Ribe skallfragment

Ribe skallefragmentet ( DR EM85;151B i Rundata, även känt som DK SJy39 ) är en del av mänskligt kranieben med runor som hittades 1973 i en arkeologisk utgrävning i Ribe, Danmark. Det dateras till cirka 725 e.Kr.

Beskrivning 

Skallfragmentet är cirka 6 x 8,5 cm stort och har tagits från toppen av en kranium. Det har ett borrat hål i det och det är ristat med övergångsrunor av den yngre Futharken. Runinskriften behåller två karaktärsformer från den äldre Futharken, ᚺ ( H ) och ᛗ ( M ). Objektet studerades senast genom ett digitalt mikroskop 2021 och visade sig innehålla följande runor:

 ᚢᛚᚠᚢᛦᛡᚢᚴᚢᚦᛁᚾᛡᚢᚴᚺᚢᛏᛁᚢᛦ ¶ ᚺᛁᛡᛚᛒᛒᚢᚱᛋᚦᚦᚁᛋ ᛁᛗᛏᚢᛁᛡᚱᚴᛁᛡᚢᚴᛏᚢᛁᚱᚴᚢᚾᛁᚢ ¶ ᛒᚢᚢᚱ

Dessa translittereras som:

 ulfuʀukuþinukutiuʀ ¶ ilbburinsuiþʀ ¶ þituirkiuktuirkuniu ¶ buur

Tolkning 
En möjlig tolkning av inskriften är:

 Ulfʀ auk Ōðinn auk Hō-Tīwʀ. Hiālp burin's/burins/Burins viðʀ þæim dværgi auk dværgyniu Bōur.
 Ulfʀ och Ōðinn och High-Tīwʀ. Hjälpen bärs/den nyföddes hjälp/Burins hjälp mot den dvärgen och dvärgynjan Bōur.

Där "Ulfʀ" syftar på någon okänd gudom, "Ōðinn" på guden Odin och "High-Tīwʀ" på guden Týr. Ordet "hiālp" och hålet i toppen gör att föremålet liknar andra skyddsamuletter som till exempel Kvinneby (Öl SAS1989;43). Nästa sekvens av runor ᛒᚢᚱᛁᚾᛋ kan antingen betyda burin [e]s 'är buren', vilket skulle passa ihop med hålet, burins 'den nyföddes', vilket skulle indikera att föremålet är en skyddande amulett för en nyfödd, eller Burins ' Burins', namnet på den person som skyddades av amuletten. Frasen viðʀ þæim dværgi auk dværgyniu Bōur namnger två varelser som amuletten skyddar bäraren mot, en dvärg, som möjligen har samma namn som bäraren (dvs. Burinn), och en dvärgynja Bōur.

Objektet har en slående likhet med Near Fakenham-plaketten, som också är en skyddande runamulett mot en dvärg, och mer generellt med de anglosaxiska skyddsformlerna Against a Dwarf, där en till och med innehåller en manlig och en kvinnlig dvärg (Wið Dweorh XCIIIb). Tillsammans med dessa inskrifter tycks Ribekraniet ha varit en del av en vanlig uppfattning bland Nordsjögermaner att dvärgar kunde orsaka sjukdomar och att skyddande amuletter kunde bäras för att avvärja dessa.

Det har påpekats att det finns ett generellt bristande slitage i hålet av den typ som skulle kunna förväntas om det hade använts som skyddsamulett. Å andra sidan hittades objektet bland lämningar efter en marknadsplats, så det kanske aldrig har sålts och använts.

Tidigare läsningar och tolkningar 
Runa 31 har tidigare lästs som ett möjligt i och sekvensen Hilbburiis'som Hiālp buri es 'hjälpen är genom borret' eller Hiālp Būri es 'Būri är hjälp'. Nordström (2021) som studerade föremålet i ett digitalt mikroskop fann dock att runan måste läsas som ett n. Dessutom lästes runa 41 tidigare som ett A och sekvensen uiþʀ ¶ þiuirki som viðʀ þæima værki 'mot denna smärta'. Här fann Nordström att bistavarna korsade huvudstaven för högt upp för att kunna läsas som ett A utan måste läsas som ett t. Slutligen lästes runa 59 som ett n av Stocklund (1996) och sekvensen Auktuirkunin som auk dværg[ʀ] unninn  'och dvärgen övervunnen'. De flesta forskare har dock läst det som ett u och Nordström (2021) fann att bistaven återigen korsade huvudstaven för högt upp för att kunna läsas som ett n. Dessutom är tolkningen auk dværg unninn språkligt sett högst osannolik, eftersom nominativsubjektet dværg[ʀ] saknar palatalt ʀ, vilket var obligatoriskt kring 700 och förekommer på de andra nominativa maskulina substantiven (Ulfʀ och Tīwʀ). Vidare är tolkningen som erbjuds av Nordström viðʀ þæim dværgi auk dværgyniu mer rimlig eftersom den representerar ett allitererande maskulint-feminint par som æsir ok ásynjur. Ordet dværgynia, som först föreslagits av Grønvik (1999), är också belagt i en senare fornisländsk form dyrgja.

Se även 

 Mot en dvärg
 Canterbury charm
 Kvinneby amulett
 Nära Fakenham plakett
 Ribe healing-stick
 Sigtuna amulett I

Referenser 

Fornfynd i Danmark
Runinskrifter