kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Samuel Palmærus

Samuel Palmærus, född 19 september 1664 i Västra Eneby församling, Östergötlands län, död 12 augusti 1740 i Örberga församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi
Palmærus föddes 1664 på Berga i Västra Eneby församling. Han var son till fogden Anders Andersson Palmær och Christina Månsdotter Rämn. Palmærus började sina studier i Linköping och blev 17 december 1685 student vid Uppsala universitet. 24 juli 1690 prästvigdes han och blev samtidigt komminister i Vadstena församling. Palmærus blev 1695 kyrkoherde i Örberga församling och tillträddes 1696. Han avled 1740 i Örberga församling och begravdes 26 augusti samma år på stora gången i Örberga kyrka.

Familj
Palmærus gifte sig första gången 21 april 1691 med Inga Aschanius. (1665-1727). Hon var dotter till kyrkoherden i Hagebyhöga socken. Hon hade tidigare varit gift med komminister L. Kärrling i Vadstena församling. Palmærus och Aschanius fick tillsammans barnen Isac (1692-1723), Anders, Samuel (1695-1715), Christina Catharina, kyrkoherden Johan Palmærus i Häradshammars församling, kyrkoherden Nils Palmærus i Kullerstads församling, kyrkoherden Magnus Palmærus i Örberga församling, dödfödd son (1703-1703) och Anna Lisken (1706-1706). 

Palmærus gifte sig andra gången 5 oktober 1729 med Maria Svensdotter Örberg. De fick tillsammans barnen Anna Greta (1730-1752), Anders (1732-1775), Maria Margareta (född 1734), Catharina och Inga (1739-1743).

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1600-talet
Födda 1664
Avlidna 1740
Män
Personer från Västra Eneby socken
Svenska präster under 1600-talet
Svenska präster under 1700-talet
Svenska teologer under 1700-talet
Henricus Lindholm

Henricus Lindholm (tidigare Hangelius och Hangel), döptes 5 juli 1648 i Herrestads socken, död före 6 juni 1694, var en svensk präst.

Biografi
Lindholm döptes 5 juli 1648 i Herrestads socken. Han var son till bonden Måns Jönsson och Ingärd Henricsdotter. Lindholm började att studera i Linköping och blev hösten 1676 student vid Lunds universitet. 22 februari 1679 blev han student vid Uppsala universitet. Henricus Lindholm blev efter prästvigningen krigspräst och sedan garnisonspredikant i Stade. Efter det blev han slottspredikant vid Halmstads slott. Lindholm utnämndes 22 maj 1694 till kyrkoherde i Örberga församling. Han avled före 6 juni samma år.

Familj
Lindholm fick tillsammans med sin hustru dottern Anna Brigitta (död 1694).

Bibliografi
1688 - De structura Geocosmi. Lond. Göteborg.
1689 - De Deo uno in essentia et trino in personis. Lond. Göteborg.

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1600-talet
Födda 1648
Avlidna 1694
Män
Personer från Herrestads socken, Östergötland
Svenska präster under 1600-talet
Spökflickan

Spökflickan (engelska originalets titel: Ghost Girl) är en verklighetsbaserad roman av Torey Hayden från 1991.

Boken beskriver hur Hayden i sitt arbete som speciallärare kommer i kontakt med en flicka, Jadie, som går i hennes specialklass. Jadie lider av selektiv mutism, en störning som gör att personen inte vågar prata med omgivningen. Eftersom Hayden tidigare arbetat med sådana barn lyckas hon direkt få till en kontakt till Jadie. Efterhand börjar Jadie för Hayden beskriva hur hon blir osynlig och att hon då är ett spöke, och att hon då träffar andra personer som också är spöken, därav titeln på boken. Hon börjar därefter berätta sina upplevelser med dessa andra personer, och beskrivningarna om vad som händer Jadie och hennes syskon blir mer och mer fasansfulla och oroande, med inslag av Satanism. Hayden lyckas till slut få myndigheternas uppmärksamhet och Jadie och hennes syskon blir fosterhemsplacerade. Trots en noggrann polisutredning vet ingen vad som verkligen hände. 

Boken har ett långt efterord där Hayden beskriver sina teorier om vad som verkligen hände, ett krav för att boken skulle bli publicerad över huvud taget.

Referenser 

Skönlitteratur 1991
Amerikanska romaner
HD 3167

HD 3167 är en ensam stjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Fiskarna. Den har en skenbar magnitud av ca 8,97 och kräver åtminstone en stark handkikare eller ett mindre teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 2 på ca 21,1 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 154 ljusår (ca 47 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 20 km/s. Den har en relativt stor egenrörelse och rör sig över himlavalvet med en vinkelhastighet av 0,204 bågsekunder per år. Sedan den först fotograferades under the Palomar observatory sky survey hade den rört sig över 12,5 bågsekunder fram till år 2017.

Egenskaper
HD 3167 är en gul till vit stjärna i huvudserien av spektralklass K0 V och en kromosfäriskt inaktiv stjärna med ett överskott av andra element än väte och helium som är ungefär samma som i solen. Den har en massa som är ca 0,9 solmassor, en radie som är lika med ca 0,9 solradier och har ca 56 procent av solens utstrålning från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 5 300 K.

Planetsystem
HD 3167 är värd för ett system med tre exoplaneter. År 2016 identifierades två transiterande exoplanetskandidater som kretsade kring stjärnan, betecknade HD 3167 b och HD 3167 c, vilket gör den till en av de närmaste och ljusaste kända sådana flerövergripande stjärnorna. Uppföljning av gjorda observationer av radialhastighet visade störande signaler utöver de två planeter som redan identifierats, vilket 2017 ledde till upptäckten av en tredje, icke-transiterande planet, betecknad HD 3167 d.

Den snävt kretsande planeten HD 3167 b har en massa av 5,02 gånger jordens massa och radien 1,70 gånger jordradien. Den kretsar kring HD 3167 med en omloppsperiod av 23,03 timmar, en banlutning av 83,4° och en antagen banexcentricitet av noll - en cirkulär bana. Halva storaxeln på dess bana är 0,01815 AE, eller bara fyra gånger stjärnans radie.

Den andra planeten, HD 3167 c, har en omloppsperiod på 29,8454 dygn och en excentricitet på mindre än 0,267. Den har massa av 9,80 jordmassor och en radie av 3,01 jordradier, vilket ger den en låg bulkdensitet på 1,97+0,94 −0,59 g/cm3. Detta tyder antingen på att den är en liten Neptunus med ett gasformigt hölje som huvudsakligen består av väte och helium, eller en planet bestående av mestadels vatten.

Omloppsbanan för HD 3167 d lutar minst 1,3° från omloppsplanet för de andra två exoplaneterna. Dess bana förväntas förbli stabil under perioder längre än 100 miljoner år endast om denna lutning är mindre än 40°. Det har en omloppsperiod på 8,509 ± 0,045 dygn, vilket placerar den mellan de andra två planeternas banor.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/2736/hd3167.

		
Stjärnbilden Fiskarna
HD-objekt
Huvudseriestjärnor klass K
Solsystem
Kåkstan

Kåkstan är ett område med en rekonstruerad byggnadsmiljö från slutet av 1800-talet i Malmberget.

Den nuvarande kåkstan byggdes upp inför Malmbergets 100-årsjubileum 1988. Bakom projektet låg Länsstyrelsen i Norrbottens län, Gellivare sockens hembygdsförening och Gällivare kommun. Den ligger på sin ursprungliga plats strax söder om det tidigare bangårdsområdet. 

Järnmalmsutvinningen i Malmberget expanderade kraftigt efter öppnandet i mars 1888 av Malmbanan mellan Luleå och Gällivare/Malmberget. Tillströmmande gruvarbetare hänvisades till att själva bygga enkla bostäder, och resultatet blev en kåkstad omedelbart söder om bangården och i anslutning till Kaptensgruvan. Kåkstans centrum var affärsgatan Västerlånggatan, med klädaffärer, kaféer och krogar. Omkring 1900 fanns omkring 7.000 invånare i Malmberget, varav flertalet bodde i kåkbebyggelsen. 

Området stadsplanelades 1898, varefter kåkbebyggelsen efter hand sanerades bort. En del kåkar brann ned 1903 och 1907, och omkring 1914 hade så gott som alla hus rivits. Några hus flyttades till stadsplanelagt område och några få byggnader kom att stå kvar in på 1960-talet. Kvar i slutet av 1980-talet på området fanns två byggnader: klädeshandlaren Enoch Finkelsteins Godtköpsbod och Strandska huset, vilket från början inrymt bageri, bostäder samt i övre våningen en tjänstemannamäss. "Finkelsteins boda" har bevarats i den rekonstruerade Kåkstan.

Ansvarig för rekonstruktionen av kåkstan var arkitekten Jan Vikström (född 1945), som kunde utgå från ett rikligt fotografiskt material i Gällivare kommuns bildarkiv.

Kåkstan ligger omedelbart vid Kaptensgropen och inom ett område som kommer att avvecklas på grund av rasrisk vid fortsatt utbyggnad av malmbrytningen under Malmberget. Dess framtid är idag (2020) oklar.

Källor
Jan Vikström: Kåkstaden i Malmberget. Västerlånggatan – Förslag till återuppbyggnad på Gällivare kommuns webbplats. Okänt datum, sannolikt 1986 eller 1987

Noter

Att läsa vidare
Gösta Forsström (1917–1996): Malmbergets kåkstad i Malm, Grängesbergskoncernens tidning för anställda, 1954
Gösta Forsström: Kåkstaden i Malmberget – markdisposition och bebyggelse vid ett uppväxande gruvsamhälle, Stockholm, 1975

Externa länkar
Foto på E. Finkelsteins Godtköpshandel
Arkivpärla: När Malmbergets langarnästen och lönnkrogar rensades ut, intervju av Lars Madsén från 1954, på Sveriges Radio P4 Norrbottens webbplats den 1 april 2016

Byggnader och anläggningar i Malmberget
Kultur i Malmberget
Friluftsmuseer i Sverige
Ghost Town

Ghost Town är en låt av den brittiska gruppen The Specials utgiven  1981. I juli 1981 nådde den första plats på UK Singles Chart.

Låten komponerades av Jerry Dammers och tog ett år att skriva. Textmässigt är det en samtidsskildring av en politiskt orolig tid i Storbritannien med våld, massarbetslöshet och rasism. Musikaliskt är låten uppbyggd av en reggae-rytm med jazz-ackord och ett blåsarrangemang influerat av filmmusikkompositören John Barry. I stället för refräng har låten ett kusligt wailande, som enligt Dammers "var avsedd att låta lite mellanösterländskt, som en undergångsprofetia".

År 2020 placerades Ghost Town på andra plats på The Guardians lista över de hundra bästa låtarna genom tiderna som blivit etta på brittiska singellistan.

Referenser

Musiksinglar 1981
Singelettor i Storbritannien
Johannes Fallerius

Johannes Fallerius, född 1608 i Veta socken, död 6 februari 1664 i Rogslösa socken, var en svensk präst.

Biografi
Fallerius föddes 1608 på Fall i Veta socken. Han var son till bonden Jon Jonsson (död 1644) och Marit Nilsdotter (död 1651). Fallerius prästvigdes 7 april 1628. Han besökte Uppsala 1630. Fallerius blev 1638 krigspräst. 1641 blev han krigsmanshuspastor vid Vadstena krigsmanshusförsamling. 5 november 1651 blev Fallerius kyrkoherde i Rogslösa församling. Fallerius avled 6 februari 1664 i Rogslösa socken och begravdes i Rogslösa kyrka.

Ett porträtt av honom finns i sakristian, Örberga kyrka.

Familj
Fallerius gifte sig omkring 1641 med Hanna Jonsdotter (död 1676). De fick tillsammans barnen Margareta (född 1641), Jonas Johannis Fallerius, Joan (född 1646), Regina, Elisabeth (1650-1651), Magnus (född 1653),  Maria (1654-1698), Lars (1656-1657), Elisabeth (1658-1675) och Samuel (född 1660).

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1600-talet
Födda 1608
Avlidna 1664
Män
Personer från Veta socken
Svenska präster under 1600-talet
Israel Ludvig af Ström

Israel Ludvig af Ström, född den 14 augusti 1821 på Djursborg, kyrkobokförd i Hovförsamlingen, Stockholm, död ogift i samma församling den 9 april 1904 i Stockholm, var en svensk hovjägmästare och intendent över Djurgården.

Biografi 
Israel af Ström blev volontär vid hovjägeristaten 1838, student i Uppsala 1842 och elev vid Skogsinstitutet 1843. År 1845 utexaminerades af Ström, varefter han samma år blev jägmästare i hovjägeristaten och biträdande intendent på Djurgården. af Ström blev intendent över Djurgården 1850, hovjägmästare 1858 och förste hovjägmästare 1886. År 1898 tog af Ström avsked från chefskapet vid Djurgården och efterträddes av hovjägmästaren Fritz Edelstam.

Israel af Ström var styrelseledamot i Svenska trädgårdsföreningen och i Sällskapet för inhemsk silkesodling. Han var ledamot av Djurgårdskommittén och blev 1880 t. f. chef för styrelsen över Djurgården. 

af Ström blev den näst siste intendenten som bebodde hovjägmästarbostället Djursborg, som revs 1913.

Israel af Ström blev adelsman vid äldre broderns, Carl Ferdinand af Ströms, död 1902.

Familj 
Israel Ludvig af Ström var son till Israel af Ström av adelsäten af Ström samt bror till kommerserådet Carl Ferdinand af Ström och ståthållaren Knut Rikard af Ström.

Publikationer 

 Om skogarnas vård och skötsel, Uppsala 1853

Utmärkelser 

 Ledamot av Lantbruksakademien, 1862
 Riddare av Vasaorden, 1862 
 Riddare av Nordstjärneorden, 1877 
 Kommendör av första klassen av Vasaorden, 1888
 Oscar II:s minnestecken, 1897
 Konungens guldmedalj i kedja, 1897.

Källor 
Elgenstierna, Den introducerade Svenska adelns ättartavlor, volym VII, Stockholm 1932
Adelsvapen: ätten af Ström https://www.adelsvapen.com/genealogi/Af_Str%C3%B6m_nr_2308

Män
Födda 1821
Avlidna 1904
Svenska hovjägmästare
Riddare av Nordstjärneorden
Kommendörer av första klass av Vasaorden
Personer i Sverige under 1800-talet
Personer från Stockholm
Claës Gråsten

Claës Gråsten, född 6 april 1702 i Linköping, död 4 mars 1750 i Vadstena, var en svensk präst och skolmästare i Vadstena krigsmanshusförsamling.

Biografi
Gråsten föddes 6 april 1702 i Linköping. Han var son till handlanden Johan Andersson Gråsten och Anna Ulricsdotter. Gråsten började sina studier i Linköping och blev hösten 1721 student vid Uppsala universitet. 1729 blev han skolmästare i Vadstena krigsmanshusförsamling och prästvigdes 15 december 1735. Han blev 1737 krigsmanshuspastor i Vadstena krigsmanshusförsamling. Gråsten avled 4 mars 1750 i Vadstena stad och begravdes 9 mars samma år i Vadstena klosterkyrka.

Familj
Gråsten var gift med Helena Regnér (1710-1782). Hon var dotter till kyrkoherden Johannes Regnerus och  Maria Talén i Mjölby socken.

Referenser

Noter 

Svenska teologer under 1700-talet
Födda 1702
Avlidna 1750
Män
Präster från Linköping
Svenska präster under 1700-talet
Myrthenblüthen

Myrthenblüthen, op. 395, är en vals av Johann Strauss den yngre. Den spelades första gången den 8 maj 1881 i Pratern i Wien.

Historia
I mars 1880 fick Johann Strauss en beställning från staden Wien på ett hyllningsverk för att fira bröllopet mellan den belgiske prinsessan Stephanie och kronprins Rudolf av Österrike den 10 maj 1881. Strauss satte genast igång med att komponera men när han hunnit ett gott stycke ändrade plötsligt uppdragsgivaren sina planer och bad Strauss att undvika ett alltför stort orkesterverk. De överlät till Strauss att själv bestämma verkets art och natur. Han bestämde då att acceptera en inbjudan från manskören Wiener Männergesang-Verein och skrev en vals för manskör och orkester med titeln Myrthenblüthen. August Seuffert skrev texten som till en början endast erbjöd stämningsbilder av naturens växlingar, först i sista versen handlade det om det förestående bröllopet mellan Rudolf och Stephanie: "Ditt nya faderland / hälsar dig idag med hjärta och hand / belgiska kungabarn / nordiska rosenknopp / södern hälsar dig, glödande av kärlek". 

Valsen framfördes första gången den 8 maj vid en folkfest i Pratern där Strauss dirigerade kör och orkester inför en publik på över 20 000 åskådare. Tyvärr hann inte brudparet fram i tid för att höra verket; deras vagn fastnade i de stora folkmassor som samlats för att hylla dem.

Om valsen
Speltiden är ca 9 minuter och 45 sekunder plus minus några sekunder beroende på dirigentens musikaliska tolkning.

Weblänkar 
 Myrthenblüthen i Naxos-utgåvan.

Referenser

Noter

Valser av Johann Strauss den yngre
Meckabornas bojkott mot hashimiterna

Meckabornas bojkott mot hashimiterna var en ekonomisk sanktion och social bojkott skapad av Meckas polyteister mot den islamiske profeten Muhammed. Den ägde rum 617, sju år efter att Muhammed tillkännagivit sitt profetskap. Den ledde till att Meckas muslimer och hashimiter tog sin tillflykt till Shi'b Abi Talib, en dal i Mecka,  där de levde under de tre år som blockaden varade. 

Bojkotten upphörde efter att Meckas polyteister hade gått till Kaba för att titta på förbundsavtalet för bojkotten då de såg att det mirakulöst hade ätits upp av termiter, förutom frasen "bismik allahumma" (i Ditt namn, å Gud).

Dalen Shi'b Abi Talib ägdes av Abd al-Muttalib och huset tillhörande profetens hustru Khadidja låg där.

Källor 

Blockader
Islams historia
Muhammeds liv
Kaptensspelet

Kaptensspelet eller Kaptenslaven är en gruvlave invid det så kallade Kaptenslagret, idag Kaptensgropen, i Malmberget. Laven uppfördes 1913 och användes för att hissa manskap upp och ner i dagbrottet.

Kaptensspelet är beläget i nordvästra änden av Kaptensgropen. Laven var i funktion i femtio år och användes för att hissa ner manskap och maskiner i gruvan. Nedanför laven fanns ett sovringsverk, där malmen lastades på järnvägsvagnar och fraktades bort.

På uppdrag av Länsstyrelsen upprustades laven i slutet av 1980-talet till en kostnad av några miljoner i syfte att göra laven till ett utsiktstorn för allmänheten över Kaptensgropen. LKAB lät dock placera ett stängsel runt laven och förhindrade därmed att laven nyttjades av allmänheten. Stängslet sattes upp utan Gällivare kommuns godkännande. I samband med att gruvlaven fyllde 100 år 2013 öppnades laven igen för besökare, därvid genomfördes en del renoveringsarbeten och kikare placerades ut på utsiktsplatsen.

På 1950-talet arbetade fotografen Lennart Nilsson i Malmberget och fotograferade både Kaptensspelet och arbetarna i gruvan.

Källor
Kulturmiljöanalys Malmberget , rapport från Tyréns den 14 februari 2017, sidan 110

Noter

Externa länkar
 och  Foto av Kaptensspelet av Lennart Nilsson från 1956

Byggnader och anläggningar i Malmberget
Byggnader invigda under 1900-talet
Gruvdrift i Sverige
LKAB
Kristina Öström-Lindh

Kristina Öström-Lindh, född 1942, är en svensk journalist och författare. Som journalist har hon frilansat, men hon har bland annat skrivit för Allers.

Öström-Lindh var sommarvärd i Sveriges Radio P1 1974, 1976 och 1978.

Bibliografi 

 1979: När två blir tre : att vänta barn : att leva med spädbarn, Västerås: Ica bokförlag. .

Referenser 

Födda 1942
Svenska journalister under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1900-talet
Sommarvärdar 1974
Sommarvärdar 1976
Sommarvärdar 1978
Levande personer
Kvinnor
Rudolf Fjetterström

Rudolf Fjetterström, född 18 december 1838 i Ekeby socken, död 1 mars 1920, var en svensk präst.

Biografi
Fjetterström föddes 18 december 1838 på Ryckelsby i Ekeby socken. Han var son till kronolänsmannen Carl Gustaf Fjetterström och Christina Beata Wadsberg. Fjetterström började sin studier i Linköping och blev vårterminen 1856 student vid Uppsala universitet. Han tog examen i teoretisk teologi 24 maj 1860 och praktisk teologi 13 december samma år. Fjetterström prästvigdes 19 januari 1862 i Växjö domkyrka. 7 februari 1868 blev han komminister i Kimstads församling. Fjetterström tog 2 juni 1871 pastorsexamen. Samma år den 3 november blev han regementspastor vid Kungliga 1:a livgrenadjärregementet. Han blev 26 januari 1874 kyrkoherde i Östra Ryds församling och tillträdde där 1877. 2 februari 1886 blev han kyrkoherde i Vadstena församling. Fjetterström blev även 7 april 1897 kontraktsprost i Dals kontrakt.

Fjetterström föreslogs till kyrkoherde i Norrköpings S:t Olai församling 1871. Mellan 1881 och 1892 var han folkskoleinspektör. Han höll 1885 tal vid Bibelsällskapets årshögtid. 1902 predikade han vid prästmötet. 1897 blev han ledamot i Nordstjärneorden.

Uppdrag
Övriga uppdrags som Fjetterström hade.
1878-1885 - Ordförande i styrelsen för Östergötlands läns uppfostringsanstalt för sinnesslöa barn
1887 - Ledamot och ordförande i direktionen för Dövstumskolan i Vadstena.
1887 - Ledamot och ordförande i hospitlas direktionen i Vadstena.
1888-1894 - Inspektor vid Vadstena elementarskola för flickor.
1888-1905 - Inspektor vid Vadstena läroverk.
1889 - Ledamot och vice ordförande i Vadstena lasarettsdirektion.
1906-1911 - Ordförande i styrelsen för Vadstena samskola.

Familj
Fjetterström gifte sig 29 juni 1870 med Hedvig Livia Charlotta Billstén (född 1849). Hon var dotter till godsägaren Carl August Billstén och Wilhelmina Hjorton i Tåby socken. De fick tillsammans barnen Kerstin Augusta (född 1871), Märta Vilhelmina Märta Måås Fjetterström (född 1873), Hedvig Karolina (1874-1908), Gustaf Martin (född 1877), Elov Karl (född 1879), Helge Erik (född 1883) och Ebba Charlotta (född 1885).

Bibliografi
Linköpings stiftsmatrikel 1911.

Källor

Noter

Svenska teologer under 1800-talet
Födda 1838
Avlidna 1920
Män
Personer från Ekeby socken, Östergötland
Svenska präster under 1800-talet
Folkskoleinspektörer
7139 Tsubokawa

7139 Tsubokawa eller 1994 CV2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 14 februari 1994 av de båda japanska astronomerna Takeshi Urata och Tsuneo Niijima i Ojima. Den är uppkallad efter den japanske astronomen Ietsune Tsubokawa.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eos.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eos-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av T Urata
Astronomiska upptäckter av Tsuneo Niijima
Astronomiska upptäckter 1994
7140 Osaki

7140 Osaki eller 1994 EE1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 mars 1994 av den japanska astronomen Takao Kobayashi vid Ōizumi-observatoriet. Den är uppkallad efter Yoji Osaki.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Takao Kobayashi
Astronomiska upptäckter 1994
Johan Holst (olika betydelser)

Johan Holst eller Johan von Holst kan avse:

 Johan Holst (1892–1953), norsk läkare och professor
 Johan Holst (skådespelare) (född 1939), norsk skådespelare
 Johan von Holst (militär) (1774–1836), norsk-svensk militär
 Johan von Holst (konstnär) (1841–1917), svensk militär och konstnär
 Johan Jørgen Holst (1937–1994), norsk samhällsforskare, politiker i arbeiderpartiet, utrikesminister
 Johan Throne Holst (1868–1946), norsk företagsledare och politiker i frisinnede venstre

Se även 
 Johan Hübner von Holst
7141 Bettarini

7141 Bettarini eller 1994 EZ1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 12 mars 1994 av de båda italienska astronomerna Andrea Boattini och Maura Tombelli vid Cima Ekar-observatoriet. Den är uppkallad efter italienaren Otello Bettarini.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Gefion.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Gefion-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Andrea Boattini
Astronomiska upptäckter av Maura Tombelli
Astronomiska upptäckter 1994
Lotta Insulander-Lindh

Ann-Charlotte (Lotta) Elisabeth Carlsdotter Insulander-Lindh, född Insulander den 3 mars 1950, är en svensk advokat.

Biografi 
Insulander-Lindh växte upp utanför Hallstahammar. Efter gymnasiet började hon på Calle Flygares teaterskola, men övergick sedan till juridikstudier. År 1981 åtog hon sig ett fall som målsägandebiträde för en kvinna som var utsatt för våld och hot av olika slag. Insulander-Lindh yrkade på ett större skadestånd, vilket bifölls, och målet blev ganska uppmärksammat. Detta kom att påverka hennes inriktning och 1983, samtidigt som hon blev medlem i Advokatsamfundet, startade hon Insulander Lindh Advokatbyrå med målsättningen att skapa en advokatbyrå specialiserad på familjerätt samt brottsoffer.

Hon har haft många mål som målsägandebiträde för våldtagna kvinnor och betonar betydelsen av sexualbrottslagen från 1984 samt möjligheten till besöksförbud och kvinnors rätt till målsägandebiträde, förändringar som kom i slutet av 1980-talet.

Insulander-Lindh var värd för Sommar i P1 den 28 juni 1993.

Familj 
Lotta Insulander-Lindh är mor till Mia Edwall Insulander, generalsekreterare för Sveriges Advokatsamfund sedan 2019.

Bibliografi
 1996 – 
 2016 –

Referenser

Externa länkar
Webbplats Insulander Lindh Advokatbyrå

 

Kvinnor
Födda 1950
Levande personer
Sommarvärdar 1993
Svenska advokater
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska jurister under 2000-talet