kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kecamatan Ciawi (distrikt i Indonesien, lat -7,15, long 108,12)

Kecamatan Ciawi är ett distrikt i Indonesien.   Det ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt monsunklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Banjarwaringin

Desa Banjarwaringin är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juli, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Talagasari (administrativ by i Indonesien, Jawa Barat, lat -7,40, long 108,20)

Desa Talagasari är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är mars, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Sukarame (administrativ by i Indonesien, lat -7,36, long 108,13)

Desa Sukarame är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juli, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Sukakarsa (administrativ by i Indonesien, lat -7,37, long 108,16)

Desa Sukakarsa är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är mars, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Sukaraharja

Desa Sukaraharja är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Bantarsari, Tasikmalaya

Bantarsari är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Cijulang (administrativ by i Indonesien, lat -7,26, long 108,20)

Desa Cijulang är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Sambongjaya

Desa Sambongjaya är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är mars, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Cintaraja

Desa Cintaraja är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt monsunklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juli, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Nusawangi

Desa Nusawangi är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km sydost om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är mars, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juli, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Muaracikadu

Desa Muaracikadu är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är april, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Kecamatan Tanggeung

Kecamatan Tanggeung är ett distrikt i Indonesien.   Det ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är december, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Kecamatan Cibinong

Kecamatan Cibinong är ett distrikt i Indonesien.   Det ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är december, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Cilongsong

Desa Cilongsong är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Cimaskara

Desa Cimaskara är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är december, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Cikangkareng

Desa Cikangkareng är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är december, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Cibanggala

Desa Cibanggala är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Campakamulya

Desa Campakamulya är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Campakawarna (administrativ by i Indonesien, Jawa Barat)

Desa Campakawarna är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Cilangari

Desa Cilangari är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är september, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Desa Situhiang

Desa Situhiang är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet,  km söder om huvudstaden Jakarta.

Tropiskt regnskogsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är oktober, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är september, med  mm nederbörd.

Källor 

Indelningar i Jawa Barat
Gropen, Skytteholm

Gropen är namnet på en dödisgrop öster om Skytteholms herrgård på Ekerön i Ekerö kommun. Åsgropen har ovanligt stora dimensioner. Från Långtarmen och Svartsjölandet utgör åsavsnittet  med Gropen ett  dominerande inslag i landskapsbilden.

Bakgrund
Gropen bildades av ett mäktigt isblock som var inbäddat i Uppsalaåsen under slutfasen av senaste istiden för knappt 10 000 år sedan. När blocket smälte kvarlämnade den en grop efter sig. Uppsalaåsen är den grusås som sträcker från Södertörn via Ekerön, Munsön och Bålsta samt förbi Uppsala, innan den i form av Billudden dyker ner i Gävlebukten. På Ekerön och Munsön är den väl synlig och har där sedan länge nyttjas som grustäkt.

Beskrivning
Cirka 500 meter öster om Skytteholms herrgård finns en ovanligt väl utbildad åsgrop med ett djup av cirka 20 meter och en åsgren på vardera sidan som fortsätter längs med Långtarmen i nord-sydlig riktning. Gropens bredd är i övre delen är i genomsnitt 50 till 60 meter med en längd (tvärs mot åsen) på cirka 150 meter. Gropens botten är relativ smal. Sluttningen mot Långtarmen är mycket brant med bitvis fem till sex väl utbildade strandterrasser. Även åssidan mot åsgropen har en stark lutning. I den lösa undergrunden har träd svårt att stå kvar och längs med sluttningarna finns många vindfällen. Den södra ryggen är lägre och flackare medan den mot väster är tämligen låg. Från nordväst leder en körbar väg ner till åsgropens botten. Genom åsgropen går en kraftledning och en del är inhägnat, här finns en infiltrationsanläggning. Genom området går vandringsleden Ekerö-Munsöleden.

Bilder

Källor
 Länsstyrelsen i Stockholms län: Geologisk intressanta objekt i Stockholms län, 1976, nr 12 av Erik Elfström.

Externa länkar

Ekerö kommun
Geomorfologi
Kvartärgeologi
Glaciala landformer
James Bateman

James Bateman, född den 18 juli 1811 i närheten av Bury, död den 27 november 1897 i Worthing, var en engelsk botanist. 

Bateman var kännare av orkidéerna.

Källor

Noter 

Engelska botaniker
Ledamöter av Royal Society
Alumner från Magdalen College, Oxford
Botaniker under 1800-talet
Brittiska forskare under 1800-talet
Personer från Bury
Födda 1811
Avlidna 1897
Män
Ugglan
Esmeralda (TV-serie, 1997)

Esmeralda är en mexikansk telenovela från 1997, med Leticia Calderón, Fernando Colunga, Enrique Lizalde, Laura Zapata och Ana Patricia Rojo i huvudrollerna.

Rollista (i urval) 
 Leticia Calderón - Esmeralda Peñarreal de Velasco
 Fernando Colunga - José Armando Peñarreal de Velasco
 Enrique Lizalde - Don Rodolfo Peñarreal
 Laura Zapata - Fátima Linares Vda. de Peñarreal
 Ana Patricia Rojo - Georgina Pérez-Montalvo Forero

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

Mexikanska TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1997
TV-serieavslutningar 1997
Spanskspråkiga TV-serier
Såpoperor
TV-program i Las Estrellas
TV-serier från Televisa
Wyoming, Michigan

Wyoming är en stad i närheten av Grand Rapids i Kent County i den amerikanska delstaten Michigan. Enligt 2010 års folkräkning hade Wyoming 72 125 invånare.

Källor 

Orter i Michigan
Kent County, Michigan
Tuna (ortnamn)

Ortnamnet Tuna och efterledet -tuna är ett omstritt ortnamnselement som har sitt kärnområde i mälarlandskapen.

Utbredning 
Det finns närmare 120 tunanamn i Sverige. Flertalet av dem har haft det osammansatta namnet Tuna. Särskilt många av dessa ortnamn finns i Mälarlandskapen, där något färre än 100 av dem finns och därav drygt hälften i Uppland. Där finns 53 namn, i Sörmland 25 och 20 i Västmanland. Utanför detta kärnområde är namnen glest spridda från Medelpad i norr till Skåne i söder, vanligen i centralt belägna socknar. Utöver Tuna-namnen finns många namn på Tun, ett ord som anses ha en liknande betydelse. Tun-namnet ligger mer i andra delar av landet, såsom Västergötland och Gotland. Skillnaden mellan namnen Tun och Tuna kan ursprungligen bero på dialektala språkskillnader.

Ålder 
Tuna-namnen har troligen tillkommit under äldre järnålder och sedan, under yngre järnålder spritt sig innanför och utanför sitt kärnområde.

Betydelse 
Forskarna är oense om tuna-namnens betydelse. Man har sökt namnets betydelse efter två huvudlinjer. Den ena riktningen anser att namnet har uppkommit inom landets gränser, medan den andra riktningen hävdar att namnen har bildats efter inflytande från keltiska namn med den latinska formen -dunum, keltiska -dūnon som motsvarar det nordiska tun. 

Båda riktningarna anser att åtminstone en del av tuna-namnen har betecknat huvudorter, som har haft någon speciell funktion. Bland annat har en del av namnen gudanamn i sitt förled, som Fröstuna av guden Frö, Frötuna av gudinnan Fröja, Närtuna av guden Njord, Torstuna av Tor och Ultuna av guden Ull. I dessa fall har namnen betecknat kultplatser för de nämnda gudarna och gudinnorna. Det andra sättet att tolka tuna-namnen är att jämföra dem med -dunum-namnen, t.ex. Lyon i Frankrike (av Lugudunum) och Zarten i Tyskland (av Tarodunum). Därvid har namnet Sigtuna jämförts med det på flera ställen i Europa förekommande Segodunum, 'stark borg'.

När man i försöken att tolka tuna-namnen har velat tolka alla dessa namn på samma sätt har man troligen överdrivit tolkningen att alla skulle betyda centralort. Det är mycket möjligt att en del av dem inte syftar på någon speciell samhällsfunktion.

Många av tuna-namnen kan ursprungligen ha varit osammansatta Tuna, som sedan fått ett förled i särskiljningssyfte. Det finns tre typer av förled som tuna-namn kan ha: de kan vara naturbetecknande, som Skultuna, invånarbetecknande som Romfartuna, eller kultbetecknande, som Ultuna.

Det är inte säkert att tuna-namnen alls är kultplatsbetecknande. Om Torstuna ursprungligen har hetat Tuna och senare fått namnet *Thors[akers]tuna, av ett möjligt tidigare namn på Torstuna härad, så är namnet Tor inte primärt i Torstuna. Samma sak kan ha hänt med Ultuna, att namnet kommer av Ulleråkers härad, och då är Ulleråker det primära namnet. Andra tuna-namn, som Estuna, Närtuna, Ärentuna med flera, kan tolkas utan att man förutsätter ett gudanamn i förleden.

Referenser

Källor 
Svenskt ortnamnslexikon, 2003, Wahlberg, Mats, 1948- (utgivare), Språk- och folkminnesinstitutet, Uppsala, 
 Ortnamnsregistret

Ortnamn i Sverige
Kasper Collin

Kasper Collin, född 16 november 1972 i Skallsjö församling, Älvsborgs län, är en svensk dokumentärfilmare, filmproducent, filmklippare och manusförfattare.

Collins första långfilm My Name Is Albert Ayler hade biografpremiär i Sverige 2005. År 2007 och 2008 fick filmen biograflanseringar i Storbritannien och USA. Metacritic ger filmen snittbetyget 83/100, och placerar filmen som den 19:de bästa långfilmen 2007 och den tredje bästa dokumentärfilmen.

Hans andra långfilm I Called Him Morgan hade premiär i en av de officiella huvudsektionerna på filmfestivalen i Venedig den 1 september 2016 och visades efter detta också på Telluride Film Festival, Toronto International Film Festival, New York Film Festival och BFI London Film Festival. Filmen fick sin svenska premiär i november 2016 i tävlan på Stockholm Film Festival. Filmen hade amerikansk biografpremiär den 24 mars och svensk biografpremiär den 31 mars 2017. I sin New York Times recension kallade tidningens chefskritiker A.O. Scott filmen för "a delicate human drama about love, ambition and the glories of music". Och Los Angeles Times filmkritiker Kenneth Turan noterade att "As a slice of recovered and illuminated time, “I Called Him Morgan” has few peers".

Filmrecensionssajten Rotten Tomatoes har 40 recensioner registrerade och visar att 95% av kritikerna gillar filmen. Metacritic har tjugo recensioner registrerade. Åtta av dem är registrerade som 100/100 och filmen har snittbetyget 90/100. Filmen är sen den 18 mars 2017 listad av Metacritic som 2017 års näst bästa film.

Indiewire listade Kasper Collin som en av nio genombrottspersoner på Toronto International Film festival 2016.

Mellan 2009 och 2014 var Kasper Collin ordförande (delat) för Oberoende Filmares Förbund.

Filmografi

Rereferenser 

Svenska dokumentärfilmare
Svenska filmproducenter
Svenska manusförfattare under 2000-talet
Män
Levande personer
Födda 1972
Personer från Lerums kommun
Alumner från Stockholms Filmskola
Anders Östlind

Anders Elov Östlind, född 13 januari 1914 i Stockholm, död 31 oktober 1998, var en svensk ekonom och professor i nationalekonomi.

Biografi 
Östlin var son till byråchef Josef Östlind och dennes hustru Fanny Danielson.
Han genomgick Handelshögskolan i Stockholm och tog där en ekon. mag.-examen 1935. Han studerade under följande år som stipendiat i Chicago, London och Paris varefter han tog sin fil.kand.-examen 1937 och tog som amanuens vid Konjunkturinstitutet sin fil-lic.-examen 1941. Han var därefter lärare vid Uppsala universitet 1941–1943 och anställd vid Svenska bokföreningen 1941–1946. Samtidigt var han redaktör för tidskriften Ekonomen 1940–1946.

År 1946 erövrade Östlind sin doktorsgrad och var därefter docent i nationalekonomi vid Stockholms Handelshögskolan och från påföljande år tillförordnad professor i nationalekonomi och finansvetenskap.

Östlind var professor i nationalekonomi och socialpolitik vid Stockholms universitet 1953–1979. Han var regelbunden medarbetare i tidskriften Fackföreningsrörelsen med ekonomiska krönikor samt gav sporadiska bidrag till Dagens Nyheter och Finanstidningen.

Som författare gjorde Östlind bl. a. en ingående analys i Svensk samhällsekonomi 1914–1922 (doktorsavhandling 1945) och Det privata näringslivets dynamik (1946). Han är gravsatt i minneslunden på Djursholms begravningsplats.

Bibliografi 	
Från Östlinds litterära produktion kan nämnas

 ABC i nationalekonomi, 1954, 
 ABC i nationalekonomi : industri, handel och reklam : priser och konkurrens, 1958,
 Nationalekonomi i radio, 1948,
 Vår ekonomi, 1963.

Källor 
Bra Böckers lexikon, 1981.
http://runeberg.org/tiden/1940/0264.html
http://runeberg.org/vemarvem/sthlm62/1495.html

Noter 

Födda 1914
Avlidna 1998
Män
Svenska professorer i nationalekonomi
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Personer från Stockholm
Ye-Si-Ca

Ye-Si-Ca är Secret Service andra album utgivet 1981. Inspelad i OAL Studios, Sollentuna. Producerades av Secret Service.  

"Ye-Si-Ca" och "L. A. Goodbye" släpptes som singlar.

Låtlista
 L. A. Goodbye - 3.04
 Broken Hearts - 3.22 
 Angelica & Ramone - 3.12
 Friday Night - 3.44 
 I Know - 3.10
 Ye Si Ca - 3.10
 King & Queen - 3.28
 Crossing a River - 3.40
 Don't Go Away - 3.26
 Stay Here the Night - 3.34 

Alla låtar skrivna av Tim Norell och Björn Håkanson, förutom 3: Claes af Geijerstam.

Musiker
 Ola Håkansson - sång 
 Ulf Wahlberg - syntar
 Tonny Lindberg - gitarr 
 Leif Paulsen - bas
 Leif Johansson - trummor
 Tim Norell - syntar

Referenser

Noter 

Musikalbum 1981
Album av Secret Service
Cutting Corners

Cutting Corners är Secret Service tredje album utgivet 1982. Inspelad i Park och Europa Film Studios. Producerades av Secret Service.  

"Flash in the Night" släpptes 1981, och blev en stor hit i många europeiska länder, framförallt i Frankrike och Portugal där den blev etta på singellistan.

"Cry Softly (time is mourning)" och "If I Try" släpptes 1982 som singlar.

Låtlista
 Over Town - 4.00
 Fire into Ice - 3.55
 Cutting Corners - 3.25
 Flash in the Night (förlängd version) - 5.13
 Cry Softly (time is mourning) - 3.37
 If I Try - 4.10
 Like a Morning Song - 3.25
 When The Dancer You Have Loved Walks Out The Door - 3.50
 Rainy Day Memories - 3.09
 Watching Julietta - 3.25

 
Alla låtar skrivna av Tim Norell och Björn Håkanson, förutom "Fire Into Ice": Ulf Wahlberg och Björn Håkanson.

Musiker
 Ola Håkansson - sång 
 Ulf Wahlberg - syntar
 Tonny Lindberg - gitarr 
 Leif Paulsen - bas
 Leif Johansson - trummor
 Tim Norell - syntar

Referenser

Noter 

Musikalbum 1982
Album av Secret Service