kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tau8 Eridani

Tau8 Eridani, (τ8  Eridani, förkortat Tau88 Eri, τ8 Eri) som är stjärnans Bayerbeteckning, eller 33 Eridani, är en dubbelstjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Eridanus. Den har en genomsnittlig kombinerad skenbar magnitud på 4,64 och är synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 8,7 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 380 ljusår (ca 116 parsek) från solen.

Egenskaper
Primärstjärnan Tau8 Eridani A är en blå till vit stjärna i huvudserien av spektralklass B6 V. Den har en massa som är ca 5 gånger så stor som solens massa, en radie som är ca 2,6 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 256 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur av ca 11 900 K och kan ha ett longitudinellt magnetfält med en styrka av -140 ± 71 G. 

Tau8 Eridani är ett enkelsidig spektroskopisk dubbelstjärna med en omloppsperiod på ca 459 dygn och en excentricitet av 0,18. Den är en långsamt pulserande variabel av SPB-typ. Den har en skenbar magnitud som varierar 4,63-4,65 med en period av 0,86438 dygn eller 20,745 timmar.

Se även 
 Variabel stjärna

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/tau8eridani

Stjärnbilden Floden Eridanus
Bayerobjekt
Flamsteedobjekt
Huvudseriestjärnor klass B
53 Persei-variabler
HD-objekt
Yrjö Ahmavaara

Arvi Yrjö Aulin-Ahmavaara, född 7 augusti 1929 i Uleåborg, död 7 augusti 2015 i Helsingfors, var en finländsk matematiker och samhällsvetare. Han var son till Arvi Ahmavaara.

Ahmavaara blev filosofie doktor 1954. Han var 1963–1967 professor i teoretisk fysik vid Åbo universitet och 1971–1992 professor i matematik och samhällsvetenskaplig metodologi vid Tammerfors universitet; forskarprofessor 1971–1974. Han stiftade i slutet av 1960-talet bekantskap med cybernetiken i USA och inspirerades att försöka tillämpa dess rön på det mänskliga samhället, att skapa en modell med vars hjälp etiska och politiska problem kunde lösas rationellt och vetenskapligt. Sina tankar framlade han bland annat i Yhteiskuntakybernetiikka (1976), The cybernetic laws of social progress (1982) och Esseitä tästä ajasta (1987), filosofiska essäer, vidare Foundations of mathematical system dynamics (1989) och Hyvinvointivaltion tabut (1998), som innehöll bland annat skarp kritik av det finländska skolsystemet.

År 1979 utnämndes han till ledamot av Finska Vetenskapsakademien.

Källor 

 

Avlidna 2015
Män
Finländska professorer i fysik
Finländska professorer i matematik
Födda 1929
Personer från Uleåborg
Personer verksamma vid Åbo universitet
Personer verksamma vid Tammerfors universitet
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Kajsa Sundström

Kajsa Barbro Gunilla Sundström(-Feigenberg), född 2 februari 1928 i Skövde, död 12 januari 2020 i Köpingsvik, Öland, var en svensk läkare. 

Sundström, dotter till riksdagsman Walter Sundström och folkskollärarinna Judit Johansson, blev medicine licentiat vid Karolinska institutet 1953, specialist i gynekologi och obstetrik 1960 och medicine doktor 1988. Hon var underläkare på kvinnoklinikerna på Södersjukhuset och Sabbatsbergs sjukhus 1955–1962, gynekolog på Postverkets läkarcentral i Stockholm 1965–1972, föredragande läkare (mödrahälsovård, familjeplanering och abort) vid Socialstyrelsen 1973–1982 och biträdande överläkare på Karolinska sjukhusets gynekologiska mottagning och Sundbybergs vårdcentral från 1982. 

Sundström var projektledare för Socialstyrelsens utredning om mödravårdens innehåll och organisation, sex och samlevnadsprojektet på Gotland 1973–1976 samt projekt om föräldrautbildning 1979–1982, expert i 1980 års abortkommitté 1980–1983 och medlem av SAREC:s insatsgrupp om mänsklig fortplantning från 1978. Hon var ansvarig för utvecklingen av Folkhälsoinstitutets målinriktning för kvinnors hälsa. Hon innehade en forskartjänst vid Department of International Health Care Research 1988–1993 och studerade då villkoren kring familjeplanering, aborter och barnafödande i olika delar av världen. Hon var även bland annat koordinator för ett treårigt projekt i Zambia kring reproduktiv hälsa. 

Sundström var en av huvudarrangörerna för en internationell kongress i Stockholm 1992 om kvinnors psykosociala och reproduktiva hälsa. Hon har författat skrifter om samhällsutveckling, barnafödande, födelsekontroll och abort, psykosociala och etiska frågor i kvinnosjukvården, bland annat doktorsavhandlingen När livet var som bäst: kvinnor i Sundbyberg berättar om samlevnad, arbete och barn (1987) och en omfattande rapport om abortsituationen i världen på uppdrag av Förenta Nationerna, Världsbanken och Sida (1993). Hon tilldelades professors namn 1995.

Sundström gifte sig första gången 1950 med docent Hugo Andersson (skild 1958) och andra gången 1962 med professor Loma Feigenberg (död 1988).

Källor

Gunilla Carlstedt: Hennes yrkesliv – en kamp för kvinnors reproduktiva hälsa, Läkartidningen 06/2017

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska läkare inom obstetrik och gynekologi
Svenska innehavare av professors namn
Personer från Skövde
Födda 1928
Avlidna 2020
Kvinnor
Svenska läkare under 1900-talet
Michela Moioli

Michela Moioli, född 17 juli 1995, är en italiensk idrottare som tävlar i snowboard. Hon blev olympisk mästare i boardercross vid olympiska vinterspelen 2018 i Pyeongchang i Sydkorea.

Moioli tävlade även vid olympiska vinterspelen 2014.

Referenser

Födda 1995
Italienska snowboardåkare
Italienska olympiska guldmedaljörer
Italienska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2018
Olympiska silvermedaljörer 2022
Kvinnor
Levande personer
Tävlande i snowboard vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Italien
Tävlande i snowboard vid olympiska vinterspelen 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Italien
Tävlande i snowboard vid olympiska vinterspelen 2022
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2022 från Italien
Carl Gustaf Danckwardt

Carl Gustaf Danckwardt, född 23 december 1786, död 5 februari 1875, var en svensk lagman.

Danckwardt var protokollsekreterare i Göta hovrätt. Han blev lagman i Kalmar läns och Ölands lagsaga 1820 och var det till den upphörde vid årsskiftet 1849/1850.. 

Han var innehavare av Källunda och Åminne i Kärda socken.

Referenser
Carl Gustaf Danckwardt i Swea och Götha Höfdinga-Minne sedan 1720, Volym 2 Av Aug. Th. Låstbom
Danckwardt_nr_1412 Tab 6 i Adelsvapen

Noter

Externa länkar
om Carl Gustaf Danckwardt på privat webbplats (mormor.se)

Män
Födda 1786
Avlidna 1875
Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Johan Mannerstam

Johan Mannerstam, född 21 januari 1785, död 30 april 1825, var ett svenskt justitieråd och lagman.

Han blev lagman i Kalmar läns och Ölands lagsaga 1812 och var det till 1819.. 1819 utsågs han till justitieråd.

Referenser
Mannerstam i Swea och Götha Höfdinga-Minne sedan 1720, Volym 2 Av Aug. Th. Låstbom

Noter

Män
Födda 1785
Avlidna 1825
Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Carl Gustaf Silversparre

Carl Gustaf Silversparre, född 1 januari 1686, död 10 maj 1750, var en svensk lagman.

Silversparre var från 1717 assessor i Göta hovrätt. Han blev lagman i Hallands lagsaga 1729 och i Kalmar läns och Ölands lagsaga 1745 och var det till 1747.. Vid avskedet 1747 erhöll han landshövdings titel.

Han var son till lagmannen Arent Silversparre.

Innehavare av Sjuenda och Näsby i Vårdinge socken, Ökna i Bogsta socken, Grävsäter i Hannäs socken och Svansö i Bottnaryds socken.

Referenser
Carl Gustaf Silversparre i Swea och Götha Höfdinga-Minne sedan 1720, Volym 2 Av Aug. Th. Låstbom
Silfversparre nr 99 Tab 10 i Adelsvapen

Noter

Externa länkar
om Carl Gustaf Silversparre på Geni

Män
Födda 1686
Avlidna 1750
Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Lagmän i Hallands lagsaga
Carl Gustaf
Rho3 Eridani

Rho3 Eridani (ρ3 Eridani, förkortat Rho3 Eri, ρ3 Eri)  som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna belägen i den nordvästra delen av stjärnbilden Eridanus. Den har en skenbar magnitud på 5,26, är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer och bildar en asterism med stjärnorna Rho1 och Rho2 Eridani, söder om Cetus. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 24,1 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 136 ljusår (ca 42 parsek) från solen.

Egenskaper 
Rho3 Eridani är en blå till vit stjärna i huvudserien av spektralklass A5 V (vissa källor listar den som A8 V). Den har en massa som är ca 1,8 gånger större än solens massa, en radie som är ca 20 procent större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 10 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 7 400 K.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/rho3eridani

	
Stjärnbilden Floden Eridanus
Bayerobjekt
Huvudseriestjärnor klass A
HD-objekt
Arent Silversparre

För uppfinnaren, se Arent Silfversparre

Arent Silversparre, född 20 november 1646, död 17 februari 1726, var en svensk lagman.

Silversparre var från 1674 assessor i kommerskollegium. Han blev lagman i Kalmar läns och Ölands lagsaga 1697 och var det till 1717. 

Han var far till lagmannen Carl Gustaf Silversparre.

Innehavare av Sjuenda och Näsby i Vårdinge socken och Ökna i Bogsta socken.

Referenser
Silfversparre nr 99 Tab 9 i Adelsvapen

Noter

Externa länkar
om Arent Silversparre på Geni

Män
Födda 1646
Avlidna 1726
Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Arent 01
Dyffryn Cellwen

Dyffryn Cellwen är en by i Neath Port Talbot i Wales. Byn är belägen 47,1 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Neath Port Talbot
Erland Broman (lagman)

Erland Broman, född 1 januari 1660-talet, död 12 november 1744, var en svensk lagman.

Broman var från 1703 assessor i Göta hovrätt. Han blev lagman i Kalmar läns lagsaga 1717, Jönköpings läns lagsaga 1718 och i Kalmar läns och Ölands lagsaga 1719 och var det till 1735.. Vid avskedet 1735 erhöll han landshövdings titel.

Innehavare av Tunarp och Olstorp i Askeryds socken.

Referenser
Erland Broman i Swea och Götha Höfdinga-Minne sedan 1720, Volym 2 Av Aug. Th. Låstbom
Broman nr 1166 Tab 4 i Adelsvapen

Noter

Externa länkar
om Erland Broman på Geni

Män
Födda 1660-talet
Avlidna 1744
Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Pontrhydyfen

Pontrhydyfen är en by i Neath Port Talbot i Wales. Byn är belägen 42,8 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Neath Port Talbot
Castleton, Newport

Castleton är en by i Newport i Wales. Byn är belägen 9,9 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Newport, Wales
Lennart Ribbing (lagman)

Lennart Ribbing, född 1631, död 15 augusti 1697, var en svensk lagman.

Ribbing var guvernör på Gotland 1668, kommendant i Göteborg 1677 och 1678 samt åter guvernör på Gotland 1680. Han blev lagman i Kalmar läns lagsaga 1686 och innehade den tjänsten intill sin död 1697.. 

Innehavare av Harlinge i Bettna socken och Ribbingsnäs i Barkeryds socken.

Referenser

Ribbing nr 15 Tab 65 i Adelsvapen

Noter

Män
Födda 1631
Avlidna 1697
Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Lennart
Underwood, Newport

Underwood är en by i Newport i Wales. Byn är belägen 23,7 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Newport, Wales
Peter Fredriksson (ämbetsman)

Peter Lars Göran Fredriksson, född 15 februari 1962, är en svensk lärare och ämbetsman. Han är sedan 2017 generaldirektör för Skolverket.

Fredriksson, som är ämneslärare i svenska och historia, har tjänstgjort som lärare i Göteborg och Södertälje 1988–1998 samt som biträdande rektor och rektor i Lidingö och Stockholm 1998–2007. Han var skolchef i Sollentuna kommun 2009–2011 och utbildningsdirektör i Södertälje kommun 2011–2017. Den 18 maj 2017 utnämndes Fredriksson av regeringen till generaldirektör för Skolverket och tillträdde den 1 augusti samma år. I april 2023 aviserade regeringen att Fredriksson kommer att bytas ut på posten när hans förordnande går ut vid årsskiftet 2023/2024.

Referenser 

Generaldirektörer för Skolverket
Män
Levande personer
Svenska lärare under 1900-talet
Födda 1962
Alluc

Alluc.ee (uttalad: "all-you-see") var en användargenererad länkdelnings-webbsida som kategoriserade länkar till tv-program, filmer, musikvideor, sport, anime, tecknade serier och till ett komplett pornografi-arkiv som man streamade. Alluc var inte värd för något av innehållet och innehöll inte några nedladdningslänkar, utan länkarna streamades på Alluc från andra webbsidor, likt webbsidan Putlocker. Användaren kategoriserade länkarna och de släpptes till webbplatsen efter att ha kontrollerats av administratörer. Webbsidor som streamades till Alluc inkluderade bland annat YouTube, Dailymotion, Veoh och openload.co. Enligt ett meddelande på webbplatsen stängdes Alluc efter 13 år på grund av att ägaren ville ägna sig åt andra projekt (läst 20 augusti 2019).

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbsida

Webbplatser med filmanknytning
Minusränta

Minusränta (även negativ nominell ränta) innebär en nominell ränta som är under 0 %, vilket skapar ett omvänt förhållande mellan lån och sparande: utgifter för sparande och inkomster för lånande. 

För en bank innebär minusränta en avgift för att ha betalningsmedel insatta hos en centralbank. Avgiftens syfte är att öka konsumtion och investeringar genom att motivera bankers utlåning av pengar till företag och konsumenter, istället för att sätta in pengarna hos en centralbank. Minusräntor har beskrivits i termer av "experiment" och som en oortodox desperat sista åtgärd när traditionella metoder inte är effektiva nog.

Historik
Mellan 1961 och 1964 tog schweiziska banker ut minusränta på utländska insättningar i schweiziska franc. Liknande avgifter togs ut under 1970-talet, med start i juli 1972, i syfte att avstyra en värdestegring av franc på grund av utländska investeringar i franc som en följd av att det brittiska pundet fick en flytande växelkurs efter upplösningen av Bretton Woodssystemet.

Från 1990-talet och framåt har räntorna i världens tongivande ekonomier varit på nedgång. En sprucken japansk spekulationsbubbla under tidigt 1990-tal bidrog till att vissa typer av japanska 6-månaders statsobligationer under en kort period mellan 5 och 6 november 1998 hade en avkastning på -0,005 %, vilket rapporterades av internationella medier som en kuriositet, bland annat av de amerikanska tidningarna Washington Post och New York Times.

Finanskrisen 2007–2008 innebar dämpad tillväxt och låg inflation världen över. I försök att undvika recession sänkte USA:s centralbank FED sin styrränta från 5,25 % till 0,25 % mellan hösten 2007 och slutet av 2008. Europas centralbank ECB följde efter och sänkte sin styrränta från 4,25 % till 1 % från slutet av 2008 till maj 2009. Sveriges centralbank Riksbanken följde efter i juli 2009 genom att sänka sin styrränta reporäntan från 0,50 % till 0,25 %, vilket hade följdeffekten att inlåningsräntan blev negativ: -0,25 %. Därmed blev Riksbanken den första centralbanken att nyttja minusränta i försök att stödja ekonomin. 

Länder som sedan 2012 haft minusränta inkluderar: Danmark, Schweiz, Sverige, Bulgarien, Japan och Ungern. ECB sänkte i juni 2014 sin depositränta till -0,10 %, och blev den dittills största centralbanken med minusränta.

Minusränta i Sverige
Riksbankens negativa inlåningsränta från juli 2009, som följd av en rekordlåg reporänta, bestod till september 2010. På grund av låg inflation och osäkerheter i omvärlden sänkte Riksbanken i februari 2015 reporäntan från 0 % till historiskt låga -0,10 %. Reporäntan var negativ mellan 12 februari 2015 och 7 januari 2020.

Källor
https://web.archive.org/save/https://www.riksbank.se/sv/press-och-publicerat/nyheter-och-pressmeddelanden/pressmeddelanden/2019/reporantan-hojs-till-noll-procent/

Se även 
Nollränteläge

Ränta
Hanna Huskova

Hanna Huskova, född den 28 augusti 1992 i Minsk är en belarusisk freestyleåkare.

Hon tog en guldmedalj i hopp vid de olympiska freestyletävlingarna 2018 i Pyeongchang. Vid olympiska vinterspelen 2022 i Peking tog Huskova silver i samma gren.

Källor

Noter

Belarusiska freestyleåkare
Belarusiska olympiska guldmedaljörer
Belarusiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2018
Olympiska silvermedaljörer 2022
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Vitryssland
Tävlande i freestyle vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Vitryssland
Tävlande i freestyle vid olympiska vinterspelen 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2022 från Belarus
Tävlande i freestyle vid olympiska vinterspelen 2022
Födda 1992
Levande personer
Kvinnor
Idrottare från Minsk
Snabbstartsguide

En snabbstartsguide är i grund och botten en kortare version av en manual, med syftet att så snabbt som möjligt göra en köpare mer bekant med sin produkt. Detta innebär att man använder ett tillvägagångssätt med korta, koncisa steg som gör det möjligt för användaren att använda produkten utan dröjsmål och, om det är nödvändigt, inkluderas de relevanta steg som krävs för installation. En snabbstartsguide fokuserar på de vanligaste instruktionerna, och ofta ackompanjeras dessa instruktioner med lättförståeliga illustrationer. Utseendet hos en snabbstartsguide kan variera signifikant från produkt till produkt, samt mellan olika tillverkare. Exempelvis kan det vara ett enstaka A4-papper, ett hopvikt kort eller ett häfte bestående av endast ett fåtal sidor.

Bakgrund
Snabbstartsguider blir allt mer populära för var dag som går, framförallt på grund av den växande komplexiteten hos konsumentprodukter så som TV-set, mobiltelefoner, bilar och mjukvaruapplikationer. Denna växande komplexitet har lett till manualer som konstant växer i storlek, vilket gör dem mindre attraktiva att läsa. En snabbstartsguide skall lösa detta problem: inte bara genom att fokusera på de mest grundläggande instruktionerna, utan även genom att använda visuell information som är enkel att förstå. Detta tillvägagångssätt skall bespara användaren tid, vilket leder till mindre stress samtidigt som det ökar användarens självförtroende. Som ett resultat av detta, kanske användare drar slutsatsen att användningen av en produkt inte är så svår som de kanske trodde i början, vilket förhoppningsvis leder till en växande vilja att ta sig an mer komplexa uppgifter och, således, utforska produkten till fullo.

Relevans
När man designar en snabbstartsguide, är den viktigaste frågan hur man filtrerar ut de mest grundläggande instruktionerna som är mest användbara för genomsnittsanvändaren. Svaret på denna fråga beror främst på två saker: skribentens förmåga att placera sig själv i användarens skor och själva produkten. Vad gäller det sistnämnda: en produkt som i princip endast behöver några instruktioner för att installeras korrekt, och därefter fungerar kontinuerligt, är relativt enkel att ”fånga” i en snabbstartsguide. Även produkter som erbjuder en mängd olika uppgifter där endast ett fåtal verkligen betyder något i verkligheten, lämpar sig för snabbstartsguider. Ett sådant exempel skulle kunna vara en mjukvaruapplikation. Om huvuduppgifterna i en sådan applikation inte är mer än en handfull, skulle en snabbstartsguide på ett dubbelsidigt kort vara en effektiv lösning. Om uppgifterna blir mer komplicerade, kan man referera till den kompletta manualen.

Krav
Kraven för att skapa en snabbstartsguide är inte huggna i sten. Det är upp till den tekniska skribenten att göra sig bekväm med användarens tankesätt, samt produktens karaktär. Med detta sagt finns det faktiska rättsliga skyldigheter, framförallt att referera till den kompletta manualen (se den internationella IEC-82079-standarden). Det är även av största vikt att inkludera instruktioner för säker användning av produkten i alla snabbstartsguider.

Referenser

Dokument
Sarkopeni

Sarkopeni, av grekiskans σάρξ "kött" och πενία "fattigdom", avser en minskad muskelmassa med förlust av muskelfunktion. Som en del av det naturliga åldrandet förloras muskelmassa och om detta sker i högre takt än förväntat kan begreppet sarkopeni användas. Sarkopeni resulterar i försämrad muskelfunktionen som hos många medför en tilltagande funktionsnedsättning med begränsning av rörelseförmåga, fysisk prestationsförmåga och självständighet. 

Muskelstyrkan avtar i en något högre takt än själva muskelmassan och minskningstakten är högre hos fysiskt inaktiva individer . Risken för funktionsnedsättning är två till tre gånger större hos äldre sarkopena män och kvinnor jämfört med åldersmatchade kontroller . Vad som orsakar och påverkar uppkomsten av sarkopeni är däremot inte helt klarlagt. Det är troligt att kostmönster, intag av protein och vissa fettsyror och aktivitetsmönster under livet bidrar till påföljande risk för sarkopeni. Hur muskelmassa, styrka och fysisk funktion påverkar och påverkas av nutritionsstatus är ett komplext område med många olika faktorer inblandade. 

Förlust av muskelmassa och muskelfunktion sker gradvis och börjar redan vid 40 års ålder. Processen verkar dock accelerera vid sjukdom och har sannolikt en multifaktoriell patogenes. Studier inom området har undersökt vilken effekt tillförsel av enskilda aminosyror har på uppbyggnad och nedbrytning av muskelmassa. Den grenade essentiella aminosyran leucins förmåga att öka proteinsyntes i muskulatur är nedsatt hos äldre personer och en ökad tillförsel av leucin har visat sig kunna öka proteinsyntes hos äldre män i vissa studier, men inte i andra. Paddon-Jones och Rasmussen  menar att det enklaste sättet att öka syntesen av muskelprotein är att se till att alla måltider innehåller 25-30 g protein av hög kvalité. Det verkar alltså inte enbart vara den totala mängden protein som är av betydelse utan även kvaliteten och kostupplägget (det vill säga när proteinet intas).

Referenser

Muskelsystemet
Åldrande
Johan Kyle

Johan Kyle, död 1542, var en svensk lagman.

Johan Kyle till Barkestorp var i slottsloven i Kalmar slott 1524, 1526 och 1533 och blev lagman i Ölands lagsaga 1526, där han kvarstod till åtminstone 1529. Johan Kyle började tillsammans med brodern Klas, ett uppror i Kalmartrakten mot Kristian II 1520-1521. Han mördades 1542 på Öland under Dackeupproret.

Han var son till Påvel Kyle och Sigrid Eriksdotter Ryning (1440-1489), dotter till riddaren Erik Ryning. Han gifte sig sannolikt före 1499 med sin brors svägerska Carin Pedersdotter (Fargalt), dotter till riksrådet och lagmannen i Södermanland Peder Ragvaldsson (Fargalt) till Erstavik och Ingeborg Ragvaldsdotter (Puke).

Referenser

Kyle nr 5 Tab 3 i Adelsvapen

Noter

Externa länkar
Johan Kyle i Geni

Män
Födda 1400-talet
Avlidna 1542
Lagmän i Ölands lagsaga
Esmee Visser

Esmee Visser, född 27 januari 1996, är en nederländsk idrottare som tävlar i hastighetsåkning på skridskor.

Vid europamästerskapen 2018 i ryska Kolomna tog hon sin första seger i en internationell seniortävling när hon tog en guldmedalj på 3 000 meter.

Visser blev olympisk mästare på 5 000 meter vid olympiska vinterspelen 2018 i Pyeongchang i Sydkorea med ett banrekord på 6.50.23. Hon var den enda av de nederländska åkarna i truppen som inte var proffs.

Referenser

Nederländska skridskoåkare
Nederländska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2018
Tävlande i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Nederländerna
Födda 1996
Kvinnor
Levande personer
Benfri kotlettrad

Benfri kotlettrad är en styckningsdetalj av gris som sitter längs med grisens rygg, mellan karrén och rostbiffen. Kotlettraden är en hel bit kött, med eller utan fettkappa och utan ben. Kotlettrad är magert kött, som blir saftigare om man väntar med att putsa bort fettet till efter tillagningen. Den säljs både i bit och i skivor, då vanligen benämnd fläskkotlett. Benfri kotlettrad benämns även ibland ytterfilé. 

Till en portion bör man beräkna 130 g kotlettrad med fett eller 100 g av renputsad kotlettrad. Benfri kotlettrad kan stekas hel i ugn, eller stekas i skivor i panna. Den går också bra att strimla och använda i en wok eller gryta.
Innertemperaturen ska ha nått 65–70° när den benfria kotlettraden är klar. Ordet kotlett kommer från franskans côtlette och betyder "litet revben".

Referenser 

Fläskkött