kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Moe Odins Æresløp

Moe Odins Æresløp även kallat Klosterskogens Elitlöp, är ett travlopp för kallblodstravare som körs på Klosterskogen Travbane i Skien i Norge varje år under våren. Det är ett minneslopp tillägnat den norska kallblodshästen Moe Odin. Loppet är öppet för kallblod som har tjänat minst 1 miljon norska kronor. Loppet körs över distansen 2100 meter med autostart. Förstapris i loppet är  norska kronor.

Första upplagan av loppet kördes den 18 april 1987. Premiärupplagan vanns av Alm Svarten, som kom att vinna loppet fyra år i rad.

Vinnare

Referenser

Noter

Externa länkar 
 World Class Trotting - Statistik

Norska travlopp
Återkommande sportevenemang med premiär 1987
Årsta gamla skola

Årsta gamla skola är en tidigare grundskola vid Sjöviksbacken 60 i stadsdelen Liljeholmen i södra Stockholm. Skolhuset uppfördes 1904 efter ritningar av arkitekt Axel Bergman. Skolverksamheten lades ner 1978.

Historik

Årsta gamla skola byggdes som grundskola för årskurs 1-3 och var den första skolan i trakten kring Årsta. Ritningarna är stämplade ”Svenska ritbyrån Nynäshamn” och signerade Axel Bergman. Han ritade ett trähus i en våning med inredd vind samt med denna sammanbyggda flyglar i två våningar. I flyglarna anordnades lärosalarna. Två trapphustorn, gavlar åt flera håll och valmade takfall gav huset ett intressant utseende. Fasaderna kläddes av stående och liggande träpanel som avfärgades i faluröd kulör. Byggnaden är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att fastigheten "är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt".  

Skolan hörde till en början till rektorsområde för Brännkyrka församling som även var byggherre och mellan 1913 och 1918 till Liljeholmens skoldistrikt. På en karta från 1954 uppges byggnaden som "Skolhem för astmasjuka". Skolverksamheten lades ner 1978. Idag (2018) har Ateljéföreningen Årsta Gamla Skola sin verksamhet i huset. Den tidigare skolan är ett av Stockholms Ateljéhus som är en förening för Stockholms stads kommunala ateljéhusföreningar. Runtom i Stockholm finns tretton ateljéhus där konstnärer arbetar som målare, tecknare, grafiker, skulptörer och animatörer.

Historiska bilder (1956–1962)

Noter

Källor
RAÄ:s bebyggelseregister: ÅRSTABERG 2 - husnr 1.
 Stockholms stad, skolregistret: Årsta gamla skola.
Bygglovsritningar upprättade av arkitekt Axel Bergman 1903.

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Söderort
Grundskolor i Stockholm
Ernest Payne

Ernest Payne, född 23 december 1884 i Worcester, död 10 september 1961 i Worcester, var en brittisk tävlingscyklist.

Payne blev olympisk guldmedaljör i lagförföljelse vid sommarspelen 1908 i London.

Källor 

Brittiska tävlingscyklister
Brittiska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1908
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1908
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1908 från Storbritannien
Födda 1884
Avlidna 1961
Män
Personer från Worcester
Brittiska idrottare under 1900-talet
Kapten Svartskägg (film)

Kapten Svartskägg (eng: Blackbeard the Pirate) är en amerikansk äventyrsfilm i Technicolor från 1952 i regi av Raoul Walsh. Filmen är baserad på en berättelse av DeVallon Scott. I huvudrollerna ses Robert Newton, Linda Darnell och William Bendix.

Rollista i urval 
 Robert Newton - Edward Teach / Kapten Svartskägg
 Linda Darnell - Edwina Mansfield
 William Bendix - Ben Worley
 Keith Andes - Robert Maynard
 Torin Thatcher - Sir Henry Morgan
 Irene Ryan - Alvina, hovdam
 Alan Mowbray - Noll
 Richard Egan - Briggs
 Skelton Knaggs - Gilly
 Dick Wessel - Dutchman
 Anthony Caruso - Pierre La Garde
 Jack Lambert - Tom Whetstone
 Noel Drayton - Jeremy
 Pat Flaherty - Job Maggot

Externa länkar 
 
 

Filmer 1952
Amerikanska äventyrsfilmer
Engelskspråkiga filmer
Piratfilmer
Øyunn Bjørge

Øyunn Bjørge, född 1973 i Norge, är en norsk sångerska och skådespelerska.

Øyunn Bjørge utbildades vid Balettakademien i Göteborg 1994–1997. Hon har medverkat i ett flertal musikalproduktioner i Norge och Sverige.
Hon har även medverkat i Skararevyn, spelat gästroller i tv-serier som Vita Lögner, Seks som oss (Tv2) och Hos Martin (Tv2). Hon har sjungit i "Beat for beat" 2002 (norska versionen av Så skall det låta), Den stora klassfesten, Idrottsgalan, Go morgon Norge och i Go'kväll på SVT.

Referenser

Externa länkar
 Øyunn Bjørge på MySpace

Kvinnor
Födda 1973
Norska sångare
Levande personer
Kefteji

Kefteji (även kafteji eller keftaji, arabiska: كفتاجي) är en tunisisk sallad. Potatis, paprika, tomater, squash och andra grönsaker skärs i stora tärningar, som efter fritering skärs i mindre stycken. Olivolja, tomatsås, persilja och harissa är typiska smaksättare, och vanliga tillbehör är lever, korv (merguez), ägg eller köttbullar.

Källor
 

Mat och dryck i Tunisien
Sallader
Tunisisk sallad

Tunisisk sallad (franska: Salade tunisienne) är en sallad med ursprung i Tunisien, vilken består av mycket finskurna grönsaker som paprika, tomat och lök, samt tonfisk i olja och oliver. Även kokta ägg kan förekomma. Salt, svartpeppar, citronsaft, olivolja och myntablad är typiska smaksättare.

Källor
 

Mat och dryck i Tunisien
Sallader
Kopplingsdäck

Ett kopplingsdäck är en platta med kontakter för att snabbt kunna testa elektronikkonstruktioner. Eftersom kopplingsdäcket inte kräver att komponenterna löds fast går det att återanvända mellan projekt. Vanligtvis är avståndet mellan kontaktpunkterna 2.54 mm (0.1 tum) vilket gör att många komponenter kan placeras direkt på kopplingsdäcket. Kopplingsdäck används bl.a. inom utbildningar i elektronik.

Referenser 

Elektronik
Magdalena Tulli

Magdalena Tulli, född 20 oktober 1955 i Warszawa, är en polsk författare och översättare.

Biografi 
Tulli har en italiensk far och en polsk-judisk mor. Som barn tillbringade hon mycket tid hos fadern i Milano. Hon avlade studentexamen i Warszawa 1974 och studerade därfefter biologi vid Universitetet i Warszawa. Hon avlade magister- och doktorsexamen 1979 respektive 1983. Från 1986 till 1991 studerade hon även psykologi. Innan författardebuten arbetade hon bland annat vid den polska forskningsstationen Arctowski i Antarktis, där hon forskade om protozoer, samt som undersköterska.

Hon har två söner och bor i stadsdelen Mokotów i Warszawa.

Författarskap 
Tulli debuterade 1995 med romanen Sny i kamienie, som är det enda av hennes verk som översatts till svenska (Drömmar och stenar, 2008). Debuten belönades med det prestigefyllda Kościelskipriset. Den följdes av W czerwieni (I det röda; 1998), Tryby (Modus; 2003), Skaza (Rispan; 2006), Kontroler snów (Drömkontrollanten; 2007, under pseudonymen Marek Nocny), Włoskie szpilki (Italienska stilettklackar; 2011) och Szum (Brus; 2014). Tillsammans med sociologen Sergiusz Kowalski skrev hon Zamiast procesu. Raport o mowie nienawiści (I stället för rättegång; 2003), en kartläggning av huvudsakligen antisemitisk hatpropaganda i några högerinriktade polska dagstidningar. År 2017 utgav hon sin första barnbok, Ten i tamten las (Den här skogen och den där).

Hon har nominerats till Nikepriset fem gånger: år 1999, 2004, 2007, 2012 och 2015. År 2017 mottog hon det tysk-polska Samuel-Bogumil-Linde-Preis.

Tulli räknas till de mest betydelsefulla kvinnliga författarna inom samtida polsk litteratur. Hennes stil har av kritikerkåren beskrivits som postmodern, nyskapande och en sorts "anti-prosa". Hennes författarskap har jämförts med författare som Italo Calvino, Jorge Luis Borges och Bruno Schulz. Hennes böcker har översatts till ca 10 språk.

Som översättare har hon tagit sig an verk av bland andra Italo Calvino och Marcel Proust.

Källor 

Översättare från italienska
Kvinnor
Översättare från franska
Polskspråkiga författare
Födda 1955
Polskspråkiga översättare
Polska författare
Levande personer
Delta1 Chamaeleontis

Delta1 Chamaeleontis (δ1 Chamaeleontis, förkortat Delta1 Cha, δ1 Cha) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en snäv dubbelstjärna belägen i den sydöstra delen av stjärnbilden Kameleonten och är skild från den något ljusare Delta2 Chamaeleontis med ca 6 bågminuter. Den har en kombinerad skenbar magnitud på 5,47 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 9,4 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 350 ljusår (ca 107 parsek) från solen.

Egenskaper 
Primärstjärnan Delta1 Chamaeleontis A är en orange till röd jättestjärna av spektralklass K0 III. Den har en radie som är ca 11 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 76 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 5 050 K.

De två delarna av Delta1 Chamaeleontis har en skenbar magnitud på 6,3 respektive 6,5. År 2000 var paret separerat med 0,783 bågsekunder vid en positionsvinkel på 83,8°. Stjärnparet är en källa till röntgenstrålning med ett flöde på 27,3×10-17 W/m2.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/delta1chamaeleontis

	
Stjärnbilden Kameleonten
Bayerobjekt
Orangea jättar
Dubbelstjärnor
HD-objekt
Weman

Weman är ett svenskt och finskt efternamn.

Personer med efternamnet Weman 
Adèle Weman, finländsk författarinna
 Carl Weman (1870–1918), agronom, musiker och målare
Carl Gustaf Weman, finländsk språkforskare
Gunnar Weman, svensk ärkebiskop
Gustaf Weman (1855–1929), svensk jordbrukare och ingenjör
Henry Weman (1897–1992), svensk kyrkomusiker
Jon Weman, svensk journalist
Mats Weman, svensk journalist

Svenska efternamn
Efternamn i Finland
Fuskåsån

Fuskåsån eller Fuskåsbäcken är det största biflödet till Nianån i Hälsingland. Huvudsakligt källflöde Källsjöbäcken. Längd ca 2 km räknat från Fuskåssjön, inklusive källflödet cirka 12 km. Flodområde cirka 30 km².

Vattendrag i Hudiksvalls kommun
Vattendrag i Hälsingland
Nianåns avrinningsområde
Bäckmorån

Bäckmorån är ett vänsterbiflöde till Nianån i Hälsingland. Längd ca 10 km, flodområde knappt 30 km². Rinner upp i Redsjösjön och kallas från början Pockeboån. Efter att ha passerat Ljustjärnen strömmar ån ganska brant ner mot Bäckmora och Nickora, där den strax efter Nickorssjön mynnar i Nianån. Där kallas den även Holm(s)bäcken.

Vattendrag i Hudiksvalls kommun
Vattendrag i Hälsingland
Nianåns avrinningsområde
Botswanas demokratiska parti

Botswanas demokratiska parti (Botswana Democratic Party, BDP) är ett politiskt parti som oavbrutet suttit vid makten sedan Botswanas självständighet 1966 .

Partiet bildades 1962 i det dåvarande brittiska protektoratet som Bechuanalands demokratiska parti .

Partiets grundare Seretse Khama valdes 1965 till Bechuanalands premiärminister och fick leda Botswana till självständighet. Han utsågs till den nya nationens förste president.

Khamas son Ian Khama var också president mellan 2008  och 2018 då han lämnade över makten till sin vicepresident Mokgweetsi Masisi.

Valresultat

Källor 

Politik i Botswana
Vårbjörken

Vårbjörken är ett travlopp för 4-åriga och äldre kallblodstravare som körs på Umåker travbana i Umeå varje år i april. Loppets distanser har under åren varierat, men sedan 2016 körs loppet över  meter med autostart. Även tidpunkten på året som loppet körs har varierat, men sedan 1996 körs loppet i slutet av april, eller i början på maj. Förstapris i loppet är  kronor.

Första upplagan av loppet kördes 1975, fast då i november. Premiärupplagan vanns av hästen Barry tillsammans med kusken Gustah Hallén.

Vinnare

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Vårbjörken - Statistik

Svenska travlopp
Återkommande sportevenemang med premiär 1975
Travlopp som körs på Umåkers travbana
Girolamo Aleandro den yngre

Girolamo Aleandro den yngre, född 29 juli 1574 i Motta di Livenza, Veneto, död 9 mars 1629 i Rom, var en italiensk lärd och humanist. Han var en framstående grecist och latinist och utgav år 1593 Psalmi poenitentiales.

Biografi
Girolamo Aleandro studerade rättsvetenskap vid Paduas universitet. Efter att ha blivit prästvigd blev han år 1604 sekreterare åt kardinal Ottavio Bandini. År 1625 följde Aleandro med kardinal Francesco Barberini till Frankrike, där denne var påvens ablegat. Vid detta tillfälle besökte Aleandro kretsen kring matematikern och historikern Jacques-Auguste de Thou. Aleandro förde korrespondens med bland andra Bignon, Peiresc och Dupuy. Genom Barberinis försorg kom Aleandro även att tjäna under påve Urban VIII.

Aleandro avled i Rom 1629 och är begravd i basilikan San Lorenzo fuori le Mura. Hans gravmonument bekostades av kardinal Barberini; bysten är ett verk av Antonio Giorgetti.

Bibliografi
 Psalmi poenitentiales versibus elegiacis expressi (1593)
 Gaii, veteris juris consulti Institutionum fragmenta, cum commentario (1600)
 Explicatio veteris tabulæ marmoricæ solis effigie symbolisque exculptæ (1616)

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Personer från Motta di Livenza
Italienska humanister
Italienska grecister
Italienska latinister
Födda 1574
Avlidna 1629
Män
Gustaf Adolf Gyllenborg

Gustaf Adolf Gyllenborg, född 29 januari 1743 på Torsåker slott, död 19 oktober 1789 i Stockholm, var en svensk greve och assessor i Kommerskollegium.

Biografi
Gustaf Adolf Gyllenborg föddes som son till Fredrik Gyllenborg och dennes hustru Elisabeth Stierncrona. Han blev student vid Uppsala universitet den 16 november 1753, och tog en examen i juridik 1760 samt disputerade 1761. Han blev auskultant i Bergskollegium den 5 februari 1762 för att den 28 februari 1763 få samma tjänst vid Svea hovrätt. Den 1 november 1763 blev han Extra ordinarie notarie i Bergskollegium. Den 10 november 1764 utnämndes han till extra ordinarie kontorsskrivare i Riksbanken. Han befordrades till kontorsskrivare den 20 juni 1770 och blev bokhållare i Riksbanken den 22 september 1778. Han utnämndes slutligen till assessor i Kommerskollegium den 5 februari 1782; han även blev utnämnd ledamot av sjöförsäkringsöverrätten den 24 juli 1783. Gustaf Adolf Gyllenborg dog den 19 oktober 1789.

Forskning
Gyllenborg blev ämnessven i Kungliga Vetenskapsakademien den 31 augusti 1754, alltså året att han började sina studier vid Uppsala universitet. Gyllenborg var under hela sitt liv intresserad av lantbruk och dess utveckling. Han intresserade sig särskilt för kemi kopplat till jordbrukets utveckling. Han var respondent på en disseration i Uppsala 1761, Åkerbrukets chemiska grunder eller Agriculturæ fundamenta chemica, vilken han hjälpt Johan Gottschalk Wallerius att ta fram. Denna översattes 1770 bland annat till engelska. I denna beskrivs  ingående experiment kopplade till grönsaker, fröer och vegetation, men även djupgående studier av gödsel och jordmån. Man tar även upp hur mark bör bearbetas genom exempelvis plogning och harvning.

Familj

Han gifte sig den 18 november 1766 i Stockholm med Petronella Hultman (1748–1783). Hon var dotter till grosshandlaren i Stockholm, direktören och brukspatronen Peter Hultman och dennes hustru Carolina Fredrika Ulrika Johansdotter Camitz. Tillsammans fick paret två söner, varav Fredrik Gyllenborg nådde vuxen ålder.

1769 bodde paret på Riddargatan på det som då kallades Ladugårdslandet i Stockholm.

Källor
Adelsvapen.com, tab 13

Noter

Svenska grevar
Födda 1743
Avlidna 1789
Män
Alumner från Uppsala universitet
Helig (Graduale Romanum XV)

Helig från Graduale Romanum XV är ett moment i den kristna mässan som heter Sanctus och den är skriven på 900-talet.

Det finns även en bearbetad version av Olof Åhlström från 1818.

Publicerad i
Graduale Romanum XV
Höghandskriften
Liber Cantus (Växjö)
Liber Cantus (Uppsala)
1697 års koralbok under Then Swenska Mässan - Sanctus Dominicale
Musiken till Svenska Mässan 1897 under 50.
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Den svenska kyrkohandboken 1986 under Helig. Den är bearbetad efter äldre versioner. Den finns i två versioner.

Liturgisk musik
Helig (1897)

Helig är komponerad 1897 och är ett moment i den kristna mässan som heter Sanctus. Melodin är komponerad efter Böhmiska brödernas sångbok 1544.

Publicerad i
Musiken till Svenska Mässan 1897.
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Gudstjänstordning 1976, del II Musik. (bearbetad)
Den svenska kyrkohandboken 1986 under Helig. 

Liturgisk musik
Helig (Graduale Romanum XVII)

Helig från Graduale Romanum XVII är ett moment i den kristna mässan som heter Sanctus och den är skriven på 1000-talet.

Publicerad i
Graduale Romanum XVII
Höghandskriften
Bjuråkerhandskriften
Liber Cantus (Växjö)
1697 års koralbok
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Gudstjänstordning 1976, del II Musik. (bearbetad)
Den svenska kyrkohandboken 1986 under Helig. 

Liturgisk musik
Björn Lindblom

Björn Lindblom kan syfta på:

Travtränaren och kusken Björn Lindblom (trav)
Språkforskaren Björn Lindblom (språkforskare)
Miniatyrmakaren

Miniatyrmakaren () är en brittisk dramaserie från 2017. Serien är baserad på romanen Miniatyrmakaren från 2014 av Jessie Burton. I Sverige har serien visats på bland annat SVT och går 2022 att streama på Netflix och på Viafree.

Synopsis 
Det är år 1686 när Nella Oortman ska börja sitt nya liv i Amsterdam som hustru till handelsmannen Johannes Brandt. Men Johannes är inte intresserad av sin nya brud, och Nella inser så småningom att huset hon kommer till rymmer många hemligheter.

Rollista i urval 
Anya Taylor-Joy - Petronella ("Nella") Brandt (og Oortman) 
Romola Garai - Marin Brandt
Hayley Squires - Cornelia
Alex Hassell - Johannes Brandt
Caolan Byrne - Arnoud
Sally Messham - Hanna
Geoffrey Streatfeild - Frans Meermans
Paapa Essiedu - Otto
Ziggy Heath - Jack Philips
Ian Hogg - Pieter Slabbaert
Aislín McGuckin - Agnes Meermans
Emily Berrington - miniatyrmakaren

Externa länkar 
 

Brittiska TV-serier från 2010-talet
Brittiska dramaserier
Engelskspråkiga TV-serier
TV-program i BBC
1600-talet på film
Amsterdam på film
O Guds Lamm (Höghandskriften)

O Guds Lamm från Höghandskriften är ett moment i den kristna mässan som heter Agnus Dei och den är skriven på 1400-talet.

Publicerad i
Höghandskriften
Liber Cantus (Växjö)
Liber Cantus (Uppsala)
1697 års koralbok
Gudstjänstordning 1976, del II Musik. (bearbetad)
Den svenska kyrkohandboken 1986 under O Guds Lamm. 

Liturgisk musik
O Guds Lamm (Graduale Romanum XVIII)

O Guds Lamm från Graduale Romanum XVIII är ett moment i den kristna mässan som heter Agnus Dei och den är skriven på 1100-talet.

Finns även en bearbetad version från 1701.

Publicerad i
Graduale Romanum XVIII
Bjuråkerhandskriften
Den svenska psalmboken 1701
Musiken till Svenska Mässan 1897.
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Gudstjänstordning 1976, del II Musik. (bearbetad)
Den svenska kyrkohandboken 1986 under O Guds Lamm. (Två versioner)

Liturgisk musik
O Guds Lamm (Graduale Romanum IX)

O Guds Lamm från Graduale Romanum IX är ett moment i den kristna mässan som heter Agnus Dei och den är skriven på 1200-talet.

Publicerad i
Graduale Romanum IX
Höghandskriften
Gudstjänstordning 1976, del II Musik. (bearbetad)
Den svenska kyrkohandboken 1986 under O Guds Lamm. 

Liturgisk musik
O Guds Lamm (Graduale Romanum XVII)

O Guds Lamm från Graduale Romanum XVII är ett moment i den kristna mässan som heter Agnus Dei och den är skriven på 1000-talet.

Publicerad i
Graduale Romanum XVII
Bjuråkerhandskriften
Höghandskriften
Liber Cantus (Växjö)
Liber Cantus (Uppsala)
1697 års koralbok
Musiken till Svenska Mässan 1897.
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Gudstjänstordning 1976, del II Musik. (bearbetad)
Den svenska kyrkohandboken 1986 under O Guds Lamm. 

Liturgisk musik
O Guds Lamm (Joseph Pothier)

O Guds Lamm är skriven 1905 av Joseph Pothier och är ett moment i den kristna mässan som heter Agnus Dei.

Publicerad i
Den svenska kyrkohandboken 1986 under O Guds Lamm. 

Liturgisk musik
Lovprisningen (Graduale Romanum XI)

Lovprisningen från Graduale Romanum XI är ett moment i den kristna mässan som heter Lovprisningen.

Publicerad i
Graduale Romanum XI
Höghandskriften
1697 års koralbok under Then swenska Mässan - Gratias Dominicale
Musiken till Svenska Mässan 1897.
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Gudstjänstordning 1976, del II Musik. (bearbetad)
Den svenska kyrkohandboken 1986 under Lovprisningen.

Liturgisk musik
August Lindmark

Carl August Lindmark, född 26 maj 1864 i Stockholm, död där 20 februari 1946, var en svensk skomakare och kommunalpolitiker.

August Lindmark var son till skomakarmästaren Philip August Lindmark. Han var elev vid Jakobs lägre elementarläroverk, blev skomakarlärling 1879 och övertog 1885 faderns skomakeri. 1895 blev han ledamot av Stockholms stads hantverksförening, 1904 vice ordförande och 1907 ordförande där, en post han innehade till 1939. Lindmark var även ledamot av styrelsen för Borgerskapets femtio äldste från 1898 och dess vice ordförande 1924–1934 och ordförande 1934–1946. Han var 1901–1931 ledamot av Stockholms stadsfullmäktige och som sådan ledamot av drätselnämndens första avdelning 1910–1925 och andre vice ordförande 1925–1927. Vidare var han ledamot av styrelsen för Borgerskapets bemedlingskommission 1902–1946 och ordförande där 1924–1946, ledamot av styrelsen för Sveriges hantverksorganisation 1905–1946, som vice ordförande 1908–1927 och ordförande 1927–1939, samt ledamot av styrelsen för Borgerskapets gubbhus 1910–1946, från 1935 som ordförande. Lindmark var sakkunnig vid överarbetningen av 1909 års förslag om lärlingsavtal 1910–1913, ledamot av 1917 års bankkommission 1919, ledamot av direktionen för Stockholms stads brandstodsbolag till försäkring av lös egendom 1919–1946 varav 1927–1936 som vice ordförande och 1936–1944 som ordförande, 1922–1927 vice ordförande och 1927–1939 ordförande i styrelsen för Hantverksinstitutet, 1927–1946 ledamot av Nordiska hantverksrådet, ordförande i styrelsen för Föreningen Stockholms lärlingshem 1927–1939, ledamot av järnvägsrådet 1927–1940 och av 1936 års hantverkssakkunniga 1936–1939. August Lindmark är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor 

Noter

Svenska kommunalpolitiker
Personer inom svenskt föreningsliv
Mottagare av Illis Quorum
Personer från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1864
Avlidna 1946
Män
Helig (Graduale Romanum III)

Helig ur Graduale Romanum III och är skriven på 1100-talet. Är ett moment i den kristna mässan. Texten kommer från Sanctus och lyder: Helig, helig, helig är Herren Sebaot. Hela jorden är full av hans härlighet.

Publicerad i
Graduale Romanum III
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Den svenska kyrkohandboken 1986 under Högmässogudstjänstens Helig.

Liturgisk musik
Helig (Graduale Romanum XII)

Helig ur Graduale Romanum XII och är skriven på 1200-talet. Är ett moment i den kristna mässan. Texten kommer från Sanctus och lyder: Helig, helig, helig är Herren Sebaot. Hela jorden är full av hans härlighet.

Publicerad i
Graduale Romanum XII
Den svenska mässboken 1942, del 1.
Den svenska kyrkohandboken 1986 under Högmässogudstjänstens Helig.

Liturgisk musik