kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bygg flygplan med Mulle Meck

Datorspel 2000
Datorspel från Pan Vision

Bygg flygplan med Mulle Meck är ett svenskt datorspel från år 2000 som bygger på barnböckerna om Mulle Meck av George Johansson och Jens Ahlbom. Spelet utvecklades av Jens Ahlbom, George Johansson och Linn Tornérhielm på Unique Development Studios och distribuerades i Sverige av Levande Böcker och Pan Vision.

Spelet kombinerar 2D- och 3D-grafik.

Handling och upplägg 
Spelaren bygger flygplan av diverse byggdelar som man kan samla på sig genom att spela minispel och spara i sin verkstad. Med flygplanet kan man sedan flyga ut i Mulle Mecks värld. Man kan även gå ut på internet för att ladda ner extra delar.

Rollista 

 Lennart Jähkel – Mulle Meck
 Jonas Karlsson – Abraham Andersson, Brejton Börd, Raymond Räjser, Roy McCoy
 Pia Johansson – Doris Digital, Fiona Falk, systrarna Mecchi
 Börje Ahlstedt – Atle Artillerist, Ernst Eremit, Vermont Vråk
 Simon Norrthon – domaren, Erik Erzon, Richard Revers, väderuppläsaren
 Anna Pettersson – Emma Entreprenör, Gabriella Gourmet
 Gunilla Röör – Mia Minardi, systrarna Mecchi, Viola Wallmark
 Lars-Göran Persson – Grotte Grundlig, Sam Scribbler, Sampo Sunnanvind, Ture Tapp, Victor Vulcan
 Amanda Krüger – Veronica Wallmark

Mottagande 
Spelet fick ett gott mottagande av kritiker. Aftonbladets recensent Therese Granlund gav spelet 4 av 5 i betyg och skrev "Senaste Mulle Meck är välgjort och du lär dig saker samtidigt som du har roligt. Jag bara myser!". Göteborgs-Postens recensent Karin Torgny gav spelet 4 av 5 i betyg och beskrev det som likt de tidigare spelen och skrev "det är läckert att flyga högt i det blå med Mulle Meck. Det är svenskt, stillsamt, charmigt och med en go grafik som är så långt ifrån Disney som det bara går. En rejäl dos tålamod är dock ingen dålig packning. [...] Ett litet minus är att instruktionerna ur radion ibland är svåra att uppfatta, det knastrar lite väl naturtroget." TT Spektras recensent Thomas Arnroth beskrev spelet som likt tidigare spel på många sätt med ett precis lagom lyft, Arnroth kritiserade dock grafiken som han tyckte var onödigt blek och blaskig men menade ändå i slutändan att spelet hade potential att bli en svensk klassiker.

Spelet mottog pris i kategorin Lek & lär på Spelgalan 2001.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats (arkiverad)
Allsvenskan 2018

Allsvenskan 2018 kan syfta på:

Fotbollsallsvenskan 2018 (herrar)
Damallsvenskan 2018 (damer, fotboll)
Bygg hus med Mulle Meck

Datorspel 2002
Datorspel från Pan Vision

Bygg hus med Mulle Meck är ett svenskt datorspel som bygger på barnböckerna om Mulle Meck av George Johansson och Jens Ahlbom. Spelet utvecklades av Jens Ahlbom, George Johansson, Nikolina Gillgren, Niklas Billström och Johan Svensson på Gravity e-learning och distribuerades i Sverige av Levande Böcker och Pan Vision.

Handling och upplägg 
Mulle Meck kommer hem en dag och inser att hans hus har förstörts i ett stormoväder. Spelaren måste hjälpa honom bygga upp det på nytt och kan få byggmaterial genom att åka bil och båt ut till Mulles grannar och hjälpa dem med olika saker.

Rollista 

 Lennart Jähkel – Mulle Meck
 Paula McManus – Doris Digital, Marja Mört
 Jonas Inde – Erik Erzon, Fredrik Fyhr
 Börje Ahlstedt – Ernst Eremit, Svarte Sven, Suring
 Claire Wikholm – Bagar Birgit, Daisy Diesel
 Anna Pettersson – Fiona Falk, Gabriella Gormet
 Lars-Göran Persson – Sam Scribbler, Ture Tapp, Rickard Ratzenputs, Gaston Garcon, Malcolm Mjölnare
 Pelle Lind – Figge Ferrum
 Tintin Anderzon – Viola Wallmark, Mia Minardi
 Morgan Alling – Bo Barryton, Gordon van Gågg

Utgivning 
Spelet utgavs också i en samlingsutgåva med titeln Mulle Meck 10 år: jubileumsboxen tillsammans med bland annat filmen Filmen om hur Mulle Meck bygger.

Mottagande 
Spelet blev ett av de mest sålda spelen i Sverige under 2002.

Spelet fick ett positivt mottagande av kritiker. Göteborgs-Postens recensent Kerstin Eikeland gav spelet 4 av 5 i betyg skrev att spelet var lite krångligt att få igång med men tyckte det var värt att få igång det på grund av spelets "härliga grafik och goa karaktärer". Aftonbladets recensent Henrik Rudin gav spelet 4 av 5 i betyg tyckte spelet hade charmiga karaktärer, träffsäker dialog och roliga uppdrag i jakt på spännande prylar".

Norra Västerbottens recensent Gerth Hedberg skrev av spelaren känner igen sig i från tidigare spel och att spelet har mjuk och trevlig grafik som lämpar sig för nyfikna barn. Upsala Nya Tidning skrev att spelet är roligt och enkelt att förstå med trevliga figurer med bekanta röster och menade att spelet lämpade sig för yngre barn.

2003 tilldelades spelet Bologna new media prize på Bolognas barnboksmässa. Juryn förklarade sitt beslut med "Ett förtjusande äventyr, fyllt av löften från första stund... vackert tecknat... kräver problemlösning och kreativitet och inbjuder till utveckling av samarbete och kamratlig samvaro".

Referenser

Externa länkar
Upptäck rymden med Mulle Meck

Datorspel 2004
Datorspel från Pan Vision

Upptäck rymden med Mulle Meck är ett svenskt datorspel från 2004 som bygger på barnböckerna om Mulle Meck av George Johansson och Jens Ahlbom. Spelet utvecklades av Jens Ahlbom, George Johansson, Nikolina Gillgren, Niklas Billström på Pipistrello och distribuerades i Sverige av Levande Böcker.

Handling och innehåll 
Mulle Meck ärver ett observatorium och blir nyfiken om vad som finns där ute. Spelaren kan hjälpa Mulle bygga sitt rymdskepp från skrot och flyga ut i universum. Allteftersom Mulle hjälper olika människor med saker får han bättre och bättre delar till sitt rymdskepp och kan åka längre ut i universum.

Rollista 

 Lennart Jähkel – Mulle Meck
 Paula McManus – Doris Digital, Viola Wallmark
 Jonas Inde – Eric Erzon, Roboten
 Claire Wikholm – Daisy Diesel
 Anna Pettersson – Fiona Falk, Gabriella Gourmet
 Lars-Göran Persson – Sam Scribbler, Gaston Garçon, Winfried von Winkelhock
 Pelle Lind – Figge Ferrum
 Roger Westberg – Boris Borstj, Gårdon van Gågg

Mottagande 
Spelet fick ett gott mottagande av kritiker. Östgöta Correspondentens recensent Mats Ernofsson gav spelet 8 av 10 i betyg och hyllade i synnerhet grafiken, ljudet och skådespelarinsatserna och skrev "Trots att det är femte spelet i serien tycks kvaliteten och skaparglädjen aldrig sina. Med Upptäck rymden med Mulle Meck visar utvecklarna att flashig 3d-grafik inte krävs för att skapa bra spel. Man har skapat ett skönt spel med mycket fantasi och spelglädje. I detta finns en rejäl portion kunskap inbakad."

Referenser

Externa länkar
Ekebyhovs Äppelgenbank

Ekebyhovs Äppelgenbank ligger i anslutning till och öster om Ekebyhovs slott på Ekerön i Ekerö kommun, Stockholms län. Verksamheten bedrivs sedan 1998. I Ekebyhovs äppelgenbank finns idag ett 50-tal olika äppelsorter som skall säkra gamla svenska äppelsorter för framtiden.

Historik

Redan på 1620-talet, när föregångaren till dagen Ekebyhov byggdes, intresserade man sig för fruktodling. 1699 fanns flera hundra olika fruktträd på Ekebyhov. Man nämner 100 äppelträd, 68 päronträd och 3 körsbärsträd. 1781 låg inom området en fruktträdgård med 180 äkta fruktträd och ytterligare en trädgård med en stor plantskola.

År 1917 startade Johan Ihre, dåvarande ägare av Ekebyhovs slott, en trädplantskola som främst var inriktad på äppel- och päronsorter för odling i Mellansverige men även i exempelvis Finland. I mitten av 1920-talet omfattade plantskolan en areal om 16 hektar och man hade 60 000 äppel- och päronplantor.

Äppelgenbanken
Dagens äppelgenbank tillkom 1998 genom ett avtal mellan Ekerö kommun och Nordiska Genbanken. Sedan 2003 finns även ett avtal med det nationella Programmet för Odlad Mångfald (POM). Totalt finns ett 50-tal olika äppelsorter i Ekebyhovs äppelgenbank, samtliga har anknytning till Uppland och Mellansverige och alla finns beskrivna i en speciell trycksak: Äppelgenbanken i Ekebyhovsparken. 

I trädgården står omkring 130 fruktträd (äpple, päron, plommon) alla är försedda med skyltar, som redovisar namn, ursprung, härdighet och planteringsår. De flesta träden härrör från början av 1900-talet och är kompletterade 1997. För pollinering ansvarar Biodlarföreningen på Mälaröarna som har sin föreningsbigård i anslutning till fruktträdgården.

Verksamhet
Syftet med verksamheten är att bevara gamla svenska äppelsorter för framtiden. Träden skall kunna leverera sortäkta ympmaterial som sedan används för växtförädling. Sveriges Pomologiska Sällskap beskär och vårdar träden flera gånger under vårvinter och höst. Allmänheten inbjuds att följa beskärningsarbetet. På Äpplets Dag som äger rum i september ordnas fruktutställning och sortbestämning.

Äpplen mognar i Ekebyhovs Äppelgenbank

Andra svenska äppelgenbanker (urval)
Bergianska trädgården
Capellagården
Fredriksdal museer och trädgårdar
Julita gård
Linnés Hammarby

Källor
 Ekerö kommun: Äppelgenbanken på Ekebyhovs slott.
 Sveriges äppelgenbanker.

Externa länkar

Botanik
Ekerö kommun
Upplands lagsaga

Upplands lagsaga var en lagsaga som omfattade Uppland och dess härad och före 1611 även hela Norrland. Lagsagan bildades 1296 genom förening av Tiundaland (inklusive Gästriklands hundare), Attundaland och Fjärdhundraland när Upplandslagen antogs som gemensam lag. Senast 1401 ingick i lagsagan också områdena i Norrland norr om Gästrikland i lagsagan. 1563 utbröts dessa områden till egen lagsaga, som dock återgick några år senare. 1611 bildades så Norrlands lagsaga dit områdena i Norrland, inklusive Gästrikland fördes. 1616 tillfördes till Upplands lagsaga Sotholms och Svartlösa härad från Södermanlands lagsaga, men återfördes dit 1689.

I perioden 1718–1719 var lagsagan uppdelad i tre: Stockholms läns lagsaga, Uppsala läns lagsaga och Enköpings läns lagsaga. Samtidigt var Simtuna, Torstuna och Våla härader överförda till Västerås läns lagsaga. Efter återläggningen började lagsagan benämnas Upplands och Stockholm läns lagsaga. 1832 upphörde lagsagan då den delades, när häradena i Uppsala län överfördes till Västmanlands och Kopparbergs läns lagsaga som då fick namnet Upplands, Västmanlands och Kopparbergs lagsaga och häradena i Stockholms län överfördes till Södermanlands lagsaga som då fick namnet Stockholms läns, Södermanlands och Gotlands lagsaga. Alla lagsagor avskaffades sedan 31 december 1849.

Lagmän

Birger Persson (Finstaätten) 1296–1316, 1319–1327
Filip Ingevaldsson (Örnsparre) 1317–1318
Israel Birgersson 1334–1351
Magnus Gregersson (Bjälboättens oäkta gren) 1356–1358  
Karl Ulfsson (Sparre av Tofta) 1359–1407
Sten Bengtsson (Bielke) 1379
Ture Bengtsson (Bielke) d.y. 1409–1414
Nils Gustafsson (Rossviksätten) 1421–1432
Ture Stensson (Bielke) 1438–1439 (sonson till Ture Bengtsson)
Bengt Jönsson (Oxenstierna) 1440–1449 
Knut Stensson (Bielke) 1450–1551 (sonson till Ture Bengtsson)
Gustav Karlsson (Gumsehuvud) 1452–1486
Gregers Matsson (Lillie) 1490–1494
Knut Eskilsson (Banér) 1496–1516
Erik Trolle 1520–1522
Mickel Nilsson 1523–1528
Axel Andersson (Lillie af Ökna) 1530–1544
Ture Pedersson (Bielke) 1552–1577
Hogenskild Bielke 1577–1589
Clas Eriksson Fleming 1590–1597 
Magnus Brahe 1599–1633
Jakob de la Gardie 1694–1652
Johan Oxenstierna 1653–1657
Carl Gustaf Wrangel 1657–1676
Jöran Gyllenstierna 1676–1684
Nils Gripenhielm 1686–1692
Carl Gustaf Gyllencreutz 1692–1718
Upplands och Stockholm läns lagsaga
Johan Gyllencreutz 1719–1737
Henrik Hammarberg 1737–1739
Erik Wellstadius 1740–1753
Johan Fredrik Flach 1755–1759
Jacob Johan Gyllenborg 1760–1762
Carl Gustaf von Palmcrona 1762–1771
Sven Liljencrantz 1771–1775
Johan Peter Gripenbjelke 1775–1787
Christian af Stenhoff 1788–1832

Referenser

Lagsagor
Upplands historia
Norrlands lagsaga

Norrlands lagsaga var en lagsaga som omfattade landskapen i Norrland. 

Gästrikland ingick före 1611 i Upplands lagsaga och dess föregångare (Tiundaland). Landskapen Hälsingland, Medelpad, Ångermanland och Västerbotten hade under en 1300-talet en gemensam lagbok, Hälsingelagen, men bildade inte egen lagsaga utan ingick senast från 1401 i Upplands lagsaga. 1563 utbröts dessa områden till egen lagsaga, som dock återgick några år senare. 1611 bildades så Norrlands lagsaga dit områdena i Norrland, inklusive Gästrikland, fördes. Jämtland och Härjedalen fördes också dit efter att de införlivats i Sverige 1645. Norrland indelades från 1671, som övriga landet, i tingslag (och domsagor) med var sin häradsrätt. 

I perioden 1718–1719 var lagsagan uppdelad i åtta: Gästrike läns läns lagsaga, Hälsinge läns lagsaga, Medelpads läns lagsaga, Jämtlands läns lagsaga, Härjedalens läns lagsaga, Ångermanlands läns lagsaga, Umeå läns lagsaga och Torneå läns lagsaga.  Efter återläggningen började lagsagan benämnas Västernorrlands och Västerbottens lagsaga. 1720 delades lagsagan i två: Västernorrlands lagsaga (för Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Jämtland och Härjdedalen) Ångermanlands och Västerbottens lagsaga (för övriga landskap). Under en kort period 1762–1780 fanns det sedan en egen lagsaga för lappmarken, Lappmarkens lagsaga. 

Dessa lagsagor avskaffades sedan, samtidigt med alla andra lagsagor, 31 december 1849.

Lagmän
Norrlands lagsaga
Anders Sigfridsson 1563–1568
Axel Oxenstierna 1611–1654
Erik Axelsson Oxenstierna 1654–1656
Erik Stenbock 1657–1659
Gustaf Otto Stenbock 1660–1680
Carl Larsson Sparre 1681–1691
Jakob Bure 1691–1698
Johan Adlerström 1698–1718,1719–1720

Västernorrlands lagsaga
Johan Adlerström 1720–1721
Carl Broman 1721–1722
Johan Didrik Grönhagen 1722–1728
Carl Gustaf Wennerstedt 1728–1741
Vilhelm Mauritz von Post 1741–1750
Martin Ehrenswahn 1750–1762
Erik Jakob Lovisin 1762–1767
Johan Casper von Böhnen 1768–1777
Johan Magnus Nordin 1777–1790
Olof af Malmsten 1790–1795
Johan Gustav Norlin 1795–1827
Lars Herman Gyllenhaal 1828–1836
Johan Wretman 1836–1849

Lappmarkens lagsaga
Lars Qvist 1762–1780 
Ångermanlands och Västerbottens lagsaga
Carl Broman 1720–1721
Sven Dimborg 1722–1730
Gustaf Samuel Gyllenborg 1730–1733
Lars Cronhielm 1733–1739
Olof Malmer 1740–1758
Melcher Falkenberg 1758–1765
Jakob Ludvig von Schantz 1766–1767
Claes Jakob Gyllenadler 1767–1784
Mathias Körning 1784–1787
Olof Ramén 1788–1793
Johan Gustav Norlin 1793–1795
Lars Fredrik Lind 1795–1805
Erik Samuel Sparre 1805–1813
Samuel Abraham Leijonhufvud 1813–1814
Per Henrik Strömbom 1814–1823
Lars Peter Jürgen Kallenberg 1824–1849

Referenser

Lagsagor
Norrland
Delta Tauri3

Delta Tauri3 (δ3 Tauri , förkortat Delta3 Tau, δ3 Tau) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en dubbelstjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Oxen. Den har en kombinerad skenbar magnitud på 4,32 och är synlig för blotta ögat. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 22,0 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd av ca 149 ljusår (46 parsek) från solen.

Nomenklatur
Delta Tauri3 har också det traditionella latinska namnet Cleeia, från den grekiska Kleeia, som var en av Hyades-systrarna.  Stjärnan anses ingå i stjärnhopen Hyaderna.

Egenskaper
Delta Tauri3 är en blå underjättestjärna  av spektralklass A2 IV och visar egenskaper hos en Am-stjärna. Den gavs 1985 klassificeringen A2kA3hA5m, vilket betyder att spektrumet visar K-linjen för en A2-stjärna, vätelinjerna för en A3-stjärna och metallinjerna för en A5-stjärna. Den har underskott av scandium men har maximum av järn och tunga element.[4] Även om den tidigare var en misstänkt variabel stjärna, har nu Delta Tauri3 A bestämts vara fotometriskt konstant. Den har en massa som är 2,3 gånger solens massa och utsänder från dess fotosfär ca 50 procent mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 9 000 K.

Primärstjärnan har en följeslagare, Delta Tauri3 B, av magnitud 8,37 med en vinkelseparation på 1,80 bågsekunder vid en positionsvinkel på 341° (2010). Separerad med 77 bågsekunder (2006) finns en visuell följeslagare av magnitud 11,12, betecknad Delta Tauri3 C.

Källor

Referenser

Externa länkar	
 https://www.universeguide.com/star/kleeia

	
Stjärnbilden Oxen
Bayerobjekt
Vita underjättar
Dubbelstjärnor
Flamsteedobjekt
HR-objekt
Pixlr

Pixlr är en grupp fria programvaror som även inkluderar ett gratis bildredigeringsprogram till dator och mobiltelefon. Pixlr består av två delar, Pixlr Editor (senare omdöpt till Pixlr E) och Pixlr Express. På dator kan Pixlr användas i webbläsare eller via ett installationsprogram direkt på datorn, och till mobiltelefon kan en app laddas ner för operativsystemen Android och IOS

Historik
Pixlr grundades 2008 av svensken Ola Sevandersson. År 2011 köptes programsviten upp av det amerikanska programvaruföretaget Autodesk, som döpte om den till Autodesk Pixlr. Den 24 april 2017 överläts programsviten till 123RF, en bildbyrå med huvudkontor i Selangor, Malaysia.

Referenser

Fria bildbehandlingsprogram
Caesarius av Terracina

Caesarius, Cesarius eller Cesareo (grekiska Καισάριος ο διάκονος, latin Caesarius Diaconus), född omkring 85 i Karthago, död 1 november 107 i Terracina, var en diakon och kristen martyr. Han vördas som helgon i Romersk-katolska kyrkan.

Caesarius placerades i en säck och kastades i havet för att han vägrade att offra till de hedniska gudarna.

Hans minnesdag firas den 1 november.

Källor

Noter

Webbkällor

Externa länkar

Katolska martyrer
Helgon
Diakoner
Födda 80-talet
Avlidna 107
Män
Christopher Loeak

Christopher Loeak, född 11 november 1952, var president på Marshallöarna mellan 2012 och 2016.

Referenser

Män
Födda 1952
Levande personer
Marshallöarnas presidenter
Alumner från Hawaii Pacific University
Talande dockor

Talande dockor, taldockor, är dockor med förinspelat ljud som ska föreställa dockornas tal. En del taldockor kan även skratta, gråta, sjunga och jollra.

Historia
År 1890 tog uppfinnaren Thomas Edison, känd som glödlampans uppfinnare, fram den första talande dockan. Den talande dockan blev dock ingen succé. Dockorna innehöll en fonograf, som Edison uppfunnit, och ljudinspelningarna på de första dockorna var gjorda i vax. Alla de första talande dockorna lät olika, då kvinnor spelade in en egen röst till varje docka; kvinnorna fick ta i för att ljudet skulle höras på vaxrullen. Vaxrullarna är dessutom ömtåliga. Tillverkningen lades ned efter mindre än två månader.

Ingenjörerna vid Lawrence Berkeley National Laboratory lyckades under 2000-talet hitta en teknik för att överföra ljudet utan att vaxrullarna skadades, med hjälp av en extremt högupplöst mikroskopkamera. Det har gjort det möjligt för allmänheten att lyssna till inspelningarna.

Sveriges äldsta taldocka som fortfarande marknadsförs (läst 2020) är Skrållan, som började tillverkas 1966 av Magtoys. Namnet fick den efter rollpersonen med samma namn i Astrid Lindgrens TV-serie Vi på Saltkråkan som sändes under 1960-talet. Skrållans ljud var inspelade på små plastskivor som senare ersattes av minneskort.

Se även 
 Edison's Phonograph Doll

Referenser

Dockor
Henrik Sjöström (arkitekt)

Axel Henrik Sjöström, född 13 december 1856 i Lund, död där 27 juli 1934, var en svensk arkitekt.

Sjöström var elev till Helgo Zettervall i Lund 1874–1881 och drev därefter egen verksamhet i staden. Han verkade som Zettervalls ombud vid flera arbeten i Lund, bland annat vid byggnationen av Universitetshuset och Domkyrkan år 1900. Han var Universitetets byggnadskonduktör 1910. Han står bakom ett stort antal privata och offentliga byggnader i Lund och ledde restaureringen av ett fyrtiotal kyrkor.

Sjöström var en ledande teosof och nykterhetsvän. Han är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Verk  i urval (Lund om inget annat anges) 
Klassiska institutionen och Antikmuseet, Biskopsgatan 3, 1883–1886
Lasarettskapellet, tillsammans med H Zettervall, 1887 
Magle lilla kyrkogata 3, 1879 
Bantorget 6, 1885 
Sankt Månsgatan 23, 1886
Thomanderska studenthemmet vid Sandgatan 1895, ombyggnad 
Kulturen 24, Herrehuset (fasader) och Borgarhuset, 1892 
Grönegatan 19A, 1902
Stora Tvärgatan 38, 1905 
Mårtenstorget 10, 1905–1906
Kiliansgatan 9, Wieselgrens minne, 1906 
Skolgatan 6 - Östra Vallgatan 9, 1906 
Stora Södergatan 29, 1907
Stora Gråbrödersgatan 12, 1908
Karl XI gatan 1 - Clemenstorg 8, 1897 
Clemenstorg 10, 1900
Clemenstorg 12 - Spolegatan 2, 1901–1902 
Spolegatan 4, 1903–1904
Vårfrugatan 8B, 1915  
Gravkapell, Norra kyrkogården 1895–1896
Restaurering Sankt Petri kyrkas torn, Malmö 1889
Sankt Peters klosters kyrka, Ystad, 1893, 1899

Bilder

Källor 

Svenska Dagbladet: Dödsnotis (1934-07-28)

Noter

Externa länkar 

Svenska arkitekter under 1800-talet
Arkitekter från Lund
Födda 1856
Avlidna 1934
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Män
Svenska arkitekter under 1900-talet
Thule (hjulångare)

Thule var en hjulångare med skonertrigg som byggdes vid Motala varv, Norrköping 1849. Tule hade ett systerfartyg, Berzelius.

Fartyget levererades till Norrländska Ångfartygsbolaget och sattes i trafik på sträckan Stockholm-Haparanda, där hon gick fram till 1880. 1874 byggdes Thule om till propellerångfartyg och såldes 1879 till Haparanda Ångfartygsbolag. Efter att 1880 ha strandat i närheten av Umeå såldes fartyget till grosshandlarfirman Slöör i Stockholm. Under 1881 skall hon ha seglas av Ångbåtsbolaget Härnösand-Nyland på denna rutt. 1885 såldes Thule till Umeå Ångfartygsbolag och övertogs genom en rederifusion 1887 av Umeå Nya Ångfartygs AB och sattes in på rutten Stockholm-Skelleftehamn. Vintern 1890-1891 genomgick hon en ombyggnation. Efter att 1912 ha sålts till Stockholms Rederi Svea gick hon 1914 på rutten Stockholm-Norrköping-Stockholm-Sundsvall-Härnösand-Örnsköldsvik-Husum-Nordmaling-Norrbyskär-Härnefors-Holmsund-Sikeå-Gumboda-Kallviken-Skelleftehamn-Kåge men återgick därefter till sin gamla rutt, under vissa år uträckt till Kåge. 1923-1927 gick trafiken mellan Gävle och Karlsborg, 1928-1930 mellan Gävle och Luleå, 1931-1932 mellan Stockholm och Skelleftehamn. 1933 och 1934 låg Thule upplagd och såldes därefter till Kramfors AB/Rederi AB Wilhelmina för att användas som pråm.

1965 såldes Thule till Danmark och döptes då om till Ernst C. Hon användes här som spannmålslager fram till omkring 1970 då fartyget skrotades.

Källor 

 Svensk kustsjöfart 1840-1940, Carl-Gunnar Olsson, s. 258

Fartyg sjösatta 1858
Svenska ångfartyg
Sjöfart i Umeå kommun
Stentorp

Stentorp är ett bostadsområde vid Lejondalssjöns norra strand i Upplands-Bro kommun. Från 2015 avgränsar SCB här en småort.

Källor 

Orter i Upplands-Bro kommun
Småorter i Sverige
Lars Gunnar Larsson

Lars Gunnar Larsson eller liknande namn kan syfta på:

 Lars-Gunnar Larsson (läkare), (1919–2009), läkare och professor i radioterapi med tumördiagnostik, rektor för Umeå universitet
 Lars G Larsson, (född 1940), reaktorfysiker och expert på kärnkraftsäkerhet
 Lars-Gunnar Larsson, (född 1947), professor emeritus i finsk-ugriska språk vid Uppsala universitet
 Lars G. Larsson (född 1966), socionom, författare till flera publikationer om LSS
 Lars G Larsson, författare till "The shadow of Eva Braun", "The deadly dossier" och andra noveller

Referenser
Fredric Söderhielm

Fredric Niclas Söderhielm, född 3 augusti 1802 på Tolvfors bruk, Valbo socken, Gävleborgs län, död 31 oktober 1864 på Tolvfors bruk, var en svensk major och tecknare.

Han var son till bruksägaren Carl Gustaf Söderhielm och Anna Magdalena Murberg. Söderhielm blev fänrik vid andra livgardet 1819 och slutade sin militära karriär med majors avsked 1837. Omkring 1810 och 1820 utförde han två lavyrer av Tolvfors bruk som numera ingår i Jernkontorets samlingar.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 373, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska tecknare under 1800-talet
Födda 1802
Avlidna 1864
Män
Personer från Valbo socken
Svenska militärer under 1800-talet
Fredric
Fälludden

Fälludden är en bebyggelse vid Genesön invid Bäckfjärden utanför Örnsköldsvik. Från 2015 avgränsar SCB här en småort.

Källor 

Orter i Örnsköldsviks kommun
Småorter i Sverige
Olof Söderdahl

Olof Söderdahl var en svensk snickare verksam i mitten av 1700-talet.

Det finns få uppgifter om Söderdahl bevarade men man vet via dokument att han 1741 förändrade predikstolen i Ekeby kyrka på Gotland och att han samma år utförde en av krönkartuscherna på predikstolstaket. Tillsammans med skulptören Westman utförde han en altarpredikstol till Yttergrans kyrka.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 372, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska träsnidare
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Svenska konsthantverkare under 1700-talet