kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Carlo Rancati

Carlo Luigi Rancati, född 28 april 1940 i Milano, död 
22 november 2012, var en italiensk tävlingscyklist.

Rancati blev olympisk silvermedaljör i lagförföljelse vid sommarspelen 1964 i Tokyo.

Källor 

Italienska tävlingscyklister
Italienska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1964
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1964
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1964 från Italien
Födda 1940
Avlidna 2012
Män
Pietro Guerra

Pietro Paolo Guerra, född 28 juni 1943 i San Pietro di Morubio, är en italiensk före detta tävlingscyklist.

Guerra blev olympisk silvermedaljör i lagtempoloppet vid sommarspelen 1964 i Tokyo.

Källor 

Italienska tävlingscyklister
Italienska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1964
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1964
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1964 från Italien
Födda 1943
Levande personer
Män
T Coronae Australis

T Coronae Australis är en eruptiv variabel av Herbig Ae/Be-typ (INSB) i stjärnbilden Södra kronan.

Stjärnan varierar mellan visuell magnitud +11,67 och 14,3 utan någon fastställd periodicitet.

Se även 
 Variabel stjärna

Referenser

Noter 

Stjärnbilden Södra kronan
Herbig-Ae/Be-variabler
Hökhult (naturreservat)

Hökhult är ett naturreservat i Kinda kommun i Östergötlands län.

Området är naturskyddat sedan 2001 och är 20 hektar stort. Reservatet omfattar Hökhultsberget med sluttningar. Reservatet består av äldre barrskog med inslag av asp och ekar.

Källor 
Hökhult naturreservat Länsstyrelsen i Östergötlands län

Naturreservat i Kinda kommun
Naturskyddsområden bildade 2001
Natura 2000-områden i Östergötlands län
Idhult (naturreservat)

Idhult är ett naturreservat i Kinda kommun i Östergötlands län.

Området är naturskyddat sedan 1979 och är 76 hektar stort. Reservatet omfattar en höjdrygg där byn Idhult med odlingsmark är belägen. Reservatet består av betesmarker, branter och en liten sjö.

Källor 
Idhult naturreservat Länsstyrelsen i Östergötlands län

Naturreservat i Kinda kommun
Naturskyddsområden bildade 1979
Kjusebo (naturreservat)

Kjusebo är ett naturreservat i Kinda kommun i Östergötlands län.

Området är naturskyddat sedan 2013 och är 33 hektar stort. Reservatet omfattar en höjd med en brant vid sydvästra stranden av Kjusebosjön. Reservatet består av barrblandskog med inslag av lövträd.

Källor 
Kjusebo naturreservat Länsstyrelsen i Östergötlands län

Naturreservat i Kinda kommun
Naturskyddsområden bildade 2013
S Coronae Australis

S Coronae Australis är en eruptiv variabel av T Tauri-typ (INT) i stjärnbilden Södra kronan.

Stjärnan varierar mellan visuell magnitud +10,49 och 13,2 utan någon fastställd periodicitet.

Se även 
 Variabel stjärna

Referenser

Noter 

Stjärnbilden Södra kronan
T Taurivariabler
Dubbelstjärnor
Huvudseriestjärnor klass G
Huvudseriestjärnor klass K
Klevsbergen (naturreservat)

Klevsbergen är ett naturreservat i Kinda kommun i Östergötlands län.

Området är naturskyddat sedan 2006 och är 12 hektar stort. Reservatet omfattar de östra branterna av Klevsbergen ned till en bäck. Reservatet består i branterna av grova aspar, granar och tallar högre upp. Vid bäcken finns sumpskog.

Källor 
Klefsbergen naturreservat Länsstyrelsen i Östergötlands län

Naturreservat i Kinda kommun
Naturskyddsområden bildade 2006
Klevberget

Klevberget är ett naturreservat i Kinda kommun i Östergötlands län.

Området, som är naturskyddat sedan 2006, är 15 hektar stort. Reservatet omfattar en västbrant söder om Järnlunden. Reservatet består av löv- och barrskogsområden med gamla träd.

Källor 
Klevberget naturreservat Länsstyrelsen i Östergötlands län

Externa länkar 

Naturreservat i Kinda kommun
Naturskyddsområden bildade 2006
Korpebogölen (naturreservat)

Korpebogölen är ett naturreservat i Kinda kommun i Östergötlands län.

Området är naturskyddat sedan 2012 och är 24 hektar stort. Reservatet omfattar en höjd och östbrant sydväst om Korpebogöl. Reservatet består av granskog med inslag av tall och lövträd.

Källor 
Korpebogölen naturreservat Länsstyrelsen i Östergötlands län

Naturreservat i Kinda kommun
Naturskyddsområden bildade 2012
Kottebo (naturreservat)

Kottebo är ett naturreservat i Kinda och Linköpings kommuner i Östergötlands län.

Området är naturskyddat sedan 2002 och är 24 hektar stort. Reservatet omfattar fyra delområden på höjder med sluttningar söder om gården Kottebo. Reservatet består av barrskog med inslag av lövträd och även partier med ädellövskog.

Källor 
Kottebo naturreservat Länsstyrelsen i Östergötlands län

Naturreservat i Linköpings kommun
Naturreservat i Kinda kommun
Naturskyddsområden bildade 2002
Göran Petersson (fotbollsspelare)

Göran Petersson, född 14 maj 1956, är en före detta svensk fotbollsspelare och mittfältare som spelade för Landskrona BoIS mellan 1973 och 1989.

Karriär 
Petersson spelade 581 matcher för klubben, en bedrift som endast har överträffats av Sonny Johansson. Han spelade i Sveriges högsta division Allsvenskan i 8 säsonger, där han gjorde 10 mål och bidrog till Landskrona BoIS' allsvenska bronsmedaljer 1975 och 1976. 1977 var han med i den trupp som spelade för Ipswich Town F.C. i den första omgången av UEFA-cupen. Han gjorde sig känd som en kortfattad och tystlåten spelare.

Referenser 

Svenska fotbollsspelare
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Fotbollsspelare i Landskrona BoIS
Levande personer
Födda 1956
Män
Stressed Out

Stressed Out är en låt av amerikanska gruppen Twenty One Pilots. Den släpptes som singel den 28 april 2015 i Sverige och återfinns på gruppens fjärde album Blurryface. Låten blev en stor hit över hela världen och hamnade på många topplistor, bland annat på Billboard Hot 100 där den hamnade på andra plats efter Justin Biebers låt Love Yourself. På Sverigetopplistan hamnade låten som bäst på nionde plats, och i slutet av 2015 hamnade den på tjugoförsta plats.

Amerikanska musiksinglar
Musiksinglar 2015
Eskil Lundén

Eskil Ragnar Lundén, född 25 juni 1881 i Fässbergs församling i Göteborgs och Bohus län, död 15 juli 1945 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk orgelbyggare.

Biografi
Lundén, som föddes 1881 i Fässberg, var son till kyrkoherden Peter Lundén och Emilia Kullgren. 1883 blev hans far komminister i Oscar Fredriks församling.

Lundén blev 1897 lärling vid Salomon Molanders orgelbyggeri i Göteborg. Han avlade organistexamen 1898 och efter studier i Tyskland övertog han 1903 Molanders rörelse. Firman hade omfattande uppdrag i Göteborg, bland annat en total ombyggnad av verket till Göteborgs domkyrka 1905 och en orgel med fyrtio stämmor 1909 till Vasakyrkan, Göteborg. I sina orgelkonstruktioner tillämpade han rörpneumatik. Lundén sålde 1918 rörelsen Harald Lindegren efter att själv ha tagit anställning vid AB Förenade Piano- och Orgelfabriker.

Orglar

Renoveringar och ombyggnationer

Referenser

Noter

Vidare läsning

Svenska orgelbyggare under 1900-talet
Personer från Fässbergs socken
Födda 1881
Avlidna 1945
Män
Acrux

Acrux eller Alfa Crucis (α Crucis, förkortat Alfa Cru, α Cru) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en multipelstjärna belägen i den södra delen av stjärnbilden Södra korset. Den har en kombinerad skenbar magnitud på 0,76 och är klart synlig för blotta ögat och den ljusaste stjärnan i stjärnbilden. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 10,1 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 320 ljusår (ca 99 parsek) från solen. 

För blotta ögat ser Alfa Crucis ut som en enda stjärna, men är faktiskt ett flerstjärnigt system. Två komponenter är visuellt urskiljbara: Alfa1 Crucis och Alfa2 Crucis, alternativt betecknad Alfa Crucis A och Alfa Crucis B. Båda är många gånger mer massiva och ljusstarka än solen. Alfa1 Crucis är i sig själv en spektroskopisk dubbelstjärna med komponenter betecknade Alfa Crucis Aa (även benämnt Acrux) och Alfa Crucis Ab. Dessa två stjärnor kretsar kring varandra med en omloppsperiod på 76 dygn med en separation av ca 1 AE.

Nomenklatur
Det historiska namnet Acrux för Alfa1 Crucis är en "amerikanskism" som bildades på 1800-talet, men fick en allmän användning vid mitten av 1900-talet. År 2016 organiserade Internationella astronomiska unionen en arbetsgrupp för stjärnnamn (WGSN) med uppgift att katalogisera och standardisera riktiga namn för stjärnor. WGSN anger att i fall med flera stjärnor ska namnet hänvisa till den ljusaste komponenten med synligt ljusstyrka. WGSN fastställde namnet Acrux för Alfa Crucis Aa den 20 juli 2016 och detta är nu inskrivet i IAU:s Catalog of Star Names.

Egenskaper
Primärstjärnan Alfa Crucis Aa är en blå till vit underjättestjärna av spektralklass B0.5 IV. Den har massa som är ca 18 gånger större än solens massa, en radie som är ca 4,8 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 25 000 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur av ca 24 000 K.

Massorna av Alfa2 Crucis och den ljusare komponenten Alfa1 Crucis antyder att stjärnorna en dag kommer att explodera som supernova. Den osynliga, svagare komponenten av Alfa1 Crusis kan överleva för att bli en massiv vit dvärg. Den svalare, mindre ljusstarka stjärnan HR 4729 (HD 108250) ligger 90 bågsekunder bort från tripelstjärnan Alfa Crucis och delar dess rörelse genom rymden, vilket tyder på att den kan vara gravitationsbunden till denna och de antas därför allmänt att vara fysiskt sammankopplade. Den är i sig själv en spektroskopisk dubbelstjärna, som ibland är katalogiserat som komponent C i Alfa Crucis-multipelsystemet och har en svag visuell följeslagare listad som komponent D. Ytterligare sju svaga stjärnor listas också som följeslagare ut till ett avstånd på ca 2 bågminuter.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/acrux 
 http://stars.astro.illinois.edu/sow/acrux.html

		
Stjärnbilden Södra korset
Bayerobjekt	
Blå-vita underjättar
Dubbelstjärnor
Huvudseriestjärnor klass B
HD-objekt
David Zlotnik

David Zlotnik, född 1 oktober 1995, är en svensk fotbollsspelare som spelar för FC Stockholm.

Klubbkarriär
Zlotnik började spela fotboll som femåring i IFK Aspudden. Därefter gick han till Vasalunds IF. I januari 2014 flyttades Zlotnik upp i A-laget. 

Inför säsongen 2018 värvades Zlotnik av IK Frej. Han tävlingsdebuterade den 18 februari 2018 i en 2–1-vinst över Jönköpings Södra i Svenska cupen. Den 4 maj 2018 gjorde Zlotnik sin Superettan-debut i en 2–0-förlust mot AFC Eskilstuna.

I februari 2019 värvades Zlotnik av Akropolis IF. I februari 2020 värvades han av Sollentuna FK. I januari 2021 värvades Zlotnik av IF Brommapojkarna. I juli 2022 gick han till FC Stockholm.

Karriärstatistik

Källor

David Zlotnik på fotbolltransfers.com

Noter

Svenska fotbollsspelare
Spelare i Vasalunds IF
Spelare i IK Frej
Spelare i Akropolis IF
Spelare i Sollentuna FK
Spelare i IF Brommapojkarna
Spelare i FC Stockholm Internazionale
Spelare i Superettan
Spelare i Division 1 i fotboll för herrar
Födda 1995
Levande personer
Män
Gösta Nordén

Sven Gösta Reinhold Nordén, född 15 maj 1935 i Strå socken, Östergötland, är en svensk författare, entreprenör och tidigare restaurangman. 

Boken Matsalshantverket och trancheringskonsten (2020) har kommit till på initiativ av förläggaren Trygve Carlsson, som vid ett tillfälle undrade om inte Nordén och Hedman kunde göra en bok i ämnet.

Hans tidigare bok Kulinariska dagsedlar & annat smått och gott (2017) bygger på ett antal nyhetsbrev Nordén började skriva för att bearbeta sorgen efter hans sons bortgång i Tsunamikatastrofen 2004. Sorgen går som en röd tråd, samtidigt som tankar om mat, måltider och livet dominerar.

Utmärkelser 

 2006 – Sandahl Foundations diplom "Pour le Mérite"

Bibliografi (urval) 
 2001 – 
 2005 – 
 2011 – 
 2011 – 
 2012 – 
 2017 – 
 2020 –  Nordén Gösta, Hedman Uno, recept. Matsalshantverket och trancheringskonsten. Stockholm: Carlsson. http://libris.kb.se/bib/v6bmk55gs2m0j0l9

Referenser

Noter

Externa länkar

Officiell webbplats

Svenska författare under 2000-talet
Födda 1935
Levande personer
Män
Järnvägen Hamburg–Kiel/Padborg

Järnvägen Hamburg–Kiel/Padborg avser järnvägarna Hamburg–Neumünster–Kiel och Neumünster–Padborg i delstaterna Hamburg och Schleswig-Holstein i Tyskland. Det är en internationell huvudlinje, och bland annat huvudlinje för godståg mellan Tyskland och Danmark.

Järnvägen Hamburg–Neumünster–Kiel öppnades för trafik år 1844, vilket var den första järnvägen i Norden, med tanke på att Schleswig-Holstein hörde till Danmark då. Järnvägen Neumünster–Rendsburg öppnade 1845. År 1854 nåddes Flensburg med järnväg, dock via en annan sträcka via Oster-Ohrstedt. 1869 öppnades genvägen mellan Schleswig och Flensburg. År 1864 öppnades sträckan mot Padborg (som då inte var gräns) och vidare norrut.
Högbron i Rendsburg över Kielkanalen öppnades 1913. Innan dess var det en öppningsbar bro. Hela sträckan Hamburg–Neumünster–Kiel/Padborg elektrifierades 1995.

Järnvägslinjer i Tyskland
Anders Persson (orgelbyggare)

Anders Erland Leonard Persson, född 9 maj 1919 i Jonstorps församling, Malmöhus län, död 11 juni 1994, Brunnby församling, Höganäs kommun, var en svensk orgelbyggare.

Biografi
Föddes 1919 i Jonstorps församling och var son till arrendatorn Arvid Patrik Persson och Anna Emilia Jönsson. Flyttar 1947 till Skörpinge i Höja landskommun, Kristianstads län för att arbeta som servie-man.  Persson var åren 1952–1964 anställd hos den danska orgelbyggarfirman Marcussen & Søn, där han medverkade vid restaureringarna av orglarna Sankt Bavo i Haarlem och Lövstabruks kyrka. År 1964 startade Persson en egen orgelbyggeriverkstad i Viken, Höganäs kommun där man byggde både mindre och större instrument samt verkade som restauratörer.

Orgelverk

Renoveringar

Referenser

Jonstorp CI:7 (sida 120)
Jonstorp Alla:1 (sida 85)
Jonstorp Alla:4 (sida 352)
Höja Alla: 8 (sida 426)

Svenska orgelbyggare
Födda 1919
Avlidna 1994
Män
Personer från Jonstorps socken
Svenska orgelbyggare under 1900-talet
Larmställ

Larmställ är de ytterkläder räddningstjänsten använder vid akuta insatser. Larmställen består vanligen av hängselbyxor kombinerat med en jacka. Materialet ger värmeskydd och ska vara vatten och vindtäta. I Sverige är det vanligt med ställ i färgerna svart eller beige. För att synas i mörker har stället reflexer i gult och vitt. Befäl har en jacka i en avvikande färg t.ex. röd, gul eller orange. Vid arbete på väg ska en reflexväst i signalfärg med texten "Räddning" användas utanpå larmstället för att öka synligheten. Vid vissa typer av insatser används andra kläder än larmställ, t.ex. torrdräkt vid drunkningslarm, kemskyddsdräkt vid kemolyckor, vinterfodrad flytoverall vid insatser med snöskoter på isar, arbetsoverall vid skogsbränder.

Källor 
EN 469 - Skyddskläder för brandmän – funktionskrav för skyddskläder vid brandbekämpning.
Rekommendationer för varselkläder på skadeplats

Räddningstjänsten i Sverige
Arbetskläder
Skyddsutrustning
Götheborgska nyheter

Götheborgska Nyheter var en dagstidning som började ges ut i Göteborg 1765 av boktryckaren Immanuel Smitt. I mars 1781 togs utgivningen över av hans son Matthias Peter Smitt men denne dog i september samma år då istället Immanuel Smitts dotter, bara känd som M. C. Smitt, övertog boktryckeriet och drev tidningen till dess att hon gifte sig med Samuel Norberg, mindre än ett halvår senare, i mars 1782. Den 6 april 1793 bytte den namn till Götheborgs Nyheter. I slutet av 1790-talet och början av 1800-talet var magister Vincent Emanuel Ritterberg från Tyska församlingen tidningens redaktör. Norberg fortsatte att ge ut Götheborgs Nyheter fram till sin död i februari 1843. Efter Norbergs död gavs tidningen ut av Anders Weström fram till den 30 december 1848 då tidningen lades ned för gott.

Se även 
 Göteborgs tidningar

Noter 

Nedlagda svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1765
Dagstidningar nedlagda 1848
Göteborg under 1700-talet
Göteborg under 1800-talet
Media i Göteborg
Scaniagripen

Scaniagripen är det inofficiella namnet på den grip som återfinns på svenska Scania och Saabs logotyper.

Griphuvudet är hämtat från Skånes landskapsvapen och Malmös stadsvapen, vilka härrör från Erik av Pommerns vapenbrev 1437. Även Östergötlands landskapsvapen (flygplanstillverkningen ägde rum i Linköping) avbildar en grip. Det har senare bland annat använts av Kockums och Scania (Scania, latinska namnet för Skåne, därav gripen). När Saab och Scania-Vabis slogs samman och bildade Saab-Scania 1968 fortsatte gripen användas i bolagets logotyp fram till 1995 då båda företagen blev självständiga igen. Gripen har även funnits på Saabs logotyp sedan Saab-Scania lösts upp.

Se även 
Carl Fredrik Reuterswärd

Referenser

Noter

Externa länkar 
Tidslinje över logotyper på Scania 

Symboler
Scania
Saab
Vincent Emanuel Ritterberg

Vincent Emanuel Ritterberg, född 10 februari 1770 i Göteborg, död 28 oktober 1842 i Tanum, var en tidningsredaktör och präst i Tyska Christinae församling i Göteborg och senare i Tanum.

Ritterberg var son till en superkargör vid Svenska Ostindiska Companiet. Han studerade i Uppsala och blev magister 1794. Under slutet av 1790-talet och början av 1800-talet verkade han som redaktör för dagstidningen Götheborgska nyheter. År 1803 prästvigdes han och blev pastorsadjunkt i Tyska Christinae församling. Under 1820 flyttade han til Tanum där han dog av ålderdom 1842.

Noter 

Födda 1770
Avlidna 1842
Svenska präster under 1800-talet
Göteborg under 1800-talet
Präster från Göteborg
Män
Skrubbatriangeln

Skrubbatriangeln (även kallad Skrubba företagsområde och Skrubba Energicentrum) är ett industriområde i stadsdelen Skrubba i södra Stockholm. Områdes planform liknar en triangel, därav namnet. Skrubbatriangeln invigdes 1987.

Beskrivning
Redan i mitten av 1970-talet påbörjade Stockholms stad arbetena med en ny stadsplan för ett arbetsområde i stadsdelen Skrubba. Området som avsattes blev 28 hektar stort och gränsade i öster mot Tyresö kommun och i väster till Gudöbroleden. Det skulle innehålla bebyggelse för kontors- och industriändamål samt tillhörande service- och rekreationsanläggningar.
 
Avsikten var ett etablera ett energicentrum vilket innebar att byggnader med låg energiförbrukning och med ny energiteknik skulle uppföras här. I planbeskrivningen talades även om ”kreativ miljö”. För att understryka ambitionen döptes kvarteren till ”Vattenkraften”, ”Solkraften” och ”Vindkraften” och det interna gatunätet fick heta ”Vindkraftsvägen”, ”Solkraftsvägen” och ”Vattenkraftsvägen”. Planen vann laga kraft i mars 1986 och året efter invigdes det nya industriområdet. 

Den ursprungliga idén om ett energicentrum med energisnåla byggnader och företag inom energibranschen förverkligades bara delvis och idag är Skrubbatriangeln ett övervägande konventionellt kontors- och industriområde med ett 20-tal företag. År 2012 prövades förutsättningarna för exploatering av den norra, fortfarande obebyggda delen av Skrubbatriangeln för verksamheter, likt den södra delen. I Skrubba företagsområde fanns 2013 strax över 90 arbetsställen med 850 anställda.

Bilder

Källor
Planbeskrivning Pl 7523 ”Skrubbatriangeln”.
Plankarta Pl 7523 ”Skrubbatriangeln”.
Startpromemoria för planläggning av Skrubba 1:1 i stadsdelen Skrubba (2012).

Stockholms stad: Företagsområden i världsklass. Älvsjö Företagsområde, sid. 43.

Externa länkar

Skrubba
Industriområden i Stockholm
Stadsplanering i Stockholm
Hallsta Lotus

Hallsta Lotus, född  i Indal, Västernorrlands län, död , var en svensk kallblodig travhäst som tävlade mellan åren 2003–2015. Under hela sin tävlingskarriär så tog han 75 segrar på 175 starter, och sprang in strax över 10 miljoner kronor. Han tränades under hela karriären av Jan-Olov Persson, som tillsammans med Ulf Ohlsson var ordinarie kusk. Han utsågs till Årets Kallblod på Hästgalan tre år i rad (2010, 2011 och 2012).

Historia

Tiden som unghäst (2003-2004) 
Hallsta Lotus gjorde tävlingsdebut på Hagmyren den 6 april 2003, i ett lopp som han vann med många längder. Som treåring deltog han i Svenskt Kallblodskriterium på Arena Dannero, där han kom på fjärde plats tillsammans med kusken Lars Lindberg.

Hans första storloppsseger tog han som fyraåring, då han vann Svenskt Kallblodsderby på Östersundstravet med fyra längder tillsammans med kusken och tränaren Jan-Olov Persson. Segern var även Perssons 1000:e kuskseger.

Tiden i världseliten (2005-2015) 
Hallsta Lotus var obesegrad mellan slutet av september 2011 och mitten av juli 2012. Under perioden tog han 13 raka segrar. Segersviten bröts när han förlorade som storfavorit (spelad på 96%) i ett lopp på Solängets travbana. Hallsta Lotus har bland annat vunnit Elitkampen på Solvalla under Elitloppshelgen 2010 och 2012, samt Svenskt Mästerskap för kallblod 2010 och 2011. Han har även tagit tre segrar i Nordiskt Mästerskap (2011, 2012 och 2014).

Pension och avelskarriär 
I början av 2015 visade sig Hallsta Lotus ha en gaffelbandsskada i vänstra bakbenet. Det spekulerades då att karriären för hästen skulle vara över. Hallsta Lotus startade sex gånger under 2015, dock utan några större resultat. Han gjorde karriärens sista start den 14 augusti 2015 på Bollnästravet, i ett lopp där han slutade oplacerad. Tränare Jan-Olov Persson meddelade sedan att hästen pensioneras, och kommer bli verksam som avelshingst. Hallsta Lotus har fått 70 avkommor, varav 64 svenskregistrerade, fram till september 2018.

Död 
Den  avlivades Hallsta Lotus på grund av tandproblem, som han även haft problem med innan. Han kunde bland annat inte krossa maten med tänderna. Han ska begravas på Jan-Olov Perssons gård bredvid Järvsöfaks och Faksen J:r.

Stamtavla

Referenser

Noter

Externa länkar 

Hästar födda 2000
Hästar avlidna 2020
Svenska kallblodiga travhästar
Hästar som tränats av Jan-Olov Persson
Upplands runinskrifter 1028

Runinskrift U 1028 är ett runstens-fragment placerat i Lena kyrkas vapenhus, Lena socken, Uppsala kommun i Uppland.

Runstenen 

U 1028 står uppställd mot en vägg i vapenhuset i Lena kyrka. Stenen består av ljusgrå kalksten, vilket är mycket ovanligt för uppländska runstenar. Stenen är 0,73 meter hög och 0,82 meter bred. Ristningen var ursprungligen djupt huggen och tydlig, men är nu vittrad och hårt sliten och har därigenom blivit svårläst, särskilt på högra sidan. Förmodligen har den slagits sönder för att användas som material i kyrkobygget.

Hösten 2018 hittades ytterligare ett mindre fragment av samma sten vid omläggning av kyrkogårdsmuren. Det nya fragmentet har inte passningen med det större fragmentet, men utifrån stenens tjocklek går det att göra en bedömning. Det större fragmentet är 12 cm tjockt på vänstra sidan och 9 cm tjockt på högra. Den nuvarande högra sidan bör därför ha varit riktad uppåt, och det större fragmentet bör således hört till runstenens topp. Det mindre fragmentet har en tjocklek från 10 till 11,5 cm vilket bör innebära att det suttit i den yttre slingans ursprungligen högra sida, på motsvarande höjd som samma tjocklek på vänstra sidan.

Inskriften

Stenen kan ursprungligen ha varit 2-2,5 meter hög. Inskriften har därför naturligtvis varit betydligt längre när stenen var hel. De fyra runorna på det mindre fragmentet har förmodligen utgjort del av ett namn. I samband med upptäckten av det mindre fragmentet 2018 upptäcktes också en tidigare ej observerad n-runa utanför slingan vid ormens sammanrullade svans. Den har förmodligen lagts till i efterhand för att korrigera att en runa glömts bort.

Historia

U 1028 var känd redan av Johannes Bureus som tecknade av stenen, den var även då bara ett fragment. Bureus beskrev att stenen fanns "utanför dörren". Flera senare forskare beskrev att stenen fanns på kyrkogården, utanför vapenhus-dörren (på kyrkans södra sida, numera rivet). Richard Dybeck såg 1863 till att stenen, tillsammans med U 1026 och U 1027, flyttades till slutet på åsen söder om kyrkan. Där fanns U 1028 fram till 1951, då den istället flyttades in i kyrkans nuvarande vapenhus.

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter

Källor

Upplands runinskrifter 1028
Runinskrifter i Uppsala kommun