kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kristiernsson

Kristiernsson, Christernsson och Christiernson kan avse:

Under medeltiden
Abraham Kristiernsson (Leijonhufvud) (död 1499), svenskt riksråd
Bengt Kristiernsson (Oxenstierna) (1452–1495), svenskt riksråd
Esbjörn Kristiernsson Djäkn, svensk fogde
Gabriel Kristiernsson (Oxenstierna) (omkring 1500–1585), svensk riksråd
Johan Kristiernsson (Vasa) (omkring 1426–1477), svensk riddare och svenskt riksråd
Karl Kristiernsson (Vasa) (död 1440), svenskt riksråd
Nils Kristiernsson (Vasa) (1430-talet–1464), svensk riddare och svenskt riksråd
Sten Kristiernsson (Oxenstierna) (död 1516), svensk riddare och svenskt riksråd

I modern tid
Adolf Christiernson (1875–1958), svensk redaktör och politiker
Agnes Christiernsson (1851–1935), svensk skådespelare, känd som Agnes Christenson
Axel Christiernsson (1848–1919), svensk grosshandlare
Carl-Axel Christiernsson (1898–1969), svensk direktör och friidrottare
Henrik Christiernsson (1845–1915), svensk regissör och dramatiker
Lee Christiernsson (född 1974), svensk snickare och programledare, tidigare Björn Christiernsson, känd från Äntligen hemma
Nils Christiernsson (1883–1940), svensk politiker
Sie Christiernsson (1859–1923), finlandssvensk skådespelare
Thor Christiernsson (1876–1941), svensk skådespelare och regissör
Ulf Christiernsson (1913–1994), svensk strids- och trafikflygare
Språkmodell

En språkmodell är en sannolikhetsfördelning för sekvenser av ord. Språkmodeller används i samband med artificiell intelligens (AI) för att datorers kommunikation ska efterlikna hur mänskligt språk, exempelvis mänskliga samtal, är uppbyggda.

Tillämpningar kan vara att datorer ska ge svar på frågor (natural language questions), sammanfatta dokument eller generera texter av olika slag, genre och språk. 

En språkmodell tränas på ett textkorpus bestående av mängder med text för att "lära sig" sannolikheter för olika ord i olika språkkontext, exempelvis olika typer av dokument, eller vad som är trovärdiga svar på av användaren ställda, skriftliga frågor. 

En stor språkmodell (large language model, LLM)  har tränats på exempelvis en stor mängd böcker och stor andel av innehållet på webben. Stora språkmodeller ligger bakom flera uppmärksammade AI-textrobotar och digitala assistenter som

 Open AI:s ChatGPT, som lanserades i november 2022 och då baserades på språkmodellen GPT-3.5 
 Alphabets Bard, som lanserades i februari 2023. Bard bygger på Googles språkmodell Lamda (Language Model for Dialogue Applications)

Stora språkmodeller som har tränats på en stor mängd källkod för datorprogram, har även visat sig lovande i att skapa nya datorprogram genom automatiskt slutförande av påbörjad kod, eller från funktionsbeskrivningar skrivna på naturligt språk.
 
Språkmodeller har sedan länge förekommit som komponent även inom annan språkteknologi (också kallat datalingvistik) såsom optisk teckenigenkänning (OCR), handskriftsigenkänning  och taligenkänning (för att säkerställa att endast rimliga ordsekvenser, som har hög sannolikhet, förutsägs), vid maskinöversättning (för att välja mellan alternativa kandidatöversättningar och för parsning) samt i samband med text mining vid informationsinhämtning.

Algoritmer
Många språkmodeller representeras av ett djupt artificiellt neuralt nätverk, exempelvis ett  (återkommande neuralt nätverk) eller en transformator.  Detta kan kombineras med andra tekniker för maskininlärning, såsom förstärkningsinlärning för att låta människors omröstning om vad som är bra svar påverka språkmodellen.

Utifrån en given ordsekvens tilldelar en språkmodell en sannolikhet för sammanhängande hela ordsekvenser. Givet att språk kan användas för att uttrycka ett oändligt antal begripliga meningar, möter språkmodelleringen problemet att tilldela icke-noll-sannolikheter till språkligt begripliga meningar, vilka inte har lästs in i inträningsdatabasen. Olika ansatser har utvecklats för att klara av detta problem, till exempel att använda den så kallade Markovegenskapen eller att använda neurala arkitekturer. Dessa ansatser gör att språkmodellen blir generativ, i motsats till diskriminativa stokastiska modeller, som enbart kan modellera den betingade sannolikheten för observerade sekvenser.

Källor
Denna artikel är delvis baserad på artikeln Language model på engelskspråkiga Wikipedia.

Noter

Artificiell intelligens
Språkteknologi
Lingvistik
Franska protektoratet Tonkin

Franska protektoratet Tonkin var en fransk koloni i regionen Tonkin i norra Vietnam från 1883 och senare en beståndsdel i Franska Indokina fram till 1949.

Geografi
Huvudfloden var Röda floden, vilken upprinner i Yunnan, inträder i Tonkin vid Lào Cai och därifrån flyter i sydöstlig riktning till Tonkinbukten. Det var denna flod, som i första hand riktade fransmännens uppmärksamhet på Tonkin, emedan man trodde, att den, såsom den kortaste
vattenvägen till Yunnan, skulle vara en lämplig transportväg för Yunnans tenn, koppar, silver och guld.

Större delen av flodens lopp ovanför Thanh Hoa är emellertid genom sina många forsar omöjlig att passera. Sedan Song Ca ("Vita floden") och Svarta floden upptagits, bildas nedanför Sơn Tây ett 15 000 km2 vidsträckt deltaland, vilket under regntiden till största delen sättes under vatten och producerar förträffligt ris. Från deltat utbreder sig mot norr och väster berg- eller platåland och längst västerut skogstrakter.

Hela Tonkin hade ett tropiskt, regnrikt klimat. Vintermånaderna var emellertid svalare än i t. ex. Gangesdeltat. Nederbörden kom med sydvästmonsunen under sommaren.

Huvudstad var Hanoi (83 870 invånare 1911), sedan 1902 tillika huvudstad för Franska Indokina. De viktigaste av de övriga städerna var Nam Dinh (omkr. 50 000 invånare 1911), vid en av Song Cas nedre grenar, och omkring 30 km från havet Haiphong, som genom kanaler och järnväg var förenat med Hanoi och Yunnan i Kina samt är den förras och Tonkins främsta hamn.

Näringsliv

Till Hongkong exporterades mycket ris (1915 för 48,5 miljoner francs). För landet viktiga produkter var också råsilke (omkr. 1/2
miljoner kg om året), bomull, rörsocker, majs, kaffe och kardemumma. Stenkol bröts vid Hòn Gai på norra kusten samt flerstädes. Totala utförselvärdet för Tonkin var 1915 135,1 miljoner francs, införselns värde endast 26,6 miljoner.

Befolkning

Befolkningen, vars antal 1911 uppskattades till 6 119 600, varav 7 554 européer, bestod huvudsakligen av vietnameser, kineser och laofolken närstående stammar i väster.

Källor

Vietnams historia
Tidigare franska besittningar
Stater och territorier bildade 1883
Stater och territorier upplösta 1948
Plautilla Nelli

Plautilla Nelli, född 1524, död 1588, var en italiensk konstnär (målare). 

Hon räknas som den första kvinnliga konstnären i renässansens Florens.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1524
Avlidna 1588
Italienska målare under 1500-talet
Italienska nunnor
Konstnärer från Florens
Marietta Robusti

Marietta Robusti, född 1524, död 1588, var en italiensk (venetiansk) konstnär (målare). Hon var dotter till Tintoretto och har därför ibland kallats Tintoretta.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1560
Avlidna 1590
Italienska målare under 1500-talet
Personer i republiken Venedig
Italienska renässansmålare
Lennart Klevensparr

Lennart Morgan Klevensparr, född 21 juni 1953 i Kinnarumma församling i Älvsborgs län, är en svensk militär.

Biografi
Klevensparr avlade officersexamen vid Krigsskolan 1975 och utnämndes samma år till löjtnant vid Älvsborgs regemente, där han befordrades till kapten 1978 och tjänstgjorde som plutonchef, skolchef och kompanichef. Han befordrades till major 1983, gick Stabskursen på Armélinjen vid Militärhögskolan 1983–1985, var lärare vid Infanteriets officershögskola, var generalstabsaspirant vid staben i Västra militärområdet 1988–1989 och var stabschef vid Älvsborgs regemente 1990–1992. År 1992 befordrades han till överstelöjtnant, varpå han var sektionschef vid Arméstaben 1992–1993, chef för Grundutbildningsbataljonen i Älvsborgsbrigaden 1994–1995, chef för Älvsborgsbrigaden 1995, först sektionschef och därefter stabschef vid staben i Västra arméfördelningen 1995–1997 och stabschef vid Västkustens marinkommando 1997–1998. Han befordrades till överste 1998, var ställföreträdande chef för Västkustens marinkommando 1998–2000, var stabschef vid staben i Södra militärdistriktet 2000–2003, var chef för Ledsystem M i Flygtaktiska kommandot i Operativa insatsledningen i Högkvarteret 2003–2006, och var chef för Försvarsmaktens utvecklingscentrum i Ledningsregementet 2007. Klevensparr var chef för Luftvärnsregementet 2007–2012 och var ställföreträdande chef för Högkvarteret från 2012.

Referenser

Födda 1953
Levande personer
Män
Personer från Kinnarumma socken
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska militärer under 2000-talet
Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Antonio Lima de Faria

Antonio José Cortesão Pais Lima de Faria, född den 4 juli 1921 i Cantanhede, Portugal, är en svensk biolog. Han är far till Martin, Kristian och Alice Lima de Faria.

Lima de Faria avlade studentexamen i Lissabon 1940, blev licenciado em ciências biológicas där 1945 och var assistent på botaniska institutionen vid Lissabons universitet 1945–1947. Han avlade filosofie licentiatexamen i Lund 1952 och promoverades till filosofie doktor där 1956. Han var amanuens på genetiska institutionen vid Lunds universitet 1950–1956, extra ordinarie docent i genetik där 1956–1963 samt tillförordnad laborator i cytologi 1957–1958 och 1959–1961. Lima de Faria tillträdde en extra ordinarie forskartjänst i molekylär cytogenetik vid Statens naturvetenskapliga forskningsråd 1964 och blev professor där 1969, vilket han förblev till sin pensionering. Han var visiting professor vid Duke University i Durham i Förenta staterna 1964–65, guest scientist vid Cornell University Medical Center i New York 1965. Lima de Faria blev ledamot av Mendelska sällskapet 1949, av International Society for Cell Biology 1960, av American Society for Cell Biology 1961, av Nordiska föreningen för cellforskning 1960, av Nordiska genetikerföreningen 1961 och av American Biophysics Society 1962. Bland hans skrifter märks Fine structure of the kinetochore and of the arms and its bearing on chromosome organisation (doktorsavhandling, 1956).

Källor 

  
 
  
 

Svenska professorer i genetik
Professorer vid Naturvetenskapliga forskningsrådet
Svenska biologer under 1900-talet
Personer från distriktet Coimbra
Hundraåringar
Födda 1921
Levande personer
Män
Gygis candida

Gygis candida, "vanlig fetärna" är en vadarfågel i familjen måsfåglar, vanligen behandlad som del av fetärna.

Utbredning och systematik 
Fågeln delas in i två underarter, med följande utbredning:
 Gygis alba candida – häckar i Seychellerna och Maskarenerna genom Indiska oceanen till sydcentrala och östcentrala Stilla havet, inklusive Norfolkön, Kermadecöarna, Karolinerna, Hawaiiöarna, Clipperton utanför västra Mexiko, Isla del Coco (Costa Rica och troligen Malpelo utanför västra Colombia
 Gygis alba leucopes – häckar på Henderson Island och Pitcairn Island i sydöstra Stilla havet

Den betraktas i allmänhet som en del av fetärna (G. alba), men gavs artstatus 2022 av Birdlife International och IUCN.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och tros öka i antal. Beståndet uppskattas till mellan 50 000 och 100 000 vuxna individer. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som livskraftig (LC).

Referenser 

Gygis
Fåglar i oceaniska regionen
Vargvråk

Vargvråk (Buteogallus irpus) är en förhistorisk utdöd fågel i familjen hökar inom ordningen hökfåglar. Den beskrevs som art 2021 efter lämningar funna på Kuba och Hispaniola.

Noter

Hökartade rovfåglar
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar utdöda under Holocen fram till 1500
Milla Grosberghaugen Andreassen

Milla Grosberghaugen Andreassen, född 4 augusti 2005 i Oslo, är en norsk längdskidåkare. Hon tävlar för Bækkelagets SK. 

Andreassen valdes ut att representera Norge under junior-VM 2023 där hon vann guld på 20 km, 10 km och stafett förutom silver i sprinten.

Referenser

Externa länkar 

 Profil hos Internationella Skidförbundet (FIS)

Norska längdåkare
Födda 2005
Levande personer
Kvinnor
Norska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Oslo
Lista över buddhistiska tempel i Sverige

Buddhistiska tempel i Sverige

Se även 

 Lista över moskéer i Sverige
 Lista över synagogor i Sverige

Referenser
Grigorij Jevdokimov

Grigorij Jermejevitj Jevdokimov (ryska: Григорий Еремеевич Евдокимов), född i oktober 1884 i Pavlodar, död 25 augusti 1936 i Moskva, var en sovjetisk bolsjevikisk politiker. Han beklädde flera höga ämbeten inom bolsjevikpartiet; bland annat var han ledamot av presidiet för USSR:s centrala exekutivkommitté.

Biografi
Grigorij Jevdokimov blev medlem i Rysslands socialdemokratiska arbetareparti år 1903.

I samband med den stora terrorn greps Jevdokimov och åtalades vid den första Moskvarättegången 19–24 augusti 1936; han erkände bland annat att han tillsammans med Ivan Bakajev, Grigorij Zinovjev och Lev Kamenev hade organiserat mordet på Sergej Kirov. Jevdokimov dömdes till döden och avrättades genom arkebusering den 25 augusti 1936.

Grigorij Jevdokimov rehabiliterades år 1988.

Källor

Noter

Personer som blivit avrättade genom arkebusering
Offer för den stora utrensningen
Födda 1884
Avlidna 1936
Män
Sovjetiska politiker
Gammalbolsjeviker
Personer från Pavlodar
Bluey (TV-serie)

Bluey är en australisk animerad barnserie som hade premiär 2018 på ABC Kids. Serien är skapad av Joe Brumm och handlar om det vardagliga livet hos en antropomorfisk hundfamilj. Serien har sänts i tre säsonger med 143 avsnitt. 

Serien har mött god kritik och vunnit flera priser. Avsnittet Läggdags är ett av få TV-avsnitt som fått det perfekta betyget 10/10 på IMDb.

Rollfigurer 
Serien kretsar kring familjen Heeler som är av rasen australian cattledog (blue heeler på engelska).

 Bluey Heeler –  en blå hund som är 6/7 år och storasyster i familjen.
 Bingo Heeler – en brun hund som är 4/5 år och lillasyster i familjen
 Billy Heeler – en blå hund som är far i familjen och som arbetar som arkeolog. Heter Bandit i originalversionen.
 Chilli Heeler – en brun hund som är mor i familjen och som arbetar som säkerhetsvakt på en flygplats.

Källor

Noter

TV-seriestarter 2018
Australiska barnserier
TV-program i Australian Broadcasting Corporation
Australiska animerade TV-serier från 2010-talet
Australiska animerade TV-serier från 2020-talet
Fiktiva hundar
Engelskspråkiga TV-serier
Ingemar Liman

Per Erik Ingemar Liman, född den 14 juni 1938 i Svenljunga församling, Älvsborgs län, död den 24 juni 1997 i Stockholm, var en svensk museiman.

Liman avlade filosofie kandidatexamen vid Uppsala universitet 1960. Han tjänstgjorde vid Riksantikvarieämbetet 1960–1961, var forskningsassistent 1961–1963, amanuens vid Nordiska museet 1963–1964 och Lecturer vid University of Leeds 1964–1965. Efter att ha avlagt filosofie licentiatexamen 1966 var Liman intendent vid kulturhistoriska avdelningen på Skansen 1966–1973, programchef där 1974–1984, landsantikvarie och chef för Värmlands museum 1984–1987 samt generalsekreterare i Svenska Turistföreningen från 1987. Liman var hedersledamot vid Värmlands nation i Uppsala. Han publicerade böcker och artiklar rörande etnologi, folkloristik och turism. Liman medverkade i radioprogrammet Sommar 1966, 1967, 1969 och 1986. Han tilldelades 1994 Hans Majestät Konungens medalj av åttonde storleken med Serafimerordens band.

Källor 

 
 

Svenska generalsekreterare
Svenskt museifolk
Svenska folklivsforskare
Svenska kulturhistoriker
Personer inom svenskt föreningsliv
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Hedersledamöter vid Värmlands nation i Uppsala
Sommarvärdar 1966
Sommarvärdar 1967
Sommarvärdar 1969
Sommarvärdar 1986
Svenska forskare under 1900-talet
Personer från Svenljunga socken
Födda 1938
Avlidna 1997
Män
Gliese 317

Gliese 317 är en ensam stjärna i norra delen av stjärnbilden Kompassen. Den har en skenbar magnitud av ca 11,98 och kräver ett teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 2 på ca 65,8 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 50 ljusår (ca 15 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 88 km/s.

Egenskaper
Gliese 317 är en liten röd dvärgstjärna i huvudserien av spektralklass M2.5 V. Den har en massa som är ca 0,42 solmassa, en radie som är ca 0,42 solradie och har ca 0,022 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 3 500 K. Fotometriska kalibreringar och spektroskopiska mätningar av infraröda bandet anger att stjärnan är berikad på tunga element jämfört med solen. Stjärnan uppskattas vara ungefär fem miljarder år gammal och har en låg aktivitetsnivå för en stjärna i dess klass.

Planetsystem
År 2007 tillkännagavs en exoplanet av jupitertyp, betecknad Gliese 317 b, att kretsa kring stjärnan. Dess bana ligger på ett avstånd av omkring 95 procent av avståndet mellan jorden och solen. Trots detta har den en omloppstid på cirka 1,9 år, på grund av värdstjärnans lägre massa. Astrometriska mätningar på Gliese 317 gav en betydande uppdatering av avståndet, vilket satte stjärnan på ett avstånd av 15,3 parsec, vilket är 65 procent längre ut än tidigare antagits. Mass-luminositetskalibreringar för det nya avståndet anger att stjärnan är betydligt mer massiv liksom de antagna planeterna. Samma astrometriska mätningar gjorde det möjligt att avgränsa banlutningen och sätta en övre gräns för massan av Gliese 317 b (98 procent konfidensnivå) på 2,5 jupitermassor.

Den andra planeten i konstellationen bekräftades också med de ytterligare nya RV-mätningarna, men period- och omloppsparametrarna för Gliese 317 c var mycket osäkra (P>2000 dygn). En stabilitetsanalys av detta förmodade objekt tyder på att paret av gasjätteplaneter är i en 4:1 genomsnittlig rörelseresonans. Den andra planeten, på dess avstånd från sin värdstjärna, är en bra kandidat för direkt avbildning. Reviderade data för denna följeslagare presenterades 2020 och visar att den är en Jupiter-analog.

Se även
 Lista över exoplaneter
 Gliese 649
 HD 108874

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/122559/gj317.

Stjärnbilden Kompassen
Glieseobjekt
Huvudseriestjärnor klass M
Röda dvärgar
Solsystem
Amber moon

Amber moon är en sorts cocktail består av antingen vodka eller whisky, till det tillsätts tabasco och rått ägg. Drycken anses vara botemedel mot baksmälla eller åtminstone lindra baksmälla. Det finns dock inga vetenskapliga bevis som visar att stämmer.

Drycken finns med i filmen Mordet på Orientexpressen där mordoffrets betjänt tänker servera honom Amber moon på morgonen men då betjänten tillsammans med Hercule Poirot istället upptäcker att den person som skulle ha denna Amber moon istället är mördad. I filmen består drycken av vodka.

Drinkar
Fox Glacier

Fox Glacier, på , är en 13 kilometer lång glaciär i Nya Zeeland, på Sydöns västkust. Där ligger även Franz Josef Glacier.

Namnet 
Det maoriska namnet betyder Te Moeka o Tuawe betyder ungefär Tuawes säng. Den är namngiven efter en legend om en flicka som älskade att klättra i bergen. Hon övertalade sin kärlek Tuawe att följa med. Han var inte lika van och sveptes med i en lavin som tog hans liv. Hennes tårar rann ned för berget och himmelens gud Rangi skapade glaciären Franz Josef Glacier av hennes tårar och den nedre Fox Glacier för att markera platsen för hans sista vila.

De första européerna som besökte glaciären var Edwin Fox och Leonard Harper år 1857. Men när tyske geologen Julius von Haast undersökte glaciären lät han döpa den till Albert efter drottning Victorias gemål. Franz Josefs Glacier fick då namnet Victoria. 

Den döptes om 1872 efter ett besök av Nya Zeelands dåvarande premiärminister Sir William Fox.

I samband med en överenskommelse med Nya Zeelands ursprungsbefolkning, Ngāi Tahu Claims Settlement Act 1998, adderades det maoriska namnet så att glaciärens officiella namn blev Fox Glacier/Te Moeka o Tuawe.

Geografi 
Fox Glacier matas av fyra alpina glaciärer och har en fallhöjd på 2600 meter på de 13 kilometerna genom Sydalperna. Den stannar nära regnskogen 300 meter över havet. Efter att ha dragit sig tillbaka under större delen av de föregående 100 åren, avancerade den mellan 1985 och 2009. År 2006 var den genomsnittliga framstegstakten omkring en meter i veckan. I januari 2009 förflyttade sig glaciären fortfarande och dess i dess front kollapsade vertikala eller överhängande ytor regelbundet. Därefter har den dragit sig tillbaka med 2009 års gräns tydligt synlig som vegetationslinje på den södra sluttningen ovanför det som är kvar av den nedre glaciären idag.

Utflödet av glaciären bildar Fox River. Under den senaste istiden nådde dess is bortom den nuvarande kustlinjen, och glaciären lämnade efter sig många moräner under sin reträtt. Sjön Lake Matheson bildades som en kittelsjö i en av dessa.

Källor

Externa länkar

Glaciärer
Nya Zeelands geografi
Fox Glacier (olika betydelser)

Fox Glacier kan syfta på:

 Fox Glacier (Antarktis), en glaciär på Antarktis.
 Fox Glacier, Fox Glacier/Te Moeka o Tuawe, en glaciär i Nya Zeeland.
 Fox Glacier (ort), en nyzeeländsk ort vid Fox Glacier.
CS Minaur Baia Mare (herrar)

CS Minaur Baia Mare är ett rumänskt herrhandbollslag i Baia Mare, Maramureș, som spelar i den nationella högstaligan Liga Națională. De grundades 1974.

Meriter 
  Rumänska ligan: 3 (1998, 1999, 2015)
  Rumänska cupen: 6 (1978, 1983, 1984, 1989, 1999, 2015)
  EHF-cupen: 2 (1985, 1988)

Referenser 

Handbollsklubbar i Rumänien
Sportklubbar bildade 1974
Baia Mare
Åke Lilliestam

Åke Lars Wilhelm Lilliestam, född den 23 oktober 1925 i Malmö, död den 7 januari 2023 i Hjo, var en svensk biblioteksman och bibliograf.

Lilliestam avlade studentexamen 1944, filosofie kandidatexamen vid Göteborgs högskola 1948 och filosofie licentiatexamen där 1952. Han blev amanuens vid Riksdagsbiblioteket 1952 och vid Kungliga Biblioteket 1953, bibliotekarie där 1956 och förste bibliotekarie 1963(–1983). Lilliestam disputerade vid Göteborgs universitet 1960 över doktorsavhandlingen Gustaf Steffen, samhällsteoretiker och idépolitiker och promoverades samma år till filosofie doktor. Han var chef för Humanistiska biblioteket vid Stockholms universitet 1965–1971, biblioteksråd vid Göteborgs universitetsbibliotek 1983–1986 och överbibliotekarie vid Karolinska institutet 1986–1990. Lilliestam var sekreterare i Statens humanistiska forskningsråd  1965–1972 och redaktör för Personhistorisk tidskrift 1973–1980. Han utgav bibliografier över Christian Callmers, Sten Carlssons,  Alf Ahlbergs, Gösta Fröbärjs, Sten G. Lindbergs och Lars Gyllenstens tryckta skrifter och medverkade med artiklar i biografiska uppslagsverk som Svenskt Biografiskt Lexikon och uppsatser i idé- och personhistoriska ämnen. Lilliestam invaldes som ledamot av Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia 1976.

Bibliografi 
 Fullständig förteckning av Anita Klebom: Åke Lilliestams tryckta skrifter. Bibliografisk förteckning. (Meddelanden från Karolinska institutets bibliotek och lärdomshistoriska samlingar 1.) Stockholm 1990. 32 sidor

Källor 
 
 
 Dödsannonser för Åke Lilliestam på Fonus minnessidor

Svenska överbibliotekarier
Personhistoriker
Svenska idéhistoriker
Ledamöter av Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia
Svenska historiker under 1900-talet
Svenska bibliotekarier
Forskare från Malmö
Personer från Hjo
Födda 1925
Avlidna 2023
Män