kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Aroor

Aroor är en ort i Indien.   Den ligger i distriktet Alappuzha och delstaten Kerala, i den södra delen av landet,  km söder om huvudstaden New Delhi. Aroor ligger  meter över havet och antalet invånare är .

Terrängen runt Aroor är mycket platt. Havet är nära Aroor åt sydväst. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km öster om Aroor. Runt Aroor är det mycket tätbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Kochi,  km nordväst om Aroor. Trakten runt Aroor består huvudsakligen av våtmarker. 

Tropiskt monsunklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är mars, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är augusti, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är januari, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Orter i Kerala
Kadakkavoor

Kadakkavoor är en ort i Indien.   Den ligger i distriktet Thiruvananthapuram och delstaten Kerala, i den södra delen av landet,  km söder om huvudstaden New Delhi. Kadakkavoor ligger  meter över havet och antalet invånare är .

Terrängen runt Kadakkavoor är platt. Havet är nära Kadakkavoor åt sydväst. Runt Kadakkavoor är det mycket tätbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Varkala,  km nordväst om Kadakkavoor. Omgivningarna runt Kadakkavoor är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet.

Savannklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är mars, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juli, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är oktober, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är januari, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Orter i Kerala
Kalavoor

Kalavoor är en ort i Indien.   Den ligger i distriktet Alappuzha och delstaten Kerala, i den södra delen av landet,  km söder om huvudstaden New Delhi. Kalavoor ligger  meter över havet och antalet invånare är .

Terrängen runt Kalavoor är mycket platt. Havet är nära Kalavoor västerut. Runt Kalavoor är det mycket tätbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Alleppey,  km söder om Kalavoor. I omgivningarna runt Kalavoor växer huvudsakligen savannskog.

Tropiskt monsunklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är mars, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är januari, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Orter i Kerala
Kalamassery

Kalamassery är en del av en befolkad plats i Indien.   Den ligger i distriktet Ernākulam och delstaten Kerala, i den södra delen av landet,  km söder om huvudstaden New Delhi. Kalamassery ligger  meter över havet och antalet invånare är .

Terrängen runt Kalamassery är mycket platt. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km öster om Kalamassery. Runt Kalamassery är det mycket tätbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Kochi,  km sydväst om Kalamassery. Trakten runt Kalamassery består till största delen av jordbruksmark. 

Tropiskt monsunklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är februari, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juli, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är januari, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Del av en befolkad plats
Orter i Kerala
Kolahoi Glacier

Kolahoi Glacier är en glaciär i Indien.   Den ligger i unionsterritoriet Jammu och Kashmir, i den norra delen av landet,  km norr om huvudstaden New Delhi. Kolahoi Glacier ligger  meter över havet.

Terrängen runt Kolahoi Glacier är bergig, och sluttar västerut. Den högsta punkten i närheten är Kolahoi,  meter över havet,  km söder om Kolahoi Glacier. Runt Kolahoi Glacier är det ganska tätbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Pahalgām,  km söder om Kolahoi Glacier. Trakten runt Kolahoi Glacier är permanent täckt av is och snö.

Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är september, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är oktober, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Isformationer i Jammu och Kashmir
Belarus landsbygdsorter

I Republiken Vitryssland bestäms kriterierna för ortskategorierna genom Republiken Belarus lag den 5 maj 1998 № 154-Z ”Om administrativa och territoriella uppdelningen och om ordningen för att lösa frågor om den administrativa och territoriella anordningen i Republiken Vitryssland”.

Landsbygdsorter är indelade i följande underkategorier:

 agropoliser (vitryska, pl: аграгарадкі eller ahraharadki; sing: аграгарадок eller ahraharadok) – utvecklade orter med tillverknings- och socialinfrastruktur realiserande statliga sociala miniminormer för deras befolkning och för invånare i de omgivande områdena;
 samhällen (vitryska, pl: пасёлкі eller pasiolki; sing: пасёлак eller pasiolak), byar (vitryska, pl: вёскі eller vioski; sing: вёска eller vioska) – orter med tillverknings- och socialinfrastruktur som inte är agropoliser;
 ensamgårdar (vitryska, pl: хутары eller chutary; sing: хутар eller chutar) – orter som inte är agropoliser, byar eller samhällen.

Karta över Belarus största landsbygdsorter 
Landsbygdsorter med folkmängd:

Antal landsbygdsorter och folkmängd 
Den 14 oktober 2009 (folkräkning) fanns det i Vitryssland 23 549 landsbygdsorter, däribland:

Den 1 januari 2016 fanns det bara 23 201 landsbygdsorter.

Lista över Belarus största landsbygdsorter 
Latinska namnen på listan är skrivna i enlighet med de officiella nationella och internationella translitterationsreglerna.

Bildgalleri

Se även 
 Landsbygdsorter i Brests voblasć
 Landsbygdsorter i Homieĺs voblasć
 Landsbygdsorter i Hrodna voblasć
 Landsbygdsorter i Mahilioŭ voblasć
 Landsbygdsorter i Minsks voblasć
 Landsbygdsorter i Viciebsks voblasć
 Belarus städer
 Belarus stadsliknande samhällen

Referenser
Landsbygdsorter i Brests voblasć

I Republiken Vitryssland bestäms kriterierna för ortskategorierna genom Republiken Vitrysslands lag den 5 maj 1998 № 154-Z ”Om administrativa och territoriella uppdelningen och om ordningen för att lösa frågor om den administrativa och territoriella anordningen i Republiken Vitryssland”.

Landsbygdsorter är indelade i följande underkategorier:

 agropoliser (vitryska, pl: аграгарадкі eller ahraharadki; sing: аграгарадок eller ahraharadok) – utvecklade orter med tillverknings- och socialinfrastruktur realiserande statliga sociala miniminormer för deras befolkning och för invånare i de omgivande områdena;
 samhällen (vitryska, pl: пасёлкі eller pasiolki; sing: пасёлак eller pasiolak), byar (vitryska, pl: вёскі eller vioski; sing: вёска eller vioska) – orter med tillverknings- och socialinfrastruktur som inte är agropoliser;
 ensamgårdar (vitryska, pl: хутары eller chutary; sing: хутар eller chutar) – orter som inte är agropoliser, byar eller samhällen.

Karta över de största landsbygdsorterna i Brests voblasć 
Landsbygdsorter med folkmängd:

Antal landsbygdsorter och folkmängd 
Den 14 oktober 2009 (folkräkning) fanns det i Brests voblasć 2 166 landsbygdsorter, däribland:

Den 1 januari 2016 fanns det bara 2 159 landsbygdsorter.

Lista över de största landsbygdsorterna i Brests voblasć 
Latinska namnen på listan är skrivna i enlighet med de officiella nationella och internationella translitterationsreglerna.

Bildgalleri

Se även 
 Vitrysslands landsbygdsorter
 Städer i Brests voblasć
 Stadsliknande samhällen i Brests voblasć

Referenser
Landsbygdsorter i Homieĺs voblasć

I Republiken Vitryssland bestäms kriterierna för ortskategorierna genom Republiken Vitrysslands lag den 5 maj 1998 № 154-Z ”Om administrativa och territoriella uppdelningen och om ordningen för att lösa frågor om den administrativa och territoriella anordningen i Republiken Vitryssland”.

Landsbygdsorter är indelade i följande underkategorier:

 agropoliser (vitryska, pl: аграгарадкі eller ahraharadki; sing: аграгарадок eller ahraharadok) – utvecklade orter med tillverknings- och socialinfrastruktur realiserande statliga sociala miniminormer för deras befolkning och för invånare i de omgivande områdena;
 samhällen (vitryska, pl: пасёлкі eller pasiolki; sing: пасёлак eller pasiolak), byar (vitryska, pl: вёскі eller vioski; sing: вёска eller vioska) – orter med tillverknings- och socialinfrastruktur som inte är agropoliser;
 ensamgårdar (vitryska, pl: хутары eller chutary; sing: хутар eller chutar) – orter som inte är agropoliser, byar eller samhällen.

Karta över de största landsbygdsorterna i Homieĺs voblasć 
Landsbygdsorter med folkmängd:

Antal landsbygdsorter och folkmängd 
Den 14 oktober 2009 (folkräkning) fanns det i Homieĺs voblasć 2 466 landsbygdsorter, däribland:

Den 1 januari 2016 fanns det bara 2 276 landsbygdsorter.

Lista över de största landsbygdsorterna i Homieĺs voblasć 
Latinska namnen på listan är skrivna i enlighet med de officiella nationella och internationella translitterationsreglerna.

Bildgalleri

Se även 
 Vitrysslands landsbygdsorter
 Städer i Homieĺs voblasć
 Stadsliknande samhällen i Homieĺs voblasć

Referenser
Landsbygdsorter i Hrodna voblasć

I Republiken Vitryssland bestäms kriterierna för ortskategorierna genom Republiken Vitrysslands lag den 5 maj 1998 № 154-Z ”Om administrativa och territoriella uppdelningen och om ordningen för att lösa frågor om den administrativa och territoriella anordningen i Republiken Vitryssland”.

Landsbygdsorter är indelade i följande underkategorier:

 agropoliser (vitryska, pl: аграгарадкі eller ahraharadki; sing: аграгарадок eller ahraharadok) – utvecklade orter med tillverknings- och socialinfrastruktur realiserande statliga sociala miniminormer för deras befolkning och för invånare i de omgivande områdena;
 samhällen (vitryska, pl: пасёлкі eller pasiolki; sing: пасёлак eller pasiolak), byar (vitryska, pl: вёскі eller vioski; sing: вёска eller vioska) – orter med tillverknings- och socialinfrastruktur som inte är agropoliser;
 ensamgårdar (vitryska, pl: хутары eller chutary; sing: хутар eller chutar) – orter som inte är agropoliser, byar eller samhällen.

Karta över de största landsbygdsorterna i Hrodna voblasć 
Landsbygdsorter med folkmängd:

Antal landsbygdsorter och folkmängd 
Den 14 oktober 2009 (folkräkning) fanns det i Hrodna voblasć 4 335 landsbygdsorter, däribland:

Den 1 januari 2016 fanns det bara 4 309 landsbygdsorter.

Lista över de största landsbygdsorterna i Hrodna voblasć 
Latinska namnen på listan är skrivna i enlighet med de officiella nationella och internationella translitterationsreglerna.

Bildgalleri

Se även 
 Vitrysslands landsbygdsorter
 Städer i Hrodna voblasć
 Stadsliknande samhällen i Hrodna voblasć

Referenser
Landsbygdsorter i Mahilioŭ voblasć

I Republiken Vitryssland bestäms kriterierna för ortskategorierna genom Republiken Vitrysslands lag den 5 maj 1998 № 154-Z ”Om administrativa och territoriella uppdelningen och om ordningen för att lösa frågor om den administrativa och territoriella anordningen i Republiken Vitryssland”.

Landsbygdsorter är indelade i följande underkategorier:

 agropoliser (vitryska, pl: аграгарадкі eller ahraharadki; sing: аграгарадок eller ahraharadok) – utvecklade orter med tillverknings- och socialinfrastruktur realiserande statliga sociala miniminormer för deras befolkning och för invånare i de omgivande områdena;
 samhällen (vitryska, pl: пасёлкі eller pasiolki; sing: пасёлак eller pasiolak), byar (vitryska, pl: вёскі eller vioski; sing: вёска eller vioska) – orter med tillverknings- och socialinfrastruktur som inte är agropoliser;
 ensamgårdar (vitryska, pl: хутары eller chutary; sing: хутар eller chutar) – orter som inte är agropoliser, byar eller samhällen.

Karta över de största landsbygdsorterna i Mahilioŭ voblasć 
Landsbygdsorter med folkmängd:

Antal landsbygdsorter och folkmängd 
Den 14 oktober 2009 (folkräkning) fanns det i Mahilioŭ voblasć 3 044 landsbygdsorter, däribland:

Den 1 januari 2016 fanns det bara 2 997 landsbygdsorter.

Lista över de största landsbygdsorterna i Mahilioŭ voblasć 
Latinska namnen på listan är skrivna i enlighet med de officiella nationella och internationella translitterationsreglerna.

Bildgalleri

Se även 
 Vitrysslands landsbygdsorter
 Städer i Mahilioŭ voblasć
 Stadsliknande samhällen i Mahilioŭ voblasć

Referenser
Landsbygdsorter i Minsk voblast

I Republiken Vitryssland bestäms kriterierna för ortskategorierna genom Republiken Vitrysslands lag den 5 maj 1998 № 154-Z ”Om administrativa och territoriella uppdelningen och om ordningen för att lösa frågor om den administrativa och territoriella anordningen i Republiken Vitryssland”.

Landsbygdsorter är indelade i följande underkategorier:

 agropoliser (vitryska, pl: аграгарадкі eller ahraharadki; sing: аграгарадок eller ahraharadok) – utvecklade orter med tillverknings- och socialinfrastruktur realiserande statliga sociala miniminormer för deras befolkning och för invånare i de omgivande områdena;
 samhällen (vitryska, pl: пасёлкі eller pasiolki; sing: пасёлак eller pasiolak), byar (vitryska, pl: вёскі eller vioski; sing: вёска eller vioska) – orter med tillverknings- och socialinfrastruktur som inte är agropoliser;
 ensamgårdar (vitryska, pl: хутары eller chutary; sing: хутар eller chutar) – orter som inte är agropoliser, byar eller samhällen.

Karta över de största landsbygdsorterna i Minsks voblasć 
Landsbygdsorter med folkmängd:

Antal landsbygdsorter och folkmängd 
Den 14 oktober 2009 (folkräkning) fanns det i Minsks voblasć 5 206 landsbygdsorter, däribland:

Den 1 januari 2016 fanns det bara 5 202 landsbygdsorter.

Lista över de största landsbygdsorterna i Minsks voblasć 
Latinska namnen på listan är skrivna i enlighet med de officiella nationella och internationella translitterationsreglerna.

Bildgalleri

Referenser
Landsbygdsorter i Viciebsks voblasć

I Belarus bestäms kriterierna för ortskategorierna genom Republiken Belarus lag den 5 maj 1998 № 154-Z ”Om administrativa och territoriella uppdelningen och om ordningen för att lösa frågor om den administrativa och territoriella anordningen i Republiken Belarus”.

Landsbygdsorter är indelade i följande underkategorier:

 agropoliser (belarusiska, pl: аграгарадкі eller ahraharadki; sing: аграгарадок eller ahraharadok) – utvecklade orter med tillverknings- och socialinfrastruktur realiserande statliga sociala miniminormer för deras befolkning och för invånare i de omgivande områdena;
 samhällen (belarusiska, pl: пасёлкі eller pasiolki; sing: пасёлак eller pasiolak), byar (belarusiska, pl: вёскі eller vioski; sing: вёска eller vioska) – orter med tillverknings- och socialinfrastruktur som inte är agropoliser;
 ensamgårdar (belarusiska, pl: хутары eller chutary; sing: хутар eller chutar) – orter som inte är agropoliser, byar eller samhällen.

Karta över de största landsbygdsorterna i Vitsebsk voblast 
Landsbygdsorter med folkmängd:

Antal landsbygdsorter och folkmängd 
Den 14 oktober 2009 (folkräkning) fanns det i Vitsebsks voblasts 6 332 landsbygdsorter, däribland:

Den 1 januari 2016 fanns det bara 6 258 landsbygdsorter.

Lista över de största landsbygdsorterna i Vitsebsk voblast 
Latinska namnen på listan är skrivna i enlighet med de officiella nationella och internationella translitterationsreglerna.

Bildgalleri

Se även 
 Belarus landsbygdsorter
 Städer i Viciebsks voblasć
 Stadsliknande samhällen i Viciebsks voblasć

Referenser 

 
Vitsebsk voblast
Margaret Wambui

Margaret Wambui, född 15 september 1995, är en kenyansk friidrottare.

Wambui blev olympisk bronsmedaljör på 800 meter vid sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro.

Referenser 

Födda 1995
Kenyanska medeldistanslöpare
Olympiska bronsmedaljörer 2016
Kenyanska olympiska bronsmedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Kenya
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2016
Kvinnor
Levande personer
Dalilah Muhammad

Dalilah Muhammad, född 7 februari 1990, är en amerikansk friidrottare.

Muhammad blev olympisk guldmedaljör på 400 meter häck vid sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro. Hon slog även världsrekordet på distansen, 52,16, vid VM-finalen i Doha 2019. 

Vid olympiska sommarspelen 2020 tog Muhammad silver på 400 meter häck och slog sitt eget personbästa då hon sprang på tiden 51,58.

Referenser 

Amerikanska häcklöpare
Världsmästare på 400 meter häck
Världsmästare på 4 x 400 meter löpning
Amerikanska olympiska guldmedaljörer
Amerikanska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2016
Olympiska silvermedaljörer 2020
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från USA
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från USA
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2020
Amerikanska idrottare under 2000-talet
Födda 1990
Levande personer
Kvinnor
Phapitreron frontalis

Phapitreron frontalis ("cebubrunduva", officiellt svenskt trivialnamn saknas) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den betraktas i allmänhet som underart till större brunduva (Phapitreron amthystinus), men har getts artstatus av Birdlife International och IUCN, som kategoriserar den som akut hotad. Fågeln förekommer enbart på ön Cebu centrala Filippinerna.

Noter 

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Cebu
Phapitreron nigrorum

Phapitreron nigrorum (officiellt svenskt trivialnamn saknas) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den betraktas i allmänhet som underart till mindre brunduva (Phapitreron leucotis), men har getts artstatus av Birdlife International och IUCN, som kategoriserar den som livskraftig. Fågeln förekommer i västra Visayaöarna i Filippinerna.

Noter 

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Phaenicophaeus oeneicaudus

Phaenicophaeus oeneicaudus ("mentawaimalkoha", officiellt svenskt trivialnamn saknas) är en fågel i familjen gökar inom ordningen gökfåglar. Den betraktas i allmänhet som underart till rödbröstad malkoha (Phaenicophaeus curvirostris), men har getts artstatus av Birdlife International och IUCN, som kategoriserar den som livskraftig. Fågeln förekommer enbart i Mentawaiöarna utanför sydvästra Sumatra.

Noter 

Gökar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Mentawaiöarna
Markus Konttinen

Markus Juhani Konttinen, född 10 juli 1957 i Lahtis, är en finländsk målare.

Konttinen studerade 1981–1984 vid Fria konstskolan och 1982–1986 vid Finlands konstakademis skola samt ställde ut första gången 1983.

Han uppmärksammades tidigt för sitt personliga visuella språk och sin originella bildvärld med drag av naivism, gammal folkkonst och Hugo Simberg. På sin utställning som Årets konstnär i Tammerfors 1991 presenterade han målningar som i grunden var abstrakta, men samtidigt berättande, försedda med små symboliska detaljer, ansikten, stiliserade blommor eller trådsmala, stela människofigurer. Efter att en period ha målat helt abstrakt återvände han på en utställning 2002 med temat Blommor till våren till sina gamla landskaps- och naturmotiv, med bland annat blomstermotivet som utgångspunkt.

Från 2003 utgick Konttinen i sitt måleri från observationer ur sitt eget familjeliv, som påverkat honom starkt, vilket framgick bland annat av hans utställning Mittemot och in i varandra 2004.

Han har undervisat vid Bildkonstakademin sedan 1995 och varit akademins prorektor sedan 1997. År 2013 erhöll han Pro Finlandia-medaljen.

Källor

Finländska målare
Födda 1957
Personer från Lahtis
Levande personer
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Män
Tasmanspökuggla

Tasmanspökuggla (Ninox leucopsis) är en fågel i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart på Tasmanien. Den behandlades tidigare som underart till Ninox novaeseelandiae men urskiljs allt oftare som egen art.

Status 
IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Noter 

Ugglor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Tasmanien
Kimmo Kontula

Kimmo Kaleva Kontula, född 13 oktober 1950 i Helsingfors, är en finländsk läkare, specialist i invärtes medicin och endokrinologi.

Kontula blev medicine och kirurgie doktor 1975 och utnämndes 1996 till professor i invärtes medicin vid Helsingfors universitet. Han har publicerat vetenskapliga arbeten om endokrinologi och metabolism samt om klinisk tillämpning av molekylär genetik. Han är sedan 2001 ordförande för Finska kulturfonden.

För sina vetenskapliga rön om den genetiska bakgrunden till hjärt- och kärlsjukdomar belönades han 2005 med Matti Äyräpää-priset. År 1994 utnämndes han till ledamot av Finska Vetenskapsakademien.

Källor

Finländska professorer i medicin
Finländska internmedicinare
Finländska endokrinologer
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Män
Läkare från Helsingfors
Levande personer
Födda 1950
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Buruspökuggla

Buruspökuggla (Ninox hantu) är en nyligen urskiljd fågelart i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar.

Utseende och läte 
Buruspökuggla är en udda och rätt liten spökuggla. Fjäderdräkten är bjärt kanelbrun utan särskilt mycket mörkare teckningar. Sången är rätt märklig, en grod eller insektsliknande serie med hesa kväkande toner, ofta avgivna i medellånga serier.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer endast på ön Buru i indonesiska Moluckerna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Tidigare kategoriserades den som underart till Ninox squamipila men urskiljs numera allmänt som egen art.

Levnadssätt 
Buruspökugglan hittas i skogar i låglänta områden och förberg.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och det faktum att den minskar i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Noter

Externa länkar 

 hantu-Läten på xeno-canto.org

Ugglor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Buru
Stadionul Marin Anastasovici

Stadionul Marin Anastasovici är en multifunktionsarena belägen i staden Giurgiu i Rumänien. Arenan som har plats för 8,500 sittande åskådare öppnades 1963 och byggdes ut 2014.

Arenan är hemmaplan för det rumänska fotbollslaget Astra Giurgiu.

Noterbara matcher
  - Rumänien U21 - Tyskland U21, kvalspelet till U21-Europamästerskapet 2015
  - Astra Giurgiu - FC Köpenhamn, Champions League 2016/2017
  - Astra Giurgiu - West Ham United, Europa League 2016/2017

Referenser

Fotboll i Rumänien
Fotbollsanläggningar
Sportanläggningar invigda 1963
Malaitauggla

Malaitauggla (Athene malaitae) är en fågel i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart på ön Malaita i södra Salomonöarna. Den behandlades tidigare som underart till salomonugglan men urskiljs allt oftare som egen art.

Släktestillhörighet 
Malaitaugglan, liksom närbesläktade makira-, guadalcanal- och salomonugglorna, placerades tidigare bland spökugglorna i släktet Ninox. Genetiska studier har dock visat att de istället är en del av Athene.

Status 
IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Noter 

Ugglor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Malaita
Björn Järnsida (olika betydelser)

Björn Järnsida kan syfta på:

Björn Järnsida (800-talet), en viking som härjade i Frankrike
 Björn Järnsidas ätt – en sagokungaätt som skall ha avlöst Ynglingaätten
 Björn Järnsidas hög – en kungshög belägen på Munsön i Mälaren och i Ekerö kommun
Björn Haraldsson Järnsida (–1134), en dansk prins
Björn Järnsida (skulptur) – en skulptur i Amersfoort
Björn Järnsida (1774) – en skärgårdsfregatt i svenska flottan
Hector Hanoteau

Hector Charles Auguste Octave Constance Hanoteau, född den 25 maj 1823 i Decize (departementet Nièvre), död den 7 april 1890 i Briet (departementet Nièvre), var en fransk landskapsmålare.

Hanoteau målade bäst mellersta Frankrikes natur. Han är representerad i Luxembourgmuseet.

Källor 

  

Franska landskapsmålare
Franska målare under 1800-talet
Födda 1823
Avlidna 1890
Män
Ugglan
Riddare av Hederslegionen