Fri åsiktsbildning

Fri åsiktsbildning är ett övergripande begrepp för yttrandefrihet och offentlighet. I den svenska grundlagen regeringsformen 1 kap 1 § fastslås att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning.

Kravet på fri åsiktsbildning är överordnad en myndighets önskemål att vara höjd över granskning och ifrågasättande. Myndigheters möjlighet att för egen del själva delta i den fria åsiktsbildningen är begränsade och myndigheters webbplatser är inte att betrakta som massmedier. Det är medborgarna som har yttrandefrihet och inte staten eller dess myndigheter.

Omfattning 
I Regeringsformens 2 kap "Opinionsfriheter" 1 § listas flera av medborgarnas rättigheter och där flera påverkar möjligheten till fri åsiktsbildning:

Förutsättningar 
Individens förmåga att undandra sig insyn från omgivningen, att ha kontroll över och tilltro till sina konfidentiella kommunikationer, är kopplat till både utvecklandet av självständiga åsikter och den fria åsiktsbildningen.

Bibliotekens roll för fri åsiktsbildning 
I bibliotekslagen slås fast att biblioteken ska "bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning" vilket innebär att biblioteken ska säkerställa tillgången till litteratur även utanför den dagspolitiska uppfattningens mittfåra.

Massmedias roll för fri åsiktsbildning 
Massmedia spelar en viktig roll för den fria åsiktsbildningen och det är därför viktigt att respektera och underlätta mediernas arbete för att de ska kunna fylla sin konstitutionella funktion som den tredje statsmakten. Det medför en skyldighet att behandla alla journalister lika och till exempel inte godtyckligt stänga ute vissa från tillträde på presskonferenser. Det finns dock ingen skyldighet att låta sig intervjuas av flera olika reportrar.

Vid rapportering om Tortyraffären i Kongo, Representationsnotorna på Tillväxtverket och Näringsdepartementet 2012 och Transportstyrelsens IT-upphandling 2017 har det uppmärksammats att svenska myndigheter inte har förhållit sig neutrala till granskande medier och istället försökt förekomma publiceringar genom att kontakta granskarens konkurrent och erbjuda från annat håll efterfrågat material eller efterfrågad intervju. Uppdrag Granskning publicerade ett avslöjande i februari 2022 att anställda hos Ericsson kan ha mutat Islamiska staten. Ericssons VD lät sig inte intervjuas av Uppdrag Granskning men erbjöd istället en intervju till Dagens Industri. När Dagens Nyheter rapporterade om arbetsmiljöproblem på Miljöpartiets kansli ställde språkrören inte upp för en intervju men erbjöd istället en intervju till Svenska Dagbladet.

I februari 2021 sände Sveriges Radio ett reportage som ifrågasatte den slutna gruppen Media Watchdogs of Sweden (Mewas) i ett socialt medium där omkring 200 deltagare (bland annat akademiker, opinionsbildare och forskare) ifrågasatte den svenska strategin under Coronavirusutbrottet 2020–2021 i Sverige, något som uppfattades kunna skada "Sverigebilden" utomlands. I reportaget pekades gruppen ut som extrema och skadliga, Jan Lötvall, som var en av gruppdeltagarna som intervjuades, menade att reportern försökte antyda guilt by association och sade att anonymiseringen av honom gav ett suspekt intryck men inte var hans idé utan istället ett redaktionellt beslut. Reportaget sattes till svårmodig musik och det implicerades att alla i gruppen var ansvariga för vad alla sade. Företrädare för Folkhälsomyndigheten uttryckte chock och obehag inför kritiken. Staffan Dopping kritiserade då Ekoredaktionen och Folkhälsomyndigheten för att varken ha respekterat, eller förstått betydelsen av, fri åsiktsbildning i ett demokratiskt samhälle.

Se även 
 Pluralism (politisk filosofi)
 Giftskåpslitteratur
 Personlig integritet
 Opinionsbildning
 Åsikt
 Åsiktsfrihet

Referenser 

Yttrandefrihet
Politiska termer
Politik i Sverige