Lista över kvinnliga regeringschefer

Detta är en lista över kvinnor som har blivit valda eller utsedd till regeringschef i sina respektive länder.

Evhenia Bosch var folkkommissarie för Ukraina 1917–1918 och därmed formellt sovjetrepublikens statschef. Hon har därför ibland kallats världens första kvinnliga regeringschef. Sovjetstaten Ukraina var dock bara en stat på papperet och inte en egen nation vid denna tidpunkt. Det fanns ytterligare ett antal kvinnor som tjänstgjorde som formella statschefer i ett antal sovjetrepubliker, men dessa räknas inte som statschefer i praktiken eftersom sovjetrepublikerna inte var egna nationer. Khertek Anchimaa-Toka var statschef i den sovjetiska lydstaten Folkrepubliken Tuva 1940-1944, innan denna även formellt inlemmades i Sovjet. Süchbaataryn Jandzjmaa blev 1953 ställföreträdande statschef i Folkrepubliken Mongoliet. 

Världens första valda kvinnliga regeringschef (premiärminister) var Sirimavo Bandaranaike, som valdes till premiärminister på Sri Lanka år 1960. Den första kvinnliga regeringschefen i Europa var Margaret Thatcher, som blev Storbritanniens premiärminister 1979. 
Benazir Bhutto blev den första kvinnliga regeringschefen i ett muslimskt land när hon blev premiärminister i Pakistan 1988 (hon blev också den första kvinnliga regeringschefen som födde barn under sin tid i ämbetet).

Världens första kvinnliga president var Isabel Perón, som blev Argentinas president 1974. Hon blev president i sin egenskap av vice president mitt under en mandatperiod och blev därför inte vald. Den första valda kvinnliga presidenten var Vigdís Finnbogadóttir, som valdes till Islands president 1980.

Sri Lanka blev 1994 det första landet i världen att ha en kvinna som både (icke kunglig) statschef och regeringschef samtidigt, då Chandrika Kumaratunga var president och Sirimavo Bandaranaike premiärminister samtidigt. Mary McAleese efterträdde 1997 Mary Robinson som Irlands president och blev därmed den första kvinna att efterträda en annan kvinna som president. När Beata Szydło år 2015 efterträdde Ewa Kopacz som Polens premiärminister, var det första gången en kvinna efterträdde en annan kvinna som regeringschef.

Lista över kvinnliga stats- och regeringschefer 
 Kursiv stil betecknar en tillförordnad regeringschef och stater som är de facto (med begränsat till inget internationellt erkännande).

Sverige 
Den 30 november 2021 tillträdde Magdalena Andersson som Sveriges första kvinnliga statsminister, efter att riksdagen hade valt henne dagen innan. Andersson hade dock blivit vald redan den 24 november men tvingats begära sitt entledigande samma dag efter att Miljöpartiet lämnade regeringen. Före Andersson har det funnits flera kvinnliga kandidater till statsministerposten:

 1995 – Mona Sahlin kandiderar som enda kandidat till att efterträda den dåvarande statsministern Ingvar Carlsson som partiledare för Socialdemokraterna. Efter den så kallade Tobleroneaffären drar Sahlin tillbaka sin kandidatur. Carlsson efterträds istället av Göran Persson som då också blev Sveriges statsminister.
 2003 – Sveriges utrikesminister Anna Lindh mördas den 11 september. I dokumentären "Anna Lindh 1957-2003" av Tom Alandh från 2013 berättar Göran Persson att han hade tänkt att avgå på partikongressen 2004. Hans påtänkta och mest troliga efterträdare hade varit Lindh, som då hade blivit Sveriges första kvinnliga statsminister. Persson satt sedermera kvar som partiledare till efter valförlusten i riksdagsvalet 2006.
 2010 – År 2007 väljs Mona Sahlin som första kvinna till partiledare för Socialdemokraterna och leder partikoalitionen De rödgröna i riksdagsvalet 2010. Hon blir därmed den första kvinnliga statsministerkandidaten i ett riksdagsval. Valet vanns dock av Alliansen vilket ledde till att Fredrik Reinfeldt fick en till mandatperiod som Sveriges statsminister.
 2015 – Anna Kinberg Batra väljs till Moderaternas första kvinnliga partiledare. 2017 avgår Kinberg Batra efter låga opinionssiffror och intern kritik. Hon hann aldrig ställa upp i ett riksdagsval som statsministerkandidat.
 2018 – Under regeringsbildningen efter valet 2018 får Annie Lööf uppdraget att sondera förutsättningar för en ny regering av talmannen, efter att Stefan Löfven och Ulf Kristersson misslyckats. En vecka senare ger Lööf upp sonderingsförsöken och i början av 2019 tillträder åter Löfven som statsminister men nu med stöd från Lööf. Framtill valet av Andersson hade ingen annan kvinnlig politiker formellt varit lika nära Lööf till att bli Sveriges första kvinnliga statsminister. 

Följande kvinnor har haft rollen som statsministerns ställföreträdare i Sverige: Lena Hjelm-Wallén, Mona Sahlin, Margareta Winberg, Marita Ulvskog, Laila Freivalds, Maud Olofsson samt Margot Wallström.

Se även
 Kvinnlig politisk representation

Källor 

Listor över regeringschefer
Kvinnohistoria