kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tom Erixon

Tom Erixon, född 1960, är en svensk jurist och företagsledare.

Erixon tillträdde som verkställande direktör och koncernchef för Alfa Laval den 1 mars 2016. Dessförinnan var han vice VD för Ovako från år 2011. Han började på Sandvik år 2001 och var under 1990-talet anställd på Boston Consulting Group. Erixon är jurist med examen från Lunds universitet och har en MBA från IESE Business School i Spanien.

Referenser 

Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Alumner från Lunds universitet
Födda 1960
Levande personer
Män
Nico Delvaux

Nico Delvaux, född 1966, är en belgisk civilingenjör och företagsledare.

Delvaux tillträdde som verkställande direktör och koncernchef för Assa Abloy den 18 juni 2018. Dessförinnan var han VD för Metso Corporation i Finland. Tidigare hade han flera ledande positioner inom Atlas Copco. Han är belgisk medborgare och utbildad civilingenjör från Université Libre de Bruxelles, samt har en MBA från Handelshogeschool Antwerp i Belgien.

Referenser 

Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Belgiska ingenjörer
Födda 1966
Levande personer
Män
Assa Abloy
Mariagården, Nyköping

Mariagården är en distriktskyrka som tillhör Nyköpings församling i Strängnäs stift. Kyrkan ligger i stadsdelen Brandkärr norr om centrala Nyköping och invigdes 1982.

Källor
 Svenska kyrkans hemsida

Kyrkobyggnader i Nyköpings kommun
Kyrkobyggnader i Strängnäs stift
Kyrkobyggnader invigda 1997
1997 i Sverige
Petrov (namn)

Petrov är ett slaviskt efternamn, som förekommer i flera länder. bland de biograferade främst i Ryssland och Bulgarien. I slaviska språk har det den feminina formen Petrova.

Personer med efternamnet Petrov eller Petrova

Män
 Aleksandr Petrov (född 1957), rysk regissör av animerad film
 Andrej Petrov (1930–2006), rysk kompositör av filmmusik
 Božo Petrov (född 1979), kroatisk psykiater och politiker
 Daniel Petrov (född 1971), bulgarisk boxare
 Dmitrij Petrov (född 1982), rysk kortdistanslöpare
 Dmitrij  Petrov (född 1958), rysk översättare, författare och TV-person
 Grigorij Petrov (1866–1925), rysk präst och författare
 Ivan Petrov(1920–2003), rysk operasångare, bas
 Jevgenij Petrov (född 1978), rysk tävlingscyklist
 Kirill Petrov (född 1990), rysk ishockeyspelare
 Kuzma Petrov-Vodkin (1878–1939), rysk målare och författare
 Lars-Göran Petrov (1972–2021), svensk sångare i death metal-bandet Entombed
 Lyubomir Petrov (född 1954), bulgarisk roddare
 Martin Petrov (född 1979), bulgarisk fotbollsspelare
 Pavel Petrov (född 1987), rysk kanotist
 Pavel Petrov (längdskidåkare) (född 1995), rysk längdskidåkare
 Petar Petrov (född 1955), bulgarisk kortdistanslöpare
 Ratjo Petrov (1861–1942), bulgarisk officer och politiker
 Stanislav Petrov (1939–2017), rysk militär
 Stilijan Petrov (född 1979), bulgarisk fotbollsspelare
 Vitalij Petrov (född 1984), rysk racerförare
 Vladimir Petrov (1947–2017), rysk ishockeyspelare

Kvinnor
 Jelena Petrova (fransk judoutövare
 Maja Petrova (född 1982), rysk handbollsspelare
 Nadia Petrova (född 1982), rysk tennisspelare
 Ognyana Petrova (född 1964), bulgarisk kanotist
 Olena Petrova (född 1972), ukrainsk skidskytt

Ryska efternamn
Bulgariska efternamn
Mikael Bratt

Mikael Bratt, född 1967, är en svensk civilekonom, företagsledare och verkställande direktör för Autoliv.

Bratt tillträdde som verkställande direktör för Autoliv i juni 2018. Dessförinnan var han chef för Autoliv Passive Safety från år 2016. Han har en MBA från Göteborgs universitet. Bratt kom till Autoliv år 2016 efter närmare 30 år inom Volvokoncernen, där han vid övergången var chef för Group Trucks Operations och ingick i koncernledningen. Dessförinnan var han finanschef för Volvokoncernen. Bratt anställdes på Volvo år 1988 och blev koncernens finanschef år 2008.

Referenser 

Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Alumner från Göteborgs universitet
Födda 1967
Levande personer
Män
Tour Ariane

Tour Ariane är en skyskrapa i La Défense i Paris storstadsområde i Frankrike. 

Den byggdes 1975 under namnet Tour Générale eftersom Société Générale använde merparten av det användbara utrymmet. Den är 152 m hög; byggnaden totalrenoverades 2008.

Tornet har ägts av Unibail-Rodamco-gruppen sedan 1999.

Referenser

Externa länkar 
 Skyscrapercenter Tour Ariane 

Arkitekturåret 1975
Skyskrapor i Paris
1975 i Frankrike
Stefan Widing

Stefan Widing, född 1977, är en svensk civilingenjör och företagsledare.

Widing tillträdde som verkställande direktör och koncernchef för Sandvik AB den 1 februari 2020. Dessförinnan hade han flera befattningar inom Assa Abloy under åren 2006–2020 och inom Saabkoncernen. Han är civilingenjör i teknisk fysik och elektronik och har en fil.kand. i företagsekonomi.

Referenser 

Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Svenska ingenjörer under 2000-talet
Svenska ingenjörer i teknisk fysik
Svenska elektroingenjörer
Födda 1977
Levande personer
Män
Nicolaus Langelius

Nicolaus Langelius, född 1615 i Grebo socken, död 25 februari 1685 i Östra Husby socken, var en svensk präst i Slaka församling och Östra Husby församling.

Biografi 
Nicolaus Langelius föddes 1615 i Grebo socken. Han var son till kyrkoherden Nicolaus Langelius och Anna Nilsdotter. Langelius blev 1631 student vid Uppsala universitet och 1639 filosofie kandidat. Han blev 1639 filosofilektor (logices) vid Linköpings gymnasium och prästvigdes 22 augusti 1643. År 1644 blev han andre teologie lektor i Linköping och kyrkoherde i Slaka församling. Langelius blev 1656 förste teologie lektor i Linköping. Han blev 15 april 1656 kyrkoherde i Östra Husby församling, prost samma år och kontraktsprost i Vikbolands kontrakt. Langelius avled 25 februari 1685 i Östra Husby socken och begravdes 31 maj samma år. Ett porträtt av honom hänger i Östra Husby kyrkas sakristia.

Langelius var riksdagsman vid riksdagen 1647 och riksdagen 1655.

Familj 
Langelius gifte sig 1645 med Anna Lundius (1620–1688). Hon var dotter till kyrkoherden Olof Lundius och Sara Cantherus i Västra Vingåkers församling. De fick tillsammans barnen studenten Johan Langelius (1646–1672) i Uppsala, domprosten Olavus Langelius i Linköpings församling, kyrkoherden Samuel Langelius i Kvillinge församling, Anna Langelius (1663–1693) som var gift med kyrkoherden Haraldus Askebom i Östra Husby församling och Brita Langelius (1667–1719) som var gift med kyrkoherden Andreas Simonsson i Östra Husby församling.

Bibliografi
De Elementis, Uppsala 1639.

Källor

Noter 

Svenska kontraktsprostar
Präster i Svenska kyrkan
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Grebo socken
Födda 1615
Avlidna 1685
Män
Filosofilektorer i Linköping
Prästeståndets riksdagsledamöter
Arvid Holmberg (militär)

Arvid Johan Fredrik Holmberg, född den 13 mars 1884 i Skatelövs församling, Kronobergs län, död den 19 februari 1962 i Kalmar, var en svensk militär.

Holmberg blev underlöjtnant vid Östgöta trängkår 1907, löjtnant där 1912, kapten där 1922 och vid Svea trängkår 1928. Han befordrades till major i armén 1933. Holmberg var chef för Göta trängkår 1934–1939. Han befordrades till överstelöjtnant vid trängen 1936 och till överste i armén 1939. Holmberg blev riddare av Svärdsorden 1928 och av Vasaorden 1938.

Holmberg var son till lantbrukaren Arvid Holmberg och Sigrid Svensson. Han gifte sig 1927 med friherrinnan Eva von Friesendorff (1899–1997), dotter till överstelöjtnanten friherre Gustaf von Friesendorff av ätten von Friesendorff och Sigrid Reutercrona. Makarna Holmberg är begravda på Södra kyrkogården i Kalmar.

Källor 

 
 
 
 
 Holmberg, Arvid Johan Fredrik på SvenskaGravar.se

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Riddare av Svärdsorden
Riddare av Vasaorden
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Skatelövs socken
Gravsatta på Södra kyrkogården i Kalmar
Födda 1884
Avlidna 1962
Män
Arvid Holmberg

Arvid Holmberg kan syfta på bland andra:

 Arvid Holmberg (1884–1962), svensk militär
 Arvid Holmberg  (1886–1958), svensk gymnast och affärsman
Nils Regnell

Nils Gustaf Regnell , född 18 december 1884 i Stockholm, död 14 november 1950 i Jersey City, New Jersey, var en svensk simmare som deltog i Olympiska sommarspelen 1906 på distanserna en engelsk mil och 4×250 m samt vid OS i Stockholm 1912. Hans yngre systrar Elsa och Lisa var simhoppare. Regnell är gravsatt i Bayview – New York Bay Cemetery.

Källor

Män
Födda 1884
Avlidna 1950
Svenska simmare
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1906
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1912
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1906 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från Sverige
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Stockholm
Simmare i SK Neptun
Gotland (travhäst)

Gotland, född 2016, är en fransk varmblodig travhäst som tränas av Philippe Allaire och körs av Éric Raffin.

Gotland började tävla i september 2018 och inledde med sex raka segrar. Han sprang under sin karriär in 557 700 euro på 28 starter, varav 12 segrar, 3 andraplatser och 2 tredjeplatser. Karriärens största segrar kom i Prix Kalmia (2019) och Prix Abel Bassigny (2019). 

Gotland segrade även i lopp som Prix Louis Cauchois (2018), Prix Timoko (2018), Prix Emmanuel Margouty (2018), Prix Maurice de Gheest (2019), Prix Paul Karle (2019), Prix Henri Cravoisier (2019) och Prix de Geneve (2020). Han kom även på andraplats i Prix Victor Régis (2019), Prix Piérre Plazen (2019) samt på tredjeplats i Prix Jacques de Vaulogé (2019), Critérium des 4 ans (2020).

Gotland vann ett av uttagningsloppen till Grand Prix l'UET 2020 på Vincennesbanan i Paris, i finalen av Grand Prix l'UET kom han dock på sjundeplats.

Statistik

Större segrar

Referenser

Noter 

Hästar födda 2016
Franska travhästar
Mikael Staffas

Mikael Staffas, född 1965, är en svensk civilingenjör och företagsledare.

Staffas tillträdde som verkställande direktör och koncernchef för Boliden den 1 juni 2018. Dessförinnan var han chef för affärsområdet gruvor från år 2015 och ingår i koncernledningen sedan år 2011, då han anställdes som finanschef. Han har tidigare varit finanschef på Boliden och Södra Skogsägarna, samt partner på McKinsey & Company. Han är civilingenjör i teknisk fysik från Kungliga Tekniska högskolan och har en MBA från INSEAD i Frankrike.

Referenser 

Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Svenska ingenjörer under 2000-talet
Svenska ingenjörer i teknisk fysik
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Födda 1965
Levande personer
Män
Till männen som köpte min kropp

Till männen som köpte min kropp är en vittnesberättelse om en 14-åring som hamnar i prostitutionens träskmarker, skriven av Louise Amcoff och Tove Sahlin.

Boken är en självbiografisk berättelse av Amcoff skriven i samarbete med journalisten Sahlin, och beskriver prostitution, ångest och självskadebeteende.

Boken beskriver alla sorters män, vulgära, hotfulla, fulla, smutsiga och högfärdiga män som klagar på tjänsterna och ger henne mindre pengar än överenskommet, vilket får henne att känna att hon inte ens duger som ”hora”.  

Den beskriver den upplevelse av bekräftelse som uppstår när okända män ville betala för henne, men också hur denna upplevelse var flyktig, och där spåren av deras övergrepp lämnade verkliga skador.

Kvinnoföraktet ligger inte bara hos sexköparna utan finns också hos män i poliskåren, som också ser henne som en hora, och inte heller tycker att hon har något värde, och därmed inte utsatts för ett brott. 

Amcoffs öppenhet kring sina erfarenheter startade med ett brev som hon lät publicera i en lokaltidning, och har ett rakt och starkt tilltal som även genomsyrar boken. Genom att föreläsa om sina erfarenheter har hon till sist lyckats bygga upp en annan självbild, även om vägen dit var lång, krokig och kantad av självmordsförsök, och absolut ingen tillvaro som "lycklig hora".

Utgåva 
 2021 –

Referenser 

Självbiografier
Facklitteratur 2021
Samuel Palumbus

Samuel Palumbus, född 1602 i S:t Laurentii församling, Söderköping, död februari 1654 i Östra Husby församling, Östergötlands län, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi 
Samuel Palumbus föddes 1602 i S:t Laurentii församling, Söderköping. Han var son till kyrkoherden Nicolaus Palumbus och Ragnild Larsdotter Laurin. Palumbus blev i augusti 1622 student vid Uppsala universitet och 10 februari 1629 magisterexamen. Han prästvigdes 1632 och blev 1633 kyrkoherde i Östra Husby församling med villkor att skaffa sig pfalzgrevinnas consens. Han avled 1654 i Östra Husby församling.

Palumbus var riksdagsman vid riksdagen 1635 och riksdagen 1643.

Familj 
Palumbus gifte sig första gången 1632 med Anna Jonsdotter (död 1641). Hon var änka efter kyrkoherden Andreas Nicolai i Östra Husby församling. Palumbus och Jonsdotter fick tillsammans barnen borgmästaren Benjamin Palumbus (1634–1678) i Lund, Catharina Palumbus (1636–1704) som var gift med lantmätaren Johan Tranman i Älvsborgs län,  Elisabeth Palumbus (1642–1675) som var gift med borgmästaren Joakim Wibbling i Söderköping och Maria Palumbus (född 1641).

Palumbus gifte sig andra gången 1642 med Brita Ström (död 1651). Hon var dotter till borgmästaren Måns Svensson (Bröms) och Kirstin Henricsdotter i Norrköping. De fick tillsammans barnen Måns Palumbus (född 1643), guvernementskamreren Nils Palumbus (född 1645) i Stralsund, Anna Palumbus (född 1647), amiralitetsöverkommissarien Samuel Gripenklo (1648–1689), Kerstin Palumbus (född 1649) och räntmästaren Joel Palumbus (född 1651) i Kalmar.

Bibliografi
Ode in Jubileum Nativitatis J. C., Uppsala 1624.
De principiis corporis naturae intrinsecis, Uppsala 1625.
Epitalamium, Uppsala 1625.
De justitia, Uppsala 1628.

Källor

Noter 

Präster i Svenska kyrkan
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Söderköping
Födda 1602
Avlidna 1654
Män
Prästeståndets riksdagsledamöter
9224 Železný

9224 Železný eller 1996 AE är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 10 januari 1996 av de båda tjeckiska astronomerna Miloš Tichý och Zdeněk Moravec vid Kleť-observatoriet. Den är uppkallad efter den tjeckiske friidrottaren Jan Železný.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Miloš Tichý
Astronomiska upptäckter av Zdeněk Moravec
Astronomiska upptäckter 1996
Magnus Ahlqvist

Magnus Ahlqvist, född 1974, är en svensk civilekonom och företagsledare.

Ahlqvist tillträdde som verkställande direktör och koncernchef för Securitas den 1 mars 2018. Han anställdes i Securitas som divisionschef för Security Services Europe i augusti 2015. Han har tidigare varit anställd inom Motorola Mobility, Sony och Sony Ericsson Mobile Communications. Ahlqvist har en masterexamen i företagsekonomi från Handelshögskolan i Stockholm, samt en examen i ledarskap från Harvard Business School.

Ahlqvist är uppvuxen i Göteborg och började som trainee på Ericsson år 1999.

Referenser 

Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Födda 1974
Levande personer
Män
Lotta Kemppinen

Lotta Kaarina Kemppinen, född 1 april 1998 i Helsingfors, är en finländsk kortdistanslöpare. Hon tävlar för Helsingfors IFK och tränas av Mervi Brandenburg.

Karriär
I februari 2021 satte Kemppinen ett nytt finskt rekord på 60 meter inomhus vid en tävling i Helsingfors. Hon sprang på 7,19 sekunder och slog Sisko Hanhijoki gamla rekord med en hundradel. Senare under samma månad förbättrade Kemppinen rekordet till 7,16 sekunder då hon tog guld vid finska inomhusmästerskapen i Jyväskylä. Månaden därpå vid inomhus-EM i Toruń tog Kemppinen silver på 60 meter, vilket var den första EM-medaljen för en finländsk sprinter på 32 år.

I februari 2022 tog Kemppinen sitt tredje raka guld på 60 meter vid finska inomhusmästerskapen i Kuopio efter ett lopp på 7,26 sekunder. Månaden därpå tävlade Kemppinen vid inomhus-VM i Belgrad, där hon blev utslagen i semifinalen på 60 meter efter ett lopp på 7,18 sekunder.

Tävlingar

Internationella

Nationella

Finska friidrottsmästerskapen (utomhus):
2019:  – 100 meter (11,65 sekunder, Villmanstrand)
2019:  – 200 meter (24,24 sekunder, Villmanstrand)
2020:  – 100 meter (11,62 sekunder, Åbo)
2020:  – 200 meter (23,86 sekunder, Åbo)
2021:  – 100 meter (11,65 sekunder, Tammerfors)

Finska friidrottsmästerskapen (inomhus):
2015:  – 4×300 meter stafett (2.42,38, Tammerfors)
2017:  – 4×200 meter stafett (1.37,53, Jyväskylä)
2017:  – 60 meter (7,49 sekunder, Jyväskylä)
2020:  – 60 meter (7,33 sekunder, Tammerfors)
2021:  – 60 meter (7,16 sekunder, Jyväskylä)
2022:  – 60 meter (7,26 sekunder, Kuopio)

Finska stafettmästerskapen (utomhus):
2018:  – 4×100 meter stafett (46,79 sekunder, S:t Michel)
2019:  – 4×100 meter stafett (46,75 sekunder, Ylivieska)
2019:  – 4×400 meter stafett (3.44,84, Ylivieska)
2020:  – 4×100 meter stafett (45,83 sekunder, Kotka)
2020:  – 4×400 meter stafett (3.48,04 sekunder, Kotka)

Personliga rekord 

Utomhus 
100 meter – 11,33 (Dessau-Rosslau, 21 maj 2021) 
200 meter – 23,56 (Åbo, 28 juli 2020)

Inomhus 
60 meter – 7,16 (Jyväskylä, 20 februari 2021) 
200 meter – 24,02 (Helsingfors, 23 februari 2020)

Källor

Finländska kortdistanslöpare
Finländska mästare i friidrott
Födda 1998
Levande personer
Kvinnor
Finländska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Helsingfors
Werner Düttmann

Werner Düttmann, född 6 mars 1921 i Berlin, död 26 januari 1983 i Västberlin, var en tysk arkitekt, stadsplanerare och målare. Han ritade flera kända byggnader i Berlin efter andra världskriget, bland annat Akademie der Künste och Brücke-Museum. Hans ledande positioner inom Berlin stads stadsbyggnadsförvaltningar gav honom ett stort inflytande och hans verksamhet innefattade ett brett spektrum av offentliga platser och byggnader.

Düttmann föddes i stadsdelen Friedrichshain men växte upp i olika delar av Berlin, bland annat Weisse Stadt i Reinickendorf och Kreuzberg. Fadern Hermann Düttmann var bildhuggare. År 1939 började han studera på Technische Hochschule i Berlin men studierna avbröts av krigstjänstgöring. Han återvände till Berlin 1946 och kunde återuppta sina studier i arkitektur med Hans Scharoun som lärare. Han tog examen 1948. År 1950 fick han ett stipendiun för ytterligare studier vid Institute for Town & Country Planning Kings College vid Durhams universitet i England. Från 1951 arbetade han vid Berlins stadsbyggnadskontors ritkontor. Han utsågs 1960 till Senatsbaudirektor och fick därmed en nyckelposition i stadsplaneringen i Västberlin. År 1964 utsågs han till professor och arbetade som professor vid Technische Universität Berlin 1966–1970. Från 1970 arbetade han som fristående arkitekt. Han räknas som en ledande personlighet i Västberlins kulturliv under 1960- och 1970-talet.

Werner Düttmann ses som en av de viktigaste företrädare för den moderna arkitekturen under efterkrigstiden (Nachkriegsmoderne) i Västtyskland. Han var med i arbetet med Interbau-utställningen i Berlinstadsdelen Hansaviertel där han utformade biblioteket Hansabücherei och tunnelbanestationen Hansaplatz. Han var också med i utformningen av Akademie der Künste (West-Berliner Akademie am Hanseatenweg) 1958–1960. I rollen som Senatsbaudirektor var han med i planeringen av 1960-talets stora bostadsområden i Gropiusstadt och Märkisches Viertel. Han deltog också i saneringen av Kreuzberg med uppförandet av stora bostadshus, inte minst runt om Kottbusser Tor. Düttmann stod även för den moderna utformningen av Ernst-Reuter-Platz.

Werner Düttmann var medlem i Deutscher Werkbund från 1956 och från 1961 i Deutsche Akademie für Wohnungsbau, Städtebau und Landesplanung. Han var från 1961 medlem i Akademie der Künste i Västberlin. Där var han från 1967 ansvarig för byggnadskonst och blev president för sektionen 1971. Åren 1966–1968 var han medlem i rådet för 4. documenta i Kassel 1968. 

I samband med det var 100 år sedan Düttmann föddes invigdes 2021 utställningen Werner Düttmann Berlin. Bau. Werk. på Brücke-Museum i Berlin.

Referenser

Externa länkar
Werner Düttmann Berlin. Bau. Werk.

Tyska stadsplanerare
Tyska arkitekter under 1900-talet
Arkitekter från Berlin
Män
Födda 1921
Avlidna 1983
Båstads Tidning

Båstads tidning var en dagstidning med denna titel som fullständig titel, och tidningen  kom ut under tiden 16 juni 1883 till 28 december 1886

Redaktion 
Ansvarig utgivare var till 17 november 1885 boktryckaren Franz Oskar Petersson, sedan 18 november 1885 till 28 december 1886 boktryckerifaktorn  Carl Fritz Brynolf Brunbäck, Redaktör  var Adolf Stenström hela utgivningstiden. Tidningen kom ut en gång i veckan oftast onsdagar eller lördagar men alla veckans dagar förekom.

Tryckning 
Tidningen 4 sidor trycktes bara i svart på formatet 47 x 31 cm eller 47 x 37 cm på Franz Petersons tryckeri i Laholm till 25 november 1885 därefter sist året hos Fritz Brunbäck också i Laholm. Typsnittet var blandat fraktur och antikva. Priset var 1883 1,50 kr för halvåret och sedan 1884-1886  2,50 öre helåret.

Referenser 

Nedlagda svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1883
Dagstidningar nedlagda 1886
Haraldus Askebom

Haraldus Askebom, född 1651 i Slaka socken, död 25 april 1699 i Östra Husby socken, var en svensk präst i Östra Husby församling.

Biografi 
Haraldus Askebom döptes 26 januari 1651 på Aska i Slaka socken. Han var son till bonden Torsten Eriksson och Elin Haraldsdotter. Askebom blev 1671 student vid Uppsala universitet, skrevs in i universitetsmatrikeln 22 juni 1672 och magister 12 december 1682. Han prästvigdes 15 april 1685 till kyrkoherde i Östra Husby församling och blev samma år prost. Askebom bar preses vid prästmötet 1689. Han avled 25 april 1699 i Östra Husby socken. Ett porträtt av Askebom finns i Östra Husby kyrkas sakristia och en minnestavla i vapenhuset.

Askebom var riksdagsman vid riksdagen 1697.

Familj 
Askebom gifte sig första gången 6 juli 1682 med Anna Langelius (1663–1693). Hon var dotter till kyrkoherden Nicolaus Langelius och Anna Lundius. De fick tillsammans barnen Anna, Nils (1686–1695), Johan (född 1688), Helena och Elisabeth.

Askebom gifte sig andra gången 4 april 1695 med Rebecca Löfgren (1664–1716). Hon var dotter till domprosten Petrus Simonius Löfgren och Apollonia Danckward i Linköping. Rebecca Löfgren hade tidigare varit gift med borgmästaren Johan Cedermark i Söderköping. De fick tillsammans barnen Daniel (1696–1700) och Samuel (1697–1734). Efter Askeboms död gifte Löfgren om sig med översten Johan Drakenberg i karlskrona.

Bibliografi
De agricultura, Uppsala 1679.
De Ebrietate, Stockholm 1682.
Hans prästmötesafhandling "De praedestinatione".

Källor

Noter 

Präster i Svenska kyrkan
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Slaka socken
Födda 1651
Avlidna 1699
Män
Prästeståndets riksdagsledamöter
Andreas Simonsson

Andreas Simonsson, född 1659 i Linköping, död 7 juni 1714 i Östra Husby socken, var en svensk präst i Skeda församling och Östra Husby församling.

Biografi 
Andreas Simonsson föddes 1659 i Linköping. Han var son till en kyrkoherde Simon Gråsten och Margareta Prytz. Simonsson studerade i Linköping och blev 9 oktober 1678 student vid Uppsala universitet. Han blev magister den 11 december 1688 och prästvigdes 11 april 1690. År 1692 blev han matematiklektor vid Linköpings gymnasium. Simonsson blev 1695 andre teologie lektor i Linköping och kyrkoherde i Skeda församling. År 1700 blev han kyrkoherde i Östra Husby församling och prost samma år. Han var 1702 preses vid prästmötet. Simonsson avled 7 juni 1714 i Östra Husby socken.

Simonsson var riksdagsman vid riksdagen 1697.

Familj 
Simonsson gifte sig 1689 med Brita Langelius (1667–1719). Hon var dotter till kyrkoherden Nicolaus Langelius och Anna Lundius i Östra Husby socken. De fick tillsammans barnen Anna Margareta (1689–1695), Catharina (född 1690), Simon, Nils (1695–1716), Christina (1696–1710), Samuel (1698–1724), Johan (1700–1733), Carl (1702–1761) och Daniel (1704–1765). Barnen antog efternamnet Lundmark efter en asplund vid prästgården.

Bibliografi
De igne, Uppsala 1685.
De expeditionibus cruciatis, Stockholm 1687.
Dissertatio Theologica contra praecipuas Calviniorum de praedestinatione heterodoxias, Stockholm 1695.
Diss. Synod. de Justificatione, Linköping 1702.

Källor

Noter 

Präster i Svenska kyrkan
Svenska präster under 1600-talet
Svenska präster under 1700-talet
Präster från Linköping
Födda 1659
Avlidna 1714
Män
Prästeståndets riksdagsledamöter
Matematiklektorer i Linköping