kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Boethius (månkrater)

Boethius är en nedslagskrater på månen. Boethius har fått sitt namn efter filosofen Boethius.

Se även 
 Lista över månens kratrar
 6617 Boethius
 Boethius (krater)

Källor 
 

Kratrar på månen
Emil Zander

Emil Wilhelm Zander, född 28 juni 1867 i Stockholm, död där 4 augusti 1929, var en svensk läkare.

Emil Zander var son till Gustaf Zander och Fanny Agnes Eleonore Hansen. Efter mogenhetsexamen i Stockholm 1886 blev han medicine kandidat vid Karolinska Institutet och 1897 medicine licentiat och 1927 medicine hedersdoktor vid Uppsala universitet. Han var efter fadern föreståndare för Zanderska gymnastikinstitutet i Stockholm från 1897, badläkare i Furusund somrarna 1896–1899 och 1914–1919, överläkare vid Saltsjöbadens badanstalt 1903–1911, läkare vid Stockholms folkskolor och högre folkskola från 1913, badintendent vid Lannaskede hälsobrunn 1924–1925 och vid Söderköpings brunn från 1925 samt konsulterande lärare för elektrokardiografiska undersökningar vid Sabbatsbergs sjukhus från 1925. Efter att i nära tjugo år ha arbetat som vanlig praktiserande läkare vann Zander omkring femtioårsåldern berömmelse som Sveriges förste och en av dess främste specialister på elektrokardiografi. Zander var som forskare lidelsefullt intresserad för exakta metoder, som läkare var han varmt intresserad av sina patienter och även ofta anlitade av sina kolleger, som personlighet vänfast, ideell och utrustad med vidsträckta litterära och musikaliska intressen.

Referenser 
 

Svenska läkare
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Personer från Stockholm
Födda 1867
Avlidna 1929
Män
Gustaf Bernhardt

Gustaf Bernhardt, född 7 maj 1806 i Brunna, Hedemora, död 24 juli 1880 i Husby-Oppunda socken, var en svensk ingenjör, fabrikör, brukspatron och godsägare.

Han var utomäktenskaplig son till generalmajoren greve Nils August Cronstedt (1753–1835) och pigan Stina Ersdotter samt vigd 1837 på Torp med Anna Catharina Janson (1817–1859) dotter till brukspatronen Per Jansson på Borggård; paret fick nio barn. Efter avslutade studier vid Teknologiska institutet i Stockholm 1827 var han anställd av greve Hamilton i Småland där han anlade flera mekaniska inrättningar efter egna ritningar. Därefter var han anställd vid Motala verkstad och var föreståndare för Nyköpings mekaniska verkstad 1831–1840. Därefter var han verksam på godset Torp där han anlade en mekanisk verkstad och hjulfabrik. Han var delaktig i anläggandet av ett gasverk i Strängnäs och vattenledningssystem i Nyköping som därefter gav honom under hela sin levnad en viss årlig inkomst från stadskassan. Han var huvudägare till bland annat Torp, Ekensholm, Stålboga bruk, Björndammens masugn och han blev hälftenägare av Skogaholms bruk 1841. I Stockholm förvärvade han holmen Strömsborg som han sedermera med god förtjänst sålde till byggmästaren Johan Andersson.

I Nyköping köpte han 1873 den Westerlingska gården med närliggande Mårtens hus som sonen Fredrik Joakim Bernhardt (1851–1932) ärvde efter faderns död 1880. Vid sitt frånfälle räknades han till en av de rikaste personerna i landet; hans efterlämnade boupptecknade förmögenhet uppgick till 1 288 944 kronor 81 öre.

Källor
Carl Sahlin, Skogaholms järnbruk. artikel i Fataburen 1932, sidan 252-253, 
Gustaf Bernhardts arkiv på Riksarkivet.

Noter

Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Svenska brukspatroner
Svenska ingenjörer
Personer från Hedemora
Födda 1806
Avlidna 1880
Män
Måns Eneroth

Måns Sunesson Eneroth, född omkring 1634 i Skåne, död 21 maj 1697, var en svenska borgmästare i Söderköping.

Biografi
Måns Eneroth föddes omkring 1634 i Skåne. Han var son till Sune Sunesson och Ingiäl Jönsdotter. Eneroth blev borgmästare i Söderköping. Han avled 1697 i Söderköping.

Familj
Eneroth gifte sig första gången 18 juni 1661 i Söderköping med Karin Henriksdotter Kruus (1625–1688). Hon var änka efter Botvid Arvidsson (Weidman).

Eneroth gifte sig andra gången med Gertrud Knutsdotter (Lagerblad) (död 1711). Hon var änka efter handelsmannen Daniel Johansson De Rees i Västerviks. Eneorth och Gertrud Knutsdotter fick tillsammans barnen borgmästaren Knut Månsson Eneroth (1689–1773) i Västervik, Magnus Eneroth (född 1691), militären Daniel Eneroth (1692–1771), Margareta Catharina Eneroth (född 1695) och Sara Eneroth (född 1696). Efter Eneroths död gifte Gertrud Knutsdotter om sig med handelsmannen Adrian Witte i Norrköping.

Referenser

Noter 

Söderköpings borgmästare
Personer från Skåne
Män
Födda 1634
Avlidna 1697
Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Avel av slavar i USA

Avel av slavar tillämpades i USA där slavägare systematiskt mer eller mindre tvingade slavar att reproducera av affärsmässiga skäl, för att öka slavägarnas profit. Det innebar ett medvetet inköp av fertila slavar som bedömdes kunna producera ett så stort antal friska barn som möjligt, och ett uppmuntrade och i vissa fall även framtvingade sexuella relationer mellan dem i syfte att tvinga fram en ofrivillig graviditet. Syftet var att öka antalet födda slavar utan att behöva öka kostnaden av att köpa slavar, för att fylla den arbetsbrist som inträffade i slavekonomin när importen av slavar till USA förbjöds genom Act Prohibiting Importation of Slaves 1808.

Graden och definitionen av avsiktlighet i slavägarnas metoder att se till att slavarna reproducerade har varit föremål för debatt. Innan import av slavar förbjöds, såg inställningen till familjebildning bland slavarna i USA ut på ungefär samma sätt som i Västindien: fokus låg på att utvinna arbetskraft ur befintliga slavar och sedan ersätta dem genom att importera ny slavar, snarare än på att låta slavarna bilda familj, och slavar av olika kön skildes ofta åt då de tilldelades olika arbetsuppgifter. När importen av slavar förbjöds 1808, förändrades denna syn, och slavägare började istället att snarare uppmuntra reproduktion bland slavar, köpa slavar de uppfattade som fertila, och uppmuntra sexuellt umgänge mellan dem för att sedan få nya slavar att exploatera eller sälja. Det fanns slavägare i särskilt norra Sydstaterna som uppgavs driva så kallade "breeding farms" och tvinga fram graviditeter bland slavar. Graden av hur systematiskt detta var, är dock föremål för debatt.

Se även
 Lebensborn

Referenser

Slaveri i USA
Anders Persson Utter

Anders Persson Utter, född 10 november 1592, död 11 november 1640 i Risinge församling, Östergötland, var en svensk militär.

Biografi
Anders Persson Utter föddes 1592. Han var son till Per Månsson Utter och Margareta Andersdotter. Utter blev 1629 major och 1630 överstelöjtnant vid Österbottens regemente. Han adlades 20 augusti 1632 till Utter och introducerades 5 juli 1634 i Sveriges riddarhus som nummer 185 (ändrades senare till 213). Var härold vid konung Gustaf II Adolfs begravning 1634. Utter blev 1635 kommendant på Buxtahude, Bremen. Han avled 1640 på Kolstad i Risinge församling och begravdes 10 januari 1641 i Risinge kyrka. 

Utter ägde gårdarna Navsta i Torsvi socken, Hult i Kvillinge socken, Uttersbergs herrgård i Krokeks socken och Kolstads säteri i Risinge socken.

Familj
Utter gifte sig första gången 1626 med Hebbla Larsdotter Creutz (död 1629). Hon var dotter till slottsfogden Lars Mårtensson Creutz och Margareta Arvidsdotter Wildeman. De fick tillsammans barnen Peter Utter (1627–1627) och Lars Utter (född 1629).

Utter gifte sig andra gången 4 oktober 1630 på Siggestad i Värmdö församling med Beata Gyllencreutz (1613–1638). Hon var dotter till häradshövdingen Tyge Gyllencreutz och Brita Alfsdotter Ikorn. De fick tillsammans sonen Peter Utter (1632–1637).

Referenser

Noter 

Svenska militärer under 1600-talet
Män
Födda 1592
Avlidna 1640
Johan Persson Utter

Johan Persson Utter, född 25 juni 1605, död 10 augusti 1654, var en svensk militär.

Biografi
Johan Persson Utter föddes 1605. Han var son till Per Månsson Utter och Margareta Andersdotter. Utter blev 1623 menig vid greve von Mansfelds regemente och var 1626 fänrik vid Åbo läns regemente. Han blev 1629 kapten vid Upplands regemente och 1631 kapten vid Västmanlands regemente. 1633 blev han kapten vid Upplands regemente och 1636 regementskvartermästare. Han adlades 3 september 1636 till Utter och introduserades i Sveriges riddarhus på sin broders adelsnummer. Utter blev 20 maj 1637 major vid Upplands regemente och 1645 överstelöjtnant vid regementet. Han  blev 16 september 1648 ståthållare på Arensburg på Ösel. Han avled 1654 och begravdes i Torsvi kyrka.  

Utter ägde gårdarna Navsta i Torsvi socken, Uttersberg i Krokeks socken och Kolstad i Risinge socken.

Familj
Utter gifte sig första gången 21 augusti 1632 på Torsvi med Violetta Lamb (1615–1646). Hon var dotter till överstelöjtnanten Baltzar Jakobsson Lamb och Gresilia Petriksdotter Guthrie. De fick tillsammans barnen Baltzar Utter (född 1635), majoren Peter Utter (1638–1694) vid Åbo läns infanteriregemente, Helena Utter (död 1683) som var gift med fänriken Anders Oxe, Gresilia Utter(död 1640), Baltzar Utter(död 1640), Beata Utter (död 1641), Margareta Utter (död 1645), Sara Utter (död 1645) och en son (död 1646).

Utter gifte sig andra gången 5 september 1647 på Skälby i Breds socken med Carin Oxe (död 1676). Hon var dotter till  Christoffer Andersson Oxe och Brita Torstensdotter Stålhandske. De fick tillsammans barnen Brita Utter (död 1732) som var gift med kaptenen Volmar Schildt, Catharina Maria Utter (död 1694) som var gift med överstelöjtnanten Carl Silfversparre och kaptenen Johan Utter (död 1696).

Referenser

Noter 

Svenska militärer under 1600-talet
Män
Födda 1605
Avlidna 1654
Ellice Hopkins

Ellice Hopkins, född 1836, död 1904, var en brittisk socialreformator och politisk författare. Hon var medgrundare till White Cross Army och en förgrundsfigur och central gestalt inom den sexualmoraliska rörelsen Social purity movement, där hon motsatte sig prostitution och sexuell dubbelmoral genom att kräva samma sexuella moral av män som allmänt ställdes på kvinnor av samtiden.

Referenser

Noter 

Födda 1836
Avlidna 1904
Kvinnor
Brittiska författare under 1800-talet
Brittiska feminister
Personer under viktoriansk tid
Bortbytingen

Bortbytingen är en novell av Selma Lagerlöf som ingår i skriftsamlingen Troll och människor.

Handling 
En trollkärring rövar bort ett vackert barn från en bondhustru och lägger i hans ställe en ful och elak trollunge. Kvinnan blir dock en god och självuppoffrande fostermor för bortbytingen. Hon skyddar honom från sin mans stränghet och räddar honom från livsfara. 

Allt detta visar sig vara ett omedvetet uttryck för moderskärlek. När bondhustrun till slut blir hatad av alla för trollungens skull och till och med offrar det som är kärare för henne än livet självt – sin mans kärlek – då har trollen inte längre någon makt över hennes eget barn. Då återvänder hennes vackra lilla pojke till henne och berättar att varje gång hon har varit snäll mot trollungen, har hon räddat sitt eget barn från något ont hos trollen.

Referenser

Externa länkar
"Bortbytingen" på Litteraturbanken

Noveller av Selma Lagerlöf
En historia från Halland

En historia från Halland är en novell av Selma Lagerlöf som ingår i skriftsamlingen Troll och människor.

Handling 
Den halländske bondpojken Sigurd i Bredane blir vän med tattaren Jan med de svarta ögonen och följer honom som en lojal hund, ända tills han blir anklagad för en häststöld som Jan begått. När tattaren istället för att hjälpa sin oskyldigt anklagade kamrat vittnar mot honom, öppnas Sigurds ögon: "I det ögonblicket, då han hade sett Tattar-Jan in i själen och uppdagat att han innerst inne var falsk och hård, blev han löst från många års förtrollning, och det var glädje i hans själ över att den nu fick bli fri igen."

Sigurd blir dömd till flera års straffarbete och beslutar sig för att så snart han blir fri igen återvända till sitt fädernegods. Där vill han fortsätta den kamp mot flygsanden som hans far och förfäder outtröttligt fört. Alla gårdar runtomkring hade blivit övergivna och öde när skogen oförståndigt huggits ner och flygsanden tagit över. Men Sigurds ättefar var en sådan man som inte kunde tolerera att bli tvingad att flytta mot sin vilja. Och på samma sätt hade det varit med hans ättlingar efter honom.

Nu vill Sigurd följa i förfädernas fotspår och lyckas också bättre än de. Han lär sig att inte bara tillfälligt hejda sanden, utan att binda den för alltid genom att plantera strandråg och tallträd. Djupt under sanden upptäcker han ett lager av märgel. Han vet vad det är värt och blir som yr av glädje. Han ser redan sig själv som ägare till en stor och välmående gård. 

Han kommer ihåg att Jan en gång visade honom märgeln. Jan visste mycket väl vad den var värd, men föredrog ändå att dra omkring som tiggare. Jan var en tattare och kunde inte stå ut med att vara bunden till en plats: "Han måste vara fri; han måste när som helst kunna draga vart han behagade." Men den tanken väcker varken hat eller bitterhet hos Sigurd: 

"Han förstod, att tattaren var av en annan art än han och måste leva så, som hans art bjöd honom. Om det lände till lycka eller olycka för honom själv och för andra, så måste han dock vara sådan, som naturen hade danat honom."

Referenser

Externa länkar 
"En historia från Halland" på Litteraturbanken

Noveller av Selma Lagerlöf
La Fleur blanche

La Fleur blanche, även kallad rue des Moulins var en berömd bordell på 6 rue des Moulins i Paris första arrondissement mellan 1860 och 1946. Det var en av de mest berömda bordellerna i Frankrikes historia, och räknade monarker, tronföljare och politiker bland sina kunder.  

Inrättningen var känd för sina stora luxuösa sängkammare inredda i olika stilar, och innehöll även en tortyrkammare. Under andra världskriget stod den under tyska ockupationsmaktens kontroll. Den stängdes genom avskaffandet av reglementerad prostitution och förbudet av koppleri i Frankrike 1946. 

Henri de Toulouse-Lautrec målade många tavlor, som föreställde bordellinteriörer, i La Fleur blanche.

Referenser

Noter 

 

Bordeller
Paris historia
1946 i Frankrike
Prostitution
Salon Kitty

Salon Kitty var en bordell i Berlin mellan 1922 och 1942. 

Det var en så kallad högklassig bordell och räknade dignitärer, politiker, industrimän och utländska diplomater bland sina kunder.
Salon Kitty grundades och sköttes av Katharina Zammit (Kitty Schmidt, 1882–1954), som sedan nazisternas maktövertagande hade överfört pengar utomlands och försökte emigrera. När hon försökte lämna landet 1939 arresterades hon och fick välja mellan att sändas till koncentrationsläger eller låta Sicherheitsdienst des Reichsführers SS utnyttja bordellen för spionage. Bordellen användes sedan av SS för att övervaka och avlyssna både inhemska och utländska inflytelserika personer.

Referenser

Noter 

 

Bordeller
Berlin under 1900-talet
Prostitution
Nazityskland
Ernst Grenander

Ernst Magnus Grenander, född den 	20 januari 1856 i Norrköping, död den 22 januari 1926 i Smedjebacken, Norrbärke församling, Kopparbergs län, var en svensk jurist.

Grenander blev student vid Uppsala universitet 1874 och avlade juris utriusque kandidatexamen där 1888. Han blev vice häradshövding 1890 och var häradshövding i Smedjebackens domsaga från 1901 till sin död. Grenander blev riddare av Nordstjärneorden 1912.

Källor 

 
 
 Sveriges dödbok 1830–2020

Svenska häradshövdingar
Riddare av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Jurister från Norrköping
Ämbetsmän från Norrköping
Födda 1856
Avlidna 1926
Män
Holby City

Holby City är en brittisk dramaserie i sjukhusmiljö som sändes på BBC under 23 säsonger mellan åren 1999 och 2022. Serien som skapades av Tony McHale och Mal Young var en spinoff på sjukhusserien Casualty. Första avsnittet sändes den 12 januari 1999 och det sista avsnittet sändes 29 mars 2022. Totalt sändes 1102 avsnitt.

Handling 
Serien kretsar kring livet, bland personal och patienter på sjukhuset i brittiska Holby City.

Rollista i urval 

 Hugh Quarshie - Ric Griffin
 Rosie Marcel - Jac Naylor
 Jaye Jacobs - Donna Jackson
 Bob Barrett - Sasha Levy
 Tina Hobley - Chrissie Williams 
 Paul Bradley - Elliott Hope
 Guy Henry - Henrik Hanssen
 David Ames - Dominic Copeland
 Alex Walkinshaw - Adrian Fletcher
 Amanda Mealing - Connie Beauchamp
 Hari Dhillon - Michael Spence
 Robert Powell - Mark Williams
 Camilla Arfwedson - Zosia March

Referenser

Externa länkar 

TV-seriestarter 1999
Engelskspråkiga TV-serier
Brittiska dramaserier
Magnus Gripenklo

Magnus Gripenklo, tidigare Palumbus, född 1610 i Vreta Klosters församling, Östergötland, död 15 april 1676, var en svensk ämbetsman.

Biografi
Magnus Gripenklo föddes 1610 på Vreta Klosters prästgård i Vreta Klosters församling. Han var son till kyrkoherden Nicolaus Palumbus och Ragnhild Larsdotter (Laurin). Gripenklo blev 3 september 1625 student vid Uppsala universitet och disputerade 1634. Han arbetade sedan som häradshövding i Tjust härad och blev 13 november 1646 borgmästare i Visby och fogde på Gotland. Gripenklo blev 2 juli 1655 assessor i Svea hovrätt och 1658 assessor i reduktionskollegium. Han adlades 1 mars 1664 till Gripenklo och introducerades i Sveriges riddarhus samma år som nummer 727. Den 3 mars 1664 blev han justitiepresident i Göteborg. Han avled 1676 och begravdes 18 februari 1677 i Göteborgs domkyrka.

Familj
Gripenklo gifte sig 1646 med Catharina Nilsdotter (död 1688). Hon var dotter till superintendenten Nicolaus Eschilli i Kalmar stift och Brita Johansdotter Ungia.

Referenser

Noter 

Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Födda 1610
Avlidna 1676
Män
Personer från Vreta Klosters socken
Svenska häradshövdingar
Visbys borgmästare
Samuel Gripenklo

Samuel Gripenklo, tidigare Palumbus, född 1648 i Östra Husby församling, Östergötland, död 12 september 1689, var en svensk ämbetsman.

Biografi
Samuel Gripenklo föddes 1648 på Östra Husby prästgård i Östra Husby församling. Han var son till kyrkoherden Samuel Palumbus och Brita Bröms. Gripenklo blev 1664 skrivare på landskontoret i Göteborg och 1669 kammarskrivare i reduktionskollegium. Han blev 1672 legationskamrer och 4 augusti 1677 extra ordinarie kommissarie vid amiralitetet. Gripenklo adlades 22 september 1687 till Gripenklo och introduserades 1689 i Sveriges riddarhus som nummer 1119. Han blev 10 maj 1689 överkommissarie vid amiralitetet och avled samma år.

Familj
Gripenklo gifte sig 30 september 1677 med Anna Hällberg. Hon var dotter till lärftskramhandalren Nils Jönsson Hällberg och Brita Mikelsdotter i Stockholm. De fick tillsammans barnen Johan Palumbus (1678–1678), Brita Palumbus (1678–1680), Catharina Gripenklo (1679–1708), fänriken Nils Gripenklo (1680–1709) vid livgardet, Margareta Gripenklo (1681–1755) som var gift med kyrkoherden Isk Caroli Biberg i Sundsvalls församling, Anna Palumbus (1683–1683) och Brita Gripenklo (1686–1774) som var gift med häradshövdingen Erik Eriksson Teet.

Referenser

Noter 

Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Födda 1648
Avlidna 1689
Män
Personer från Östra Husby socken
Benjamin Palumbus

Benjamin Samuelis Palumbus, född 1634 i Östra Husby församling, Östergötland, död 1678 i Söderköping, var en svensk ämbetsman.

Biografi 
Benjamin Palumbus föddes 1634 i Östra Husby församling och döptes 26 april samma år. Han var son till kyrkoherden Samuel Palumbus och Anna Jonsdotter. Palumbus blev 1650 student vid Uppsala universitet och arbetade senare som stadssekreterare i Lund. Han blev senare häradshövding och borgmästare i Lund. Palumbus avled 1678 i Söderköping och begravdes där i augusti månad.

Källor

Noter 

Lunds borgmästare
Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Personer från Östra Husby socken
Födda 1634
Avlidna 1678
Män
Svenska häradshövdingar
Henry J. Spooner

Henry Joshua Spooner, född 6 augusti 1839 i Providence i Rhode Island, död 9 februari 1918 i Providence i Rhode Island, var en amerikansk politiker (republikan). Han var ledamot av USA:s representanthus 1881–1891.

Spooner efterträdde 1881 Nelson W. Aldrich i representanthuset och efterträddes 1891 av Oscar Lapham.

Spooner är begravd på Swan Point Cemetery i Providence.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av USA:s representanthus från Rhode Island
Amerikanska republikaner
Amerikanska politiker under 1800-talet
Gravsatta på Swan Point Cemetery
Personer från Providence
Födda 1839
Avlidna 1918
Män
Sphärenklänge

Sphärenklänge, (Sfärernas musik) op. 235, är en wienervals komponerad av Josef Strauss 1868.

Historia
Den grekiska filosofen Pythagoras trodde att de himmelska kroppars rörelse avgav ljud som inte kunde höras av det mänskliga örat och att hela universum spelade en stor harmoni. Det var en idé som kallas "sfärernas musik". Denna antika grekiska idé kan ha passat den romantiska atmosfären under 1800-talet.

År 1863 tog Josef Strauss över efter sin bror Johann Strauss den yngre som musikdirektör för medicinarbalen, som bestod av medicinstudenter vid Wiens universitet. 1868 utsågs Josef på nytt av medicinkommittén, som beslutade att göra den populära idén om "sfärernas musik" till temat för balen och bad Strauss att tillhandahålla lämplig musik. Konventionellt fick de dedicerade verken namn relaterade till arrangörerna, men av denna anledning fick valsen namnet Sphärenklänge, vilket inte hade något att göra med medicin.

Valsen uruppfördes den 21 januari 1868 i Sofiensäle i Wien. Den dagen var hela lokalen dekorerad med blått sidentyg översållat med stjärnor.  Även om titeln av vissa ansågs vara olämplig blev premiären en stor framgång och blev så småningom ett av kompositörens mästerverk.

Den österrikiska dagstidningen Fremden-Blatt skrev den 22 januari 1868:

I UFA-filmen Wien dansar och ler (1931) använder sig Werner R. Heymann av Sphärenklänge vid viktiga nyckelscener.

Wienerfilharmonikernas nyårskonsert 
Den spelades vid nyårskonserten från Wien följande år:

Webblänkar
Josef Strauss Sphärenklänge / Walzer op. 235 (1868) – Kommentar von Wiener Johann Strauss Orchester (WJSO)
CD「The Best of Josef STRAUSS」[10] Sphärenklänge, Walzer (Music of the Spheres, Waltz), Op. 235

Referenser

Källor

Verk av Josef Strauss
Musikåret 1868
1998 RE

1998 RE är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes den 2 september 1998 av den japanske amatörastronomen Atsushi Sugie i Dynic-observatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 18 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av A Sugie
Astronomiska upptäckter 1998
1998 RV

1998 RV är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1998 av den australiensiske astronomen Frank B. Zoltowski i Woomera.

Asteroiden har en diameter på ungefär 13 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eos.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eos-asteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av Frank Zoltowski
Astronomiska upptäckter 1998
Adin B. Capron

Adin Ballou Capron, född 9 januari 1841 i Mendon i Massachusetts, död 17 mars 1911 i Providence County i Rhode Island, var en amerikansk politiker (republikan). Han var ledamot av USA:s representanthus 1897–1911.

Capron efterträdde 1897 Warren O. Arnold i representanthuset och efterträddes 1911 av George H. Utter.

Capron är begravd på Swan Point Cemetery i Providence.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av USA:s representanthus från Rhode Island
Amerikanska republikaner
Amerikanska politiker under 1800-talet
Amerikanska politiker under 1900-talet
Gravsatta på Swan Point Cemetery
Personer från Worcester County, Massachusetts
Födda 1841
Avlidna 1911
Män
Sisi (TV-serie)

Sisi är en österrikisk-tysk historisk dramaserie vars första säsong hade premiär 12 december 2021. Seriens andra säsong hade premiär i december 2022. Serien är baserad på Elisabeth av Bayerns liv.

Handling 
Serien kretsar kring Elisabeth av Bayern, kallad Sisi, som från 1854 var kejsarinna av Österrike och från 1867 drottning av Ungern. Hon var gift med Frans Josef I av Österrike fram till 1898 då hon mördades.

Rollista i urval 

 Dominique Devenport - Sisi
 Jannik Schümann - kjejsare Franz Josef
 David Korbmann - Graf Grünne
 Désirée Nosbusch - Erzherzogin Sophie
 Tanja Schleiff - Gräfin Esterházy
 Paula Kober - Fanny
 Julia Stemberger - Herzogin Ludovica in Bayern
 Pauline Rénevier - Herzogin Helene 
 Marcus Grüsser - Herzog Max in Bayern

Referenser

Externa länkar 

Tyska TV-serier från 2020-talet
Tyska dramaserier
Österrikiska dramaserier
Tyskspråkiga TV-serier
TV-seriestarter 2021