kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Riksdagen 1872

Riksdagen 1872 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i gamla riksdagshuset den 15 januari 1872. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott. Riksdagen avslutades den 16 maj 1872.

Referenser 

1872
Politikåret 1872
1872 i Sverige
Lagtima riksdagen 1871

Lagtima riksdagen 1871 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i gamla riksdagshuset den 16 januari 1871. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott. Riksdagen avslutades den 20 maj 1871.

Referenser 

1871
Politikåret 1871
1871 i Sverige
Riksdagen 1870

Riksdagen 1870 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i gamla riksdagshuset den 15 januari 1870. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott. Riksdagen avslutades den 14 maj 1870.

Referenser 

1870
Politikåret 1870
1870 i Sverige
Riksdagen 1869

Riksdagen 1859 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i gamla riksdagshuset den 15 januari 1869. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott. Riksdagen avslutades den 15 maj 1869.

Referenser 

1869
Politik i Sverige 1869
Riksdagen 1868

Riksdagen 1868 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i gamla riksdagshuset den 15 januari 1868. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott. Riksdagen avslutades den 16 maj 1868.

Referenser 

1868
Politikåret 1868
1868 i Sverige
Märta de Laval

Märta de Laval, född 26 november 1897 i Göteborg, död 20 augusti 1989 i Stockholm, var en svensk journalist och radioprogramledare. Hon var bland annat verksam vid Sveriges radio, där hon ledde programserier för äldre. Hon recenserade också barnlitteratur i olika medier, samt gav 1955 ut bilderboken Trulsa hos mormor tillsammans med Anna Riwkin-Brick. Under några år var hon också redaktör för medlemstidningen i Sveriges Husmodersföreningars riksförbund.

Biografi 
De Laval föddes 1897 i Göteborg. Hon var dotter till Knut Bildt, överingenjör, och Anna, född Wessman. Hon växte upp i Kiruna, och gick i skola i Umeå. Hon bedrev socialstudier vid Centralförbundet för Socialt Arbete. Mellan 1920 och 1922 deltog hon i Röda korsets hjälpaktioner i Wien, som drabbats mycket hårt ekonomiskt av första världskriget.

Mellan 1926 och 1931 var hon Sveriges Husmodersföreningars Riksförbunds sekreterare, och till och med 1951 dess medlemstidnings redaktör. Därefter hade hon ett antal olika styrelseuppdrag. 1944-1953 var hon ledamot av styrelsen för Hemmens forskningsinstitut, och hon var ledamot av 1946 års skolkommission. Under åtta år, mellan 1956 och 1964, var hon en ledamot i Nordiska barnfilmnämnden. Mellan 1957 och 1969 var hon också radioproducent vid Sveriges radio, och ledde in på 1970-talet radioprogram för äldre lyssnare. Bland annat ledde hon en radioserie som kallades för "För oss äldre", och där program som "Så minns vi 90-talet" och "Vägskäl i min ungdom" ingick.

1955 utgav hon tillsammans med Anna Riwkin-Brick en fotobilderbok, Trulsa hos mormor. Hon recenserade också barnlitteratur i olika tidningar samt i radio. Märta de Laval är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Referenser 

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska radioprogramledare
Svenska radioproducenter
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska kritiker
Svenskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Journalister från Göteborg
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1897
Avlidna 1989
Kvinnor
Svenska författare under 1900-talet
Författare från Göteborg
Botan, Skara

Botaniska trädgården i Skara, oftare kallad Botan, började anläggas av Linnélärljungen Peter Hernqvist 1776. Efter Hernqvists död förföll trädgården delvis, men rustades upp drygt 100 år senare.

Växter 
I Botan finns många olika typer av växter, och mycket av trädgårdens ursprungliga upplägg finns fortfarande kvar. Sedan starten har områden så som boklunden, eklunden och ängsvallen funnits. Dessutom finns flera av de askarna som planterades på Hernqvists tid kvar än idag. Flera sällsynta trädsorter återfinns i trädgården, däribland gingko, katsura, kaukasisk vingnöt, himalayabjörk och näverhägg. 

I den västra delen av parken finns en örtagård som återskapades 2007. Där finns olika medicinalväxter så som lin, mynta, nejlikrot, lavendel, libbsticka, akleja och ålandsrot. Dessutom finns det också hjärtstilla, läkevänderot och röd solhatt.

Traditioner 
Botan spelar en viktig roll i flera av traditionerna kopplade till studentexamen på Katedralskolan och körföreningen Musikens vänner. Under maj månad har Musikens vänner flera framträdanden i parken, de så kallade majsjungningarna. Vid det traditionsenliga studentfirandet i Skara tågar alla studenter från Katedralskolan till Botan där de tillsammans med Musikens vänner genomför lekarna simning och ridning. Den traditionen startade efter att tidiga studenter spontant lekte och dansade i Botan, och nu har det blivit en av de starkaste studenttraditionerna. En nyare tradition som också utspelar sig i Botan är tältningen, där alla blivande studenter tillsammans tältar i parken.

Bildgalleri

Referenser

Bildanden 1776
Botaniska trädgårdar i Sverige
Skara
NGC 6810

NGC 6810 är en spiralgalax i stjärnbild Påfågeln. Den upptäcktes år 1834 av John Herschel.

Observation av NGC 6810 med XMM-Newton visar utökad mjuk röntgenstrålning inom och utanför galaxens optiska skiva (ett stjärnbildande område). Detta, tillsammans med Hα-filamentering och speciella joniserade gaskinematik för mindre axlar, antyder att NGC 6810 sköter en galaktisk supervind.

Källor

Externa länkar
 http://ned.ipac.caltech.edu/cgi-bin/objsearch?objname=NGC+6810
 http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=NGC+6810

Spiralgalaxer
Stjärnbilden Påfågeln
6810
63571
Astronomiska upptäckter 1834
7159 Bobjoseph

7159 Bobjoseph eller 1981 EN17 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 1 mars 1981 av den amerikanska astronomen Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Robert D. Joseph.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1981
7160 Tokunaga

7160 Tokunaga eller 1981 UQ29 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 oktober 1981 av den amerikanska astronomen Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanske astronomen Alan T. Tokunaga.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1981
Adele Jergens

Adele Jergens, född 26 november 1917 i Brooklyn i New York, död 22 november 2002 i Camarillo i Kalifornien, var en amerikansk skådespelare. Jergens medverkade bland annat i filmer som Aladdins Äventyr, Jagad av radiopolisen, Farlig väg, Olycksfåglarna möter osynlige mannen och Spindelnätet.

Filmografi i urval

Källor

Externa länkar 
 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Födda 1917
Avlidna 2002
Kvinnor
Skådespelare från New York
Personer från Brooklyn
Josef Engvall

Josef Emmanuel Engvall, född 7 november 1877 i Karlskoga, död 8 juni 1950 i Bromma, var en svensk skolman och ämbetsman.

Josef Engvall var son till bergsmannen Olof Josefsson. Han avlade folkskollärarexamen i Karlstad 1901, var 1901–1903 extraordinarie och 1903–1920 ordinarie lärare vid Göteborgs folkskolor samt vikarierade som folkskoleinspektör i Gotlands, Södertörns och Västergötlands södra inspektionsområden 1918–1919. Engvall var 1920–1928 folkskoleinspektör i Stockholmstraktens inspektionsområde samt 1929–1942 undervisningsråd och ledamot av Skolöverstyrelsen, där han 1935–1942 var chef för folkskoleavdelningen. Han tjänstgjorde som sekreterare hos 1929 års fortsättningsskolesakkunniga och var ledamot av 1934 års folkskolesakkunniga. Engvall utgav Folkskolestadgan (1932) och Folkskolans löneförfattningar (1938, tillsammans med G. Britth). Engvall är begravd på Bromma kyrkogård.

Källor 
 
 Engvall, Josef Emanuel på SvenskaGravar.se

Noter 

Svenska lärare under 1900-talet
Personer från Karlskoga
Gravsatta på Bromma kyrkogård
Födda 1877
Avlidna 1950
Män
Leargybreck

Leargybreck är en by på ön Jura i Argyll and Bute, Skottland. Byn är belägen 4 km från Craighouse. Den har 4 byggnader.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Argyll and Bute
Jura, Skottland
Skogaforsens kraftverk

Skogaforsens kraftverk är ett kraftverk i Klarälven, 7 kilometer uppströms Uvåns inflöde vid Råda. Den installerade effekten är 13,6 MW och kraftverket producerar årligen cirka 75 GWh elektricitet.

Skogaforsens kraftverk byggdes av Uddeholmskoncernen 1941–43 och stod färdigt 1943. Det har en fallhöjd på 10 meter. Inledningsvis installerades två kaplanturbiner med en sammanlagd effekt om 13 000 hästkrafter (cirka 9,6 MW).

Källor 

Vattenkraftverk i Klarälven
Byggnader och anläggningar i Hagfors kommun
7161 Golitsyn

7161 Golitsyn eller 1982 UY10 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 oktober 1982 av den sovjetisk-ryska astronomen Ljudmila Zjuravljova vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den är uppkallad efter den ryske militären och ämbetsmannen Michail Golitsyn.

Asteroiden har en diameter på ungefär fyra kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Zjuravljova
Astronomiska upptäckter 1982
Hermsdorf, Brandenburg

Hermsdorf är en kommun och ort i Landkreis Oberspreewald-Lausitz i förbundslandet Brandenburg i Tyskland. 
Kommunen administreras som en del av kommunalförbundet Amt Ruhland, med säte i den närbelägna staden Ruhland.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Oberspreewald-Lausitz
7163 Barenboim

7163 Barenboim eller 1984 DB är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 februari 1984 av de båda amerikanska astronomerna Eleanor F. Helin och R. Scott Dunbar vid Palomar-observatoriet. Den är uppkallad efter dirigenten och pianisten Daniel Barenboim.

Asteroiden har en diameter på ungefär 2 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EF Helin
Astronomiska upptäckter av RS Dunbar
Astronomiska upptäckter 1984
Schwarzbach, Brandenburg

Schwarzbach är en kommun och ort i Landkreis Oberspreewald-Lausitz i förbundslandet Brandenburg i Tyskland. 
Kommunen administreras som en del av kommunalförbundet Amt Ruhland, med säte i den närbelägna staden Ruhland.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Oberspreewald-Lausitz
Stöta slant

Stöta slant, på engelska shove ha’penny eller shove halfpenny, är ett sällskapsspel som är avsett för två spelare och som utövas främst på pubar i Storbritannien. I spelet används ett bräde, vanligtvis gjort av trä, där nio vågräta fält är markerade. Spelarna turas om att med handen stöta iväg fem mynt, ett i taget, så att de hamnar inom spelfälten, utan att vidröra någon av skiljelinjerna. På brädets sarger finns utrymme för att med krita markera i vilka spelfält mynten placerats.

Vinnare är den som först lyckas med att få ihop sammanlagt tre markeringar i vart och ett av spelfälten. 

Ett besläktat spel i större format är det på fartygsdäck spelade shuffleboard.

Referenser 

Sällskapsspel
7162 Sidwell

7162 Sidwell eller 1982 VB1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 15 november 1982 av den amerikanske astronomen Edward L.G. Bowell vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter Daniel R. Sidwell.

Den tillhör asteroidgruppen Vesta.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Vesta-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av E Bowell
Astronomiska upptäckter 1982
7165 Pendleton

7165 Pendleton eller 1985 RH är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 14 september 1985 av den amerikanske astronomen Edward L.G. Bowell vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter Yvonne Jean Pendleton.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av E Bowell
Astronomiska upptäckter 1985
Erkners järnvägsstation

Erkners järnvägsstation är en järnvägsstation på järnvägslinjen mellan Berlin och Wrocław och slutstation för S-Bahn linje S3.

Referenser 

Järnvägsstationer i Brandenburg
Järnvägsstationer invigda 1842
1842 i Tyskland
7169 Linda

7169 Linda eller 1986 TK1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 oktober 1986 av den amerikanske astronomen Edward L.G. Bowell vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter Linda McCartney.

Den tillhör asteroidgruppen Matterania.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Matterania-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av E Bowell
Astronomiska upptäckter 1986
Stenium

Stenium är en geologisk period som varade för 1200-1000 miljoner år sedan och är den sista perioden i Mesoproterozoikum. Perioden började för 1200 miljoner år sedan och slutade för 1000 miljoner år sedan, när Tonium började. Stenium varade således i ca 200 miljoner år. 

Stenium skiljer sig från flera andra geologiska perioder i och med att den inte baseras på stratigrafi, utan på kronografi. Geologiska perioder som baseras på stratigrafi dateras främst utefter olika bergsskikt och i vilken ordning dessa förekommer. Information om den geologiska periodens ålder och tidsspann hämtas från olika berglagers tjocklek och placering i jordskorpan, där de lager som ligger underst också är de äldsta. 

Eftersom Stenium har ytterst få stratigrafiska skikt, använder man sig snarare av kronografi, en mer noggrann metod att mäta geologisk tid. Det vanligaste tillvägagångssättet är att mäta radioaktivitet och sönderfallet av C14 i organiskt material inuti stenar och berg.

Superkontinenten Rodinia bildades under den här perioden, för att sedan börja splittras upp i flera mindre kontinenter under Tonium. Rodinia omgavs troligtvis av superoceanen Mirovia. Flera olika bergskedjebildningar ägde rum, bl.a. Nimrods bergskedja i Antarktis och Grenvilles bergskedja som skulle komma att forma dagens Nordamerika. Grenvilles bergskedjebildning, som pågick under 270 miljoner år hade även en avgörande roll i formandet av Rodinia. 

Under Rodninas bildande ökade syrehalten i atmosfären från 1 % totalt, till över 2-4 %. Det fanns fortfarande inget ozonlager. 

Jorden snurrade också fortare än idag och ett dygn utgjordes av ca 20-21 timmar. Året hade därmed fler dygn: uppskattningsvis 450 stycken.

Biologisk utveckling 
Möjligtvis skulle olika sorters tåliga mikrober kunnat kolonisera land innan eller under Stenium. Det finns dock inga bevis för att liv på land skulle ha existerat. Stromatoliternas diversitet var som allra störst under Stenium. Man har även påträffat fossil efter Bangiomorpha pubescens, en rödalg som är den äldsta kända organism som förökade sig sexuellt.

Under slutet av Stenium gav lösa flagellater från mikroskopiska djur och svampar upphov till vad som skulle komma att bli dagens slemsvampar.

Referenser 
Denna artikel är helt eller delvis baserad på engelskspråkiga Wikipedia

Denna artikel är helt eller delvis baserad på tyskspråkiga Wikipedia

Fotnoter 

Mesoproterozoikum
Would I Lie to You?

Would I Lie to You? är en låt av den brittiska duon Eurythmics. Den släpptes i april 1985 som den femte och sista singeln från albumet Be Yourself Tonight. Singeln nådde plats 17 på UK Singles Chart och plats 10 på Sverigetopplistan.

Låtlista
Vinylsingel (7")
A: "Would I Lie To You?" (7" Version) – 4:09
B: "Here Comes That Sinking Feeling" (LP Version) – 5:40

Maxisingel (12")
A: "Would I Lie To You?" (E.T. Mix) – 4:59
B1: "Would I Lie To You?" (Extended Version) – 4:52
B2: "Here Comes That Sinking Feeling" (LP Version) – 5:40

Källor
"Would I Lie to You?" | Stewart Mason ⋅ Allmusic

Noter

Sånger av Eurythmics
Musiksinglar 1985
Christina Kennedy

Christina Helena Kennedy, född 22 juni 1972 i Mölndal, är en svensk journalist och publicist. Hon är chefredaktör och ansvarig utgivare för tidningen Dagens Samhälle sedan september 2020. Innan dess var hon chefredaktör för Dagens Medicin sedan 2014. Kennedy är även redaktionell chef för en organisation inom Dagens Industri-gruppen på Bonnier News som omfattar 15 branschtitlar.

Kennedy journalistutbildades vid JMG i Göteborg och fick sitt första journalistjobb på Norrköpings Tidningar (1998–1999). Hon arbetade därefter på Göteborgs-Postens inrikesredaktion (2000–2003), Tidningarnas Telegrambyrå (2003–2004) samt som frilansjournalist (2006–2011). Kennedy var också redaktör för Föreningen Grävande Journalisters tidskrift Scoop 2009–2011. Hon började på Dagens Medicin 2011, inledningsvis som chef för temaredaktionen och senare som ansvarig för pappersutgåvan. 2014 efterträdde hon Mikael Nestius som chefredaktör och ansvarig utgivare. Kennedy efterträddes i sin tur av Lisa Blohm som chefredaktör för Dagens Medicin.

Referenser

Kvinnor
Födda 1972
Levande personer
Svenska journalister
Alumner från Göteborgs universitet
Paraplyön

Paraplyön (engelska Umbrella island, mandarin: 外傘頂洲 (Wài sǎn dǐng zhōu), är en sandö som är belägen öster om Jiayi i Taiwan. Ön förflyttar sig söderut av naturliga skäl. Ön har även kallats Sasakiön. Ön är Taiwans största sandrev och är cirka 100 hektar stor. Den tillhör Yunlin County och Jiayi County (ön flyttar sig in i Jiayi Counry, i riktning mot Tainan County). Man kan besöka ön med turistfärja.

Koordinaterna för ön under år 2020 är: 23°29′21.1″N 120°04′42.7″E

Referenser

Taiwans öar
Världsmästerskapet i netball 1963

Världsmästerskapet i netball 1963 var det första världsmästerskapet i netball, mästerskapet spelades i England, Storbritannien. Totalt deltog 11 landslag. Turneringen spelades som en alla-möter-alla, vinnare blev Australien som vann alla sina matcher.

Kvalificerade nationer

 
 
  (värdnation)

Tabell

Matcher

Omgång 1

Omgång 2

Omgång 3

Omgång 4

Omgång 5

Omgång 6

Omgång 7

Omgång 8

Omgång 9

Omgång 10

Omgång 11

Källor
Netball.asn.au (Arkiverad)
Ournetballhistory.org.uk
Todor66.com

Referenser

1963
1963 i Storbritannien
Sportevenemang i Storbritannien
Internationella sportevenemang i Storbritannien
Sportåret 1963
HD 218566

Ebla eller HD 218566 är en ensam stjärna belägen i den södra delen av stjärnbilden Fiskarna. Den har en skenbar magnitud av ca 8,63 och kräver åtminstone en stark handkikare eller ett mindre teleskop för att kunna observeras.  Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 35,0 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 93 ljusår (ca 29 parsek) från solen. Den rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca -38 km/s.

Nomenklatur
HD 218566 gavs namnet Ebla i NameExoWorlds-kampanjen under 100-årsjubileet för IAU på ett förslag från Syrien. Ebla var ett av de tidigaste kungarikena i Syrien. Planeten HD 218566 b gavs samtidigt namnet Ugarit. Ugarit var en stad där dess skriftlärda utarbetade det Ugaritiska alfabetet omkring 1400 f.Kr.

Egenskaper
Primärstjärnan HD 218566 A är en orange till gul stjärna i huvudserien av spektralklass K3 V. Den har en massa som är ca 0,8 solmassor, en radie som är lika med ca 0,9 solradier och har ca 0,35 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 4 850 K.

Jämfört med solen har stjärnan ett ovanligt stort överskott av andra element än väte och helium. Baserat på överskottet av järn är metalliciteten 2,4 gånger så hög som i solen. Den verkar ha en försumbar rotationshastighet eftersom dess beräknade rotationshastighet är för liten för att kunna mätas.

Baserat på mätningar med hög upplösning utförda vid WM Keck-observatoriet och analys utförd på dessa mätningar av amatörastronomen Peter Jalowiczor, visar HD 218566 cykliska variationer i radialhastighet som tyder på gravitationsstörning av en omkretsande följeslagare. Detta objekt uppskattas kretsa kring primärstjärnan med en omloppsperiod av 225,7 ± 0,4 dygn med en excentricitet av 0,3 ± 0,1. Eftersom omloppsbanans lutning är okänd (2020), har data för följeslagaren inte fastställts. Den kan emellertid avgränsas till att ha en massa på minst 21 procent av Jupiters massa. Det finns inga bevis för någon ytterligare följeslagare i konstellationen.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/114322/hd218566.

		
Stjärnbilden Fiskarna
HD-objekt
Huvudseriestjärnor klass K
Dubbelstjärnor
Solsystem
Risebergabäcken

Risebergabäcken är ett vattendrag i Malmö kommun. Bäcken rinner upp från en tidigare mosse öster om Glostorp i kommunens sydöstra del och mynnar cirka tolv kilometer senare i Sege å nordväst om Valdemarsro. På sin väg rinner den genom Fosie industriområde, förbi Jägersro, genom Husie, längs Gyllins trädgård och vidare genom Riseberga. Dess avrinningsområde täcker cirka en femtedel av kommunens yta och bäcken är tillsammans med Sege å kommunens viktigaste vattendrag. Ett stort antal dagvattenledningar mynnar i bäcken (som är det vattendrag som tar emot mest dagvatten i kommunen) och vid kraftig nederbörd blir bäcken hårt belastad. Vattenmagasin som Husie mosse och Skogholms ängar har anlagts för att, bland annat, minska belastningen vid skyfall. Tidigare meanderade bäcken, men grävning har rätat ut strömfåran. Bäcken har på vissa sträckor en medelbredd på nära fem meter. Under några kortare sträckor går bäcken i kulvert (som vid Bulltofta flygplats tidigare start-/landningsbana - där nu riksväg 11 i stället går - och under E65). På några ställen har bäcken trängts ihop till en stensatt någon meter bred snabbt strömmande fåra mellan villatomter/kolonilotter som vid Jägershill och nedströms Kungshällavägen.

Djurliv
Bland fiskarna märks en rik förekomst av grönling och havsöring vandrar upp i bäcken för att leka - den övre delen av bäcken är dock kraftigt eutrofierad och fiskfattig.

Någon strömstare brukar övervintra vid bäcken varje år och kungsfiskare gör ofta detsamma.

Referenser

Vattendrag i Skåne
Vattendrag i Malmö kommun