kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jerevan Ararat konjaksfabrik

Ej att förväxla med Jerevans konjaksbolag

Jerevan Ararat konjaksfabrik (armeniska: Երևանի Արարատ կոնյակի-գինու-օղու կոմբինատ), är Armeniens största producent av armenisk konjak. 

Företaget grundades 1887 inom ryska imperiet. Jerevans konjaksbolag etablerades på den fastighet där Jerevans fästning låg av köpmannen Nerses Tairjan och dennes kusin Vasili Tairjan. Det övertogs 1900 av den ryske affärsmannen och vodkatillverkaren Nikolaj Sjustov och omdöptes till "Sjustov & Söner". Företaget förstatligades under Armeniens period inom Sovjetunionen. År 1948, i samband med en omorganisation av den då statliga "Jerevan Ararat vin-konjaksfabrik" (tidigare till 1940 "Sjustovfabriken"), delades företaget och dess byggnad i två företag: Jerevan Ararat konjaksfabrik och Jerevans konjaksfabrik. 

Nuvarande fabrikslokaler uppfördes 1938 på platsen för det tidigare Sardars palats inom den rivna Jerevans fästning. Fabriken ritades av arkitekten Rafajel Israjeljan.

Företaget ägs sedan 2002 av det av Gagik Tsarukjan ägda Multi Group Stone.

Bildgalleri

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln Yerevan Ararat Brandy Factory på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Jeravan Ararat konjaksfabriks webbplats

Företag i Armenien
Företag i Jerevan
Företag bildade 1887
Kentron
Unto Uotila

Unto Uuno Uotila, född 30 december 1910 i Tammerfors, död 14 april 1977 i Helsingfors, var en finländsk rättsmedicinare och endokrinolog. 

Uotila blev medicine och kirurgie doktor 1937, professor i patologisk anatomi vid Helsingfors universitet 1945 och professor i rättsmedicin 1946. Han var en av de första inom den finskspråkiga Duodecimkretsen vars forskning blev anglosaxiskt inriktad och internationellt erkänd. Han utvecklade bland annat en metod att i mikroskopiska snitt kvantitativt bestämma sköldkörtelns kolloid. Vidare visade han att hypothalamus i hjärnan avsöndrar en substans som stimulerar hypofysens sekretion av sköldkörtelstimulerande hormon. Substansen har sedermera identifierats som "thyrotrophin-releasing hormone", TRH.

Källor

Finländska professorer i medicin
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Rättsmedicinare
Finländska endokrinologer
Födda 1910
Avlidna 1977
Män
Personer från Tammerfors
Over Holluf

Over Holluf är en ort i Region Syddanmark i Danmark. Orten hade 1 551 invånare (2019). Den ligger i Odense kommun på ön Fyn.

Referenser 

Orter i Region Syddanmark
Odense kommun
Sankt Klemens

Sankt Klemens är en ort i Region Syddanmark i Danmark. Orten hade 3 185 invånare (2019). Den ligger i Odense kommun på ön Fyn.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Region Syddanmark
Odense kommun
Bohus cup

Bohus cup är en handbollsturnering inomhus där ungdomslag och parasportlag deltar.

Historik 
Bohus cup startade runt 1975. 

Cupen drevs till än början av Kungälvs HK och HP Warta. I mitten på 1980-talet hade det gamla Bohus cup sin storhetstid med cirka 550 lag. Under 90-talet drevs cupen av Kungälvs HK och somnade in år 2000. Sen låg cupen nere till 2011 då Kungälvs HK gjorde en nysatsning av cupen.

Nya cupen 
2018 arrangerades Bohus cup, som Sveriges näst största inomhuscup i handboll. 

2018 deltog 558 lag från 120 klubbar från 5 länder. Det genomfördes 1391 matcher i 18 sporthallar och 40 planer.

Referenser

Externa länkar 

 Bohus cups officiella webbplats
Återkommande sportevenemang med premiär 1975
Internationella handbollstävlingar i Sverige
Återkommande sportevenemang i maj
Sport i Kungälv
Gmina Olszanka

Gmina Olszanka kan syfta på:

 Gmina Olszanka, Opole vojvodskap – en landskommun i Opole vojvodskap
 Gmina Olszanka, Masoviens vojvodskap – en landskommun i Masoviens vojvodskap
Edvin Magnusson

Edvin Valdemar Magnusson, född 19 december 1889 i Östersund, död där 17 december 1964, var en svensk journalist och radiochef.

Edvin Magnusson var son till lokföraren August Magnusson. Efter studentexamen vid Östersunds högre allmänna läroverk 1910 var han 1910-1911 elev vid apoteket Nordstjärnan i Gävle 1910-1911. 1911 anställdes han som journalist vid tidningen Östersund (tidning) där han stannade till 1913, då han i stället blev journalist vid Östersunds-Posten. Magnusson blev 1917 redaktionssekreterare vid tidningen och 1918 tidningens chefredaktör, en post han sedan innehade fram till 1954.

Edvin Magnusson var mycket intresserad av idrott, som ung själv aktiv och innehade distriktsrekord i spjutkastning. 1910-1912 var han sekreterare i styrelsen för IFK Östersund och 1913-1918 ordförande där. Han var även 1911-1954 ledamot av styrelsen för Hofvallen varav 1936-1950 som ordförande, ledamot av styrelsen för Jämtland-Härjedalens Idrottsförbund 1912-1950 varav 1922-1937 som vice ordförande och 1937-1950 som ordförande, 1913-1915 sekreterare i Östersunds simsällskap, 1921-1923 ordförande i Östersunds skidlöparklubb och 1921-1939 ledamot av styrelsen för Svenska Skidförbundet. Magnusson var även sekreterare i Jämtlands turistförening 1925 samt 1938-1952 vice ordförande och 1953-1956 ordförande där, från 1926 ledamot av styrelsen för Skidfrämjandet och 1931-1950 ledamot av Riksidrottsförbundet.

Edvin Magnusson var 1927-1950 hallåman och programchef vid Radiotjänsts kontor i Östersund. Han var även ledamot av styrelsen för Östersunds-Postens tryckeriaktiebolag från 1929 och 1948-1957. Edvin Magnusson var politiskt aktiv som högerman och som sådan ledamot av stadsfullmäktige i Östersund 1931-1951. Han var som sådan ledamot av folkskolestyrelsen 1931-1951 och dess vice ordförande 1944-1951, ordförande i nykterhetsnämnden 1933-1946 och vice ordförande i turisttrafikkommittén 1937-1952 samt var ordförande i länsnykterhetsnämnden 1943-1958.

Källor

Noter 

Svenska kommunalpolitiker
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska chefredaktörer
Svenska radioprogramledare
Födda 1889
Avlidna 1964
Män
Journalister från Östersund
Pierre Jonquères d'Oriola

Pierre Jonquères d'Oriola, född 1 februari 1920 i Corneilla-del-Vercol, död 19 juli 2011 i Corneilla-del-Vercol, var en fransk ryttare.

Han blev olympisk mästare i hoppning vid sommarspelen 1952 i Helsingfors.

Källor 

Franska ryttare
Franska olympiska guldmedaljörer
Franska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1952
Olympiska guldmedaljörer 1964
Olympiska silvermedaljörer 1964
Olympiska silvermedaljörer 1968
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Frankrike
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1956 från Frankrike
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1956
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1960 från Frankrike
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1960
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1964 från Frankrike
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1964
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Frankrike
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1968
Födda 1920
Avlidna 2011
Män
Sardarpalatset

Sardarpalatset (armeniska: Երեւանի սարդարի պալատ, Sərdər SaraAzer Serdar Saraji) var residenset i Jerevan för guvernörerna i Khanatet Jerevan (sardarerna), vilket låg inom Jerevans fästning. Idag ligger Jerevan Arafat konjaksfabrik på platsen. 

Palatset slutfördes 1819. På palatsets väggar fanns då dekorationer och inskriptioner med persiska dikter och lovsånger till bland andra Fath Ali Shah och den siste sardaren Hussein-Kuli-Chan. 

På 1850-talet tillkom vid restaurering under den ryska styret fyra stora oljemålningar med porträtt, skapade av den Azerbajdzjanske konstnären Mirza Kadim Erivani.

Bildgalleri

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln Palast des Sardars på tyskspråkiga Wikipedia.

Palats
Byggnader och anläggningar i Jerevan
Kentron
Petrine Fredstrup

Petrine Caroline Georgine Fredstrup, född den 2 juni 1827 i Köpenhamn, död den 24 september 1881 på Frederiksberg, var en dansk balettdansös.

Petrine Fredstrup väckte redan 1839 uppseende genom sin vackra danskonst och var 1845–1871 en av den kungliga teaterns främsta konstnärer, sedan 1851 solodansös, i synnerhet i starkt utpräglade mimiska roller; hon var tillika lärare för balettkårens kvinnliga elever.

Källor

Externa länkar 
  Fredstrup, Petrine Caroline Georgine i Dansk Kvindebiografisk Leksikon

 

Danska ballerinor
Danska balettdansare under 1800-talet
Födda 1827
Avlidna 1881
Kvinnor
Ugglan
Johannes Wahlberg

Herman Johannes Wahlberg, född 25 juni 1895 i S:t Johannes, död 15 november 1951 i Helsingfors, var en finländsk läkare.

Wahlberg blev medicine licentiat 1922, specialist i invärtes sjukdomar 1925 och medicine och kirurgie doktor 1926. Han verkade på medicinska avdelningar vid Maria sjukhus och Helsingfors allmänna sjukhus från 1923 och var docent i inre medicin vid Helsingfors universitet 1930–1935. Han blev e.o. personell professor i inre medicin med inriktning på endokrinologi 1950. Under krigsåren 1939–1944 tjänstgjorde han först som läkare vid krigssjukhus och 1942–1944 som chef för högkvarterets krigssjukhusbyrå med ansvar för landets alla krigssjukhus och för den civila sjukvårdens organisation i ett eventuellt nationellt nödläge. 

Wahlberg inledde i början av 1920-talet forskning kring sköldkörteln och dess sjukdomar och blev banbrytande på detta område. Den utbredda endemiska struman i Finland var ett av hans forskningsområden och 1936 tog han initiativet till införandet av jodprofylax i Finland. På grund av krigsutbrottet 1939 avbröts förhandlingarna med hälsovårdsmyndigheterna. Efter kriget återtog han initiativet och kämpade tillsammans med Nobelpristagaren Artturi I. Virtanen för jodprofylaxens införande, vilket skedde kort före Wahlbergs död.

Källor

 

Finländska professorer i medicin
Finländska internmedicinare
Finländska endokrinologer
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Födda 1895
Avlidna 1951
Män
Mottagare av Statsrådet Mauritz Hallbergs pris
Robert Fowler

Robert Gerald "Bobby" Fowler, född 5 december 1931 i Krugersdorp, död 27 december 2001 i Johannesburg, var en sydafrikansk tävlingscyklist.

Fowler blev olympisk silvermedaljör i lagförföljelse vid sommarspelen 1952 i Helsingfors.

Källor 

Sydafrikanska tävlingscyklister
Sydafrikanska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1952
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sydafrika
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1956
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1956 från Sydafrika
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1960
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1960 från Sydafrika
Födda 1931
Avlidna 2001
Män
Seden Strand

Seden Strand är en ort i Region Syddanmark i Danmark. Orten hade 335 invånare (2019). Den ligger i Odense kommun på ön Fyn.

Referenser 

Orter i Region Syddanmark
Odense kommun
Åsum, Danmark

Åsum är en ort i Region Syddanmark i Danmark. Orten hade 478 invånare (2019). Den ligger i Odense kommun på ön Fyn.

Referenser 

Orter i Region Syddanmark
Odense kommun
Yrjö Puhakka

Yrjö Wilhelm Puhakka, född 5 september 1888 i Juga, död 28 februari 1971 i Helsingfors, var en finländsk jurist och politiker.

Puhakka blev juris utriusque doktor 1920. Han verkade 1913–1922 som advokat i Sordavala, var riksdagens justitieombudsman 1925–1928 och ledamot av Lagberedningen 1929–1945 samt 1955, vd för Affärsarbetsgivarnas i Finland centralförbund 1945–1958. Han var riksdagsman (Samlingspartiet) 1927 och 1929–1930, inrikesminister 1932–1937 och justitieminister 1954.

Källor

Ledamöter av Finlands riksdag för Samlingspartiet
Personer från Norra Karelen
Födda 1888
Finlands inrikesministrar
Avlidna 1971
Finlands justitieministrar
Män
Finlands justitieombudsmän
Matti J. Tikkanen

Matti Juhani Tikkanen, känd som Matti J. Tikkanen, född 13 mars 1943 i Tammerfors, är en finländsk läkare. 

Tikkanen, som är specialist i inre medicin och endokrinologi, blev vid Helsingfors universitet medicine och kirurgie doktor 1972, docent i experimentell endokrinologi 1973 och i inre medicin 1983. Han var biträdande professor och biträdande överläkare vid första medicinska kliniken 1993–1996 samt professor i invärtesmedicin vid Helsingfors universitet och överläkare vid medicinska kliniken vid Helsingfors universitetscentralsjukhus (HUCS) från 1996. Han var i tre på varandra följande perioder 1996–2006 dekanus för medicinska fakulteten vid Helsingfors universitet. Han har varit inriktad på hormoners inverkan på fettmetabolismen samt på kolesterolsänkande läkemedel och det förebyggande arbetet mot hjärt-kärlsjukdomar. Han blev medlem av styrelsen för Sigrid Jusélius stiftelse 1998 och av styrelsen för Paulo-stiftelsen 2002. Han var ordförande för Föreningen för invärtes medicin i Finland 2001–2002.

Källor

Finländska professorer i medicin
Finländska internmedicinare
Finländska endokrinologer
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Födda 1943
Män
Levande personer
Personer från Tammerfors
Jouni Backman

Jouni Ensio Backman, född 30 mars 1959 i Nyslott, är en finländsk politiker.

Backman var riksdagsledamot 1987–2007 samt 2011–2015 och förvaltningsminister (soc.dem.) åren 1995–1999 i Lipponens första regering. På denna post genomdrev han en länsreform som halverade antalet län i landet. Han var miljöminister 2002–2003 och kandidat för posten som verkställande direktör för Yle hösten 2004, men kandidaturen fann inte politiskt stöd och han drog sig ur processen. Sedan 2006 har Backman bland annat suttit i Yle:s styrelse och trädde därpå följande år i bolaget TietoEnator Abp:s tjänst som utvecklare av bolagets verksamhet inom den offentliga sektorns informationsteknik.

Källor 
 

Finlands miljöministrar
Ledamöter av Finlands riksdag för Socialdemokraterna
Personer från Nyslott
Levande personer
Födda 1959
Män
Ungern i olympiska sommarspelen 1952

Ungern deltog med 189 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1952 i Helsingfors. Totalt vann de sexton guldmedaljer, tio silvermedaljer och sexton bronsmedaljer.

Medaljer

Guld
 László Papp - Boxning, lätt mellanvikt.
 Imre Hódos - Brottning, grekisk-romersk stil, bantamvikt.
 Miklós Szilvásy - Brottning, grekisk-romersk stil, weltervikt.
 Gyula Grosics, Jenő Dálnoki, Mihály Lantos, Imre Kovács, Gyula Lóránt, József Bozsik, László Budai, Sándor Kocsis, Nándor Hidegkuti, Ferenc Puskás, Zoltán Czibor, Jenő Buzánszky, József Zakariás, Lajos Csordás och Péter Palotás - Fotboll.
 József Csermák - Friidrott, släggkastning.
 Pál Kovács - Fäktning, sabel.
 Bertalan Papp, László Rajcsányi, Rudolf Kárpáti, Tibor Berczelly, Aladár Gerevich och Pál Kovács - Fäktning, sabel.
 Margit Korondi - Gymnastik, barr.
 Ágnes Keleti - Gymnastik, fristående.
 Gábor Benedek, Aladár Kovácsi och István Szondy - Modern femkamp.
 Katalin Szöke - Simning, 100 meter frisim.
 Valéria Gyenge - Simning, 400 meter frisim.
 Éva Székely - Simning, 200 meter bröstsim.
 Ilona Novák, Judit Temes, Éva Novák och Katalin Szöke - Simning, 4 x 100 meter frisim 
 Károly Takács - Skytte, snabbpistol.
 Róbert Antal, Antal Bolvári, Dezső Fábián, Dezső Gyarmati, István Hasznos, László Jeney, György Kárpáti, Dezső Lemhényi, Kálmán Markovits, Miklós Martin, Károly Szittya, István Szívós och György Vízvári - Vattenpolo.

Silver
 Imre Polyák - Brottning, grekisk-romersk stil, fjädervikt.
 Aladár Gerevich - Fäktning, sabel.
 Ilona Elek - Fäktning, florett.
 Andrea Bodó, Irén Daruházi-Karcsics, Erzsébet Gulyás-Köteles, Ágnes Keleti, Margit Korondi, Edit Parényi-Weckinger, Olga Tass och Mária Kövi-Zalai - Gymnastik, mångkamp.
 János Parti - Kanotsport, C-1 1000 meter.
 Gábor Novák - Kanotsport, C-1 10000 meter.
 Gábor Benedek - Modern femkamp.
 Éva Novák - Simning, 400 meter frisim. 
 Éva Novák - Simning, 200 meter bröstsim.
 Szilárd Kun - Skytte, snabbpistol.

Brons
 György Gurics - Brottning, fristil, flugvikt.
 László Zarándi, Géza Varasdi, György Csányi och Béla Goldoványi - Friidrott, 4 x 100 meter stafett.
 Antal Róka - Friidrott, 50 kilometer gång.
 Ödön Földessy - Friidrott, längdhopp.
 Imre Németh - Friidrott, släggkastning.
 Endre Palócz, Tibor Berczelly, Endre Tilli, Aladár Gerevich, József Sákovics och Lajos Maszlay - Fäktning, florett.
 Tibor Berczelly - Fäktning, sabel.
 Margit Korondi - Gymnastik, mångkamp.
 Ágnes Keleti - Gymnastik, barr.
 Margit Korondi - Gymnastik, bom.
 Margit Korondi - Gymnastik, fristående.
 Margit Korondi, Ágnes Keleti, Edit Parényi-Weckinger, Olga Tass, Erzsébet Gulyás-Köteles, Mária Kövi-Zalai, Andrea Bodó och Irén Daruházi-Karcsics - Gymnastik, portabla redskap.
 Ferenc Varga och József Gurovits - Kanotsport, K-2 10000 meter.
 István Szondy - Modern femkamp.
 Judit Temes - Simning, 100 meter frisim 
 Ambrus Balogh - Skytte, fripistol.

Källor 
 

1952 i Ungern
Nationer i olympiska sommarspelen 1952
1952
Jeghisje Tjarents minnesmuseum

Jeghisje Tjarents minnesmuseum (Armeniska: Եղիշե Չարենցի տուն-թանգարան, Yehishe Charents'i tun-t'angaran) är ett personmuseum i Jerevan i Armenien. 

Museet finns i den våning, där poeten Jeghisje Tjarents bodde 1935–1937. Det öppnade för allmänheten 1975. Det visar personliga tillhörigheter, manuskript och dokument, inklusive Tjarents bibliotek med 1 450 böcker.

Bildgalleri

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln Yeghishe Charents_Memorial Museum

Museer i Jerevan
Byggnader och anläggningar i Jerevan
Personmuseer i Armenien
Kentron
Vi rymmer bara du och jag

Vi rymmer bara du och jag är en låt av det svenska punkrockbandet Noice. Låten kom med som den sista låten på albumet Det ljuva livet, släppt i november 1981. Den släpptes också som singel 1981 och B-sidan till singeln var låten "1987". Låten skrevs av basisten Peo Thyrén.

En liveversion finns med på albumet Live på Ritz. "Vi rymmer bara du och jag" finns också med på samlingsalbumen H.I.T.S., Flashback Number 12 och 17 klassiker.

När Noice återförenades spelade de in låten igen till albumet Vild, vild värld släppt 1995.

Låten spelades in en tredje gång 2004 med sångaren Marcus Öhrn och släppt på albumet 2004.

Låten låg även på Svensktoppen i en vecka, då den tog sig in på listans tredjeplats den 27 september 1981, för att veckan därpå vara utslagen.

Listplaceringar

Musiker 
 Hasse Carlsson – sång, gitarr
 Peo Thyrén – elbas
 Freddie Hansson – klaviatur
 Fredrik von Gerber – trummor

Källor 

Musiksinglar 1981
Låtar av Noice
Svensktoppsmelodier 1981
Låtar av Peo Thyrén
Museet för Mellanösternkonst

Museet för Mellanösternkonst (: Midzjin Arevelki arvesti tangaran) är ett konstmuseum i Armeniens huvudstad Jerevan. Museet öppnade 1993 och är baserat på en konstsamling som donerats till den armeniska staten av den iransk-armeniske målaren och samlaren Marcos Grigorian (1925–2007), i åminnelse av dottern, skådespelaren Sabrina Grigorian (1956–1986). Konstsamlingen visas i Tjarents litteratur- och konstmuseum.

Museet har ungefär 2.600 föremål, inklusive verk av bland andra Marcos Grigorian och verk från olika länder i Främre Orienten.

Källor
Museum of Middle East. Collection of Marcos Grigoryan på izi.travel/en
Near East Museum på www.tacentral.com/
Vahan Ishkhanjan: Museum of Conflict: Dispute over display space 13 years overdue for resolution på Armeniapedia, 2005

Museer i Jerevan
Konstmuseer och konsthallar i Armenien
Byggnader och anläggningar i Jerevan
Kentron
Galizierimporten

Galizierimporten är en benämning för anställning av utländska, fattiga och lågavlönade säsongsarbetare till sockerbetsskörden i Sverige i början av 1900-talet. Många, men inte alla, säsongsarbetare kom från Galizien i södra Polen, och därför kallades de galizier. Betodlingen, som framförallt skedde i Skåne, krävde i vissa moment mycket arbetskraft. Därför rekryterades säsongsarbetare, lokalt och även längre bortifrån, från Blekinge och Småland. År 1904 rekryterades även de första utländska arbetare av Helsingborgs Sockerfabrik AB. Arbetskraftimporten ökade under åren innan första världskriget omfattade den ca. 2000 personer årligen, främst kvinnor. Importen översteg dock aldrig en tiondel av arbetskraften i betskötseln. Även i kaolinbruket i Bromölla anlitades galizier. De första kom 1903, och var då 60 stycken, och de skulle efter några år uppgå till 180 stycken. Rekryteringen upphörde i och med första världskriget. Runt 400 galizier stannade dock kvar i Sverige.

Fenomenet var inte unikt för Sverige, även i Danmark och framförallt Tyskland anlitades fattiga jordbruksarbetare från Polen och Östeuropa som säsongsarbetare.

Galizierna användes också som strejkbrytare, vilket väckte ilska hos Lantarbetarförbundet och arbetarrörelsen, inte sällan med nationalistiska undertoner. Denna ilska riktades både mot arbetsgivarna och mot galizierna. Arbetsgivarna anklagades för att ha förrått landet och tagit det ifrån de arbetande svenskarna. I synnerhet när galizierna togs in som strejkbrytare förargade det arbetarna. Tidningen Arbetet beskrev galizierna som "främmande inkräktare i landets modernäring". Vid ett möte 1904 anordnat av den socialdemokratiska ungdomsklubben i Malmö uttryckte den blivande ministern Värner Rydén att galizierna befann sig på en "lägre moralnivå" och framförde att man borde förena sig om "om att köra galizierna ur landet och fordra: Sverge åt svenskarna!" Även Per Albin Hansson fördömde galizierna som förrädare.Bara en liten del av galizierna var dock strejkbrytare, och vissa organiserade sig också själva. Därför har även bilden av galizierna som ett hot mot arbetarrörlsen ifrågasatts.

Galizierna figurerar också Ivar Lo-Johanssons novellsamling Statarna i novellerna Galizierna, Toffelpågen och Polska hästen. Novellerna utspelar sig i samband med lantarbetarstrejker i Skåne 1907-1909 där galizierna har använts som strejkbrytare. I de två första novellerna så vräks även statarna för att deras bostäder ska gå till galizierna. Inspiration kan ha hämtats från en konflikt vid Trolle-Ljungby. Galizierna skildras som jordproletärer vars liv genomsyrades av fattigdom och elände, men Lo-Johansson ger även talrum åt det förakt mot galizierna som var vanliga i befolkningen. Speciellt i Polska hästen uttrycks stataren Vångs illvilja mot galizierna och bringar honom i konflikt med galiziern Brokov.

Se även 

 Betkampanjen

Referenser 

Sverige under 1900-talet (decennium)
Gunnar Svaetichin

Gunnar Nils Toivo Svaetichin, född 13 januari 1915 i Karis, död 23 mars 1981 i Caracas, var en finländsk läkare. 

Svaetichin blev medicine licentiat från Helsingfors universitet 1944 och medicine doktor från Karolinska institutet i Stockholm 1951. Han tillhörde Ragnar Granits forskargrupp och flyttade 1948 över till Sverige. Han verkade från 1955 till sin död som forskare i neurofysiologi vid Instituto Venezolano de Neurologia e Investigaciones Cerebrales i Caracas. En viktig insats av honom var utvecklandet av en mikroelektrod för registrering av impulser från individuella neuroner. Under andra världskriget uppfann han enkla pappskenor för immobilisering av skadade lemmar, speciellt för transport av sårade.

Källor

Finländska läkare
Neurofysiologer
Födda 1915
Avlidna 1981
Män
Personer från Karis
Bernhard Frankenhaeuser

Carl Bernhard Frankenhaeuser, född 26 mars 1915 i Borgå, död 21 november 1994 i Saltsjöbaden, var en finländsk-svensk läkare. Han ingick 1946 äktenskap med Marianne von Wright.

Frankenhaeuser blev medicine licentiat från Helsingfors universitet 1946. Han flyttade med Ragnar Granits forskargrupp till Karolinska Institutet i Stockholm, blev medicine doktor där 1949, docent i neurofysiologi där samma år, var forskardocent 1957–1962, innehade forskartjänst vid Statens medicinska forskningsråd 1963–1965, var professor i fysiologi vid Umeå universitet 1965–1967 och i neurofysiologi vid Karolinska Institutet 1967–1981. Han var föreståndare för medicinska Nobelinstitutets neurofysiologiska avdelning 1967–1981. Han var ledamot av kommunalfullmäktige i Saltsjöbadens köping 1970 och kommunfullmäktige i Nacka kommun 1971–1979. Han författade skrifter i neurofysiologiska ämnen.

Källor

Finländska professorer i medicin
Neurofysiologer
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Personer verksamma vid Umeå universitet
Svenska kommunalpolitiker
Födda 1915
Avlidna 1994
Män
Personer från Borgå