gummistropp

En gummistropp är en elastisk lina som vanligtvis har en krok, ögla eller spänne av något slag.

Användning
Gummistroppar används för att fästa saker, exempelvis en cykel på en cykelhållare på en bil eller en presenning över en båt.

Konstruktion
Gummistroppar produceras vanligtvis av naturgummi eller EPDM-gummi. En gummistropp i naturgummi är väldigt elastisk och vanligen billigast. En EPDM-stropp är mer hållbar mot väder och vind men är lite dyrare.

Se även 
 Gummisnodd

Referenser 

Nyttoföremål
Axel Askerlund

Axel Fredrik Askerlund, född 10 maj 1891 i Uppsala, död där 22 juli 1962, var en svensk folkskollärare och målare.

Han var son till stenhuggaren Per Fredrik Askerlund och Hedvig Karlsdotter. Askerlund studerade vid Tekniska skolan i Uppsala och var vid sidan av sitt arbete som lärare verksam som konstnär. Han medverkade i samlingsutställningar med Uplands konstförening. Axel Askerlund är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 
Svenskt konstnärslexikon del I, sid 98, Allhems Förlag, Malmö. 
 Askerlund, Axel Fredrik på SvenskaGravar.se

Svenska målare under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Konstnärer från Uppsala
Lärare från Uppsala
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1891
Avlidna 1962
Män
Gunnar Svensson (1906–1988)

Gunnar Svensson, född 23 mars 1906 i Örby i Älvsborgs län, död 25 juni 1988 i Borås, var en svensk målare.

Han var son till textilarbetaren Salomon Svensson och Anna Mathilda Träns och från 1945 gift med Elsa Karolina Andersson. Svensson studerade konst för Helmer Osslund och har likt denne i första hand varit verksam som landskapsmålare men till skillnad från Osslund är hans verk mer av en konventionell realistisk stil. Han medverkade i samlingsutställningar med Borås och Sjuhäradsbygdens konstförening på Borås konstmuseum från 1936. Hans konst består förutom landskap av figurer utförda i olja eller pastell samt smärre scendekorativa uppdrag.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 346, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1906
Avlidna 1988
Personer från Örby socken