Feyli-kurder

Feylier eller feylikurder (kurdiska: فەیلی, Kurdên Feylî) även kallad elamitiska kurder efter Ilam (Elam) är en etno-religiös kurdisk folkgrupp som bor i de sydöstliga delarna av Kurdistan och talar sydkurdiska. Deras ursprungliga hemland ligger i delar av det som idag är Iran och Irak. Feylierna är en av de ursprungliga indoeuropeiska krigsstammarna från Kaukasien som i jakt på nya betesmarker invaderade den iranska och mesopotamiska platån omkring år 3 000 f.Kr. och successivt assimilerade den inhemska befolkningen av jägare och samlare.

Under antiken praktiserade feylierna zoroastrism och mithraismen innan de accepterade kristendomen på 300-talet. Feylierna tillhörde den nestorianska kyrkan men de flesta övergick senare till den shiitiska grenen av islam under den safavidiska dynastin 1507–1721; idag är majoriteten av feylierna shiamuslimer.

Historia

Förhistoria 
De feylikurdiska krigsstammarna, som var bosatta i Gutium (Kermanshah), flyttade även söderut och bildade antikens Elam (Ilam) omkring år 3 000 f.Kr., den moderna provinsen Ilam, varifrån de fått sitt namn. Tidigare kallades området mellan Iran och Irak för Pahlavi; feylierna som då bestod av olika krigarstammar kallades för pahlavi vilket betyder Partien på pahlavispråket. Under den islamiska expansionen ändrades Pahlavi till Fahlavi eftersom bokstaven P inte fanns i det arabiska alfabetet; pahlavialfabetet ersattes senare med det arabiska alfabetet.

Feyliernas styre över Iran 1751–1794 
Zanddynastin var ett feyli-kurdiskt rike, grundat av kejsaren Karim Khan Zand från Lak-stammen (r. 1751–1779). Zand styrde ursprungligen det södra och centrala Persien på 1700-talet. Det kom senare att expandera till att omfatta mycket av resten av det samtida Iran såsom Baluchistan och Khorasan såväl som delar av Irak. Landet i dagens Armenien, Azerbajdzjan och Georgien kontrollerades av khanater som de jure var en del av Zand-riket, men regionen var de facto autonom. Ön Bahrain hölls också för Zands av det autonoma Al-Mazkur sheikhdömet Bushire. Under feyliernas styre genomgick Iran en period av fred och nya reformer. Feylierna bidrog till renässansen och pånyttfödelsen inom arkitektur, vetenskap, teologi, litteratur och konst vilket har format dagens Iran.

Modern historia 
Den brittiska utrikesministern Austen Henry Layard (1887) beskrev feylierna som den största och mäktigaste av de kurdiska stammarna som bor i bergen norr om Dezful.

1953 skrev den brittiske historikern Stephen Hemsley Longrigg om Iraks politiska historia och skrev:

"Dessa härdiga infödda i södra Zagros, och undersåtar av deras ärftliga Valier, var bekanta i Bagdad och Basra som bärare av tunga laster, vilken ockupation de monopoliserade. De bodde också som handlare och hantverkare i regionerna mellan Tigris och Gharraf, kända där som Feyliya-kurder; och de dominerade gränsstäderna Mandali och Badra och byarna i närheten. Av allt detta har det senaste halvseklet inte förändrats..."

”Norr om Arabistan och nästan lika oberoende av Qajar-dynastin låg Luristan, som är rasmässigt och dialektiskt skilda från perserna. Det föll i två områden, det större och det mindre. Ilam, den senares västra zon och hem för Fayliya-kurderna, bildade dess gräns mot Basra och Bagdads wilayas. Den hade hållit sig i tre århundraden under en enda linje av Valis. Regeringens skyldigheter var begränsade till en liten hyllning till centralregeringen,/ dess befogenheter obegränsade inom Ilam, dess inflytande avsevärt i östra `Irak. Den feylitska prinsen (Vali) Gholam Reza Khan Feyli, fjortonde i hans linje, respekterades för sin pompa och religiösa iakttagelser, men hatad för sin sjukliga girighet."

Efter etableringen av Pahlavi-dynastin 1925 undertryckte Reza Shah de lokala regeringarna för att befästa sin dominans. 1928 tog regeringsstyrkorna över Ilam och Gholam Reza Khan Feyli, den siste Feyli-Valien (prinsen) lämnade Ilam utan motstånd och begav sig till Irak, och avskaffade på så sätt feyliernas styre i Ilam efter 332 år.

Identitet 
Feylierna har genom historien utövat politiskt, ekonomiskt och kommersiellt inflytande, särskilt i Bagdad. Många släkter har haft stora kapitaltillgångar, företag och fabriker; de tillhörde oftast överklassen och aristokratin. Feylier var även högutbildade; de flesta var läkare, ingenjörer, akademiker, jurister, politiker och domare. Det var även vanligt bland feylier att tala franska; många läste franska i privatskolor eftersom det användes ofta som ett prestigespråk för affärer, diplomati och utbildning. Detta ledde till att feylierna fick exklusivt privilegium att bedriva handeln. I Irak dominerade feylierna landets ekonomi och politik från början av 1900-talet fram till 1980-talet. Feyliernas dominans tog slut när Baathpartiet tog över makten och begränsade deras rättigheter eftersom de sågs som ett hot mot den arabiska identiteten och dess styre.

Språk 
De flesta feylier har sydkurdiska (Feyli) eller persiska som modersmål. Bland de religiösa används även klassisk arabiska som ett liturgiskt språk.Tidigare förekom även osmanska och franska som ett prestigespråk bland överklassen och köpmännen, men detta var mindre vanligt under det osmanska styret mellan 1600 och 1923 i Irak och det franska inflytandet mellan 1920 och 1979 i Persien (Iran).

Irakiska Kurdistan 
Feylier har aktivt deltagit i den kurdiska kampen för självständighet och många Feylier har även tagit sig upp till stora maktpositioner inom den kurdiska regeringen, inklusive Fuad Hussein, Leyla Qasim, Abdul Razzaq Feyli, Adel Murad och Zakia Hakki med flera. Feylier har varit involverade i Kurdistans demokratiska parti sedan dess grundande 1946 och en del var också aktivt involverade i Kurdistans patriotiska union sedan 1975. Majoriteten av Feylier i Irakiska Kurdistan är bosatta i Erbil och i områden där KDP dominerar, och många sympatiserar själva med KDP och dess president.

I Sulaymaniyah och i den så kallade ”gröna zonen” i östra irakiska Kurdistan blir Feylier ofta utsatta för diskriminering av Sorani-talande kurder på grund av deras koppling till Shia-islam, Iran och KDP. De kallas ofta för ”perser”, ”safavider”, ”araber” och ”rafida”, vilket anses vara nedsättande. Feylier nekas ofta att köpa och bygga fastigheter av rädsla för att sprida KDP- propaganda eller shia-iranskt inflytande. Generellt sett har Feylier mer frihet i Erbil än i Sulaymaniyah när det gäller sociala, religiösa och ekonomiska förhållanden. I Erbil finns det tiotals shiamuslimska moskéer, husaynia (sorghus), feylikurdiska stadsdelar, församlingar och skolor.

Det finns också en stark feylitisk närvaro av överklassen och aristokratin från Bagdad som har etablerat sig väl i Irakiska Kurdistan. Överklassen, som består av köpmän, har klassats som en av President Barzanis finansiella pelare. Det uppskattas att 62% av presidentens garde (zeravani) består av Feylier och de betraktas ofta som lojalister. Nechirvan Barzani behåller många Feylier bland sitt personliga följe: hans barnskötare var feylier, liksom tolv av hans livvakter, hans juvelerare, skräddare och huspersonal.

Den 11 mars 1971 utsattes Nechirvan Barzanis far, Idris Barzani, för ett mordattentat utanför ett hotell i Bagdad efter förhandlingar med Irakiska myndigheter. Han räddades av två av sina livvakter och en chaufför som var Feylier. Nechirvan Barzani brukar använda denna händelse som ett exempel på feyliernas trohet och lojalitet för sin nations sak.

Nechirvan Barzani har sagt i ett uttalande: ”Salut till de rena själarna hos martyrerna från Feylikurderna. Salut och respekt till deras stolta familjer. Uppoffringen och lojaliteten hos de feylikurdiska bröderna och systrarna, är stolta över er och ni kommer alltid att bli ihågkomna.”

Förföljelsen 1970–2003 

År 1980 stiftade Iraks president Saddam Hussein nya lagar som skulle begränsa feyliernas rättigheter i landet.Saddam började att förfölja feylierna, konfiskerade deras kapital, ägodelar och utvisade dem sedan till Iran med motivering att de inte var äkta irakier utan att de var illojala iranska och israeliska agenter.Saddam Hussein hävdade även att feylierna var ”iranska frön” som planterades av sionisterna (Israel) för att kontrollera Irak. Iraks propaganda brukade oftast definiera feylierna som elamiterna och hur Babylonien (Irak) skulle bekämpa den forna ärkefienden. Omkring 500 000 feylier deporterades och 25 000 mördades mellan 1970 och 2003. Många feylier återvände till Irak efter Irakkriget; den nya irakiska regeringen erkände folkmordet på feylierna och kompenserade tiotusentals familjer som hade drabbats av Saddam Husseins förföljelse. Idag har den feylitiska befolkningen i Irak minskat på grund av krig, förtryck och korruption. Majoriteten befinner sig idag i Iran, irakiska Kurdistan, USA och Europa.

Referenser 

Kurder