kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ubayda

Ubayda, död efter 830, var en arabisk Qiyan-musiker (tembûr och pandura) och sångare. 

Hennes far var slav hos kalifens guvernör i Egypten, Abdallah ibn Tahir al-Khurasani. Hon undervisades i tembûr-spel av Al-Zabaidi al-Tunburi. 
Efter sina föräldrars död köptes hon av Ali ibn al-Faraj al-Jahhi, med vilken hon fick en son. Som slav arbetade hon som professionell musiker, sångerska och kurtisan och tjänade en förmögenhet på rika älskare. 

Ubayda beskrevs som sin samtids mest framträdande instrumentalist. Hon var berömd i Arabvärlden för sitt tembûr-spel, och hennes manliga rival Masdud vägrade tävla med henne i rädsla för att hon skulle vinna, och musikern Ishaq al-Mawsili sade om henne, att "Den som önskar överträffa Ubayda i tembûr-spel skulle enbart skapa oväsen".

Referenser

Födda okänt år
Kvinnor
Avlidna 800-talet
Qiyan
Musiker
Konstnärer under 800-talet
Personer i Egypten under 800-talet
Lennart Neckman

Lennart Neckman, född 1918 i Överkalix, död 1992, var en svensk officer, företagsledare och politiker (moderat). Neckman var kommunstyrelsens ordförande och kommunalråd i Österåker - Vaxholms kommun från 1962 till 1976. Neckman har gett namn till Lennart Neckmans väg i Åkersberga.

Referenser

Noter 

Män
Födda 1918
Avlidna 1992
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Överkalix socken
Kommunalråd i Österåkers kommun
Svenska moderata kommunalråd
Wassoulou

Wassoulou, även Wassulu, Wassalou och Ouassalou, är 
ett kulturområde och en historisk region i Wassoulouflodens dalgång i Västafrika. Området ligger runt den punkt där länderna Mali, Sierra Leone, Elfenbenskusten och Guinea möts. Det omfattar delar av sydöstra Mali, nordvästra Elfenbenskusten, och östra Guinea och begränsas af floderna Niger mot nordväst och  Sankarani mot öst.

Omkring  personer bor i Wassoulou som är känt för sin speciella musikstil. Befolkningen är multikulturell med en blandning av olika etniska grupper såsom  madinka och nomadfolket fulani. Mellan 1870 och 1898 ingick Wassoulou i det muslimska Wassoulouriket som styrdes av kung Samori från huvudstaden Bissandougou.

Källor

Kultur i Mali
Kultur i Elfenbenskusten
Kultur i Guinea
Malis geografi
Franska Västafrika
Guineas geografi
Wassoulou (musik)

Wassoulou (bambara: Wasulo) är en  musikstil som har sitt ursprung i det västafrikanska området Wassoulou.
Den framförs huvudsakligen av kvinnor och texterna handlar om barnafödande, fertilitet och polygami. Sången ackompanjeras vanligen med traditionella stränginstrument som soku,  bolon och ngoni samt 
slagverk som djembe och karinyan. Framförandet är ofta passionerat och empatiskt och sjungs som call and response.
Bland de maliska sångerskor som introducerade Wassouloumusiken i västvärlden kan nämnas Fatoumata Diawara och Oumou Sangaré.

Källor

Musik i Mali
Ulayya bint al-Mahdi

Ulayya bint al-Mahdi, född 777, död 825, var en abbasidisk prinsessa, poet och musiker. 

Hon var dotter till den abbasidiska kalifen Al-Mahdi och hans slavkonkubin Maknuna och syster till kalifen Harun al-Rashid. Hon gifte sig med guvernör Musa ibn Isa ibn Musa al-Hashimi. 

Hon skrev dikter menade att sjungas, ofta med motiv kring kärlek, vänskap och hemlängtan, samt förhärligande av kaliferna. 

Att skriva dikter och komponera musik tillhörde de få områden där muslimska fria kvinnor kunde vinna berömmelse. Eftersom hon var en fri muslimsk kvinna kunde hon inte uppträda för andra än vid familjemottagningar vid hovet i kalifatet. Detta för att undvika anklagelser om oanständighet och jämförelser med kvinnliga slavkurtisaner som jawaris och qiyan.  Vid ett tillfälle sjöng hon duett med sin bror kalifen. Vid ett annat skrev hon kärleksdikter på uppdrag av sin svägerska Zubaidah bint Ja`far, som sedan framfördes av 2000 slavkvinnor för hennes bror kalifen, för att vända hans uppmärksamhet från en av hans favoritkonkubiner tillbaka till svägerskan.

Referenser

Födda 777
Kvinnor
Avlidna 825
Konstnärer under 800-talet
Abbasider
Prinsessor
Personer i Abbasidkalifatet
Tibors de Sarenom

Tibors de Sarenom, född 1130, död efter 1198, var en fransk (occitansk) trubadur. 

Hon är den tidigast kända kvinnliga trubadur, trobairitz, som finns dokumenterad. Endast en enda av hennes visor finns bevarade. Hon tycks ha haft stort anseende i sin samtid. Under 1200-talet nämns hon som domare i en poesitävling.

Referenser

Födda 1130
Kvinnor
Avlidna okänt år
Trubadurer
Personer i Frankrike under 1100-talet
Medeltidens kompositörer
Mary Potter

Mary Potter, född 22 november 1847 i Bermondsey, London, död 9 april 1913 i Rom, var en engelsk romersk-katolsk nunna och grundare av Sisters of the Little Company of Mary. Hon förklarades som vördnadsvärd av påve Johannes Paulus II den 8 februari 1988.

Källor

Webbkällor

Externa länkar

Vördnadsvärda personer
Kvinnor
Födda 1847
Avlidna 1913
Personer från Bermondsey
Engelska nunnor
Personer i England under 1800-talet
Personer i England under 1900-talet
Grundare av katolska ordnar, sällskap och institut
Personer förklarade som vördnadsvärda av påve Johannes Paulus II
Nucleornis insolitus

Nucleornis insolitus är en utdöd fågel i familjen pingviner inom ordningen pingvinfåglar. Den beskrevs 1979 utifrån fossila lämningar från pliocen funna i Sydafrika.

Referenser 

Pingviner
Utdöda fågelarter
Spheniscus urbinai

Spheniscus urbinai är en utdöd fågel i familjen pingviner inom ordningen pingvinfåglar. Den beskrevs 2002 utifrån fossila lämningar från miocen funna i Peru.

Referenser 

Pingviner
Utdöda fågelarter
Presbychen abavus

Presbychen abavus är en utdöd fågel i familjen änder inom ordningen andfåglar. Den beskrevs 1930 utifrån fossila lämningar från miocen funna i Kalifornien, USA.

Referenser 

Änder
Utdöda fågelarter
Eremochen russelli

Eremochen russelli är en utdöd fågel i familjen änder inom ordningen andfåglar. Den beskrevs 1961 utifrån fossila lämningar från miocen funna i Oregon, USA.

Referenser 

Änder
Utdöda fågelarter
Sharganetta mongolica

Sharganetta mongolica är en utdöd fågel i familjen änder inom ordningen andfåglar. Den beskrevs 2011 utifrån fossila lämningar från miocen funna i Mongoliet.

Referenser 

Änder
Utdöda fågelarter
Australotadorna alecwilsoni

Australotadorna alecwilsoni är en utdöd fågel i familjen änder inom ordningen andfåglar. Den beskrevs 2009 utifrån fossila lämningar från sen oligocen funna i Australien.

Referenser 

Änder
Utdöda fågelarter
9056 Piskunov

9056 Piskunov eller 1992 EQ14 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 1 mars 1992 av UESAC vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter astronomen Nikolai Piskunov.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Agnia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Agnia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av UESAC
Astronomiska upptäckter 1992
HD 56577

HD 56577 eller 145 Canis Majoris är en ensam stjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Stora hunden. Den har en skenbar magnitud av ca 4,79 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 2 på ca 1,4 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 2 300 ljusår (ca 700 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 28 km/s.

Egenskaper
HD 56577 är en orange till röd jättestjärna av spektralklass K4 III, eller superjätte av spektralklass K3 Ib. Den har en radie som är ca 240 solradier och har ca 5 250 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 3 900 K.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/35210/hd56577.

 

		
Stjärnbilden Stora hunden
HR-objekt
HD-objekt
Orangea superjättar
Orangea jättar
9055 Edvardsson

9055 Edvardsson eller 1992 DP8 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 februari 1992 av UESAC vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter den svenske astronomen Bengt Edvardsson.

Asteroiden har en diameter på ungefär 8 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av UESAC
Astronomiska upptäckter 1992
René Binder

René Binder, född den 1 januari 1992 i Innsbruck är en österrikisk racerförare. Han är brorson till racerföraren Hans Binder.

Källor
 Driver Database.

Externa länkar 
Officiell webbplats 

Födda 1992
Österrikiska racerförare
IndyCar-förare
GP2-förare
Formula Renault 3.5 Series-förare
Tyska F3-mästerskapsförare
Asian Le Mans Series-förare
Män
Levande personer
Personer från Innsbruck
Österrikiska idrottare under 2000-talet
Konrad Leonard Hellqvist

Konrad Leonard Hellqvist, född 11 april 1864 i Lilla Mellösa socken, Södermanlands län, död 13 december 1940 i Risinge socken, Östergötlands län, var en svensk spelman.

Biografi
Konrad Leonard Hellqvist föddes 11 april 1864 på Hälleforsnäs bruk i Lilla Mellösa socken. Han var son till gjutaren Alexander Hellqvist och Anna Lotta Florentina Nilsdotter. Hellqvist gifte sig 1 augusti 1886 med Anna Fredrika Flodqvist och han började arbeta som gjutare på Hälleforsnäs bruk. Familjen flyttade 1904 till Finspång och började arbeta på metallverken som gjutare. Han kom sedan att bli metallarbetare där. Hellqvist avled 13 december 1940 i Risinge socken av lunginflammation. 

Hellqvist farfar Sven Hellqvist var spelman. Hellqvist började spela när han var sju år gammal och vid tio års ålder började han spela till danser. År 1875 fick han riktiga strängar till sin fiol av rallaren Lenngren som också lärde honom några låtar. Hellqvist hade tidigare haft strängar av tvinnat garn. Hellqvist lärdes sig några låtar av spelmannen och bonden Lars Erik Larsson i Floda socken. Under sina år har Hellqvist spelat på många bröllop och varit med på alla spelmanstävlingar i Östergötland. Han har även vunnit flera priser.

Hellqvist spelade väldigt tydligt och rent med en lätt stråkföring. Alla låtar han spelade utfördes i ett snabbt tempo. Polskor med sextondelar utfördes i =144. Bland hans repertoar fanns valser i wienervalsstil som hans farfar hade lärt honom.

Verklista

Dessa låtar upptecknades 1930 av spelmannen Olof Andersson.
Polska Spelflickans polska i A-dur. Hellqvist fick den av Lars Erik Larsson, Floda socken.
Polska i A-dur från Södermanland.
Polska i D-dur efter Sven Hellqvist. Hellqvists far sjöng ofta polskan.
Brudpolska i Bb-dur. Hellqvist brukade spela polska i sina ungdoms år tillsammans med en järnarbetare i Hällefors.
Vals Murarevalsen i F-dur efter muraren och spelmannen Boström.
Polska Skrattpolskan i D-moll efter Lars Erik Larsson. 
Polska Loppan i G-dur. Under Hellqvist barndom sjöngs polskan i Södermanland. Text: Se vad loppor mor har, se hur de hoppar och far.
Polska i Bb-dur. Text: Knister knaster knaster, käringen stekte plåster, lade på sitt sura ben. Benet te svida, gumman te gnida: aj aj aj, mitt sura ben! Gubben låg på ugnen, var så illa kommen, för han inte brännvin kunde få. Och gumman låg i aska´, hade en tår i flaska, gubben fick inte en tår ändå.
Vals i Bb-dur efter Lars Erik Larsson.
Polska i D-dur efter Lars Erik Larsson.
Polska i G-dur efter Lars Erik Larsson. 
Polska i A-dur efter Lars Erik Larsson.
Polska i A-dur efter Lars Erik Larsson.
Polska i A-dur från Södermanland.
Polska i D-dur efter handlande och spelmannen Hagberg, Hällefors.

Referenser
Folkmusikkommissionens notsamling

Noter 

Män
Svenska folkmusiker
Födda 1864
Avlidna 1940
Personer från Mellösa socken
Östgötska spelmän
Svenska musiker under 1900-talet
Svenska musiker under 1800-talet
Gruppspelet i Svenska cupen i fotboll 2020/2021

Huvudartikel: Svenska cupen i fotboll 2020/2021. För damernas gruppspel, se Gruppspelet i Svenska cupen i fotboll för damer 2020/2021

Gruppspelet i Svenska cupen i fotboll 2020/2021 spelades från den 20 februari till den 8 mars 2021. Gruppspelet bestod av 32 lag som delats upp i åtta grupper med fyra lag i varje grupp. Alla lag i varje grupp spelar mot varandra en gång. Gruppvinnare gick vidare till kvartsfinal.

Grupper

Grupp 1

Grupp 2

Grupp 3

Grupp 4

Grupp 5

Grupp 6

Grupp 7

Grupp 8

Anmärkningslista

Källor
 Svenskfotboll.se

Referenser

Svenska cupen i fotboll 2020/2021
Sudarium

Sudarium (latin "svetteduk") avser en liten duk som kan fästas vid en biskops kräkla för att denna inte skulle beröras av handen och därigenom solkas av handsvetten. Under senmedeltiden stiliserades sudariet till en trekantig duk. Det återges ofta i konsten när en biskop avbildas med kräkla.

Källor 
 

Liturgi
Hedénska gården

Hedénska gården utgörs av två byggnader i kvarteret Kronan vid Stora Torget 2–4/Kungsgatan 17/Norra Strömgatan 22 i Alingsås. Byggnaderna, som uppfördes i början av 1800-talet och byggdes ihop år 1932, är byggnadsminne sedan den 31 januari 1983.

Historia 
Det nuvarande kvarteret Kronan utgjordes under 1600-talet och 1700-talets första årtionden av två långsträckta kvartersbildningar med vardera fem genomgående tomter avdelade av en gata mellan torget och Östra Ringgatan. Flertalet av tomterna var bebyggda, medan ett par nyttjades för odling av jordfrukter. 1749 års brand innebar att den norra hälften av kvarteret, utmed nuvarande Kungsgatan, avbrändes. Kvarterets omläggning till den nuvarande utsträckningen återges i J. Forsells stadsplaneförslag från 1761. Av Th. Wästfeldts planförslag från 1876 framgår att tomtindelning och bebyggelsestruktur i stort överensstämmer med befintliga förhållanden. I Alingsås, med sin hantverks- och köpstadskaraktär, kan den sociala strukturen avläsas i bebyggelsen och dess lokalisering i förhållande till torget och huvudgatan.

Hedénska längan utgör idag en sammanhängande kvarterssida, men bestod ursprungligen av två separata timrade tvåvåningshus, uppförda under 1800-talets förra hälft. Den sammanbindande mittdelen, som är väl anpassad till den äldre empirearkitekturen, ritades 1932 av arkitekten Sigfrid Ericson. Husen är locklistpanelade och gulmålade. De båda äldre gathusen är försedda med frontespiser, medan mittpartiet är prytt med pilastrar. Knutlådor, foder och lister är vitmålade.

Den slutna planen är typisk för handelsgården och det är möjligt att avläsa förändringar i handelns struktur. I äldre tid riktade sig handeln i huvudsak mot landsbygdsbefolkningen och försiggick på den rymliga innergården. När stadsborna vid 1800-talets slut blev de viktigaste köparna, togs skyltfönstren mot gatan upp.

Beskrivning 
Kvarterets trähusbebyggelse inramar Stora Torgets östra del. Byggnaderna vänder sig mot torget med representativa fasader med pilastrar, tandsnittsfriser och frontespiser. Eftersom bottenvåningen inrymmer flera olika butiker präglar skyltarna en stor del av fasaduttrycket. Gårdsfasaderna är enkla utan någon direkt utsmyckning. Gårdsytan mellan bostadshusen och ekonomilängan är satt med gatsten. Byggnaderna är uppförda under 1800-talets förra hälft i tidstypisk panelarkitektur med empiretidens formspråk och med en yttre planläggning och funktionsdelning, som är karaktäristisk för handelsgården. Byggnaderna har gulmålade träfasader med vita snickeridetaljer och utsmyckningar. På takfallen mot gården finns takfönster. Gårdsfasaden i miljöns norra del är ombyggd och har flera olika fönstertyper.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar  

Byggnader och anläggningar i Alingsås
Byggnadsminnen i Västra Götalands län
Alingsås historia
Byggnader invigda under 1800-talet
Johan August Karlsson (spelman)

Johan August Karlsson, född 16 april 1856 i Simonstorps socken, Östergötlands län, död 14 juni 1939 i Kvillinge socken, Östergötlands län, var en svensk spelman.

Biografi

Johan August Karlsson föddes 16 april 1856 på Rodga i Simonstorps socken. Han var son till torparen Carl Andersson och Johanna Persdotter. Karlsson gifte sig första gången 21 september 1879 med Klara Charlotta Karlsdotter. Han gifte sig andra gången 10 september 1893 med Klara Sabina Flodqvist. De bodde 1900 på Torshag i Kvillinge socken och han arbetade som fabriksarbetare. Familjen flyttade 1914 till Häradssveden. Karlsson avled 14 juni 1939 i Kvillinge socken.

Karlsson fick sina låtar från skogvaktaren och spelmannen Rockström i Rodga. Karlsson började spela fiol när han var 45 år gammal. Under de 15 första åren spelade han mest religiösa sånger. Han var också medlem i missionskyrkan.

Verklista
Låtarna upptecknades 1930 av spelmannen Olof Andersson.
Polska i A-dur efter Rockström.
Polska i D-dur efter torpare Bilfeldt i Rodga.
Polska i D-dur efter Rockström.
Polska i C-dur efter Rockström. Karlsson spelade polskan på dragspel.
Polska i C-dur efter spelmannen Dahlström i Simonstorp.
Gånglåt i D-dur efter Rockström.

Referenser
Folkmusikkommissionens notsamling

Noter 

Män
Svenska folkmusiker
Födda 1856
Avlidna 1939
Personer från Simonstorps socken
Östgötska spelmän
Svenska musiker under 1900-talet
Ngoni (musikinstrument)

Ngoni, även n'goni, är ett traditionellt stränginstrument från Västafrika som påminner om en luta. Det består av en ihålig kropp av trä som är täckt med skinn från get eller nötkreatur och upp till sju strängar. Halsen är rund och saknar greppband. Ngonin spelas med fingrarna, antingen som en luta eller som en gitarr eller banjo och kroppen används som trumma. Strängarna, som vanligen är av fiskelina, är fästa vid halsen med läderremmar.

Instrumentet finns i olika storlekar med olika stämning men alla är stämda enligt den pentatoniska skalan. Ngoni spelas i stora delar av västra Afrika men förknippas mest med grioter i Mali och musikstilen Wassoulou.

Bland musiker som spelar ngoni kan nämnas Bassekou Kouyaté och Cheick Hamala Diabaté.

Källor

Stränginstrument
Mikkel Jensen (racerförare)

Ej att förväxla med fotbollsspelaren Mikkel Jensen.

Mikkel Jensen, född den 31 december 1994 i Århus är en dansk racerförare.

Källor
 Driver Database. 

Danska racerförare
Danska idrottare under 2000-talet
Asian Le Mans Series-förare
IMSA Sportscar Championship-förare
Idrottare från Århus
Män
Födda 1994
Levande personer
Patrick Kujala

Patrick Kujala, född den 15 maj 1996 i Marbella är en finländsk racerförare.

Källor
 Driver Database. 

Födda 1996
Finländska racerförare
Asian Le Mans Series-förare
Män
Levande personer 
Finländska idrottare under 2000-talet
Personer från Marbella
Nygrenska gården

Nygrenska gården utgörs av fyra byggnader i kvarteret Pärlan vid Kungsgatan 26–28/Drottninggatan 27 i Alingsås. Byggnaderna, som uppfördes under 1760–1770-talen och under 1800-talet, är byggnadsminne sedan den 31 januari 1983.

Historia 
Det timrade gathuset i två våningar är locklistpanelat och har en bostadsflygel inåt gården. Denna inrymmer vidare ett mindre bostads- och uthus av bräder och resvirke, samt en vinkelbyggd ladugårdslänga med stall, fähus, vagnsbod, två lador och höskullar. Byggnaderna är locklistpanelade och gulmålade. Den del av gården som nu innehåller affärslokal och bostad är troligen byggd under 1760- och 1770-talen. Gamla brandförsäkringshandlingar visar att den fungerat som handelsgård redan omkring år 1800. Förändringar i butiksinredningen med upptagande av skyltfönster har ägt rum under 1900-talet.

I 1828 års brandförsäkringsbrev finns en detaljerad beskrivning av samtliga byggnader. Första våningen utmed Kungsgatan innehöll två inredda rum, salubod med fasta diskar och hyllor, samt kök och förstuga.

Under 1900-talet tillkom trapphusbyggnaden på gårdssidan år 1905 och förändringar i butiksinredningen skedde 1914 och 1922. Nygrens gård har innehållit handelsbod, gästgiveri, knappnålsmakeri och även fungerat som hållställe för postdiligensen från Göteborg.

Beskrivning 
Nygrenska gården består av två fastigheter, Pärlan 4 och 9, som bildar en genomgående tomt i kvarteret. Bostadshuset är förlagt mot Kungsgatan med uthus och ekonomibyggnader mot gården. Gathuset är timrat i två våningar och är troligen uppfört under 1760- och 1770-talen. Byggnaden innehåller bostad i övervåningen och butiker i bottenvåningen. Förändringar i butiksinredningen med förstorade skyltfönster och avsågade knutskallar har successivt ägt rum under 1900-talet. Övervåningen är klädd med gulmålad locklistpanel. Bottenvåningens fasad domineras av skyltfönster och butiksentréer. Kvarvarande väggpartier är klädda med gulmålad masonit.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar  

Byggnader och anläggningar i Alingsås
Byggnadsminnen i Västra Götalands län
Alingsås historia
Byggnader invigda under 1700-talet
Alvar Ingvaldsson

Alvar Harald Ingvaldsson, född 5 augusti 1905 i Kvillinge socken, Östergötlands län, död 18 juli 1982 i Kvillinge socken, Östergötlands län, var en svensk tonsättare och riksspelman.

Biografi
Alvar Ingvaldsson föddes 5 augusti 1905 i Kvillinge socken. Han var son till Harald Agaton Ingvaldsson och Hulda Charlotta Jonsson. Han var även bror till riksspelmannen Bertil Ingvaldsson. Ingvaldsson började spela fiol när han var 17 år. Han har deltagit på spelmansstämmor och tävlingar i Östergötland. Ingvaldsson arbetade som textilarbetare. Han blev 1949 på Zornmärkesuppspelningen utnämnd till riksspelman.Ingvaldsson avled 18 juli 1982 i Kvillinge socken.

Verklista
Dessa låtar upptecknades 1930 av spelmannen Olof Andersson.
Gånglåt i G-dur för två fioler. Komponerades 1930 av Alvar Ingvaldsson till sin mor. Den andra stämman spelades av brodern Bertil.
Vals Silverbröllopsvalsen i Eb-dur. Komponerades 1928 av Alvar Ingvaldsson till föräldrarnas silverbröllop.

Referenser
Folkmusikkommissionens notsamling

Noter 

Män
Svenska folkmusiker
Födda 1905
Avlidna 1982
Personer från Kvillinge socken
Östgötska spelmän
Svenska musiker under 1900-talet
Riksspelmän
Bertil Ingvaldsson

Georg Bertil Ingvaldsson, född 22 oktober 1907 i Kvillinge socken, Östergötlands län, död 20 oktober 1985 i Kvillinge socken, Östergötlands län, var en svensk tonsättare och riksspelman.

Biografi
Bertil Ingvaldsson föddes 22 oktober 1907 i Kvillinge socken. Han var son till Harald Agaton Ingvaldsson och Hulda Charlotta Jonsson. Han var även bror till riksspelmannen Alvar Ingvaldsson. Ingvaldsson började spela fiol när han var 17 år. Han har deltagit på spelmansstämmor och tävlingar i Östergötland. Ingvaldsson arbetade som textilarbetare. Han blev 1949 på Zornmärkesuppspelningen utnämnd till riksspelman. Ingvaldsson avled 20 oktober 1985 i Kvillinge socken.

Verklista
Dessa låtar upptecknades 1930 av spelmannen Olof Andersson.
Polska Minne från Glottern i Bb-dur, komponerad 1927 av Bertil Ingvaldsson. Glottern är en sjö som låg nära Åby. 
Gånglåt i G-dur, komponerad 1930 av Bertil Ingvaldsson till farmors 80-års dag.
Vals i Bb-dur, komponerad 1926 av Bertil Ingvaldsson.

Referenser
Folkmusikkommissionens notsamling

Noter 

Män
Svenska folkmusiker
Födda 1907
Avlidna 1985
Personer från Kvillinge socken
Östgötska spelmän
Svenska musiker under 1900-talet
Riksspelmän