kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Edvard Björkenheim (läkare)

Robert Edvard Albert Björkenheim, född 2 februari 1877 på Vuojoki i Euraåminne, död 7 februari 1970 i Helsingfors, var en finländsk läkare.

Björkenheim var son till lantbruksrådet Carl Axel Fredrik Björkenheim och Sigrid Lovisa Charlotta von Julin. Han blev student 1895, filosofie kandidat 1898, filosofie magister 1900, medicine kandidat 1900, medicine licentiat 1905, medicine och kirurgie doktor 1907, docent i obstetrik och gynekologi 1918 och tilldelades professors titel 1937. 

Björkenheim var assistentläkare 1907–1912, föreståndare för gynekologiska avdelningen vid Diakonisseanstalten i Helsingfors 1922–1955, och överläkare vid samma anstalt 1949–1955. Han var överläkare vid Mariehamns badanstalt 1907–1910 och tillförordnad stadsläkare i Mariehamn i olika repriser 1907–1910. Han undervisade i histologi 1913–1914, var förste underläkare vid finska industriidkarnas fältlasarett i Warszawa 1914–1915 och kompaniläkare vid skyddskåren Old-Boys regemente 1918–1919. Han var läkare vid fältlasarett 1939–1940 och 1942–1945. 

Björkenheim var ordförande i läkarnas pensionskassa 1932–1945 samt viceordförande i styrelsen för sjuksköterskeföreningens elevhem och -skola 1927–1930. Han var en av stiftarna av Finlands gynekologförening, i vilken han var viceordförande 1928–1931, ordförande 1933–1934, blev hedersledamot 1946 och hederspresident 1952. Han var ordförande i Finska Läkaresällskapet 1932 (hedersledamot 1955) och viceordförande i Finlands Läkarförbunds styrelse 1935–1943. Han var medlem av De äldres råd vid Åbo nation 1933–1945, hedersledamot 1946. Han var en av stiftarna av Nordiska föreningen för gynekologi och obstetrik, styrelsemedlem 1948–1950 och president vid möte i Helsingfors 1950. Han var ledamot av styrelsen för Nordisk Kirurgisk förening 1931–1935 och medlem av flera inhemska och utländska medicinska sällskap. Han blev hedersledamot av föreningen för gynekologi och obstetrik i Köpenhamn 1948, av Société royale Belge de Gynécologie et d'Obstétrique 1949, korresponderande medlem i Deutsche Gesellschaft für Gynäkologie 1951 och i Societé d'Obstétrique et de Gynécologie de Paris 1927. 

Björkenheim skrev vetenskapliga avhandlingar på obstetrikens och gynekologins område, däribland Zur Kenntnis der Schleimhaut im Uterovaginalkanal des Weibes in den verschiedenen Altersperioden (akademisk avhandling, 1907) och Steriliteten hos kvinnor, dess orsaker och behandling (1931). Han var medarbetare i Acta Obstetricia et Gynecologica Scandinavica från 1922, medredaktör från 1939, medarbetare i Finska Läkaresällskapets Handlingar 1939–1959, Gynecologia 1951 och Excerpta medica 1946. Han var hedersledamot av Sjuksköterskeföreningen i Finland och av Svenska Läkaresällskapets gynekologiska sektion 1954. Han blev hederspresident i Federation des Sociétés de Gynecologie et Obstetrique 1950 och medicine hedersdoktor 1966.

Källor

Finländska läkare inom obstetrik och gynekologi
Födda 1877
Avlidna 1970
Män
Pi1 Pegasi

Pi1 Pegasi (π1 Pegasi, förkortat Pi1 Peg, π1 Peg) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna belägen i den norra delen av stjärnbilden Pegasus. Den har en skenbar magnitud på 5,59 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 11,3 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 289 ljusår (ca 88 parsek) från solen. Stjärnans skenbara magnitud är minskad med 0,05 enheter på grund av skymning av interstellärt stoft.

Egenskaper
Pi1 Pegasi är en gul till vit jättestjärna av spektralklass G6 III. Den har en massa som är omkring 90 procent  större än solens massa, en radie som är ca 9 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 200 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 4 800 K.

Baserat på observationer av förändringar i den synliga komponentens rörelse genom rymdan är Pi1 Pegasi en sannolik astrometrisk dubbelstjärna.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/pi1pegasi
 stars.astro.illinois.edu/sow/pipeg.html

		
Stjärnbilden Pegasus
Bayerobjekt	
Gula jättar
Flamsteedobjekt
HR-objekt
HD-objekt
Demuth

Demuth är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Charles Demuth (1883–1935), amerikansk konstnär
 Erik Demuth (1903–1996), svensk skulptör
 Leopold Demuth (1861–1910), österrikisk operasångare
 Norman Demuth (1898–1968), engelsk kompositör och musikvetare
Antigravity yoga

Antigravity yoga är en form av yoga som bygger på traditionella yogaposer, pilates och dans och utförs hängande i en speciell hängmatta som hänger som en gunga från taket. Vissa personer kan ha lättare att utföra vissa yogapositioner i hängmatta som till exempel huvudstående. Att ryggraden sträcks ut istället för att tryckas ihop kan vara gynnsamt för personer med ryggproblem.   

Andra namn på begreppet är yogawing, wing yoga, zero-gravity yoga, aerial yoga, air yoga.  

Det finns inte så mycket forskning på hälsoeffekter av antigravity yoga då det är en så pass ny företeelse, men den ger avslappning och stretching när muskler och leder tänjs och ryggraden sträcks ut när kroppen hänger fritt.

Sedan 2013 finns det kurser i antigravity yoga i Sverige.

Referenser 

Yogaformer
Lauri Rauramo

Mauno Lauri Rauramo, född 14 juni 1917 i Viborg, död 23 november 1987, var en finländsk läkare. 

Rauramo, som var son till professor Mauno Rauramo och Margit Augusta Antoinette Becker, blev student 1935, medicine kandidat 1938, medicine licentiat 1945, medicine och kirurgie doktor 1947, specialist i gynekologi och obstetrik 1949, i kvinnosjukdomars strålbehandling 1957. Han var amanuens och assistent vid medicinsk-kemiska institutionen vid Helsingfors universitet 1943–1947, biträdande läkare vid gynekologisk-obstetriska avdelningen 1946–1950, docent vid Åbo universitet 1950–1964, biträdande överläkare vid Åbo universitets kvinnoklinik 1952–1961, specialläkare för kvinnosjukdomars strålbehandling vid Åbo universitets centralsjukhus 1961–1964, professor i obstetrik och läkare för kvinnosjukdomars strålbehandling vid Åbo universitets centralsjukhus 1961–1964 samt professor i obstetrik och gynekologi vid Åbo universitet och överläkare vid därvarande kvinnoklinik från 1964. Han var även överläkare vid Radiumhemmet i Åbo från 1956 och vid barnbördshuset där 1963–1964. 

Rauramo var sekreterare i föreningen för klinisk kemi och fysiologi 1947–1948, viceordförande i Medicinekandidatföreningen 1944, ordförande 1945, sekreterare i Duodecim 1952, styrelsemedlem 1955–1957, viceordförande i Duodecims Åbolandsavdelning 1960, ordförande från 1961, ordförande för Finlands Läkarförbunds Egentliga-Finlandsavdelning från 1961, i förvaltningen för Radiumhemmet i Åbo, i läkarnämnden för befolkningsförbundet Väestöliittos sociala rådgivningsbyrå i Åbo, medlem av redaktionskommittén för The Scandinavian Journal of Clinical and Laboratory Investigation och av ett stort antal delegationer och kommittéer. Han var medlem av Medicinalstyrelsens vetenskapliga råd 1963–1964 och av delegationen för främjande av finländsk litteratur från 1963. Han blev reservfänrik 1939, reservsanitetslöjtnant 1940 och sanitetskapten 1944. Han skrev över 100 vetenskapliga arbeten, bland annat lärobok i obstetrik och gynekologi för sjuksköterskor 1955 samt var medarbetare i Excerpta Medica och Nordisk Medicin från 1954.

Källor

Finländska läkare inom obstetrik och gynekologi
Finländska professorer i medicin
Personer verksamma vid Åbo universitet
Födda 1917
Avlidna 1987
Män
Personer från Viborg, Finland
Ilkka-Christian Björklund

Ilkka-Christian Björklund, född 20 januari 1947 i Helsingfors, är en finländsk politiker och ämbetsman.

Björklund blev politices licentiat 1983. Han var en av 60-talsradikalismens mest framträdande personligheter, som i likhet med många andra vandrade vänsterut på den politiska skalan. Han var 1963–1968 socialdemokrat och gick 1969 över till folkdemokraterna för att 1986 återvända till det socialdemokratiska lägret. Han satt i Riksdagen 1972–1982 och 1987–1991 samt var 1982–1987 generalsekreterare vid Nordiska rådet. Han var 1997–1999 konsultativ tjänsteman vid Handels- och industriministeriet samt utnämndes 2000 till biträdande stadsdirektör i Helsingfors.

Utmärkelser

Källor

Noter

Ledamöter av Finlands riksdag för Folkdemokraterna
Levande personer
Finländska ämbetsmän under 1900-talet
Födda 1947
Män
Politiker från Helsingfors
Ämbetsmän från Helsingfors
Ledamöter av Finlands riksdag för Socialdemokraterna
Jacques Misonne

Jacques Misonne, född 11 december 1892 i Leuven, död 25 september 1968 i Haut-Ittre, var en belgisk ryttare.

Misonne blev olympisk bronsmedaljör i fälttävlan vid sommarspelen 1920 i Antwerpen.

Källor 

Belgiska ryttare
Belgiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1920
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1920
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Belgien
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1924
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1924 från Belgien
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1928
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från Belgien
Födda 1892
Avlidna 1968
Män
Peter Kristensson

Peter Kristensson, född den 15 september 1966 i Österhaninge, är en svensk journalist.

Kristensson är uppvuxen i Jönköping och bor i Norrköping sedan 1990. Han läste journalistutbildningen på Strömbäcks folkhögskola utanför Umeå och arbetar sedan 1990 på Sveriges Radio Östergötland där han bland annat varit nyhetschef och ställföreträdande kanalchef. Han slutade på radion 2018.

Han har även studerat historia vid Linköpings universitet. Sitt intresse för historia och nyhetsjournalistik kombinerar han i Nättidningen Svensk Historia som han skapat och drivit sedan 2000. Han fick 2004 ta emot Kunskapspriset av Nationalencyklopedin på 250 000 kronor för att nättidningen, enligt juryns motivering, "aktivt bidrar till att vidmakthålla historieintresset i Sverige”.

Han har skrivit boken Norrköpings gatunamn som kom ut 2014 på det egna förlaget Klingsbergs Förlag. För boken fick han utmärkelsen "Norrköpingsrummets vän" av Brukarföreningen Norrköpingsrummets vänner. 2018 gav han ut sin andra bok Norrköpings kvartersnamn och 2021 Staden vid Strömmen. Berättelser ur Norrköpings historia. Han har skrivit manuset till "Deckarvandring i Emelie Schepps fotspår" åt Norrköpings kommun 2019.

Kristensson har varit styrelseordförande för Östergötlands Arkivförbund och Bel Cantokören i Norrköping, samt styrelseledamot i bland annat Journalistklubben vid Sveriges Radio, Svenska Journalistförbundets Östgötadistrikt och Körkompaniet.

Källor

Externa länkar 
 Peter Kristenssons hemsida

Män
Födda 1966
Levande personer
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska journalister under 2000-talet
Journalister från Stockholm
Byamossarna

Byamossarna är ett naturreservat i Arvika kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2015 och är 723 hektar stort. Reservatet består av skog och myrar.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Byamossarna

Naturreservat i Arvika kommun

Naturskyddsområden bildade 2015
Natura 2000-områden i Värmlands län
Krokstadön

Krokstadön är ett naturreservat i Arvika kommun och Kils kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2016 och är 929 hektar stort. Reservatet består lövträdsrika öar och branta barrskogssluttningarna i östra delen av sjön Värmeln.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Krokstadön

Naturreservat i Arvika kommun
Naturreservat i Kils kommun
Naturskyddsområden bildade 2016
Stömne (naturreservat)

Stömne är ett naturreservat i anslutning till orten och herrgården Stömne i Arvika kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 1968 och är 30 hektar stort. Reservatet består av ekhagar, blandskogar en bäckravin och åkrar.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Stömne

Naturreservat i Arvika kommun

Naturskyddsområden bildade 1968
Natura 2000-områden i Värmlands län
Svarthavet (naturreservat)

Svarthavet är ett naturreservat i Arvika kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2009 och är 88 hektar stort. Reservatet består av grandominerade skogsområden med dalgångar där det finns bäckar, våtmarker och sumpskogar.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Svarthavet

Naturreservat i Arvika kommun

Naturskyddsområden bildade 2009
Natura 2000-områden i Värmlands län
Öjenäsbäcken (naturreservat)

Öjenäsbäcken är ett naturreservat i Arvika kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2010 och är 40 hektar stort. Reservatet består av ett avsnitt av Öjenäsbäcken och de kringliggande skogklädda ravinen.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Öjenäsbäcken

Naturreservat i Arvika kommun

Naturskyddsområden bildade 2010
Natura 2000-områden i Värmlands län
Örvattnet (naturreservat)

Örvattnet är ett naturreservat i Arvika kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 1998 och är 40 hektar stort. Reservatet ligger vid Örvattnets norra strand och består av sumpskog, våtmarker och lövträdsrika bergbranter.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Örvattnet

Naturreservat i Arvika kommun

Naturskyddsområden bildade 1998
Natura 2000-områden i Värmlands län
Kasper Larsen

Kasper Larsen, född 25 januari 1993, är en dansk fotbollsspelare som spelar för OB.

Karriär
Larsen debuterade för OB i Superligaen den 10 mars 2012 i en 1–0-förlust mot FC Nordsjælland. I februari 2015 lånades han ut till kazakiska Astana. I juli 2015 återvände Larsen till OB utan att ha spelat någon match.

I augusti 2015 värvades Larsen av nederländska FC Groningen.

Den 4 augusti 2018 värvades Larsen av IFK Norrköping. I januari 2020 återvände Larsen till OB.

Källor

Noter

Danska fotbollsspelare
Spelare i Odense BK
Spelare i FC Groningen
Fotbollsspelare i IFK Norrköping
Spelare i Superligaen
Spelare i Eredivisie
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Danmark
Födda 1993
Levande personer
Män
Pi2 Pegasi

Pi2 Pegasi (π2 Pegasi, förkortat Pi2 Peg, π2 Peg) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna belägen i den norra delen av stjärnbilden Pegasus. Den har en skenbar magnitud på 4,29 och är synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 12,4 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 263 ljusår (ca 81 parsek) från solen.

Egenskaper
Pi2 Pegasi är en gul till vit jättestjärna av spektralklass F5 III. Den har en massa som är ca 2,5 gånger större än solens massa, en radie som är ca 8 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 100 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 6 400 K.

Referenser

Noter

Externa länkar
 
 stars.astro.illinois.edu/sow/pipeg.html

		
Stjärnbilden Pegasus
Bayerobjekt	
Gul-vita jättar
Flamsteedobjekt
HR-objekt
HD-objekt
John Blund (saga)

John Blund (danska: Ole Lukøie, senare Ole Lukøje) är en saga av den danske författaren H.C. Andersen från 1841. Sagan är baserad på folksagan om den mytiske varelsen John Blund som varsamt får barn att somna.

Under var arm bär John Blund ett paraply; ett av dessa, med bilder på insidan breder han ut över de snälla barnen och sedan drömmer de de vackraste sagorna hela natten. Det andra paraplyet har inga bilder, och det håller han över de stygga barnen, så att de sover tungt och vaknar på morgonen utan att ha drömt alls.

Referenser

Noter

Skönlitteratur 1841
Verk av H.C. Andersen
Historien om en mor

Historien om en mor (danska: Historien om en moder) är en saga av den danske författaren H.C. Andersen från 1847.
Historien har filmatiserats flera gånger.

En mor som inte har sovit på tre dygn vakar över sitt sjuka barn. När hon sluter ögonen för ett ögonblick kommer Döden och tar hennes barn. Hon rusar efter och letar efter sitt barn och möter då på olika varelser som berättar hur hon ska göra för att finna Döden och sitt barn.

Filmatiseringar i urval 
 Historien om en moder (1949), en dansk film i regi av Max Louw.
 Historien om en moder (1963),  en dansk film i regi av Erik Kirchner, Erik Mortensen och Jørgen Thoms. 
 Historien om en moder (1977),  en dansk stop-motion animerad film i regi av Jørgen Vestergaard.	
 Historien om en moder (1979), en dansk film i regi av Claus Weeke.
 Death and the Mother (1988), en brittisk film i regi av Ruth Lingford.
 Historia de una madre (2003), en mexikansk film  i regi av Erik Mariñelarena.
 Historien om en mor (2005),  en dansk tv-film i regi av Svend Ploug Johansen.

Källor 

Skönlitteratur 1847
Verk av H.C. Andersen
Alexander Jallow

Alexander Jallow, född 3 mars 1998, är en svensk fotbollsspelare som spelar för Brescia i Serie B.

Karriär
Jallows moderklubb är Avesta AIK. Han spelade 32 matcher och gjorde två mål för klubben i Division 3 under 2013 och 2014.

Den 23 december 2014 skrev Jallow på ett flerårskontrakt med IK Brage. Under våren 2015 lånades han tillbaka till Avesta AIK.

Den 4 november 2016 värvades Jallow av Jönköpings Södra, där han skrev på ett fyraårskontrakt. Jallow gjorde allsvensk debut den 16 september 2017 i en 1–1-match mot IFK Göteborg.

Den 2 januari 2020 värvades Jallow av IFK Göteborg, där han skrev på ett fyraårskontrakt.

I december 2021 blev han uttagen till Svenska landslagets Januariturné, som skulle spelas i Portugal. Turnén blev senare inställd. Den 26 augusti 2022 värvades Jallow av italienska Serie B-klubben Brescia.

Källor

Alexander Jallow på fotbolltransfers.com

Noter

Externa länkar 
 

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i IK Brage
Fotbollsspelare i Jönköpings Södra IF
Fotbollsspelare i IFK Göteborg
Spelare i Brescia Calcio
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Spelare i Division 1 i fotboll för herrar
Spelare i Serie B
Födda 1998
Levande personer
Män
Gråberget (naturreservat)

Gråberget är ett naturreservat i Eda kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2008 och är 127 hektar stort. Reservatet består av de två bergen Svartningen och Gråberget och omkringliggande hällmarkstallskog, med inslag av gransumpskog och några myrar.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Gråberget

Naturreservat i Eda kommun

Naturskyddsområden bildade 2008
Gullrosas berg

Gullrosas berg är ett naturreservat i Eda kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2006 och är 53 hektar stort. Reservatet består av sprickdalar med mellanliggande tallbevuxna höjdryggar.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Gullrosas berg

Naturreservat i Eda kommun

Naturskyddsområden bildade 2006
Järnskogsfjället

Järnskogsfjället är ett naturreservat i Eda kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2010 och är 251 hektar stort. Reservatet består av hällmarker med gran och branter rika på lövträd,

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Järnskogsfjället

Naturreservat i Eda kommun

Naturskyddsområden bildade 2010
Traton

Traton SE, även Traton Group, är sedan september 2018 namnet på Volkswagens divisioner för tunga lastbilar och bussar, tidigare Volkswagen Truck & Bus AG. Det är ett dotterföretag till Volkswagen AG som äger 88,5% av aktierna efter börsnoteringen sommaren 2019.  

Traton Group innefattar framför allt fordon under varumärkena MAN och Scania. Traton är också minoritetsägare i den amerikanska fordonstillverkaren Navistar International med en aktieandel på 16,9 procent. MAN äger vidare sedan 2009 en minoritetsandel på 25 procent i kinesiska Sinotruck i Jinan.

Källor
Volkswagen Truck & Bus to be renamed Traton, Reuters den 20 juni 2018

Externa länkar 
 

Tyska fordonstillverkare
Tyska lastbilstillverkare
Tyska busstillverkare
Företag bildade 2018
Volkswagen AG
Företag listade på Stockholmsbörsen (large cap)
Kloften

Kloften är ett naturreservat i Eda kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2009 och är 95 hektar stort. Reservatet omfattar toppen av berget Kloften, myrpartier nedanför och lövskog på den branta västsidan av berget.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Kloften

Naturreservat i Eda kommun

Naturskyddsområden bildade 2009
Kvickneåsen

Kvickneåsen är ett naturreservat i Eda kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2011 och är 89 hektar stort. Reservatet består av äldre granskog med inslag av lövträd.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Kvickneåsen

Naturreservat i Eda kommun

Naturskyddsområden bildade 2011
Norra Lien

Norra Lien är ett naturreservat i Eda kommun i Värmlands län.

Området är naturskyddat sedan 2006 och är 109 hektar stort. Reservatet består av kuperad terräng med barrnaturskog, tallskog, sumpskog och små sjöar och myrar.

Källor 
Länsstyrelsen naturreservatet Norra Lien

Naturreservat i Eda kommun

Naturskyddsområden bildade 2006
Aarno Turunen

Aarno Onni Ilmari Turunen, född 6 augusti 1899 i Kuopio, död 25 oktober 1973, var en finländsk läkare.

Turunen, som var son till äldre lantmäteriingenjör Pekka Turunen och Olga Maria Hiltunen, blev student 1918, medicine kandidat 1923, medicine licentiat 1929, medicine och kirurgie doktor 1933 och specialist i kvinnosjukdomar och förlossningar 1931. Han var kommunalläkare i Kuusjärvi kommun och Outokumpu gruva 1926–1928, i Leppävirta kommun 1930, assistentläkare vid Allmänna sjukhusets i Helsingfors avdelning för kvinnosjukdomar och förlossningar 1929–1934, underläkare vid kvinnokliniken 1934-1938, biträdande överläkare vid första kvinnokliniken 1939–1942, överläkare vid andra kvinnokliniken 1942–1950, föreståndare för kvinnokliniken 1950–1958 och överläkare vid första kvinnokliniken från 1950. Han var docent i obstetrik och gynekologi vid Helsingfors universitet 1936–1942, tillförordnad professor 1939–1942 och ordinarie professor 1942–1966. 

Turunen var styrelsemedlem i läkaresällskapet Duodecim 1939–1942, viceordförande 1948–1950, chefredaktör för tidskriften Duodecim 1940–1950, viceordförande i befolkningsförbundet Väestöliitto från 1940, ordförande i dess läkardelegation från 1945, medlem i Medicinalstyrelsens vetenskapliga kollegium från 1950, styrelsemedlem i Finlands gynekologförening från 1938, viceordförande 1939–1945 och ordförande 1946-1950. 

Turunen tillhörde stadsfullmäktige i Helsingfors 1945–1950, var viceordförande i Helsingfors sjukhusnämnd 1946–1947, ordförande där 1947–1950, medlem i Helsingfors sjukhuskommitté 1949–1951, i Helsingfors universitetscentralsjukhus förbundsstyrelse 1957–1960 och förbundsfullmäktige från 1957. Han var direktionsmedlem i Cancerföreningen från 1942 samt medlem i dess delegation och styrelse från 1956. Han var medlem i Huhtamäki-koncernens vetenskapliga kollegium, sakkunnig vid biskopsmötet 1953, i riksdagsutskottet för bland annat abort, sterilisering, modersvård och insemination samt i flera andra statskommittéer. 

Turunen var styrelsemedlem i Endokrinologföreningen 1946–1950 och i Nordiska föreningen för obstetrik och gynekologi från 1958. Han blev sanitetskapten 1937. Han publicerade omkring 100 undersökningar huvudsakligen från obstetrikens och kvinnosjukdomarnas områden 1928–1961 och var redaktör för Annales Instituti Obstetrici et Gynecologici Universitatis Helsingiensis 1938. Han blev hedersledamot av Finlands gynekologförening 1950, av Medicinekandidatföreningen 1958 och av Deutsche Gesellschaft für Gynäkologie 1966.

Källor

Finländska läkare inom obstetrik och gynekologi
Finländska professorer i medicin
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Födda 1899
Avlidna 1973
Män
Ulla Andersson (styrelseledamot)

Ulla Birgitta Andersson, född 9 maj 1941 i Lerbo, död 15 november 2019, var en svensk lantbrukare i Valla och hembygdsprofil i Lerbo.

Hon studerade vid lantbruksskola 1960–1961, på folkhögskola 1965–1967, och sedan åter på lantbruksskola 1969. Hon arbetade på faderns gård 1962–1975, och från 1975 drev hon sitt eget lantbruk. 

Hon har varit ledamot i kommunfullmäktige, ledamot i miljö- och hälsoskyddsnämnden, ledamot i taxeringsnämnden, ordförande för Svenska Blå Stjärnan, aktiv i Röda Korset Södermanland, vice ordförande i Kvinnojouren, styrelseledamot i Lantbrukarnas riksförbund, vice ordförande i Folkpartiets kvinnoförbund Södermanland, styrelseledamot i Zonta, ordförande för Folkpartiet i Valla, styrelseledamot i Studieförbundet Vuxenskolan, styrelseledamot i Lerbo kyrkoråd samt styrelseledamot i Föreningsbanken. 

Hon var dotter till Elis Andersson och Brita, född Boberg.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1941
Avlidna 2019
Personer från Lerbo socken
Svenska lantbrukare under 1900-talet
Svenska lantbrukare under 2000-talet