kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Babusha

Babusha eller Pa-Pu-sha, född okänt år, död 1330, var en kinesisk kejsarinna, gift med Khoshila khan. 

Hon var dotter till prinsessan Shouning, som var niece till Chengzong. Hon gifte sig med Khoshila khan innan han blev kejsare. 

Efter makens trontillträde grundades Ninghui-templet för att sköta hennes palatsaffärer, och tilldelades 10.000 tings och 2000 pi siden. Det noterades att hon föreslog kejsaren att be om hans välfärd i livet efter detta, och en högtidlig procession arrangerades där den kejserliga läraren ledde alla buddhistmunkar för att förrätta buddhistceremonier under sju dagar i Datiuanyuan Yansheng templet, medan taoistmunkar upprättade offeraltare i de fyra palatsen i Yuxu, Tianbao, Taiyi och Wanshou för hennes räkning. 

Hennes make avled 1329. Hon överlevde hans död, då det noteras att siden tilldelades hennes hushåll under år 1330. Samma år godkände hon publiceringen av Huous berömda kokbok Yin-shanZhengyao (1330). För att säkra kejsar Aratnadaras troninnehav blev hon dock mördad samma år, samtidigt som Toghon Temur av samma skäl förvisades till Korea, i maj 1330, på order Budashiri. Hon hade före sin avrättning anklagat Budashiri för att ha mördat hennes make.

Referenser

 George Qingzhi Zhao, Marriage as Political Strategy and Cultural Expression: Mongolian Royal ...
 Denis C. Twitchett, Herbert Franke, John King Fairbank, The Cambridge History of China: Volume 6, Alien Regimes and Border States ...
 Mary Ellen Snodgrass, World Food: An Encyclopedia of History, Culture and Social Influence from ...

Födda okänt år
Avlidna 1330
Kvinnor
Kinesiska kejsarinnor
WP:Projekt Kina
Personer i Kina under 1300-talet
12335 Tatsukushi

12335 Tatsukushi eller 1992 WJ3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 21 november 1992 av den japanska astronomen Tsutomu Seki vid Geisei-observatoriet. Den är uppkallad efter Tatsukushi, en strand på södra delen av ön Shikoku.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av T Seki
Astronomiska upptäckter 1992
Jacob Sneckenberg

Jacob Sneckenberg (före adlandet Schnack), född 25 juli 1625 i Nyköping, död 7 augusti 1697 i Stockholm, var en svensk ämbetsman.

Jacob Sneckenberg var son till borgmästaren i Nyköping Olof Pedersson Schnack. Han bedrev omfattande studier, bland annat vid universiteten i Greifswald och Rostock. Sneckenberg uppges först ha blivit häradshövding på Åland, var anställd i Kansliet 1651–1653 och fiskal i Bergskollegium 1655–1660 samt blev revisionssekreterare 1665. Han adlades 1673. 1675 utnämndes han, på förslag av Kammarkollegiets chef Lorentz Creutz den äldre till räntmästare. Han kom därigenom att inneha ha posten under de år de den statsfinansiella förvirringen i samband med skånska kriget var som störst. Utnämningen hängde samma med en omorganisation av den centrala penningförvaltningen, som syftade till att dra in kronans viktigaste penninginkomster i banken under räntmästarens administration. Reformen riktade sig närmast mot generaltullförvaltaren Joel Gripenstierna, som försäkrats om att få tillgodogöra sig sina förskott till kronan genom avkastningar på stora sjötullsmedlen. Sneckenberg kom också genast i häftig konflikt med Gripenstierna. Då Sneckenberg inte ansåg sig ha fått tillräckligt stöd av Kammarkollegiet, försökte han genom sina förbindelser i fältkansliet misstänkliggöra kollegiet på högsta ort. Detta väckte stark indignation inom kollegiet, som dock med hänsyn till krediten avstod från åtgärder mot Sneckenberg. 1676 infann sig riksmarskalken Johan Gabriel Stenbock i kollegiet med order om Sneckenbergs avsättande. En deputation från kollegiet avsändes till fältlägret för att söka upphäva beslutet. Det lyckades, sedan Sneckenberg lovat att sända 50.000 daler silvermynt till kronan. På nyåret 1679 gjorde Sneckenberg stora ansträngningar för att få kontrollen över subsidieförvaltningen, vilken då sköttes av Gripenstierna och hans bröder, men det lyckades inte. Sneckenberg avgick som räntmästare 1682, antagligen i samband med att han ställdes till ansvar för sin förvaltning inför kammarkommissionen. Han verkar inte ha drabbats av allvarligare efterräkningar. Under flera år var han ivrigt sysselsatt med att försöka få ersättning för de stora förskott han enligt egen mening gjort kronan under sin tjänstgöring som räntmästare. I början av 1680-talet satsade han stort kapital på kopparaffärer i Falun.

Referenser

Noter 

Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Personer från Nyköping
Födda 1625
Avlidna 1697
Män
Jonas Zachariæ Torpadius

Jonas Zachariæ Torpadius, född 1624 i Torpa församling, Östergötlands län, död 15 mars 1670 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Jonas Torpadius föddes 1624 i Torpa församling. Han var son till kyrkoherden Zacharias Jonæ Torpadius och Ingeborg Larsdotter. Torpadius blev 1651 student vid Uppsala universitet och prästvigdes 1664. Han blev 1664 kyrkoherde i Torpa församling. Torpadius avled 1670 i Torpa församling.

Familj
Torpadius var gift med Brita Mårtensdotter. Efter Torpadius död gifte hon om sig med Anders Gunnarsson på Marek i Asby församling.

Källor

Noter 

Män
Födda 1624
Avlidna 1670
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Torpa socken, Östergötland
Israel Zachariæ Torpadius

Israel Zachariæ Torpadius, född 1638 i Torpa församling, Östergötlands län, död 20 december 1684 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Israel Torpadius föddes 1638 i Torpa församling. Han var son till kyrkoherden Zacharias Jonæ Torpadius och Ingeborg Larsdotter. Torpadius blev 1658 student vid Uppsala universitet och prästvigdes 11 december 1668. Han blev 1 juli 1672 kyrkoherde i Torpa församling. Torpadius avled 1684 i Torpa församling.

Familj
Torpadius gifte sig 12 juni 1670 med Margareta Hval (1648–1732). Hon var dotter till kyrkoherden Elias Hval i Linderås församling. De fick tillsammans barnen fogden Zacharias Torpadius (född 1671) på Narva slott, auditören Samuel Torpadius (född 1672) i Karlskrona, Elias Torpadius (1673–1679), kyrkoherden Jonas Torpadius i Kristbergs församling, Ingeborg Torpadius (1676–1678), kyrkoherden Andreas Torpadius (född 1678) i Hägerstads församling, borgmästaren Elias Torpadius (1680–1747) i Stockholm, Anna Torpadius (född 1680) och Daniel Torpadius (född 1682). Efter Torpadius död gifte Margareta Hval om sig med kyrkoherden Nicolaus Reftelius i Torpa församling och senare med kyrkoherden Bartholdus Kuuse i Torpa församling.

Källor

Noter 

Män
Födda 1638
Avlidna 1684
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Torpa socken, Östergötland
Zacharias Jonæ Torpadius

Zacharias Jonæ Torpadius, född 1597 i Torpa församling, Östergötlands län, död 22 juli 1663 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Zacharias Torpadius föddes 1597 i Torpa församling. Han var son till kyrkoherden J. N. Torpadius. Torpadius prästvigdes 2 augusti 1622 och blev pastorsadjunkt i Torpa församling. Han var adsumens vid prästmötet 1624. År 1633 blev han kyrkoherde i Torpa församling. Han avled 1663 i Torpa församling.

Familj
Torpadius var gift med Ingeborg Larsdotter (död 1672). De fick tillsammans barnen kyrkoherden Jonas Torpadius (1624–1670) i Torpa församling, Elisabet Torpadius (född 1625) som var gift med kyrkoherden Haqvinus Kylander i Vist församling, Brita Torpadius (född 1630) som var gift med kontraktsprosten Magnus Petris Sundius i Asby församling, kyrkoherden Israel Torpadius (1638–1684) i Torpa församling, Sara Torpadius (född 1642) som var gift med kyrkoherden Nicolaus Magni Egbyensis i Västra Ryds församling, assessorn Lars Torpadius (1644–1694) i Göta hovrätt, Kristina Torpadius som var gift med kyrkoherden Sveno Svenonis Höök i Adelövs församling, kyrkoherden Daniel Torpadius i Vireda församling och Katarina Torpadius (död 1677) som var gift med majoren Jonas Rudman.

Källor

Noter 

Män
Födda 1597
Avlidna 1663
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Torpa socken, Östergötland
Rue du Chevalier-de-Saint-George

Rue du Chevalier-de-Saint-George är en gata på gränsen mellan Quartier de la Place-Vendôme i första arrondissementet och Quartier de la Madeleine i åttonde arrondissementet i Paris. Gatan är uppkallad efter den franske violinisten och dirigenten Joseph Bologne (1745–1799), känd under namnet Chevalier de Saint-Georges. Rue du Chevalier-de-Saint-George börjar vid Rue Saint-Honoré 404–408 och slutar vid Rue Duphot 21.

Bilder

Omgivningar
Église de la Madeleine
L'Opéra Garnier
Place Vendôme

Kommunikationer
  Tunnelbana – linjerna    – Madeleine
  Busshållplats  – Paris bussnät, linjerna

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Gator i Paris första arrondissement
Gator i Paris åttonde arrondissement
Quartier de la Place-Vendôme
Quartier de la Madeleine
1807 i Paris
Michail Krug

Michail Vladimirovitj Vorobyov (Ryska: Михаил Владимирович Воробьёв;, också känd som Michail Krug (aka Michael Cirkeln) (Ryska: Михаил Круг),  född 7 april 1962, död 1 juli 2002, var en rysk sångare. Han var en av de mest kända sångerna inom blatnaja pesnja (блатна́я пе́сня), en genre som har varit populär i Ryssland sen början av 1900-talet.

Diskografi

Män
Födda 1962
Avlidna 2002
Ryska sångare under 1900-talet
Personer från Tver
Hjalmar Nilsson Wadstrand

Hjalmar Johan Albin Nilsson Wadstrand, född 29 augusti 1877 i Vadensjö socken, död 7 februari 1944 i Stockholm, var en svensk byggnadsingenjör och byggmästare.

Biografi

Wadstrand var son till snickaren Anders Nilsson och Johanna Persdotter. Han tog sig efternamnet Wadstrand efter sin hemort Wadensjö (Vadensjö). Han studerade vid byggnadsyrkesskolan i Stockholm och var därefter 1902–1911 verkmästare hos byggmästaren Johan Gottfrid Thorén. Han godkändes som byggmästare av Stockholms byggnadsnämnd 1907 och började egen verksamhet 1911 samt blev medlem i Stockholms Byggmästareförening 1918.

Bland hans arbeten märks villafastigheten Tofslärkan 3 vid Odengatan 11 i Lärkstaden som han uppförde för egen räkning 1912 efter ritningar arkitekt Victor Bodin. Huset sålde han till Karl Staaff (Sveriges statsminister 1905–1906 och 1911–1914) som bodde där till sin död 1915. Wadstrand uppförde även 1918–1919 kasernerna för Svea ingenjörkår vid Frösundavik.

Familj
Wadstrand var yngre bror till byggmästaren Nils Andersson Wadsjö som också var verksam i Stockholm. Vid sin död 1944 var Wadstrand bosatt i fastigheten Trumslagaren 11, Karlaplan 14, som han ägde sedan den uppfördes 1925 av honom  tillsammans med Granit & Beton AB. Han gravsattes den 16 februari 1944 på Norra begravningsplatsen.

Utförda arbeten (urval)
Här uppges ursprungliga fastighetsbeteckningar och gatuadresser.
Opalen 4, Kungsklippan 5 (1911)
Tofslärkan 3, Odengatan 7B (1912)
Vingråena 40, Tegnérlunden 9 (1914)
Svea ingenjörkårs kaserner vid Frösundavik (1918-1919)
Musketören 12 och 13, Lützengatan 6-8 (1923)
Trumslagaren 7, Karlaplan 18 (1924)
Trumslagaren 11, Karlaplan 14 (1925)

Referenser

Noter

Källor
Svenskt porträttarkiv: Hjalmar Wadstrand

Externa länkar

Svenska entreprenörer under 1900-talet
Svenska byggmästare under 1900-talet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Byggmästare i Stockholm
Födda 1877
Avlidna 1944
Män
Personer från Vadensjö socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
David Wettrenius

David Wettrenius, född 21 november 1688 i Frinnaryds församling, Jönköpings län, död 13 februari 1744 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
David Wettrenius föddes 1688 i Frinnaryds församling. Han var son till kyrkoherden Emundus Wettrenius och Anna Ekerman i Höreda församling. Wettrenius blev 1709 student vid Uppsala universitet och avlade 1719 filosofisk magisterexamen. Han prästvigdes 29 mars 1718 och blev pastorsadjunkt i Linköpings församling. Den 17 augusti 1727 blev han kyrkoherde i Torpa församling, tillträdde 1728. Han avled 1744 i Torpa församling.

Familj
Wettrenius gifte sig 16 januari 1722 med Apollonia Loefgreen (1704–1737). Hon var dotter till kyrkoherden Petrus Loefgreen och Maria Lithmang i Torpa församling.

Bibliografi
1715 – De mensa Romana.
1718 – Imperium domesticum.

Källor

Noter 

Män
Födda 1688
Avlidna 1744
Svenska präster under 1700-talet
Personer från Frinnaryds socken
Martin Strobel

Martin Strobel, född 5 juni 1986 i Rottweil, är en tysk tidigare handbollsspelare (mittnia).

Strobel spelade 147 landskamper och gjorde 170 mål för Tysklands landslag, med EM-guld 2016 och OS-brons 2016 som främsta meriter. Som junior tog han UEM-guld 2006 och UVM-silver 2007, där båda finalerna spelades mot Sverige. Vid båda mästerskapen utsågs Strobel till turneringens bästa mittnia.

Klubbar 
  HBW Balingen-Weilstetten (2005–2008)
  TBV Lemgo (2008–2013)
  HBW Balingen-Weilstetten (2013–2020)

Externa länkar 

Födda 1986
Levande personer
Män
Personer från Rottweil
Tyska handbollsspelare
Europamästare i handboll
Tyska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Tyskland
Tävlande i handboll vid olympiska sommarspelen 2016
Spelare i HBW Balingen-Weilstetten
Spelare i TBV Lemgo
Tyska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Baden-Württemberg
Petrus Petri Loefgreen

Petrus Petri Loefgreen, född 8 oktober 1666 i Linköpings församling, Östergötlands län, död 24 maj 1726 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Petrus Loefgreen föddes 1666 i Linköpings församling. Han var son till domprosten Petrus Simonius Löfgren och Apollonia Danckward. Loefgreen blev 1684 student vid Uppsala universitet och prästvigdes 1694. Han blev 1694 skvadronspredikant vid östgöta kavalleriregemente och 1700 regementspastor vid regementet. År 1702 blev han kyrkoherde i Torpa församling. Loefgreen avled 1726 i Torpa församling.

Familj
Loefgreen gifte sig 18 februari 1703 med Maria Lithmang (1684–1728). De fick tillsammans barnen Apollonia Loefgreen (1704–1737) som var gift med kyrkoherden David Wettrenius i Torpa församling, Elisabet Loefgreen (1706–1730) och studenten Petrus Loefgreen (1711–1740).

Källor

Noter 

Män
Födda 1666
Avlidna 1726
Svenska präster under 1600-talet
Svenska präster under 1700-talet
Präster från Linköping
S/S Turist

S/S Turist var en tidigare svensk ångslup för huvudsakligen persontransporter åt Ronneby Ångslups AB på Ronnebyån samt traden till Bökevik. Ursprungligen gick fartyget med varvsnummer 143 under namnet Loftahammar men döptes år 1902 om till Åsunden och därefter 1903 återigen om till Turist. Kort därefter detta såldes fartyget av Åsundens Ångbåts AB fartyget för 7.000 kronor till Ronneby Ångslups AB. Det var sedan hos detta bolag som fartyget tjänade sin verksamma tid fram till 1934 då det skrotades i Karlshamn och fartyget höggs upp.

Referenser

Tryckta källor

Digitala källor
 Riksantikvarieämbetet om S/S Turist
 Skärgårdsbåtar.se om S/S Turist

Noter

Svenska ångfartyg
Fartyg sjösatta 1877
Fartyg byggda i Oskarshamn
Viktor Villner

Karl Viktor Villner, född 8 oktober 1849 i Lekeryds församling, Jönköpings län, död 20 december 1936 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Viktor Villner föddes 1849 i Lekeryds församling. Han var son till hemmansägaren Peter Larsson och Maja Elisabet Johannesdotter. Villner blev 1870 student vid Uppsala universitet och avlade 15 december 1871 teoretisk teologisk examen, samt 27 maj 1872 praktisk teologisk examen. Han prästvigdes 12 juli 1872 och blev 26 oktober 1874 komminister i Eksjö landsförsamling, tillträde 1876. Den 8 december 1883 avlade han pastoralexamen och blev 29 april 1886 regementspastor vid Smålands grenadjärkår. Villner blev 12 december 1891 kyrkoherde i Torpa församling, tillträde 1894 och var från 1903 till 1904 folkskoleinspektör. Från 12 december 1917 till 1925 var han kontraktsprost i Ydre kontrakt. Villner avled 1936 i Torpa församling.

Familj
Villner gifte sig 28 december 1880 med Adolfina Fredrika Sofia Almqvist (1860–1916). Hon var dotter till kaptenen Johan Ludvig Vilhelm Almqvist och Eva Charlotta Printzen. De fick tillsammans barnen kamreren Viktor Villner (född 1882) på Hässleby sanatorium, redaktören Anna Lotten Villner (född 1884) i Stockholm, Ernst Vilhelm Villner (1890–1900), kontoristen Alf Folke Hilding Villner (född 1896) och ingenjören Kaj Yngve Villner (1897–1929).

Bibliografi
Socialismen.
Prästen och fattigvården.
I allvarstider (ur Kyrklig Tidskrift 1901 och 1910).
Påskdagen 1906 i S. Pietro.
Prosten J. Janzon.
Torpa prästgård.
Adolf Stäcker.
Fosterlands kärlek.
Siffror som tala (ur julhälsningarna 1906–1909).
Uppsatser i tidskrifter och tidningar.

Källor

Noter 

Män
Födda 1849
Avlidna 1936
Svenska präster under 1800-talet
Svenska präster under 1900-talet
Personer från Lekeryds socken
Svenska kontraktsprostar
Folkskoleinspektörer
Nicolaus Petri Reftelius

Nicolaus Petri Reftelius, född 1654 i Norra Vi församling, Östergötlands län, död 4 maj 1687 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Nicolaus Reftelius föddes 1654 i Norra Vi församling. Han var son till kyrkoherden P. J. Reftelius. Reftelius blev 1673 student vid Kungliga Akademien i Åbo och 1676 student vid Uppsala universitet. Han prästvigdes 18 juni 1686 och blev 1686 kyrkoherde i Torpa församling. Reftelius avled 1687 i Torpa församling.

Familj
Reftelius gifte sig 17 augusti 1686 med Margareta Hval (1648–1732). Hon var dotter till kyrkoherden Elias Hval och Elisabeth Zachrisdotter Brythzenia i Linderås församling. Margareta Hval hade tidigare gift med kyrkoherden i Israel Zachariæ Torpadius i Torpa församling. Hval och Reftelius fick tillsammans sonen studenten Nicolaus Reftelius (född 1687) vid Uppsala universitet. Efter Reftelius död gifte Hval om sig med kyrkoherden Bartholdus Kuuse i Torpa församling.

Källor

Noter 

Män
Födda 1654
Avlidna 1687
Svenska präster under 1600-talet
Personer från Norra Vi socken
Bartholdus Laurentii Kuuse

Bartholdus Laurentii Kuuse, född 1654, död 19 april 1696 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Bartholdus Kuuse föddes 1654. Han var son till fogden Lars Kuuse och Cecilia Duræus i Tuna församling. Kuuse blev 1675 student vid Uppsala universitet och prästvigdes 1688. Han blev 1688 kyrkoherde i Torpa församling. Kuuse avled 1696 i Torpa församling.

Familj
Kuuse gifte sig 14 augusti 1688 med Margareta Hval (1648–1732). Hon var dotter till kyrkoherden Elias Hval och Elisabeth Zachrisdotter Brythzenia i Linderås församling. Margareta Hval hade tidigare gift med kyrkoherden i Israel Zachariæ Torpadius i Torpa församling och kyrkoherde Nicolaus Reftelius i Torpa församling.

Bibliografi
1683 – De fortuna.

Källor

Noter 

Män
Födda 1654
Avlidna 1696
Svenska präster under 1600-talet
Linus Olsson (ishockeyspelare)

Linus Olsson, född 14 mars 1991 i Växjö, är en svensk före detta ishockeyspelare som spelat i Hockeyallsvenskan, Hockeyettan och norska Fjordkraftligaen. Olssons moderklubb är Tingsryds AIF och där spelade han hela juniortiden. Säsongen 2011/12 skrev han kontrakt med Tingsryd för spel i Hockeyallsvenskan. Säsongerna som följde spelade han i Hockeyettan bl.a. med Tingsryd som flyttats ner, men också fyra säsonger med Nybro Vikings IF där han var assisterande lagkapten i två säsonger. Övriga lag i Hockeyettan som Olsson spelat med är Olofströms IK, Kallinge/Ronneby IF och Mörrums GoIS IK. Dessutom spelade han en säsong i norska Fjordkraftligaen för Kongsvinger Knights.

Klubbkarriär

Referenser 
 

Födda 1991
Idrottare från Växjö
Levande personer
Män
Spelare i KRIF Hockey
Spelare i Mörrums GoIS
Spelare i Nybro Vikings
Ishockeyspelare i Olofströms IK
Spelare i Tingsryds AIF
Svenska idrottare under 2000-talet
Svenska ishockeyspelare
Jevgenij Jorkin

Jevgenij Jorkin, född 23 augusti 1932 i Noginsk, död 13 november 1982, var en sovjetisk ishockeyspelare.

Han blev olympisk bronsmedaljör i ishockey vid vinterspelen 1960 i Squaw Valley.

Källor 

Sovjetiska ishockeyspelare
Sovjetiska olympiska bronsmedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1960 från Sovjetunionen
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1960
Olympiska bronsmedaljörer 1960
Personer från Noginsk
Födda 1932
Avlidna 1982
Män
S/S Ronneby

S/S Ronneby var en tidigare svensk ångslup för huvudsakligen persontransporter åt Ronneby Ångslups AB på Ronnebyån med slutdestination vid Karön i Blekinge skärgård. Fartyget beställdes den 26 januari år 1870 av Ronneby Ångslups AB hos Lindholmens varv i Göteborg. Byggnadskostnaden uppgick till 9.700 riksdaler och fartyget kunde levereras den 16 maj samma år. Efter sjösättning i Göteborg avgår fartyget mot Ronneby via Göta kanal och Kalmar innan det anländer vid sin nya hemmahamn den 26 maj 1870. S/S Ronneby sätts genast i trafik och tjänstgör vid Ronneby Ångslups AB ända till juni månad år 1888 då fartyget säljs vidare till Ljunggrens verkstad i Kristianstad som delbetalning för den nya ångslupen S/S Freja.

Referenser

Tryckta källor

Digitala källor
 Skärgårdsbåtar.se om S/S Ronneby

Noter

Svenska ångfartyg
Fartyg sjösatta 1870
Fartyg byggda i Göteborg
XO-3

XO-3 är en ensam stjärna i södra delen av stjärnbilden Giraffen. Den har en skenbar magnitud av ca 9,8 och kräver ett teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 1 på ca 5,0 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 660 ljusår (ca 200 parsek) från solen. Den rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca -12 km/s.

Egenskaper
XO-3 är en gul till vit stjärna i huvudserien av spektralklass F3 V. Den har en massa som är ca 1,2 solmassor, en radie som är ca 1,4 solradier och har ca 2,9 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 6 400 K. Sökning efter en följeslagare med adaptiv optik på MMT Observatory gav negativt resultat.

Planetsystem
År 2007 upptäcktes med användning av transitmetoden en exoplanet, XO-3 b, som kretsar kring stjärnan. Detta objekt kan klassas som en brun dvärg på grund av dess stora massa.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/123551/xo3.
 

		
Stjärnbilden Giraffen
Huvudseriestjärnor klass F
Bruna dvärgar
Planetpassage-variabler
Solsystem
Daesowon-myeon

Daesowon-myeon (koreanska: 대소원면) är en socken i den centrala delen av Sydkorea,  km sydost om huvudstaden Seoul. Den ligger i kommunen Chungju i provinsen Norra Chungcheong.

Källor

Indelningar i Norra Chungcheong
Ericus Petri Hahl

Ericus Petri Hahl, född 1651, död 3 maj 1700 i Torpa församling, Östergötlands län, var en svensk präst.

Biografi 
Ericus Hahl föddes 1651. Han var son till kyrkoherden P. B. Hahl i Sunds församling. Hahl blev 1670 student vid Uppsala universitet och prästvigdes 4 februari 1684. Han blev 1684 krigspräst i östgöta infanteriregemente och 1697 kyrkoherde i Torpa församling. Han avled 1700 i Torpa församling.

Familj
Hahl gifte sig 1697 med Margareta Reftelius (1666–1711). Hon var dotter till kontraktsprosten P. J. Reftelius i Norra Vi församling. Efter Hahls död gifte Reftelius om sig med komministern Jonas Normander i Stora Åby församling och komministern Johannes Johannis Wåhlblom i Ödeshögs församling.

Källor

Noter 

Män
Födda 1651
Avlidna 1700
Svenska präster under 1600-talet
Svenska präster under 1700-talet
Joshua Berger

Joshua Berger, född 1998 i Sundsvall, är en svenskitaliensk ishockeyspelare som spelar för HC Merano i Alps Hockey League. Bergers moderklubb är Frölunda HC och de sista åren som junior spelade han med dem. Dessförinnan spelade han med Mora IK, Borås HC och Hanhals IF. Säsongen 2018/19 fick han kontrakt med Asplöven HC i Hockeyettan, men bytte klubb mitt under säsongen till Helsingborgs HC i samma liga. Säsongen därpå spelade han för Nybro Vikings och Grums IK. Året därpå var han tillbaka i Hanhals IF. Till säsongen 2021/22 skrev han kontrakt med Alleghe Hockey i Italian Hockey League och inför säsongen 2022/23 med HC Merano i Alps Hockey League.

Klubbkarriär

Referenser 
 

Födda 1998
Idrottare från Sundsvall
Italienska idrottare under 2000-talet
Italienska ishockeyspelare
Levande personer
Män
Spelare i Alleghe Hockey
Spelare i Asplöven HC
Spelare i Grums IK
Spelare i Hanhals Hockey
Spelare i HC Merano
Spelare i Helsingborgs HC
Spelare i Nybro Vikings
Svenska idrottare under 2000-talet
Svenska ishockeyspelare