kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brynolf Fänge

Peter Brynolf Fänge, född den 16 augusti 1888 i Vikens församling, Malmöhus län, död den 3 maj 1985 i Eslöv, var en svensk skolman. Han var far till Ragnar Fänge.

Fänge avlade studentexamen i Lund 1910, filosofisk ämbetsexamen vid Lunds universitet 1915 och filosofie licentiatexamen 1920. Han promoverades till filosofie doktor 1921. Fänge genomförde provår i Lund 1920–1921. Han var vikarierande lärare i Lund 1917, timlärare 1917–1919, extra lärare 1919–1920 och 1921–1923, ordinarie 1923–1928. Fänge var extra ordinarie amanuens vid Lunds observatorium 1918–1928. Han var lektor i Karlstad 1928–1940 och i matematik och fysik vid högre allmänna läroverket i Eslöv 1940–1954. Fänge var ledamot av Karlstads domkapitel 1928–1936 och inspektor vid kommunala mellanskolan i Skoghall 1933–1939. Han publicerade On the distances and luminosklies of stars of spectral type G derived from their proper motions (gradualavhandling 1921), diverse vetenskapliga och populärvetenskapliga uppsatser och artiklar samt recensioner i Biblioteksbladet. Fänge blev riddare av Nordstjärneorden 1943. Han vilar på Vikens gamla kyrkogård.

Källor 
 
 
 
 Peter Brynolf Fänge på Gravar.se

Svenska lektorer
Alumner från Lunds universitet
Riddare av Nordstjärneorden
Svenska astronomer under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Personer från Vikens socken
Födda 1888
Avlidna 1985
Män
Stuben

Stuben kan syfta på:
 Stuben, Bernstein, ort i kommunen Bernstein i Burgenland, Österrike
 Stuben, Klösterle, ort i kommunen Klösterle i Vorarlberg, Österrike
 Äldre namn på orten Hůrka i Södra Böhmen, Tjeckien
Världstuberkulosdagen

Världstuberkulosdagen är en av Förenta nationernas internationella dagar. Den  uppmärksammas den 24 mars varje år, som är den dag den tyska läkaren och senare Nobelpristagaren i medicin Robert Koch 
offentliggjorde att han hade identifierat Mycobacterium tuberculosis, den bakterie som orsakar Tuberkulos (TBC). Dagen  initierades av det internationella förbundet mot tuberkulos och lungsjukdomar (IUATLD) 1982 och antogs av FN:s generalförsamling på förslag av WHO år 1996.

Dagen skall öka medvetenheten om TBC i hela världen genom kampanjer med olika teman varje år. WHO beräknar att en tredjedel av jordens befolkning är smittade med  tuberkulos och cirka 10 miljoner insjuknar varje år varav 1,1 miljoner barn. Ungefär 1,5 miljoner dör varje år i sjukdomen.

Exempel på teman

Källor

Temadagar i mars 
Förenta nationernas internationella dagar
Anton Fägersten

Karl Anton Nikolaus Fägersten, född den 26 september 1892 i Enköping, död den 22 november 1977 i Uppsala, var en svensk skolman. Han var bror till Karl Fägersten, svåger till Finn Malmgren och far till Ingrid Fägersten.

Fägersten avlade studentexamen i Västerås 1911, filosofie kandidatexamen vid Uppsala universitet 1915, filosofisk ämbetsexamen där 1917 och filosofie licentiatexamen 1920. Han promoverades till filosofie doktor 1934. Fägersten var lärare vid Uppsala enskilda läroverk 1921–1932, adjunkt vid högre allmänna läroverket i Uppsala 1932–1933, lektor där 1933–1959 och sakkunning i statens läroboksnämnd 1941–1963. Han var ordförande i Uppsala studentkår 1934–1935 och stormästare i SHT 1956–1969. Fägersten publicerade The Place-Names of Dorset (doktorsavhandling 1933), Engelska utan lexikon (I 1944, II 1950) och artiklar i språkpedagogiska frågor samt om film och litteratur. Han blev riddare av Nordstjärneorden 1935. Fägersten vilar på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 

 
 
 
 
 Fägersten, Karl Anton Nikolaus på SvenskaGravar.se

Anglister
Svenska lektorer
Alumner från Uppsala universitet
Riddare av Nordstjärneorden
Svenska filologer under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Personer från Enköping
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1892
Avlidna 1977
Män
Lepilemur jamesorum

Lepilemur jamesorum är en primat i släktet vesslemakier som förekommer på sydöstra Madagaskar. Arten skiljer sig i sina genetiska egenskaper från nära släktingar.

En individ hade en kroppslängd (huvud och bål) av 260 mm, en svanslängd av 297 mm och en vikt av 780 g. Pälsen på ovansidan har en brun grundfärg och undersidan är ljusare brun. Ansiktet kännetecknas av ett ljusgrått mönster kring käkarna och från hakan sträcker sig en ljus strimma till öronen. En svartaktig längsgående linje sträcker sig från huvudets topp över nästan hela ryggen. De stora öronen liknar ett tefat i formen och de är gråa på baksidan med svarta kanter. Den mörkbruna pälsen på svansen blir fram till spetsen nästan svart.

Utbredningsområdet är en skyddszon vid orten Manombo. Det är maximalt 70 km² stort. Arten vistas där i regnskogar.

Individerna är nattaktiva och klättrar i träd samt hoppar.

Beståndet hotas av skogens omvandling till jordbruksmark och av jakt. Hela populationen uppskattas vara 1400 exemplar. IUCN listar arten som akut hotad (CR).

Referenser 

Vesslemakier
jamesorum
Däggdjur i etiopiska regionen
Charlotta af Hällström-Reijonen

Charlotta af Hällström-Reijonen, född 1970, är en finlandssvensk språkvetare och språkvårdare. 

af Hällström-Reijonen är chefredaktör för tidningen Språkbruk och avdelningsföreståndare för Institutet för de inhemska språken. Hon disputerade 2012 vid Helsingfors universitet med en avhandling om finlandismer och finlandssvensk språkvård. af Hällström-Reijonen har bland annat gett ut Finlandssvensk ordbok (2000) tillsammans med Mikael Reuter, och har arbetat med finlandssvenska ord i 2015 års upplaga av Svenska Akademiens ordlista (SAOL).

Bibliografi 
 2000 – Finlandssvensk ordbok (med Mikael Reuter)
 2012 – Finlandismer och språkvård från 1800-talet till i dag (avhandling)
 2017 – Finlandismer i skriven finlandssvenska (med Mikael Reuter och Marika Tandefelt, bokkapitel)
 2017 – Dagstidningsfinlandismer (bokkapitel)
 2019 – Den finlandssvenska språkvården från Bergroths Finlandssvenska 1917 till i dag (bokkapitel)
 2019 – Tavaststjerna och språkriktigheten (bokkapitel)

Referenser 

Födda 1970
Kvinnor
Levande personer
Finländska lingvister
Finländska forskare under 2000-talet
Finlandssvenska språkforskare
Mottagare av Statsrådet Mauritz Hallbergs pris
IF Brommapojkarna (damer)

IF Brommapojkarna (damer), även kallat "BP", är den svenska fotbollsföreningen Brommapojkarnas damfotbollslag. Laget bedriver sin verksamhet i Bromma, Västerort, Stockholm. 

Damsektionen av Brommapojkarna bildades 1971. Efter en tredjeplats i Elitettan 2021 blev BP klara för Damallsvenskan för första gången.

Placering tidigare säsonger

Färger 
IF Brommapojkarna spelar i röd och svart trikåer.

Dräktsponsor
 20??– Nike

Trikåer

Spelare

Spelartruppen

Kända spelare 

  Elin Bergkvist (2020–)

Tränare 
  Marcelo Fernández, sedan augusti 2018.

Se även  
 IF Brommapojkarna

Referenser

Externa länkar 
IF Brommapojkarna
 facebook
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1971
Sportklubbar i Stockholm
Ragnar Fredberger

Ragnar Aster Fredberger, född den 21 december 1902 i Stockholm, död den 14 mars 1971 i Uppsala, var en svensk präst.

Fredberger avlade studentexamen i Uppsala 1921 och teologie kandidatexamen vid Uppsala universitet 1929. Han prästvigdes sistnämnda år och blev pastorsadjunkt i Uppsala 1930, komminister 1939. Fredberger var regementspastor vid Upplands regemente 1931–1942, lasarettspredikant vid Akademiska sjukhuset 1936–1961, kontraktsprost i Uppsala kontrakt 1962–1970 och domprost i Uppsala domkyrkoförsamling 1962–1970. Han blev ledamot av Nordstjärneorden 1956. Fredberger vilar på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 

 Ledamöter (i andliga ståndet) av Kungl. Nordstjärneorden i Sveriges statskalender 1959
 
 
 
 Fredberger, Aster Ragnar på SvenskaGravar.se

Domprostar i Uppsala
Svenska kontraktsprostar
Militärpräster
Sjukhuspräster
Präster i Svenska kyrkan
Ledamöter av Nordstjärneorden
Svenska präster under 1900-talet
Präster från Stockholm
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1902
Avlidna 1971
Män
Lagerbielke (1848)

Lagerbielke, officiellt HM Korvett Lagerbielke, var en korvett i svenska Kungliga flottan. Fartyget byggdes på örlogsvarvet i Karlskrona och sjösattes den 11 september 1848. Hennes bestyckning utgjordes av 18 stycken 24-pundiga kanoner uppställda på väderdäck.

Under sin karriär genomförde Lagerbielke flera övningsresor och expeditioner till främmande farvatten, däribland långresor till Medelhavet 1849-50 och till Sydatlanten 1851–1852. Syftet med den sistnämnda resan var att eskortera fregatten Eugenie under första delen av hennes världsomsegling 1851–1853. 1856-1857 tjänstgjorde Sven Adolf Bratt som fartygschef ombord HM Lagerbielke

År 1861 beordrades korvetten åter ned till Medelhavet för att skydda svensk handel och sjöfart, under det pågående Amerikanska inbördeskriget.

Den snabba fartygstekniska utvecklingen under andra hälften av 1800-talet, innebar att segelkorvetter av Lagerbielkes typ snart blev omoderna. Från 1876 underhölls korvetten endast nödtorftigt och från 1878 användes hon som flytande logement. Lagerbielke utrangerades den 19 maj 1885, men fortsatte att tjäna som logementsfartyg till 1910, då skrovet såldes till privata köpare, vilka använde det som lastramp vid ett grustag vid Vinberga näs utanför Södertälje. När grustaget upphörde på 1930-talet blev fartyget kvar och rester av henne finns ännu kvar på platsen.

Kommentarer

Referenser

Noter

Tryckta källor

Webbkällor 

 

Svenska korvetter
Fartyg sjösatta 1848
Fartyg byggda i Karlskrona
Skeppsvrak i Sverige
Lisa Holm (språkvetare)

Lisa Ulla Holm, även tidigare Christensen, född 11 augusti 1962, är en svensk språkvetare och professor i svenska vid Lunds universitet.

Holm blev fil. lic. 1995 vid Lunds universitet med en licentiatavhandling om svenska aktionsarter, och sedan fil. dr. vid samma universitet två år senare med en doktorsavhandling om sätt att uttrycka framtid i svenskan. Hennes forskning har främst rört verb och deras aktionsarter och tempus, samt hur barn tillägnar sig verb. Hon var tidigare varit svensk lektor vid Syddansk Universitet i Odense och har bland annat skrivit en dansk grammatik. Under 1990-talet var Holm assistent vid Svenska Akademiens grammatik och har även varit redaktör vid Svenska Akademiens ordbok (SAOB). Holm var även tidigare språkkrönikör i Svenska Dagbladet. 2018 tilldelades hon Svenska Akademiens språkvårdspris.

Bibliografi (urval) 

 1995 – Svenskans aktionsarter: en analys med särskild inriktning på förhållandet mellan aktionsarten och presensformens temporala referens (licentiatavhandling)
 1997 – Framtidsuttrycken i svenskans temporala system (doktorsavhandling)
 1999 – Svenska Akademiens grammatik (med Ulf Teleman, Staffan Hellberg, Erik Andersson m.fl.)
 2005 – Dansk grammatik (med Robert Zola Christensen)
 2010 – Early verbs in child Swedish

Utmärkelser 

 2018 – Svenska Akademiens pris för framstående förtjänster inom svensk språkforskning och språkvård

Referenser 

Födda 1962
Kvinnor
Levande personer
Svenska professorer i svenska språket
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Reithrodon typicus

Reithrodon typicus är en gnagare i släktet kaninmöss som förekommer i östra Sydamerika. Den har en diploid kromosomuppsättning med 28 kromosomer (2n=28).

Utseende 
Kroppslängden (huvud och bål) är 140 till 150 mm, svanslängden är 90 till 120 mm och vikten varierar mellan 60 och 105 g. Djuret har cirka 25 mm stora öron och ungefär 30 mm långa bakfötter. Den gråbruna pälsen på ovansidan blir gulbrun (med inslag av grå) fram till kroppssidorna och buken. Arten har vita händer och fötter. Även svansen är vitaktig och händernas samt fötternas sulor är nakna eller endast täckt av några få hår. Liksom andra släktmedlemmar har Reithrodon typicus ett stort huvud, en robust kropp och av korta klor.

Utbredning 
Denna gnagare lever i Uruguay och i angränsande regioner av sydöstra Brasilien (delstat Rio Grande do Sul) och nordöstra Argentina (provins Entre Ríos). Individerna vistas i gräsmarker. De gömmer sig ofta i buskar.

Ekologi 
Individerna gräver underjordiska tunnelsystem eller använder naturliga jordhålor. Boets tunnlar ligger 10 till 25 cm under markytan och det innehåller minst ett rum som har en diameter av ungefär 30 cm. Sovplatsen fodras med torrt gräs. Avföringen lämnas utanför boet. Reithrodon typicus kan leva ensam eller i grupp. Den har olika växtdelar som föda. Ofta äts rotknöl av oxalisar och rötter av fingerhirser (Digitaria). Arten tar sin föda ibland med till boet men det skapas inget förråd. Parningsberedda honor eller dräktiga honor dokumenterades mellan oktober och maj (våren och sommaren på södra jordklotet). Honorna hade tre eller fyra embryon.

Hot 
För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser 

Hamsterartade gnagare
typicus
Däggdjur i neotropiska regionen
Impasse de Nazareth

Impasse de Nazareth, tidigare Rue de Nazareth, var en gata på Île de la Cité i Quartier de la Cité i Paris. Gatan var uppkallad efter det faktum att pilgrimer, vilka återvände från Heliga landet och Nasaret, fick logi vid denna gata. Impasse de Nazareth började vid Rue de Jérusalem och slutade vid Cour de la Sainte-Chapelle. 

Gatan hette från början Rue de Galilée. På 1500-talet fick den namnet Rue de Nazareth och från år 1843 gick den under namnet Impasse de Nazareth. Gatan revs år 1883, då Palais de Justice restaurerades och tillbyggdes.

Bilder

Omgivningar
Notre-Dame
Sainte-Chapelle
Saint-Barthélemy
Saint-Éloi
Saint-Michel-du-Palais
Rue Sainte-Anne
Rue Saint-Barthélemy

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar

Gator i Paris första arrondissement
Île de la Cité
Ej längre existerande gator i Paris
Ala-Lemu gård

Ala-Lemu gård () är en herrgård i S:t Karins i Finland. Gården, som ligger i Egentliga Finland, är känd redan från 1567. Den nuvarande huvudbyggnaden byggdes 1767 efter Christian Friedrich Schröders ritningar.

Historia 
Alalemu, som även har kallats Lemonäs, var en by med två hemman under 1400- och 1500-talen. Ett av hemmanen blev prebende till Åbo domkyrka i slutet av 1400-talet. Det andra hemmanet bildade den nuvarande herrgården. År 1557 blev hemmanet ett frälsehemman till Erik Håkansson Slang. Hemmanet behöll sin frälserätt även efter reduktionen 1683. Frälsegården bildades under storskiftet som började 1763. Då föreslog ärkebiskopen Mennanders son Carl Fredrik Fredenheim att gårdens tomt skulle flyttas västerut till Niemenpelto som är den nuvarande platsen. Den nya platsen hade den vackraste och vidaste utsikten mot havet. Ägaren till Greula gård, hovsekreteraren Anders Mondolin, och ägaren till Ala-Lemu gård, ärkebiskopen Carl Fredrik Mennander, kom överens om byggandet av den nya gården 1764. Den nya huvudbyggnaden byggdes på marken som hade varit i Mondolins ägo. 

Sveriges armé landsteg vid gårdens strand under Finska kriget 1808-1809 för att marschera till Åbo. Man kan ännu idag se spår av landstigningen i gårdens trädgård. Det finns en stor ek där i närheten av en kulle i trädgården. Det berättas att eken planterades på denna plats där majoren Anders Wilhelm Ramsay avled.

Byggnader 
Den nuvarande huvudbyggnaden på Ala-Lemu gård har ritats av Christian Friedrich Schröder. Bygget påbörjade sommaren 1765 när den gamla huvudbyggnaden flyttades bort från sin tomt. Då började man också bygga gårdens ladugård och källare. På våren 1766 färdigställdes bland annat rian. Ala-Lemus huvudbyggnad stod färdig sommaren 1767.

Till gårdens ursprungliga ekonomibyggnader hör bland annat landbondens bostad, bastun och två bodar. Väderkvarnen revs under slaget vid Lemo eftersom svenska soldater behövde trämaterial för försvarsbyggnader. Gården har senare fått två flyglar, köket byggdes troligen i början av 1800-talet och vinterträdgården har antagligen byggts av greven August Armfelt cirka 1900.

Gården renoverades i slutet av 1920-talet och då fick huvudbyggnaden sin 1920-talsklassicistiska stil.  Numera inrymmer huvudbyggnaden konferenslokaler och hotellrum.

Ägarna 
Förteckning över Ala-Lemu gårds ägarna:

Källor 

Byggnader och anläggningar i S:t Karins
Byggnader invigda under 1700-talet
Herrgårdar i Egentliga Finland
Amberla gård

Amberla gård (finska: Amberlan kartano) är en herrgård i Vemo i Finland. Gården som ligger i Egentliga Finland bildades år 1758 men den nuvarande huvudbyggnaden var byggt år 1922. Den före detta huvudbyggnaden byggdes 1838 men den revs under 1950-talet och 1970-talet. Amberla gård är uppkallad efter släkten Amberla som har ägt gården i många år.

Amberla gårds huvudbyggnad i två våningar färdigställdes år 1924 enligt arkitekten Erkki Väänänens ritningar.

Källor 

Vemo
Herrgårdar i Egentliga Finland
Byggnader invigda under 1900-talet
Nyköpings garnison

Nyköpings garnison var en garnison inom svenska Försvarsmakten som verkade i olika former åren 1941–1985.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
   {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "marker-symbol": "-number",
        "marker-color": "302060"
      },
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          16.918731,
          58.785697
        ]
      }
    },
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "marker-symbol": "-number",
        "marker-color": "302060"
      },
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          17.051768,
          58.743808
        ]
      }
    }
  ]
}

Historik

Brandholmens flygplats
Brandholmens flygplats anlades i början av 1960-talet och bestod till en början av ett grässtråk och en rullbana i asfalt. Flygplatsen var ett så kallat civilt flygfält och hade Nyge Aero samt Artilleriflygskolan som hyresgäst. Nyge Aero hade en flygverkstad vid fältet och bedrev en agentur för Piper-flygplan. Utöver dessa fanns även Nyköpings flygklubb vid fältet, vilket även var en sjöflygplats, då bojar och slip fanns söder om bana 14.

År 1980 avvecklades Södermanlands flygflottilj och Skavsta flygplats kom då att stå tomt. Nyköpings kommun beslutade att stänga flygplatsen vid Brandholmen, vilket skedde 1984 och göra om Skavsta till en kommersiell flygplats under namnet Nyköping-Oxelösunds flygplats. All verksamhet vid Brandholmen flyttade över till Skavsta år 1984. Artilleriflygskolan, som vid den tidpunkten bytt namn till Arméflygskolan, blev dock inte långvarig vid Skavsta, utan omlokaliserades redan året därpå till Malmens flygplats utanför Linköping. Det tidigare flygplatsområdet på Brandholmen är idag (2016) en stadsdel med blandad bostadsbebyggelse. Den enda flygverksamhet som bedrivs vid det gamla flygfältet är genom Nyköpings Modellklubb (NMK), som nyttjar den östra banändan av bana 08 för sina radiostyrda modellflygplan.

Skavsta flygplats
Flottiljen inledde sin verksamhet den 1 juli 1941, men då med flottiljstaben inkvarterad i lokaler på Standard hotell i Nyköping. Vid Östra Storgatan 36 hade en matinrättning upprättats provisoriskt, där ett antal värnpliktiga även förlagts. Klockan 14.30 den 14 oktober 1941 hissades den svenska fanan för första gången vid flottiljen. Åren 1940–1941 uppfördes flottiljområdet på Skavsta gårds ägor i Sankt Nicolai socken drygt 10 km öster om Nyköping. Flottiljområdet som uppfördes efter 1940 års militära byggnadsutrednings typritningar fick i sort sett likadana byggnader som tillkom vid andra flottiljer under samma tid, något som tydligt ses på vaktkasernen, vilken delar arkitektur med ett flertal vaktkaserner vid flygvapnets flygflottiljer. Efter att flygflottiljen avvecklades i sin helhet den 30 juni 1980, erhöll flygplatsen status som beredskapsflygplats. Den 23 september 1984 invigdes flygplatsen som civilflygplats i Nyköpings kommuns regi och 1991 ändrades flygplatsens namn till Stockholm Skavsta flygplats.

Minnesstenar och minnesmärken

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
Cameron Brace

Cameron Brace, född 18 april 1993 i Toronto, Ontario, är en kanadensisk professionell ishockeyspelare som spelar för IK Oskarshamn i SHL.

Källor 

Män
Födda 1993
Levande personer
Kanadensiska ishockeyspelare
Idrottare från Toronto
Spelare i IK Oskarshamn
Kanadensiska idrottare under 2000-talet
Buddy Shuman 250 1963

Buddy Shuman 250 1963 var ett stockcarlopp ingående i Nascar Grand National Series som kördes 6 september 1963 på den 0,4 mile (0,644 km) långa ovalbanan Hickory Motor Speedway i Hickory, North Carolina. Loppet vanns av Junior Johnson i en Chevrolet på tiden 1:35.21 körandes för Ray Fox. Loppet är uppkallat efter stockcarföraren Buddy Shuman som dog i en hotellbrand 13 november 1955.

Resultat

Referenser 

NASCAR-tävlingar
1963 i USA
Motorsportevenemang 1963
Buddy Shuman 250 1966

Buddy Shuman 250 1966 var ett stockcarlopp ingående i  Nascar Grand National Series som kördes 9 september 1966 på den 0,4 mile (644 meter) långa ovalbanan Hickory Motor Speedway i Hickory, North Carolina. Loppet vanns av David Pearson i en Dodge på tiden 1:25.04 körandes för Cotton Owens. Loppet är uppkallat efter stockcarföraren Buddy Shuman som dog i en hotellbrand 13 november 1955.

Resultat

Referenser 

NASCAR-tävlingar
1966 i USA
Motorsportevenemang 1966
Clarence Nilsson

Sixten Clarence Nilsson, född den 30 september 1923 i Älvkarleby församling, Uppsala län, död den 20 juni 1999 i Uppsala, var en svensk präst. Han var far till Stefan Nilsson.

Nilsson avlade studentexamen i Uppsala 1944, teologisk-filosofisk examen vid Uppsala universitet 1945, teologie kandidatexamen där 1947, filosofie kandidatexamen 1954 och filosofie licentiatexamen 1962. Han promoverades till filosofie doktor 1964. Nilsson var universitetslektor i statskunskap vid Uppsala universitet 1962–1970, gymnasieinspektör 1966–1970, lärare i kateketik vid Uppsala universitet 1960–1966, i kyrkorätt 1970–1979. Han var inspektor för Upplands nation 1967–1979 och hedersledamot där. Nilsson prästvigdes för Uppsala ärkestift 1947. Han var pastorats- och kyrkoadjunkt i Uppsala 1947–1962, domprost i Uppsala domkyrkoförsamling 1970–1990 och extra ordinarie hovpredikant från 1986. Nilsson var ordförande i Stiftelsen Andreas Ands minne, styrelseledamot i Samariterhemmet, ombud vid kyrkomötena 1975, 1979, 1982 och 1983–1985. Han publicerade Sam Stadener som kyrkopolitiker (doktorsavhandling 1964) samt läroböcker i religions- och samhällskunskap. Nilsson tilldelades Stefansmedaljen 1990. Han vilar på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 
 Biografisk matrikel över Svenska kyrkans prästerskap 1970, på Svenska Prästförbundets uppdrag redigerad av Ivar Hylander, Lund 1971
 
 Nilsson, Clarence Sixten på SvenskaGravar.se

Domprostar i Uppsala
Svenska hovpredikanter
Präster i Svenska kyrkan
Svenska statsvetare
Svenska universitetslektorer
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Uplands nation
Ledamöter av kyrkomötet
Svenska präster under 1900-talet
Svenska forskare under 1900-talet
Personer från Älvkarleby socken
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1923
Avlidna 1999
Män
Jesper Hansen (sportskytt)

Jesper Hansen, född 19 november 1980 i Bjergsted, är en dansk sportskytt.

Han blev olympisk silvermedaljör i skeet vid sommarspelen 2020 i Tokyo.

Källor 

Danska sportskyttar
Danska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2020
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Danmark
Tävlande i skytte vid olympiska sommarspelen 2020
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Danmark
Tävlande i skytte vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Danmark
Tävlande i skytte vid olympiska sommarspelen 2012
Födda 1980
Levande personer
Män
Danska idrottare under 2000-talet
Personer från Kalundborgs kommun