Riksmötet 2020/2021

Riksmötet 2020/2021 var Sveriges riksdags verksamhetsår 2020–2021. Det påbörjades vid riksmötets öppnande den 8 september 2020 och avslutades den 14 september 2021 i samband med att Riksmötet 2021/2022 inleddes.
__INNEHÅLLSFÖRTECKNING__

Händelser och beslut i urval

Arbetsformer under coronapandemin 

Med anledning av den pandemi som bröt ut i början av 2020 enades riksdagspartiernas gruppledare den 16 mars 2020 om en frivillig överenskommelse att begränsa antalet ledamöter som deltar vid beslut i riksdagens kammare till 55. Antalet ledamöter fördelades så att varken partiernas proportionella andel av mandaten eller majoritetsförhållandena i riksdagen påverkades. Åtgärden kan jämföras med det kvittningssystem som normalt tillämpas i riksdagen. Då riksdagsledamöternas rätt att delta i riksdagens arbete är lagstadgad bygger åtgärden helt på frivillig medverkan från partierna och riksdagsledamöterna.

Till en början var åtgärden tänkt att gälla två veckor i taget, men med undantag för riksdagens högtidliga öppnande i september 2020 kom den att gälla hela kalenderåret 2020 och fortsätter att gälla våren 2021. Parallellt med åtgärderna i kammaren har utskottens arbete och riksdagsbibliotekets verksamhet anpassats. Sedan riksmötet 2019/2020 har riksdagen också införde så kallad fri sittning i kammaren. 

Riksdagspartiernas gruppledare beslutade den 6 september 2021 i samråd med riksdagens talman att efter riksmötets öppnande den 14 september återgå till normala arbetsformer i riksdagen med möjlighet för samtliga 349 riksdagsledamöter att delta i voteringar.

Debatter
Flertalet debatter i kammaren gäller de ärenden som riksdagen ska besluta om, så kallade ärendedebatter. Därutöver arrangeras interpellationsdebatter, budgetdebatter med anledning av regeringens budgetproposition och den ekonomiska vårpropositionen, en årlig utrikespolitisk debatt när regeringens utrikespolitiska deklaration avges samt fyra årliga partiledardebatter varav tre är allmänpolitiska och en EU-politisk. Slutligen anordnas också så kallade särskilda debatter. En särskild debatt behöver inte ha anknytning till ett visst ärende som ska avgöras i riksdagen, utan kan vara mer allmänt hållen och syftar till att klargöra regeringens och partiernas linjer. Tidigare har särskild debatt kallats för aktuell debatt, då de ofta anknyter till ett dagsaktuellt ämne. Det är talmannen som beslutar om och när en särskild debatt ska anordnas, efter samråd med gruppledarna.

Nedan presenteras ett urval av debatterna under Riksmötet 2020/2021. Referensen innehåller länk till det riksdagsprotokoll där debatten finns dokumenterad, vanligtvis så väl i skrift som med rörlig bild.

Riksdagens sammansättning

Nyckelpersoner i riksdagen och partierna

Talmanspresidiet

Partiledare 
 S: Magdalena Andersson (efterträdde Stefan Löfven 4 november 2021)
 M: Ulf Kristersson
 SD: Jimmie Åkesson
 C: Annie Lööf
 V: Nooshi Dadgostar (efterträdde Jonas Sjöstedt den 31 oktober 2020)
 KD: Ebba Busch
 L: Nyamko Sabuni (ej invald i riksdagen, Johan Pehrson företräder L i riksdagens partiledardebatter)
 MP: Märta Stenevi (språkrör, ej invald i riksdagen - efterträdde Isabella Lövin den 31 januari 2021) och Per Bolund (språkrör)

Partiernas gruppledare i riksdagen 
 S: Annelie Karlsson
 M: Tobias Billström
 SD: Henrik Vinge
 C: Anders W. Jonsson
 V: Maj Karlsson
 KD: Andreas Carlson
 L: Johan Pehrson
 MP: Annika Hirvonen

Källor 
 Sveriges Riksdag (officiell webbplats)

Noter 

Politik i Sverige 2020
Politik i Sverige 2021
2020/2021