kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tyrannen

The Tyrant (på svenska: ”Tyrannen”) är en svensk kortfilm från 2019 i regi av Marcus Tjällman med Mattias Kindberg, Margareta Pettersson och Michael Petersson  i huvudrollerna. Den utspelar sig på den svenska landsbygden och kretsar kring en dysfunktionell familj. Filmen hade premiär vid Frame filmfestival i Göteborg 2019, där den vann pris för bästa foto. Den har senare visats på Västerås filmfestival och en rad olika festivaler utomlands. 2020 vann den pris för bästa svenska kortfilm på Luleå internationella filmfestival.

Referenser
http://www.svenskfilmdatabas.se/sv/item/?type=film&itemid=646137 
https://www.imdb.com/title/tt10102830/

Svenska kortfilmer
Svenska filmer 2019
Svenskspråkiga filmer
Lars Steensland

Lars Steensland, född 24 augusti 1941, är en svensk språkvetare och professor emeritus i slaviska språk vid Lunds universitet 1993–2006.

Biografi 
Steensland disputerade 1973 vid Uppsala universitet med en avhandling om indoeuropeisk fonologi. Hans forskning kom efter detta främst att behandla rysk fonetik och fonologi samt rysk och slavisk språkhistoria i stort. Steensland har vid sidan om slavistiken också ägnat sig mycket åt älvdalska efter att som barn tillbringat några somrar utanför Brunnsberg i Älvdalen. Detta har lett till att han bl.a. gett ut en älvdalsk ordbok, översättningar av flera evangelier till älvdalska och böcker om älvdalska fågel- och växtnamn.

Publikationer i urval

Baltoslaviska språk 
 1972 – Die Distribution der urindogermanischen sogenannten Gutturale. Avh. Uppsala.
 1974 – Slavisk språkhistoria. Uppsala.
 1981 – A method for measuring perceptual distances between different vowel qualities: some identification tests using Russian /e/ variants and Swedish subjects. Uppsala univ.
 1981 – Kommenterad svensk-rysk och rysk-svensk fågelordlista. Uppsala: Slaviska inst.
 1986 – Kommenterad svensk-polsk och polsk-svensk fågelordlista. Uppsala: Slaviska inst.
 1990 – Akcentirovka i akcent: akcentologičeskij analiz služebnika XV v. Chil. 323. Stockholm: Almqvist & Wiksell International
 1997 – Russkaja akcentografija: pravila i tendencii v upotreblenii nadstročnych znakov v russkich rukopisjach, preimuščestvenno XV i XVI vekov. Lund: Slaviska inst.
 2002 – Kommenterad svensk-litauisk och litauisk-svensk fågelordlista. Uppsala: Slaviska inst.
 2006 – Esli by Gospodʹ v grob ne byl položen: ob odnoj maloizvestnoj tolkovoj azbuke. Stockholms univ.

Älvdalska 
 1986 – Liten älvdalsk-svensk och svensk-älvdalsk ordbok.
 1989 – Juanneswaundsjila: Johannesevangeliet på älvdalska.
 1994 – Älvdalska växtnamn: förr och nu. Uppsala: Dialekt- och folkminnesarkivet.
 2000 – Fågelnamn och fågelliv i Älvdalen med omnejd. Uppsala: Centrum för biologisk mångfald.
 2006 – War åvå dier ferid?: älvdalska namn på orter utanför Älvdalen med kulturhistoriska kommentarer. Uppsala univ.
 2010 – Material till en älvdalsk ordbok: svenska-älvdalska, älvdalska-svenska. Älvdalen: Ulum dalska.
 2013 – Markuswaundşilą: Markusevangeliet översatt till älvdalska med inslag av olika bymål samt kommentarer. Lund.
 2015 – Is there a vocative case in the Övdalian language? Some observations on forms of address in Övdalian., i Bentzen, Kristine; Rosenkvist, Henrik; Johannessen, Janne Bondi. Studies in Övdalian morphology and syntax.
 2017 – Matiaswaundjilą: Matteusevangeliet översatt till älvdalska. Lund.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 1994)
 Övdals-Byönn (2020)

Referenser

Svenska professorer i slaviska språk
Alumner från Uppsala universitet
Älvdalska
Män
Födda 1941
Levande personer
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
8397 Chiakitanaka

8397 Chiakitanaka eller 1993 XO är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 8 december 1993 av den japanska astronomen Satoru Otomo i Kiyosato. Den är uppkallad efter Chiaki Tanaka.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Satoru Otomo
Astronomiska upptäckter 1993
8398 Rubbia

8398 Rubbia eller 1993 XY är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 12 december 1993 av Farra d'Isonzo-observatoriet i Farra d'Isonzo. Den är uppkallad efter den italienska nobelpristagaren i fysik, Carlo Rubbia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Farra d'Isonzo-observatoriet
Astronomiska upptäckter 1993
Örebroar'n

Örebroar'n var en annonsfinansierad gratistidning, som gavs ut i Örebro från 15 december 1988 till 15 juni 2023. Tidningens fullständiga titel  var Örebroar’n.

Redaktion 
Uppgifter om redaktion före 2013 saknas i Nya Lundstedt på KB som inte började dokumentera tidningen förrän 1 januari 2013. Redaktionsort har varit Örebro från 1 januari 2013 och troligen tidigare också. 

Redaktör var Marie Pallhed 2013–2014, uppgift saknas för senare period. Ansvarig utgivare var Katrin Säfström 1 januari 2013 till 1 juni 2016. Hon var också chefredaktör för Nerikes Allehanda denna tid. Hon efterträddes den 8 juni 2016 till 6 mars 2019 av Anders Nilsson, som i sin tur efterträddes 13 mars 2019 av Eleonore Lennermark. Tidningen har sedan 2013 utkommit på onsdagar en gång i veckan. En periodisk bilaga har från 20 november 2013 till 16 november 2016 medföljt tidningen. Bilagan hade titeln Hem & Inspiration och kom med 10 nummer per år. Bilagan fortsatte som inhäftad del i tidningen med kontinuerlig paginering.

Under 2023 beslutade ägaren Bonnier News Local att sluta ge ut tidningen. Det sista numret för vecka 24 2023 utkom den 15 juni.

Tryckning 
Förlaget hette  2013–2016 Lokaltidningen Örebroar´n aktiebolag i Örebro, och sedan 1 januari 2017 tog Mittmedia över tidningen. Från 2013 till 30 september 2015 tryckte V-TAB i Örebro tidningen, sedan till 21 december 2016 V-TAB i Västerås, och från 2017 Mittmedia Print i Gävle till 3 april 2019 då Mittmedia i Falun tog över tryckningen. Tidningen trycks i fyrfärg med moderna typsnitt på en satsyta 37 x 25 cm, alltså tabloidformat, med en upplaga av cirka 70 000 exemplar, 2019 endast 55 000 exemplar. Annonsomfattningen har KB uppskattat till 75 procent i allmänhet, vilket är ett högt värde. Tidningen har haft 32 till 56 sidor, flest 2017 med 56 och minst 32 sidor 2019 och 2020.

Referenser 

Svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1988
Dagstidningar nedlagda 2023
8401 Assirelli

8401 Assirelli eller 1994 DA är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 februari 1994 av Farra d'Isonzo-observatoriet i Farra d'Isonzo. Den är uppkallad efter italienaren Giuseppe Assirelli.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Farra d'Isonzo-observatoriet
Astronomiska upptäckter 1994
8400 Tomizo

8400 Tomizo eller 1994 AQ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 januari 1994 av den japanska astronomen Takao Kobayashi vid Ōizumi-observatoriet. Den är uppkallad efter Okamoto Tomizo.

Den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Takao Kobayashi
Astronomiska upptäckter 1994
8399 Wakamatsu

8399 Wakamatsu eller 1994 AD är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 2 januari 1994 av den japanska astronomen Takao Kobayashi vid Ōizumi-observatoriet. Den är uppkallad efter Ken-ichi Wakamatsu.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Massalia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Massalia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Takao Kobayashi
Astronomiska upptäckter 1994
8403 Minorushimizu

8403 Minorushimizu eller 1994 JG är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 6 maj 1994 av den japanska astronomen Takao Kobayashi vid Ōizumi-observatoriet. Den är uppkallad efter Minoru Shimizu.

Den tillhör asteroidgruppen Eos.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eos-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Takao Kobayashi
Astronomiska upptäckter 1994
1995 AN

1995 AN är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes 1 januari 1995 av den amerikanske astronomen Timothy B. Spahr vid Catalina Station.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Hungaria.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Hungaria-asteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av Timothy B. Spahr
Astronomiska upptäckter 1995
Brett Young

Brett Charles Young, född 23 mars 1981 i Anaheim, Kalifornien, är en amerikansk singer-songwriter inom genren countrypop. Han har tidigare även spelat baseboll på college där han var pitcher men började senare efter en armbågsskada med sitt låtskriveri. Hans debut-EP som är producerad av Dann Huff släpptes av Republic Nashville den 12 februari 2016. Huvudsingeln på denna EP, "Sleep Without You", släpptes den 11 april och senare fick han även en väldigt stor succé med sin andra singel "In Case You Didn't Know". 2018 släppte han sitt andra album Ticket to L.A..

Referenser

Män
Födda 1981
Levande personer
Amerikanska sångare under 2000-talet
Amerikanska countrypopsångare
Musiker från Kalifornien
Personer från Anaheim
Makarios av Egypten

Makarios av Egypten (grekiska Μακάριος ο Ἀιγύπτιος, latin Macarius Aegyptius), också kallad den äldre eller den store, född omkring 300, död 391, var en kristen munk.

Makarios var Antonius den stores lärjunge och vistades i Sketiska öknen (en del av den libyska) som föreståndare för därvarande munksällskap. Enligt traditionen är han författare till bland annat 50 ”andliga homilier” (utgivna av Migne, band 34), varav ett urval finns i svensk översättning av Olof Andrén. Makarios gäller genom sin innerliga fromhet som skapare av den fornkyrkliga mystiken.

Källor 

 

Munkar
Kyrkofäder
Egyptiska helgon
Personer i Egypten under 300-talet
Födda 300
Avlidna 391
Män
Ugglan
Kangasalan lukio

Kangasalan lukio (Kangasala gymnasium) är en finsk gymnasieskola i Kangasala. Gymnasiet grundades 1921 och då hette det Kangasala samskola. Nuförtiden finns det cirka 400 elever och 30 lärare i Kangasala gymnasium. Rektor vid Kangasala gymnasium heter Silja Silvennoinen och vicerektor Tommi Helminen. 

Tidigare låg Kangasala gymnasium i Tapulinmäki. Det gamla gymnasiet i Kangasala led av fukt- och mögelskador, vilket orsakade olika symtom för lärare och elever. Under sommaren 2009 öppnades golvet i gymnasiet och de värsta mögelkolonierna hittades där. Efter reparationerna och installationen av nya ventilationsmaskiner, minskade symtomen tydligt och luftkvaliteten förbättrades. Hösten 2012 flyttade gymnasiet till en ny byggnad, det nya gymnasiet i Kangasala. Byggnaden ligger bredvid Pikkola högstadium och är en del av Roine kampusområdet. Där finns ett kafé, ett gym och ett bibliotek.

Kangasala gymnasium samarbetar med Tammerfors universitet, Tavastlands yrkeshögskola, Aamulehti och olika idrottsföreningar.

Gymnasiet är känt för sitt internationella samarbete och för ett brett utbud av språkstudier och en musiklinje. Nästan varje år ordnar musiklinjen till exempel musikaler och konserter. Gymnasiet har vänskolor i Italien, Nederländerna och Tyskland.

Externa länkar
 Gymnasies webbplats (på finska)

Gymnasier i Finland
Kangasala
Makarios av Alexandria

Makarios av Alexandria (grekiska Μακάριος Αλεξανδρέας, latin Macarius Alexandrinus), också kallad den yngre, troligen född i början av 300-talet, död 395, var en kristen munk.

Makarios vistades i Nitriska öknen och utövade stort inflytande på de många munkarna där.

Källor 

 

Munkar
Kyrkofäder
Egyptiska helgon
Personer i Egypten under 300-talet
Födda 300-talet
Avlidna 395
Män
Ugglan
Väinö Ahla

Väinö Jeremias Ahla, född 4 november 1890 i Helsingfors, död där 4 juli 1977, var en finländsk ämbetsman.

Ahla, som var son till överkonduktör Jeremias Ahla och Aurora Maria Keisari, blev student 1908, avlade diplomexamen i lantmäteri vid Tekniska högskolan 1912, rättsexamen och högre förvaltningsexamen 1915 och blev vicehäradshövding 1926. Han blev lantmäteriauskultant 1912, hovrättsauskultant 1915, extra lantmätare 1916, yngre lantmätare vid Lantmäteristyrelsen 1916, extra föredragande vid senatens lantbruksexpedition 1917, senatskanslist 1917, protokollssekreterare 1919, assessor vid Lantmäteristyrelsen 1925, överdirektör vid Lantmäteristyrelsen 1929, var dess generaldirektör 1929–1950 och justitieråd 1950–1960. 

Ahla var föredragande för livsmedelsärenden vid senatens livsmedelsexpedition, livsmedelsstyrelsen och -ministeriet 1917–1919 och landssekreterare i Petsamo 1921. Han var sekreterare vid finsk-norska renbeteskommittén 1920; finländskt ombud vid råuppgången mellan Finland och Sverige 1938, ordförande i finländska statskommittéer och för Maanmittaustieteiden Seura 1932–1951. Han utgav Maamiehen lakikirja, Laki tilusten rauhoittamisesta kotieläinten vahingonteolta, andra upplagan 1927, och Oikeudenkäynti jakoasioissa (Suomen maanmittauksen historia III).

Referenser

Finländska lantmätare
Finländska generaldirektörer
Justitieråd i Högsta domstolen (Finland)
Födda 1890
Avlidna 1977
Män
Personer från Helsingfors
Finländska ämbetsmän under 1900-talet
Kamtjatka (olika betydelser)

Kamtjatka är en halvö i östligaste Ryssland.  Namnet förekommer också i titlarna på följande artiklar:

 Kamtjatka (flod) – rinner ut på halvöns östsida
 Kamtjatka kraj– nuvarande administrativt område
 Kamtjatka oblast– äldre administrativt område
 Kamtjatkas vulkaner– på Unescos lista över världsarv
 Jordbävningen på Kamtjatka 1997

Växter och djur med namn efter Kamtjatka
 Kamtjatkabjörk
 Kamtjatkabjörn – underart av Brunbjörn
 Kamtjatkaflundra
 Kamtjatkanordsångare 
 Kamtjatkastrandskata

Kategori
:Kategori:Kamtjatka kraj
Carl Jeansén

Carl Ferdinand Jeansén, född 23 mars 1865 i Horreds socken, död 23 mars 1952 i Washington, D.C.  var en svensk-amerikansk kanonkonstruktör.

Carl Ferdinand Jeansén var son till häradsskrivaren Carl Oscar Jeansén. Efter mogenhetsexamen i Jönköping 1884 genomgick han Tekniska högskolans fackavdelning för maskinbyggnad och mekanisk teknologi och blev civilingenjör 1887. Han var elev vid Statens järnvägstrafiks verkstad i Göteborg 1887–1888 och ritare vid Göteborgs mekaniska verkstad 1888–1889. 1889 emigrerade Jeansén till USA, där han först var ritare vid Grisholt Machine Tool Company i Madison, Wisconsin och 1890–1892 konstruktör vid Plainfield Machine Tool Company i Plainfield, New Jersey. 1892–1938 var Jeansén i tjänst hos USA:s försvarsmakt. Han var 1892–1894 chef för ritkontoret vid arméns kanonverkstad i Watervliet i Troy, New York och hade 1894–1896 samma befattning vid Sandy Hook Proving ground i New Jersey. 1896–1903 arbetade han vid Office of Chief of Ordnance i Washington. 1905 erhöll Jeansén en nyinrättad befattning som vapeningenjör vid USA:s flotta och var 1905–1919 anställd vid marindepartementets kanonfabrik i Washington, D.C., där han utförde experiment och materielinspektion. 1919–1938 var han chefsingenjör vid flottans vapendepå. Jeansén var en av världens främsta kanonkonstruktörer under 1920–, 1930- och 1940-talet. Under sin verksamhet vid USA:s flotta utförde han dess främsta kanoner och gjorde en rad uppfinningar, bland annat konstruerade han 1922 en ny katapult för krigsfartyg med krut i stället för komprimerad luft som drivmedel. Han utgav flera skrifter inom sitt område.

Källor

Noter

Svenska ingenjörer under 1800-talet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Svenska uppfinnare under 1800-talet
Personer från Horreds socken
Födda 1865
Avlidna 1952
Män
Svenska uppfinnare under 1900-talet
Jaakko Sjölin

Jaakko Sjölin, född 19 december 1836 i Kelviå, död 18 mars 1916 i Helsingfors, var en finländsk ämbetsman.

Sjölin blev student 1861, lantmäteriingenjör vid Lantmäteristyrelsen 1876, länslantmätare i Nylands län 1883 och var överdirektör och chef för Lantmäteristyrelsen 1887–1915. På hans initiativ blev finska 1888–1889 officiellt språk inom Lantmäteristyrelsen, den första centrala myndighet som genomförde denna reform. Han genomförde också flera andra reformer inom sitt område. Han skrev reserapporten Maanmittausjako- ja verotustoimesta Skandinavian maissa sekä Saksassa ja Itävallassa.

Referenser

Finländska lantmätare
Finländska ämbetsmän under 1800-talet
Födda 1836
Avlidna 1916
Män
Personer från Mellersta Österbotten
Håkan Nygren (kampsportare)

Hans Håkan Nygren, född 28 februari 1955, är en svensk kampsportare med svart bälte i Kyokushin karate. Han har bland annat vunnit flera SM-guld i Karate och tränat de Norska och Svenska landslagen i Karate.

Biografi 
Håkan Nygren är född och uppväxt i Stockholm. Han har sedan 1970 varit verksam inom budo och framför allt karate. Nygren började vid Stockholms Karateskola 1971 och byte sedan stil Shito Ryu till Kyokushinkai när klubben 1973 bytte stil. Han flyttade 1989 upp till Timrå för att börja arbeta som idrottslärare på Alaskolan. Nygren har verkat som ledare, domare och förtroendevald på olika nivåer nationellt samt internationellt inom förbund i kampsport och Kyokushin Karate sedan 1974. Han var 1991 med och grundade Söråkers Karate Kai. När han 2009 erhöll graden 6:e dan blev han den tredje högst graderade utövaren av Kyokushinkai i Sverige. År 2012 blev han utnämnd till Chi Bu Cho (Branch Chief) i Kyokushin Karate.

Utöver engagemanget som klubbtränare har han varit aktiv som regiontränare och arrangerat karateläger för många olika klubbar. Han har även varit aktiv i förbundets tekniska kommitté i Sverige. Håkan Nygren är gift och har två barn.

Bibliografi

Utmärkelser 
Inom fullkontaktskarate har Nygren sammanlagt 10 SM-guld i tungvikt, 2 EM-silver och placerade sig även på en femteplats på VM i Tokyo 1979. Han tilldelades karateförbundets version av Stora grabbars märke 1981 med nummer 11 i ordningen.

Referenser 

Män
Svenska kampsportare
Levande personer
Födda 1955
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottare under 2000-talet
Primär immunbrist

Primär immunbrist innebär ett fel eller en brist i immunsystemet vilket gör att kroppen inte kan försvara sig mot t ex bakterier, virus, svamp och parasiter på effektivt sätt och personer drabbas därmed lättare av återkommande och långdragna i vissa fall livshotande infektioner. Primär immunbrist är inte enbart infektioner, hos cirka hälften av alla som har primär immunbrist förekommer även autoimmunitet/inflammationer, allergier och cancer. Främst hos de som utöver brist eller dålig funktion av B-lymfocyterna också har dåligt fungerande T-lymfocyter, det vill säga har en kombinerad immundefekt.

Primära immunbristsjukdomar är medfödda och kan visa sig redan vid födseln eller bryta ut senare i livet. Svårighetsgraden varierar. Upprepade och ofta svåra infektioner med vanliga smittämnen och infektioner med ovanliga smittämnen kännetecknar primär immunbrist. Hos barn kan även dålig tillväxt och bristande trivsel vara tecken på primär immunbrist. Sjukdomarna är kroniska och livslånga, med enstaka undantag, men de flesta personer med primär immunbrist kan få lindring med rätt behandling. Screening för SCID ingår via PKU-provet sedan 5 augusti 2019.  

I nuläget känner man till drygt 400 olika primära immunbrister. Några visas nedan:

 Autoimmunt lymfoproliferativt syndrom (ALPS) 

 Brutons agammaglobulinemi (XLA)

 Ektodermal dysplasi med immunbrist
 Hyper-IgM-syndromet
 Hyper-IgE-syndromet
 IgG-subklassbrist
 IPEX-liknande syndrom
 Kombinerad immunbrist 
 Komplementbrist
 Kronisk granulomatös sjukdom (CGD)
 Kronisk mukokutan candidasis
 Medfödda neutropenier (däribland Kostmanns sjukdom)
 PASLI
 Selektiv IgA-brist
 Shwachmans syndrom
 Svår kombinerad immunbrist (SCID)
 Variabel immunbrist (CVID)
 WHIM-syndromet
 Wiskott-Aldrichs syndrom

År 2019 uppskattades det att 40 000 personer i Sverige beräknas ha någon avvikelse i sitt immunsystem, varav omkring 5 000 skulle behöva behandling. År 2019 hade ca 3 000 personer fått diagnos.

Se även
Primär immunbristorganisationen

Referenser 

Immunologiska sjukdomar
HD 175167

HD 175167 är en ensam stjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Påfågeln. Den har en skenbar magnitud av ca 8,00 och kräver åtminstone en stark handkikare eller ett mindre teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 14,0 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 232 ljusår (ca 71 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 4,8 km/s.

Egenskaper
HD 175167 är en gul till vit stjärna i huvudserien av spektralklass G5 IV/V. Den har en massa som är ca 1,1 solmassor, en radie som är ca 1,8 solradier och har ca 2,8 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 5 000 - 6 000 K.

Planetsystem
En exoplanet som kretsar kring HD 175167 upptäcktes 2010 av team Magellan Planet Search Program, under ledning av Pamela Arriagada.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/93281/hd175167.

		
Stjärnbilden Påfågeln
HD-objekt
Huvudseriestjärnor klass G
Solsystem
Gustaf Jeansson

Gustaf Edvard Jeansson, född 11 april 1871 i Kalmar, död 19 april 1946 på Berga gård, Högsby socken, var en svensk godsägare.

Gustaf Jeansson var son till Johan Jeansson samt bror till John Jeansson och Ragnar Jeansson. Efter mogenhetsexamen i Kalmar 1891 genomgick han Ultuna lantbruksinstitut och Alnarps lantbruks- och mejeriinstitut. Jeansson fortsatte därefter sin utbildning till lantbrukare i Danmark. 1893 övertog han skötseln av Berga säteri och blev 1897 ägare till godset. Han visade sig snart som en framgångsrik jordbrukare och drev upp Berga till en hög standard, bland annat anlade han där ett betydande tegelbruk. Jeansson innehade ett stort antal förtroendeuppdrag, och särskilt i Högsby landskommun intog han en ledande ställning som ordförande i kommunalstämman, i kommunalfullmäktige, i pensionsstyrelsen, i valnämnden, i lantmannaskolans styrelse, i mejeriföreningens styrelse med mera. Jeansson var landstingspolitiker 1906–1931 och 1935–1939 och ordförande i Kalmar läns södra hushållningssällskaps trädgårdsnämnd. Han var även aktiv inom en rad andra föreningar och samfund inom Kalmar län.

Jeansson gifte sig 15 oktober 1896 med Elin Kristina Cederblad, född 27 februari 1877 i Ålems socken. De fick 1897 sonen Yngve Gustaf Jeansson.

Källor

Noter

Svenska godsägare under 1900-talet
Personer från Kalmar
Födda 1871
Avlidna 1946
Män
Gallienusbågen

Gallienusbågen (latin: Arcus Gallieni) är en triumfbåge på Esquilinen i Rom. Den ersatte Porta Esquilina under Augustus kejsartid; Porta Esquilina var en stadsport i Serviusmuren. Bågen fick sitt namn år 262, då den tillägnades kejsar Gallienus. Bågens bägge pilastrar har korintiska kapitäl. Gallienusbågen står bredvid kyrkan Santi Vito e Modesto.

Bågens panegyriska inskription lyder:
{|
|-
| style="vertical-align:top;"|
|-
|GALLIENO CLEMENTISSIMO PRINCIPI 
|Till Gallienus, den mildaste princeps, 
|-
|CVIVS INVICTA VIRTVS SOLA PIETATE
|vars enastående dådkraft endast överträffas
|-
|SVPERACTA EST ET SALONINAE 
|av hans pliktkänsla, och till Salonina,
|-
|SANCTISSIMAE AVGVSTAE AVRELIVS
|högvördigaste augusta, Aurelius
|-
|VICTOR V[IR] E[GREGIVS] DICATTISSIMVS 
|Victor, den förnäme mannen, [tillägnade detta] i fullkomlig hängivenhet
|-
|NVMINI MAIESTATISQVE EORVM 
|inför deras makt och majestät
|}

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Romersk arkitektur i Rom
Rione Esquilino
Esquilinen
Triumfbågar i Rom
262
Falang (olika betydelser)

Falang kan syfta på:

 Falang – en antik stridsformation.
 Falang (anatomi) – ledade rörben i händer och fötter
 Falang (organisation) – en grupp eller riktning inom en organisation

Se även 
 Falangstär
 Falange Auténtica
 Falangistpartiet
 Falangistpartiet (Libanon)
 Leadbeaters falanger