Välfärdsområde

Ett välfärdsområde (finska: hyvinvointialue) är ett offentligrättsligt samfund i Finland vars huvuduppgift är att ordna social- och hälsovården och organisera räddningsväsendet inom sitt område. Ett välfärdsområde har självstyrelse inom sitt område och är separat från kommunerna och staten. Från och med 1 januari 2023 är Finland delad i 21 välfärdsområden. De bildades som en del av Social- och hälsovårdsreformen i Finland.

Helsingfors stad ansvarar för att ordna social- och hälsovården och räddningsväsendet inom sitt område och därmed är inte ett av välfärdsområdena. HUS-sammanslutningen har organiseringsansvaret för de funktioner inom krävande specialiserad sjukvård som det finns särskilda bestämmelser om i lag eller i organiseringsavtalet för HUS.

Social- och hälsovårdsreformen gäller inte heller Åland, där det är landskapet som ansvarar för social- och hälsovården. Ålands hälso- och sjukvård ÅHS lyder under landskapsregeringen och har hand om vården.

Uppgifter 
Välfärdsområdets uppgifter som föreskrivs i lagen om välfärdsområden är att ordna social- och hälsovården och organisera räddningsväsendet i Finland.

Dessutom kan välfärdsområdet åta sig att inom sitt område sköta uppgifter som stöder dess lagstadgade uppgifter så som internationell verksamhet och välfärdsområdenas gemensamma intressebevakning. Uppgifter som välfärdsområdet har vald att åta sig får inte till sin omfattning vara sådana att de äventyrar skötseln av dess lagstadgade uppgifter. Välfärdsområdet kan också bedriva affärsverksamhet med låg risk som stöder fullgörandet av de lagstadgade uppgifterna.

Välfärdsområdena har inte beskattningsrätt.

Välfärdsområdena 
De 21 välfärdsområdena är:

 Östra Nylands välfärdsområde
 Mellersta Nylands välfärdsområde
 Västra Nylands välfärdsområde
 Vanda och Kervo välfärdsområde
 Egentliga Finlands välfärdsområde
 Satakunta välfärdsområde
 Egentliga Tavastlands välfärdsområde
 Birkalands välfärdsområde
 Päijänne-Tavastlands välfärdsområde
 Kymmenedalens välfärdsområde
 Södra Karelens välfärdsområde
 Södra Savolax välfärdsområde
 Norra Savolax välfärdsområde
 Norra Karelens välfärdsområde
 Mellersta Finlands välfärdsområde
 Södra Österbottens välfärdsområde
 Österbottens välfärdsområde
 Mellersta Österbottens välfärdsområde
 Norra Österbottens välfärdsområde
 Kajanalands välfärdsområde
 Lapplands välfärdsområde

Beslutsfattande

Val 
Välfärdsområdena har självstyre och den högsta beslutanderätten utövas av välfärdsområdesfullmäktige. Det föreskrivs om välfärdsområden i lagen om välfärdsområden.

Man väljer representanter i välfärdsområdesfullmäktige vid välfärdsområdesval som förrättas samtidigt med kommunalval i Finland. Det första välfärdsområdesvalet i Finland hölls den 23 januari 2022.

Välfärdsområdesfullmäktige 
Välfärdsområdesfullmäktige fattar beslut bland annat om servicestrategin, principerna för servicenätverket, servicenivån på räddningsväsendet, välfärdsområdets budget och ekonomiplan samt valet av ledamöter till de olika organen. Välfärdsområdesfullmäktiges mandatperiod är fyra år.

Man väljer 59–89 fullmäktigeledamöter baserat på invånarantalet i välfärdsområdet.

Valkrets 
Vid välfärdsområdesvalet är välfärdsområdena valkretsar. Kandidaterna ställs upp för hela välfärdsområdet. Väljarna kan rösta bara på det egna välfärdsområdets kandidater, och resultatet räknas enligt välfärdsområde. Välfärdsområdesvalet förrättas enligt det proportionella valsättet som ett öppet listval på samma sätt som kommunalval.

Inget val ordnas i Helsingfors stad eftersom Helsingfors stad är inte ett av de välfärdsområdena som bildades. Helsingforsare är inte röstberättigade i välfärdsområdesvalet.

Organ 
Obligatoriska organ för välfärdsområdet:

 välfärdsområdesfullmäktige
 välfärdsområdesstyrelsen
 revisionsnämnden 
 nationalspråksnämnden (inom tvåspråkiga välfärdsområden)
 nämnden för samiska språket (Lapplands välfärdsområde)

Språkärenden 
Inom ett tvåspråkigt välfärdsområde finns det en nationalspråksnämnd. Till medlemmar i nämnden väljs personer som representerar de invånare som hör till den språkliga minoriteten i välfärdsområdet.

Nationalspråksnämnden ska:

 utreda, bedöma och uttala sig om hur välfärdsområdesfullmäktiges beslut påverkar hur de språkliga rättigheterna tillgodoses i praktiken
 utreda, bedöma och fastställa behovet av tjänster som tillhandahålls på minoritetsspråket samt följa upp tillgången till och kvaliteten hos dessa tjänster,
 på basis av utredningar, utvärderingar och uppföljning lägga fram förslag för välfärdsområdesstyrelsen om åtgärder för utveckling av tjänsterna och servicekedjorna för den språkliga minoriteten samt om kraven på personalens språkkunskaper, samt
 lägga fram förslag om innehållet i avtalet om samarbete och arbetsfördelning mellan tvåspråkiga välfärdsområden, ge utlåtande om avtalet till välfärdsområdesfullmäktige samt följa upp hur avtalet genomförs.

Nämnden ska årligen lämna välfärdsområdesstyrelsen en berättelse om hur servicen för den språkliga minoriteten har förverkligats. Välfärdsområdesstyrelsen ger välfärdsområdesfullmäktige ett utlåtande om de åtgärder som nämndens berättelse ger anledning till.

I Lapplands välfärdsområde finns en nämnd för samiska språket. Till medlemmar i nämnden väljs samiskspråkiga personer. Minst 40 procent av nämndens medlemmar ska utses bland de personer som föreslås av sametinget och skoltarnas byastämma så att byastämman föreslår en person av dessa. På nämnden tillämpas i övrigt vad som sägs ovan om nationalspråksnämnden.

Finansiering 
Finansieringen av välfärdsmrådena baserar sig i början på statlig finansiering och delvis på kundavgifter. Finansieringen ska på det sätt som Finlands grundlag förutsätter trygga ordnandet av tillräckliga social- och hälsovårdstjänster.

Källor 

 
Finlands administrativa indelning