Andrakammarval i Stockholms stad

Andrakammarval i Stockholms stad genomfördes under hela andra kammarens existens, även om valkretsarnas utformning varierade något.

Det förekom ordinarie val och fyllnadsval i Stockholms stad från det första valet 1866, till det sista 1968.

Uppgifterna är i första hand hämtade från statistiska centralbyråns rapporter om riksdagsmannaval, men för äldre val har dessa siffror kompletterats med samtida tidskrifter och statistik från Stockholms stad. Mer detaljerad källhänvisning finns för varje artikel.

För majoritetsvalen (1866-1910) har de valda kandidaterna markerats med fet stil. Tabellerna är inte helt kompletta, i verkligheten var det inte ovanligt att flera 100 kandidater delade på rösterna. Noteras bör också att varje väljare hade flera röster att fördela, vilket genererar högre röstsummor än det egentliga valdeltagandet. Den totala procentsumman överskred 100 nästan alltid. Undantaget är de fyllnadsval där bara en riksdagsman skulle väljas.

Det bör också anmärkas att förändringarna utgår från ordinarie val. Överklagade val och fyllnadsval har i tabellerna blivit utan förändringar. Då ett fyllnadsval ägde rum samma år som ett ordinarie val har fyllnadsvalet hamnat under det ordinarie. Partitillhörigheterna för de valda riksdagsmännen är hämtade från Tvåkammarriksdagen 1867–1970 och avser vid ordinarie val året efter valet, då riksdagen samlades. För de som inte valdes är de politiska tendenserna hämtade från samtida tidskrifter. Partierna under den här tiden var egentligen inte partier i modern mening då de ofta saknade mer omfattad organisation och de politiska etiketterna bör därför iakttas med försiktighet.

För de proportionella valen (1911-1968) har partier med mer än 2% av rösterna redovisats. Samtliga siffror är från SCB.



Valkretsindelning och mandatantal

Från 1866 till 1890 utgjorde Stockholms stad en enda valkrets, som valde ledamöter enligt följande:

Från och med valet 1890 var staden uppdelad i fem valkretsar: Stockholms stads första valkrets (Katarina och Nicolai), Stockholms stads andra valkrets (Klara, Jakobs och Johannes församlingar), Stockholms stads tredje valkrets (Adolf Fredrik, Gustav Vasa, Matteus och östra Ulrika Eleonora), Stockholms stads fjärde valkrets (Östermalm) och Stockholms stads femte valkrets (Maria samt västra Ulrika Eleonora). Dessa valde ledamöter enligt följande:

Vid riksdagsvalet 1911 övergick man till proportionella val, och samtidigt samlades de fem valkretsarna i två nya. Stockholms stads första valkrets omfattade Gamla stan, Klara, Kungsholmen och Södermalm, medan Stockholms stads andra valkrets omfattade Norrmalm utom Klara, Östermalm och Vasastaden. När Brännkyrka inkorporerades 1914 ingick församlingen i första valkretsen, liksom Bromma, som tillkom från 1917 års val. Från valet 1917 överfördes också Klara till andra valkretsen.

Från och med valet 1921 utgjorde Stockholms stad återigen en enda valkrets

Valresultat

1866

Valet ägde rum den 14 september 1866.

Valkretsen hade 133 361 invånare den 31 december 1865, varav 7 159 eller 5,4 % var valberättigade. 3 108 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 43,4 %.

Då 58 röster kasserades var 3 050 röster giltiga.

Källor:
 Post- och Inrikes Tidningar den 15 september 1866
 Statistisk tidskrift 1866

1869

Valet ägde rum den 4 augusti 1869.

I valet deltog 3 243 personer, varav 3 203 med giltiga röster.

Fyllnadsvalet 1869

Valet ägde rum den 5 januari 1869 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen August Blanches dödsfall.

I valet deltog 3 000 personer, varav 2 986 med giltiga röster.

Källor:
 Dagens Nyheter den 7 januari 1869
 Post- och Inrikes Tidningar den 5 augusti 1869
 Berättelse angående Stockholms kommunalförvaltning 1869-1870 Årg. 2-3

1870

Valet ägde rum den 11 mars 1870 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Johan Liljencrantzs dödsfall.

I valet deltog 1 986 personer, varav 1 981 med giltiga röster.

Valet ägde rum den 18 november 1870 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Olle Lefflers avgång.

I valet deltog 1 408 personer, varav 1 407 med giltiga röster.

Källor:
 Jönköpingsbladet den 15 mars 1870
 Tidning för Wenersborgs stad och län den 22 november 1870
 Berättelse angående Stockholms kommunalförvaltning 1869-1870 Årg. 2-3

1872

Valet ägde rum den 27 september 1872.

Valkretsen hade 138 512 invånare den 31 december 1871, varav 7 323 eller 5,3 % var valberättigade. 3 398 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 46,4 %.

Då 27 röster kasserades var 3 371 röster giltiga.

Fyllnadsvalet 1872

Valet ägde rum den 5 januari 1872 för att fylla två vakanser orsakade av Carl Grafström och Leonard Kinmansons avgång respektive dödsfall.

I valet deltog 2 259 personer, varav 2 255 med giltiga röster.

Källor:
 Tidning för Wenersborgs stad och län den 9 januari 1872
 Tidningen Kalmar den 2 oktober 1872
 SCB Riksdagsmannavalen 1872
 Berättelse angående Stockholms kommunalförvaltning 1872 Årg. 5

1873

Valet ägde rum den 12 december 1873 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Richard Carléns avgång.

I valet deltog 1 819 personer, varav 1 816 med giltiga röster.

Källor:
 Dalpilen den 13 december 1873
 Berättelse angående Stockholms kommunalförvaltning 1873 Årg. 6

1874

Valet ägde rum den 23 januari 1874 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen August Gripenstedts avgång.

I valet deltog 2 132 personer, varav 2 129 med giltiga röster.

Valet ägde rum den 13 november 1874 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Adolf Hedins avgång.

I valet deltog 2 006 personer, varav 2 003 med giltiga röster.

Källor:
 Dalpilen den 24 januari 1874
 Dalpilen den 14 november 1874
 Berättelse angående Stockholms kommunalförvaltning 1874 Årg. 7

1875

Valet ägde rum den 29 september 1875.

Valkretsen hade 150 446 invånare den 31 december 1874, varav 8 864 eller 5,9 % var valberättigade. 3 835 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 43,3 %.

Då 46 röster kasserades var 3 789 röster giltiga.

Källor:
 Dalpilen den 2 oktober 1875
 SCB Riksdagsmannavalen 1875

1876

Valet ägde rum den 22 december 1876 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen August Östergrens avgång.

Av 9 654 valberättigade deltog 2 405 personer i valet, ett valdeltagande på 24,9 %.

Då 20 röster kasserades var 2 385 röster giltiga.

Källor:
 SCB Riksdagsmannavalen 1876-1878
 Berättelse angående Stockholms kommunalförvaltning 1876 Årg. 9

1878

Valet ägde rum den 27 september 1878.

Valkretsen hade 165 677 invånare den 31 december 1877, varav 9 972 eller 6,0 % var valberättigade. 4 914 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 49,3 %.

Då 15 röster kasserades var 4 899 röster giltiga.

Källor:
 Tidningen Kalmar den 30 september 1878
 SCB Riksdagsmannavalen 1876-1878

1879

Valet ägde rum den 10 oktober 1879 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Axel Adlersparres avgång.

Av 10 649 valberättigade deltog 3 426 personer i valet, ett valdeltagande på 32,2 %.

Då antalet kasserade röster i SCB:s statistik inte har redovisats, så kan ingen procentuell andel räknas ut.

Källor:
 Tidningen Kalmar den 11 oktober 1879
 SCB Riksdagsmannavalen 1879-1881

1880

Valet ägde rum den 13 november 1880 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Ludwig Peyrons avgång.

Av 10 313 valberättigade deltog 2 780 personer i valet, ett valdeltagande på 27,0 %.

Då antalet kasserade röster i SCB:s statistik inte har redovisats, så kan ingen procentuell andel räknas ut.

Källor:
 Tidningen Kalmar den 15 november 1880
 SCB Riksdagsmannavalen 1879-1881

1881

Valet ägde rum den 23 september 1881.

Valkretsen hade 168 775 invånare den 31 december 1880, varav 10 479 eller 6,2 % var valberättigade. 6 228 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 59,4 %.

Då 79 röster kasserades var 6 149 röster giltiga.

Källor:
 Tidningen Kalmar den 26 september 1881
 SCB Riksdagsmannavalen 1879-1881

1882

Valet ägde rum den 18 november 1882 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen John Bergs avgång.

Av 10 936 valberättigade deltog 5 031 personer i valet, ett valdeltagande på 46,0 %.

Då 17 röster kasserades var 5 014 röster giltiga.

Källor:
 Dalpilen den 24 november 1882
 SCB Riksdagsmannavalen 1882-1884

1884

Valet ägde rum den 26 september 1884. Det överklagades dock och fick tas om.

Valkretsen hade 194 469 invånare den 31 december 1883, varav 12 530 eller 6,4 % var valberättigade. 7 489 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 59,8 %.

Då 13 röster kasserades var 7 476 röster giltiga.

Källor:
 Tidningen Kalmar den 29 september 1884
 SCB Riksdagsmannavalen 1882-1884

1885

Valet ägde rum den 9 januari 1885.

Valkretsen hade 194 469 invånare den 31 december 1883, varav 11 416 eller 5,9 % var valberättigade. 8 261 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 72,4 %.

Då 32 röster kasserades var 8 229 röster giltiga.

Källor:
 Dalpilen den 16 januari 1885
 SCB Riksdagsmannavalen 1882-1884

1886

Valet ägde rum den 19 mars 1886 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Hugo Arwidssons dödsfall.

Av 12 918 valberättigade deltog 5 005 personer i valet, ett valdeltagande på 38,7 %.

Då 12 röster kasserades var 4 993 röster giltiga.

Källor:
 Östergötlands veckoblad den 26 mars 1886
 SCB Riksdagsmannavalen 1885-1887

1887 (vår)

Valet ägde rum den 15 april 1887.

Valkretsen hade 215 688 invånare den 31 december 1885, varav 13 054 (osäker siffra) eller 6,1 % var valberättigade. 10 139 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 77,7 %.

Då 16 röster kasserades var 10 123 röster giltiga.

Källor:
 Nya Dagligt Allehanda den 16 april 1887
 Post- Och Inrikes Tidningar den 18 april 1887
 SCB Riksdagsmannavalen 1885-1887

1887 (sept.)

Valet ägde rum den 23 september 1887.

Valkretsen hade 223 063 invånare den 31 december 1886, varav 13 054 eller 5,9 % var valberättigade. 9 534 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 73,0 %.

Det visade sig sedan att en av de invalda riksdagsledamöterna på den frihandelsvänliga listan - Olof Larsson - hade en obetald skatteskuld på 11 kronor och 58 öre. Enligt riksdagsordningen var han därför inte valbar, varpå alla valsedlar med hans namn var ogiltiga. De 22 invalda frihandelsvännerna ersattes därför med protektionister (i tabellen betecknade som nya lantmannapartister).

Antalet kasserade röster uppgick till 6 269 och antalet giltiga röster blev således 3 265.

Källor:
 Sydsvenska Dagbladet den 10 december 1887
 Oscar II och hans tid, sida 214
 SCB Riksdagsmannavalen 1885-1887

1889

Valet ägde rum den 26 april 1889 för att fylla en vakans orsakad av den valda riksdagsmannen Conrad Svanbergs dödsfall.

Av 14 482 valberättigade deltog 5 498 personer i valet, ett valdeltagande på 38,0 %.

Då 7 röster kasserades var 5 491 röster giltiga.

Källor:
 Dalpilen den 3 maj 1889
 SCB Riksdagsmannavalen 1888-1890

Inför andrakammarvalet 1890 delades Stockholms stads valkrets upp i fem mindre valkretsar med 5 mandat var, förutom den femte valkretsen som hade 4 mandat

1890

Samtliga ordinarie val ägde rum den 26 september 1890.

1890: Första valkretsen

Valkretsen hade 47 841 invånare den 31 december 1889, varav 2 701 eller 5,6 % var valberättigade. 1 889 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 69,9 %.

Då 8 röster kasserades var 1 881 röster giltiga.

1890: Andra valkretsen

Valkretsen hade 47 727 invånare den 31 december 1889, varav 4 134 eller 8,7 % var valberättigade. 2 658 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 64,3 %.

Då 4 röster kasserades var 2 654 röster giltiga.

1890: Tredje valkretsen

Valkretsen hade 52 033 invånare den 31 december 1889, varav 3 035 eller 5,8 % var valberättigade. 1 832 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 60,4 %.

Då 7 röster kasserades var 1 825 röster giltiga.

1890: Fjärde valkretsen

Valkretsen hade 45 913 invånare den 31 december 1889, varav 3 703 eller 8,1 % var valberättigade. 2 547 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 68,8 %.

Då 2 röster kasserades var 2 545 röster giltiga.

1890: Femte valkretsen

Valkretsen hade 42 836 invånare den 31 december 1889, varav 2 240 eller 5,2 % var valberättigade. 1 465 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 65,4 %.

Då 3 röster kasserades var 1 462 röster giltiga.

Eftersom samtliga dessa valkretsar var nya, har inga förändringar redovisats i tabellerna.

Källor:
 Dagens Nyheter den 27 september 1890
 Tidningen Kalmar den 29 september 1890
 SCB Riksdagsmannavalen 1888-1890

1892

Valet ägde rum den 9 september 1892 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Richard Gustafssons avgång.

Av 2 003 valberättigade deltog 1 010 personer i valet, ett valdeltagande på 50,4 %.

Då 1 röst kasserades var 1 009 röster giltiga.

Källor:
 Tidningen Kalmar den 10 september 1892
 SCB Riksdagsmannavalen 1891-1893

1893

Samtliga ordinarie val ägde rum den 22 september 1893.

1893: Första valkretsen

Valkretsen hade 49 707 invånare den 31 december 1892, varav 2 695 eller 5,4 % var valberättigade. 1 805 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 67,0 %.

Då 7 röster kasserades var 1 798 röster giltiga.

1893: Andra valkretsen

Valkretsen hade 48 910 invånare den 31 december 1892, varav 4 036 eller 8,3 % var valberättigade. 2 627 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 65,1 %.

Då 3 röster kasserades var 2 624 röster giltiga.

1893: Tredje valkretsen

Valkretsen hade 54 339 invånare den 31 december 1892, varav 3 180 eller 5,9 % var valberättigade. 2 112 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 66,4 %.

Då 10 röster kasserades var 2 102 röster giltiga.

1893: Fjärde valkretsen

Valkretsen hade 50 480 invånare den 31 december 1892, varav 4 420 eller 8,8 % var valberättigade. 2 967 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 67,1 %.

Då 2 röster kasserades var 2 965 röster giltiga.

1893: Femte valkretsen

Valkretsen hade 45 810 invånare den 31 december 1892, varav 2 172 eller 4,7 % var valberättigade. 1 524 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 70,2 %.

Då 4 röster kasserades var 1 520 röster giltiga.

Fyllnadsvalet 1893

Valet ägde rum den 15 december 1893 för att fylla en vakans orsakad av den valda riksdagsmannen Olof Olssons avgång.

Av 3 497 valberättigade deltog 2 507 personer i valet, ett valdeltagande på 71,7 %.

Då 8 röster kasserades var 2 499 röster giltiga.

Källor:
 Tidningen Kalmar 25 september 1893
 SCB Riksdagsmannavalen 1891-1893

1896

Samtliga val ägde rum den 25 september 1896.

1896: Första valkretsen

Valkretsen hade 53 539 invånare den 31 december 1895, varav 2 471 eller 5,1 % var valberättigade. 1 774 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 64,7 %.

Inga röster kasserades.

1896: Andra valkretsen

Valkretsen hade 50 649 invånare den 31 december 1895, varav 3 989 eller 7,9 % var valberättigade. 2 651 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 66,5 %.

Då 6 röster kasserades var 2 645 röster giltiga.

1896: Tredje valkretsen

Valkretsen hade 57 331 invånare den 31 december 1895, varav 3 543 eller 6,2 % var valberättigade. 2 446 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 69,0 %.

Då 15 röster kasserades var 2 431 röster giltiga.

1896: Fjärde valkretsen

Valkretsen hade 55 367 invånare den 31 december 1895, varav 4 514 eller 8,2 % var valberättigade. 2 929 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 64,9 %.

Då 15 röster kasserades var 2 914 röster giltiga.

1896: Femte valkretsen

Valkretsen hade 50 214 invånare den 31 december 1895, varav 2 310 eller 4,6 % var valberättigade. 1 631 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 70,6 %.

Då 8 röster kasserades var 1 623 röster giltiga.

Källor:
 Svenska Dagbladet den 26 september 1896
 Eskilstuna-Kuriren den 28 september 1896
 Kristinehamnstidningen den 1 oktober 1896
 Riksdagsledamöter i andra kammaren 1897
 SCB Riksdagsmannavalen 1894-1896

1897

Valet ägde rum den 12 mars 1897 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Robert Themptanders dödsfall.

Av 5 304 valberättigade deltog 2 086 personer i valet, ett valdeltagande på 39,3 %.

Då 3 röster kasserades var 2 083 röster giltiga.

Valet ägde rum den 10 september 1897 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Clas Odhners avgång.

Av 2 703 valberättigade deltog 988 personer i valet, ett valdeltagande på 36,6 %.

Då 8 röster kasserades var 980 röster giltiga.

Valet ägde rum den 22 oktober 1897 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Olof Olssons dödsfall.

Av 4 721 valberättigade deltog 2 507 personer i valet, ett valdeltagande på 53,1 %.

Då 2 röster kasserades var 2 505 röster giltiga.

Källor:
 Stockholmstidningen den 13 mars 1897
 Östgötaposten den 17 september 1897
 Aftonbladet den 23 oktober 1897
 SCB Riksdagsmannavalen 1897-1899

1899

Samtliga val ägde rum den 22 september 1899.

Anmärkas bör att Liberala samlingspartiet bildades under riksdagen 1900, och alltså inte fanns vid tidpunkten för dessa val.

1899: Första valkretsen

Valkretsen hade 57 549 invånare den 31 december 1898, varav 2 903 eller 5,0 % var valberättigade. 1 714 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 59,0 %.

Då 7 röster kasserades var 1 707 röster giltiga.

1899: Andra valkretsen

Valkretsen hade 50 142 invånare den 31 december 1898, varav 4 103 eller 8,2 % var valberättigade. 2 183 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 53,2 %.

Då 4 röster kasserades var 2 179 röster giltiga.

1899: Tredje valkretsen

Valkretsen hade 60 926 invånare den 31 december 1898, varav 4 247 eller 7,0 % var valberättigade. 2 336 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 55,0 %.

Då 13 röster kasserades var 2 323 röster giltiga.

1899: Fjärde valkretsen

Valkretsen hade 64 471 invånare den 31 december 1898, varav 5 518 eller 8,6 % var valberättigade. 2 904 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 52,6 %.

Då 9 röster kasserades var 2 895 röster giltiga.

1899: Femte valkretsen

Valkretsen hade 58 501 invånare den 31 december 1898, varav 2 789 eller 4,8 % var valberättigade. 1 605 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 57,5 %.

Då 4 röster kasserades var 1 601 röster giltiga.

Källor:
 Stockholmstidningen den 23 september 1899
 Falukuriren den 26 september 1899
 SCB Riksdagsmannavalen 1897-1899

1901

Valet ägde rum den 14 september 1901 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Hugo Hamiltons avgång.

Av 5 830 valberättigade deltog 1 414 personer i valet, ett valdeltagande på 24,3 %.

Då 1 röst kasserades var 1 413 röster giltiga.

Källor:
 Aftonbladet den 14 september 1901
 SCB Riksdagsmannavalen 1900-1902

1902

Samtliga val ägde rum den 26 september 1902.

1902: Första valkretsen

Valkretsen hade 57 871 invånare den 31 december 1901, varav 3 401 eller 5,9 % var valberättigade. 2 333 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 68,6 %.

Då 1 röst kasserades var 2 332 röster giltiga.

1902: Andra valkretsen

Valkretsen hade 49 850 invånare den 31 december 1901, varav 4 907 eller 9,8 % var valberättigade. 2 589 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 52,8 %.

Då 3 röster kasserades var 2 586 röster giltiga.

1902: Tredje valkretsen

Valkretsen hade 66 619 invånare den 31 december 1901, varav 5 166 eller 7,8 % var valberättigade. 3 301 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 63,9 %.

Då 3 röster kasserades var 3 298 röster giltiga.

1902: Fjärde valkretsen

Valkretsen hade 66 227 invånare den 31 december 1901, varav 7 002 eller 10,6 % var valberättigade. 3 681 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 52,6 %.

Då 3 röster kasserades var 3 678 röster giltiga.

1902: Femte valkretsen

Valkretsen hade 61 128 invånare den 31 december 1901, varav 3 861 eller 6,3 % var valberättigade. 2 523 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 65,3 %.

Då 5 röster kasserades var 2 518 röster giltiga.

Källor:
 Norrlandsposten den 27 september 1902
 SCB Riksdagsmannavalen 1900-1902

1904

Valet ägde rum den 23 september 1904 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Henrik Fredholms dödsfall.

Av 5 089 valberättigade deltog 1 779 personer i valet, ett valdeltagande på 35,0 %.

Då 2 röster kasserades var 1 777 röster giltiga.

Källor:
 Östgötaposten den 30 september 1904
 SCB Riksdagsmannavalen 1903-1905

1905

Samtliga ordinarie val ägde rum den 30 september 1905.

1905: Första valkretsen

Valkretsen hade 59 925 invånare den 31 december 1904, varav 5 640 eller 9,4 % var valberättigade. 2 915 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 51,7 %.

Då 1 röst kasserades var 2 914 röster giltiga.

1905: Andra valkretsen

Valkretsen hade 52 491 invånare den 31 december 1904, varav 6 166 eller 11,7 % var valberättigade. 3 607 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 58,5 %.

Då 11 röster kasserades var 3 596 röster giltiga.

1905: Tredje valkretsen

Valkretsen hade 72 782 invånare den 31 december 1904, varav 7 968 eller 10,9 % var valberättigade. 5 052 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 63,4 %.

Då 11 röster kasserades var 5 041 röster giltiga.

1905: Fjärde valkretsen

Valkretsen hade 67 247 invånare den 31 december 1904, varav 8 669 eller 12,9 % var valberättigade. 4 748 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 54,8 %.

Då 12 röster kasserades var 4 736 röster giltiga.

1905: Femte valkretsen

Valkretsen hade 65 501 invånare den 31 december 1904, varav 5 801 eller 8,9 % var valberättigade. 3 774 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 65,1 %.

Då 9 röster kasserades var 3 765 röster giltiga.

Fyllnadsvalen 1905

Valet ägde rum den 22 juli 1905 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Sixten von Friesens inval i första kammaren 1905.

Av 8 497 valberättigade deltog 2 242 personer i valet, ett valdeltagande på 26,4 %.

Då 6 röster kasserades var 2 236 röster giltiga.

Valet ägde rum den 14 oktober 1905 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Adolf Hedins dödsfall.

Detta fyllnadsval var alltså inte av någon stor vikt, eftersom det ordinarie andrakammarvalet 1905 bestämde sammansättningen i riksdagen 1906, Blomberg valdes emellertid in vid det valet också.

Av 7 975 valberättigade deltog 1 091 personer i valet, ett valdeltagande på 13,7 %.

Inga röster kasserades.

Källor:
 Östgötaposten den 28 juli 1905
 Falukuriren den 2 oktober 1905
 Östgötaposten den 6 oktober 1905
 SCB Riksdagsmannavalen 1903-1905

1906

Valet ägde rum den 16 november 1906 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Svante Natt och Dags dödsfall.

Av 7 712 valberättigade deltog 3 176 personer i valet, ett valdeltagande på 41,2 %.

Då 7 röster kasserades var 3 169 röster giltiga.

Valet ägde rum den 16 november 1906 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Gustaf Oscar Wallenbergs avgång.

Av 10 034 valberättigade deltog 4 487 personer i valet, ett valdeltagande på 44,7 %.

Då 16 röster kasserades var 4 471 röster giltiga.

Källor:
 Kungliga biblioteket: Svenska dagstidningar 
 SCB Riksdagsmannavalen 1906-1908

1907

Valet ägde rum den 8 mars 1907 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Edvard von Krusenstjernas dödsfall.

Av 12 318 valberättigade deltog 6 259 personer i valet, ett valdeltagande på 50,8 %.

Då 8 röster kasserades var 6 251 röster giltiga.

Valet ägde rum den 13 december 1907 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen David Bergströms avgång.

Av 9 621 valberättigade deltog 4 115 personer i valet, ett valdeltagande på 42,8 %.

Då 13 röster kasserades var 4 102 röster giltiga.

Källor:
 Kungliga biblioteket: Svenska dagstidningar 
 SCB Riksdagsmannavalen 1906-1908

1908

Samtliga val ägde rum den 25 september 1908.

1908: Första valkretsen

Valkretsen hade 70 288 invånare den 31 december 1907, varav 7 626 eller 10,8 % var valberättigade. 5 408 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 70,9 %. 

Då 12 röster kasserades var 5 396 röster giltiga.

1908: Andra valkretsen

Valkretsen hade 61 842 invånare den 31 december 1907, varav 7 954 eller 12,9 % var valberättigade. 5 557 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 69,9 %. 

Då 2 röster kasserades var 5 555 röster giltiga.

1908: Tredje valkretsen

Valkretsen hade 70 031 invånare den 31 december 1907, varav 8 334 eller 11,9 % var valberättigade. 6 104 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 73,2 %. 

Då 2 röster kasserades var 6 102 röster giltiga.

1908: Fjärde valkretsen

Valkretsen hade 66 523 invånare den 31 december 1907, varav 8 991 eller 13,5 % var valberättigade. 6 316 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 70,3 %. 

Inga röster kasserades.

1908: Femte valkretsen

Valkretsen hade 68 776 invånare den 31 december 1907, varav 7 887 eller 11,5 % var valberättigade. 5 702 personer deltog i valet, ett valdeltagande på 72,3 %. 

Då 9 röster kasserades var 5 693 röster giltiga.

Källor:
 Kungliga biblioteket: Svenska dagstidningar 
 SCB Riksdagsmannavalen 1906-1908

1910

Valet ägde rum den 16 december 1910 för att fylla en vakans orsakad av den förutvarande riksdagsmannen Ernst Blombergs inval i första kammaren 1910.

I valet deltog 4 455 personer, varav 4 446 med giltiga röster.

Källor:
Dagens Nyheter den 17 december 1910
Statistisk årsbok för Stockholms stad 1910-1912

1909 genomfördes en rösträttsreform som innebar att inkomstgränserna för rösträtt togs bort. Även om kvinnor fortfarande saknade rösträtt fördubblades väljarkåren. Samtidigt bestämdes det att valen skulle ske proportionellt istället för med majoritetsval. I tabellerna redovisas därför partier, snarare än kandidater. Valkretsarna blev numera två istället för fem och antalet mandat för hela staden reducerades från 21 till 14, med 7 i varje valkrets.

1911

1911: Första valkretsen

Inför valet var 24 417 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 63,9%.

1911: Andra valkretsen

Inför valet var 29 182 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 64,7%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1909-1911

1914 (mars)

1914 (mars): Första valkretsen

Inför valet var 27 229 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 76,1%.

1914 (mars): Andra valkretsen

Inför valet var 29 143 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 78,7%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1912-1913 samt hösten 1914

1914 (sept.)

1914 (sept.): Första valkretsen

Inför valet var 28 675 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 73,9%.

1914 (sept.): Andra valkretsen

Inför valet var 30 177 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 77,4%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1912-1913 samt hösten 1914

1917

1917: Första valkretsen

Inför valet var 30 133 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 74,2%.

1917: Andra valkretsen

Inför valet var 33 924 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 76,5%.

Noteras bör att Socialdemokraterna och Socialdemokratiska vänsterpartiet röstade under samma partibeteckning, vilket förklarar Allmänna valmansförbundets minoritet i mandatfördelningen i andra valkretsen.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1915-1917

1920

1920: Första valkretsen

Inför valet var 36 809 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 67,7%.

1920: Andra valkretsen

Inför valet var 38 163 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 70,1%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1918-1920

I samband med införandet av kvinnlig rösträtt vid andrakammarvalet 1921, ändrades valkretsindelningen i Sverige och antalet valkretsar reducerades. Stockholms stads båda valkretsar slogs då ihop till en enda valkrets, dock fortfarande med 16 mandat.

1921

Inför valet var 263 510 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 56,1%.

(*) I röstetalet för Sveriges kommunistiska parti har även vänstersocialister räknats in.

Eftersom detta var valkretsens första andrakammarval, så har inga förändringar i tabellen redovisats.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1921

1924

Inför valet var 276 952 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 58,9%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1922-1924

1928

Inför valet var 315 317 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 71,2%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1925-1928

1932

Inför valet var 360 513 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 70,6%.

Sveriges kommunistiska parti var uppdelat i två grupperingar: Kilbomare och Sillénare.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1929-1932

1936

Inför valet var 389 815 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 76,5%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1933-1936

1940

Inför valet var 426 192 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 73,5%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1937-1940

1944

Inför valet var 461 166 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 74,2%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1941-1944

1948

Inför valet var 517 911 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 84,2%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1945-1948

1952

Inför valet var 539 414 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 80,7%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1949-1952

1956

Inför valet var 552 902 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 80,8%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1953-1956

1958

Inför valet var 563 775 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 76,6%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1957-1958

1960

Inför valet var 560 276 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 85,0%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1959-1960

1964

Inför valet var 556 977 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 82,6%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1961-1964

1968

Inför valet var 566 370 personer röstberättigade. Detta innebar ett valdeltagande på 87,4%.

Källa: SCB Riksdagsmannavalen 1965-1968

Politik i Stockholms stad