Stadsdelar i Göteborgs kommun

Stadsdelar i Göteborgs kommun har traditionellt inom kommunen och tidigare Göteborgs stad varit 83 till antalet. Stadsdelarna används ofta i dagligt tal – som exempelvis Gamlestaden, Masthugget, Askim och Tuve. Inom Göteborgs fastighetskontor används begreppet stadsdel fortfarande. Det gäller även bland annat kartor och andra handlingar inom exempelvis Stadsbyggnadskontoret, Park- och naturförvaltningen, Stadsledningskontoret och Göteborgs stadsmuseum samt Länsstyrelsen i Västra Götalands län.

Bakgrund

Rotesystemet och landerierna var grunden 
Redan inför stadens grundande år 1621 behövdes en administrativ indelning av stadens mark — främst för de områden, som skulle bebyggas. En indelning av tomterna i ett rotesystem blev den lösning, som kom att fungera väl i över 300 år. Landerierna utanför stadskärnan hade sin betydelse som sommmarbostäder i form av herrgårdar med vackra byggnader och lummiga trädgårdar. Namnen på dessa gårdar lever ännu kvar som stadsdelsnamn – exempelvis Bagaregården, Johanneberg, Kviberg och Lorensberg.

Ny lagstiftning om fastighetsbildning och fastighetsregister 
I samband med 1917 års lagstiftning om fastighetsbildning och fastighetsregister ansågs det emellertid  lämpligt, att använda benämningen ”stadsdel” för de områden, som en stad kunde indelades i. År 1920 fastställdes i Göteborg gränser och benämningar för 42 stadsdelar, varvid roteindelningen i stort sett skulle behållas, medan kvartersindelningen skulle upphöra. För Göteborgs del dröjde det dock i sex år – till den 15 juni 1923 – innan stadens magistrat fastställde en indelning med 52 stadsdelar samt nya beteckningar för byggnader och tomter. Dessa delar av staden omfattade både de tidigare rotarna och de områden, som låg utanför roteindelningen, exempelvis Annedal, Krokslätt och Sannegården.

Antalet stadsdelar förändras 
Antalet stadsdelar har ökat genom åren till följd av uppdelning av äldre stadsdelar; Guldheden, Kortedala, Utby, Arendal, Syrhåla och Bergsjön eller genom inkorporering av ytterområden; Västra Frölunda och Backa. År 1967 beslutade kommunen om indelning i stadsdelar för de områden, vilka inkorporerats vid senaste årsskiftet. På Hisingen bildade församlingarnas områden nya stadsdelar med undantag för Säve, som delades i Säve och Kärra. Vid samma tillfälle tillkom i norr Angered, Bergum, Hjällbo, Gårdsten, Högsjön, Trollsjön, Tyrsjön och Varpekärr samt Vättlefjäll. År 1973 bröts Skogome ut ur Säve, liksom Lilleby och Sörred ur Björlanda. Vid årsskiftet 1973/1974 införlivades Askim, Styrsö och Rödbo, vilka alla tre blev nya stadsdelar.

Sammanslagna stadsdelar i Bergum 
Fram till och med 1981 fanns stadsdelarna Högsjön (72), Trollsjön (73), Tyrsjön (74), Varpekärr (75) och Vättlefjäll (76), vilka tillsammans med stadsdelen Bergum (71) ingick i primärområde 611 Bergum. År 1982 kvarstod stadsdelarna Bergum (71) och Olofstorp (74) inom primärområdet. Notera att stadsdel 74 bytt namn från Tyrsjön till Olofstorp.

År 1981 uppgick arealen och befolkningsmängden (per 1/11 1980) för stadsdelarna till:
 Bergum – 683 ha, varav land 680 ha och vatten 3 ha. Befolkningsmängd 150.
 Högsjön – 825 ha, varav land 759 ha och vatten 66 ha. Befolkningsmängd 10.
 Trollsjön – 1 176 ha, varav land 1 099 ha och vatten 77 ha. Befolkningsmängd 22.
 Tyrsjön – 1 869 ha, varav land 1 839 ha och vatten 30 ha. Befolkningsmängd 1 255.
 Varpekärr – 677 ha, varav land 676 ha och vatten 1 ha. Befolkningsmängd 186.
 Vättlefjäll – 709 ha, varav land 667 ha och vatten 42 ha. Befolkningsmängd 31.

År 1982 uppgick arealen och folkmängden (per 1/11 1982) till:
 Bergum – 3 846 ha, varav land 3 675 ha och vatten 171 ha. Befolkningsmängd 430.
 Olofstorp – 1 819 ha, varav land 1 789 ha och vatten 30 ha. Befolkningsmängd 1 376.

Sammanfattning 
Antalet stadsdelar har varit 43 (1920), 53 (1940), 65 (1960), 66 (1965), 74 (1967) och 87 (1979). År 1982 var antalet stadsdelar 83.

Stadsdelarna i nummerordning

 1. Inom Vallgraven
 2. Nordstaden
 3. Gullbergsvass
 4. Stampen
 5. Heden
 6. Vasastaden
 7. Johanneberg
 8. Krokslätt
 9. Landala
 10. Lorensberg
 11. Pustervik
 12. Masthugget
 13. Stigberget
 14. Olivedal
 15. Haga
 16. Kommendantsängen
 17. Annedal
 18. Änggården
 19. Slottsskogen
 20. Majorna, 1 rote
 21. Majorna, 2 rote
 22. Majorna, 3 rote
 23. Majorna, 4 rote
 24. Kungsladugård
 25. Sandarna
 26. Nya Varvet
 27. Rödjan
 28. Färjestaden
 29. Bräcke
 30. Biskopsgården
 31. Tolered
 32. Kyrkbyn
 33. Rambergsstaden
 34. Sannegården
 35. Lindholmen
 36. Lundbyvassen
 37. Brämaregården
 38. Kvillebäcken
 39. Tingstadsvassen
 40. Gamlestaden
 41. Kviberg
 42. Bagaregården
 43. Olskroken
 44. Gårda
 45. Lunden
 46. Kålltorp
 47. Sävenäs
 48. Delsjön
 49. Torp
 50. Bö
 51. Skår
 52. Kallebäck
 53. Utby
 54. Guldheden
 55. Älvsborg
 56. Fiskebäck
 57. Högsbo
 58. Järnbrott
 59. Näset
 60. Rud
 61. Tynnered
 62. Önnered
 63. Kortedala
 64. Arendal
 65. Syrhåla
 66. Backa
 67. Bergsjön
 68. Hjällbo
 69. Angered
 70. Gårdsten
 71. Bergum
 74. Olofstorp
 77. Björlanda
 78. Torslanda
 79. Kärra
 80. Säve
 81. Tuve
 82. Sörred
 83. Lilleby
 84. Skogome 
 85. Rödbo 
 86. Askim 
 87. Styrsö 

 Kommentar: Nummer 72, 73, 75 och 76 används inte längre i numreringen av de 83 stadsdelarna. Istället har tillkommit nummer 84, 85, 86 och 87.

Förändrade indelningar av kommunens område 
Med stadsdel kan även menas de område som en stadsdelsnämnd ansvarar för. Så var det tidigare i Göteborgs kommun, men då man slog samman flera stadsdelsnämnder, så omfattade de flera stadsdelar i sitt politiskt–geografiska ansvarsområde. Senare använde kommunen i stället termen stadsdelsnämndsområde (SDN-Område) för 10 områden. Från och med den 1 januari 2021 avvecklades emellertid stadsdelsnämnderna i Göteborgs kommun och staden indelas numera i fyra Stadsområden (SO), som är en sammanslagning av flera av de tidigare stadsdelsnämndsområdena. Dessa områden är Nordost (01), Centrum (02), Sydväst (03) och Hisingen (04).  

Kommunen använder ytterligare en indelning av mindre geografiska områden med följande beteckningar: Mellanområde (MO) med 36 områden och Primärområde (PRI) med 96 områden. Den lägsta nivån är Basområde med över 900 områden. Generellt sett kan ett Mellanområde bestå av en eller flera stadsdelar. På motsvarande sätt kan en stadsdel innehålla ett eller flera Primärområden.

Se även
 Basområde
 Mellanområde
 Primärområde
 Stadsdel
 Stadsdelsområde
 Stadsområde
 Stadsplanering i Göteborg
 Stadsplanering i Sverige

Referenser

Noter

Tryckta källor
 
 
 
 , s. 38.?? 
 
 
 Statistisk Årsbok för Göteborg 1923, red. Werner Göransson, Göteborgs stads statistiska kontor, [Wald. Zachrissons Boktryckeri], Göteborg 1923 s. 2–5.
 , 1923 och 1949.

Vidare läsning