Eliminationsmetoden

Eliminationsmetoden är ett förfarande vid omröstningar som används när en beslutande församling ska nå ett majoritetsbeslut när tre eller flera förslag till beslut föreligger.

Principen enligt eliminationsmetoden är att förslagen ställs mot varandra parvis i en eller flera förberedande omröstningar för att säkerställa att beslutet fattas med enkel majoritet snarare än relativ majoritet. Det förslag som fått en minoritet av rösterna förkastas (elimineras) och det förslag som fått en majoritet av rösterna går vidare som motförslag i nästa omröstning och så vidare, till dess att endast två förslag återstår (motförslaget mot huvudförslaget) där det förslag som fått flest röster slutligen blir församlingens beslut.

Den sista omröstningen i vilket ärende avgörs benämns huvudomröstning (eller huvudvotering eller den slutliga voteringen). De förberedande omröstningarna, som på sikt ska leda till ett motförslag (kontraproposition) till huvudförslaget (huvudproposition) i huvudomröstningen, benämns kontrapropositionsvoteringar (eller endast förberedande voteringar eller förvoteringar).

Voteringsordning 
Ordningen i vilken förslagen ställs mot varandra benämns voteringsordning eller propositionsordning och ska fastställs av församlingen, oftast efter förslag av mötesordförande. Förslag på voteringsordning och hur omröstningen kommer att ske benämns voteringsproposition eller omröstningsproposition.

Det finns olika praxis kring i vilken ordning förslag bör behandlas. Till exempel förordar Hedén (1975, s. 49) följande ordning: Formella yrkanden (förslag om bordläggning respektive förslag om återremiss i nämnd ordning) behandlas först, för att avgöra om församlingen önskar avgöra ärendet vid det aktuella tillfället eller vid ett senare tillfälle. Därefter behandlas materiella yrkanden i denna ordning: Tilläggsyrkanden, bifallsyrkanden med ändringar och slutligen bifall/avslag. Praxis att behandla formella yrkanden före materiella yrkanden används bland annat i kommunfullmäktige.

Nordling (1890, s. 12) påpekar dock att formella yrkanden om uppskov (behandling vid ett senare tillfälle) och återremittering kan behandlas som vilka andra yrkanden som helst och behöver inte nödvändigtvis ges företräde.

Huvudförslag 
Det finns även olika praxis kring vilket förslag som antas som huvudförslag i huvudomröstningen. Vid omröstningar vid förvaltningsmyndigheter sätts t.ex. det förslag till huvudförslag som ordförande uppfattade som vinnande efter den inledande acklamationen (som genomfördes innan omröstning begärdes). I riksdagen följs samma praxis, men det finns även utrymme för att talmannen får utse huvudförslag efter eget tycke. I vissa föreningar kan praxis vara att det förslag som lagts fram av styrelsen, en arbetsgrupp eller liknande utses till huvudförslag.

Användningsområden 
Eliminationsmetoden används bl.a. vid beslut i Sveriges riksdag, i kommunfullmäktige (se Dalman m.fl., 2011, s. 377–382), vid beslutsfattande vid svenska förvaltningsmyndigheter (ibland benämnt som den parlamentariska eller kollektiva beslutformen), i föreningslivet och vid bolagsstämmor.

Metoden används också i Finlands riksdag.

Som alternativ till eliminationsmetoden finns seriemetoden som bland annat används i Europarådet, FN, Frankrike, Norge och Danmark.

Exempel

Från Sveriges riksdag

I riksdagens protokoll (prot. 2017/18:60, s. 80–81) dokumenterades förfarandet enligt nedan:

TU4 Postfrågor

[…]

Punkt 2 (Postservice i hela landet)

1. utskottet

2. res. 3 (SD)

3. res. 4 (C, L)

4. res. 5 (V)

5. res. 6 (KD

Förberedande votering 1:

18 för res. 5

15 för res. 6

268 avstod

48 frånvarande

Kammaren biträdde res. 5.

Förberedande votering 2:

37 för res. 4

19 för res. 5

246 avstod

47 frånvarande

Kammaren biträdde res. 4.

Förberedande votering 3:

41 för res. 3

36 för res. 4

223 avstod

49 frånvarande

Kammaren biträdde res. 3.

Sultan Kayhan (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja.

Pernilla Stålhammar (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande.

Huvudvotering:

193 för utskottet

39 för res. 3

70 avstod

47 frånvarande

Kammaren biföll utskottets förslag.

Partivis fördelning av rösterna:

För utskottet: 99 S, 71 M, 22 MP, 1 -

För res. 3: 36 SD, 3 -

Avstod: 20 C, 19 V, 17 L, 14 KD

Frånvarande: 14 S, 12 M, 9 SD, 2 MP, 2 C, 2 V, 2 L, 2 KD, 2 -

Referenser 

Valsystem
Omröstning
Sammanträdesteknik