kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gröfs kyrka

Gröfs kyrka (isländska: Grafarkirkja) är en isländsk torvkyrka på Gröf i Höfðaströnd i Skagafjörðurs kommun i Norðurland vestra i Island.

Den tidigare gården Gröf i Höfðaströnd ligger omkring fyra kilometer söder om Hofsós. Gröf i Höfðaströnd var tidigare en av de största bondgårdarna i Skagafjörður och är den plats där psalmdiktaren Hallgrímur Pétursson tros ha fötts. Denne gav namn till Hallgrímskirkja i Reykjavik.

Grafarkirkja är en av Islands omkring sex bevarade torvkyrkor. Den äldsta skriftliga källan om Gröf i Höfðaströnd är från omkring 1240 i Sturlungasagan. Grafarkirkja byggdes 1670–1680. Biskopen Gísli Þorláksson (1631-1684) ägde Gröf i Höfðaströnd i slutet av 1600-talet, och det är troligt att det var han som lät uppföra kyrkan. Byggare och träsnidare var sannolikt Guðmundur Guðmundsson i Bjarnastaðahlíð, en av de mest kända trähantverkarna i Island under 1600-talet. 

Kyrkan dekonsekrerades 1775 av den dåvarande biskopen i Island på order av den danske kungen och användes därefter som lagerutrymme för Gröf i Höfðaströnd och förföll efterhand. Kyrkan fick sitt nuvarande utseende vid en restaurering 1953 av Islands nationalmuseum (Þjóðminjasafn Íslands), varvid den byggdes upp i ursprunglig form. En mindre omfattande upprustning genomfördes 2011.

Grafarkirkja har en nästan cirkulär, sextio meter lång torvmur runt kyrka och kyrkogård, vilket var en traditionell form i det tidigkristna Island. Det är också den enda bevarade stavkyrkan i Island och helt byggd i trä och torv. På kyrkans tak finns en vindflöjel med siffrorna 167-, med avsaknad av den sista siffran.

Altartavlan är en kopia av den gamla altartavlan i barockstil från 1680 och avbildar korsfästelsen och den sista måltiden på mittdelen. På gavelsidorna visas apostlarna Andreas och Tomas.

Ägarskap
Grafarkirkja ägdes av Hólar i Hjaltadalur och efter reformationen blev den Hólarbiskoparnas och deras familjers egendom. 

Ragnheiður Jónsdóttir (1646–1715) ärvde Gröf i Höfðaströnd av sin make Gísli Þorláksson, som var biskop i Hólar 1657–1684. Hon fick tillåtelse av Danmarks kung att hålla gudstjänst i Grafarkirkja var tredje helgdag. År 1696 gifte hon om sig med Hólar-biskopen Einar Þorsteinsson, men han dog samma år. Ragnheiður Jónsdóttir flyttade då tillbaka till Gröf i Höfðaströnd, där hon levde till sin död 1715. Hon hade två brorsbarn som ärvde gården. Grafarkirkja förföll därefter och dekonsekrerades 1775. 

Grafarkirkja ägs sedan 1939 av Islands nationalmuseum.

Se även
Víðimýrarkirkja 
Saurbæjarkirkja 
Hofskirkja
Núpsstaður
Kyrkan i Árbæjarsafn

Källor
Regína Hrönn Ragnarsdóttir: Grafarkirkja Turf Church in North-Iceland - the oldest Turf Church in Iceland på guidetoiceland.is
Hofsós und Gröf på www.iceland.de
Olov Isaksson och Sören Hallgren: Is och eld – en bok om Island, LT:s förlag 1971, sidan 163
Om Gröfs kyrka på www.nat.is
Grof Church Skagafjordur på www.nat.is

Kyrkobyggnader på Island
Norðurland vestra
Skagafjörður
Byggnadsminnen i Island
Geografi i Norðurland vestra
Torvkyrkobyggnader
Priroda

Priroda () var en självdriven trycksatt modul på den ryska rymdstationen Mir. Den sköts upp med en Proton-K-raket från Kosmodromen i Bajkonur den 23 april 1996. Den dockade med rymdstationen den 26 april.

Modulens huvudsyfte var att studera Jorden och klimatet.

Anslutningar 
Priroda hade en dockningsport.
 Akter: Anslutning till DOS-7, Mirs huvudmodul.

Uppskjutning 
Modulen sköts upp den med en Proton-K-raket den 23 april 1996. Den 26 april dockade den själv med Mirs främre dockningsport.

Med hjälp av Lgppa-armen flyttades modulen till DOS-7-modulens babordsport den 27 april.

Öde 
Priroda och övriga delar av Mir brann upp den 23 mars 2001 då stationen avsiktligt återinträdde i jordens atmosfär. Rester av den slog ner i Stilla havet öster om Nya Zeeland.

Dockningar

Källor och referenser 

Mir
Rysslands rymdprogram
Sovjetunionens rymdprogram
Rymdfartsåret 1996
Behandlingsfamilj

Behandlingsfamilj är i Sverige en tidsbegränsad insats inom socialtjänsten eller barn- och ungdomspsykiatrin. Insatsen omfattar dels skydd och allsidig omsorg i hemmiljö, dels behandling. Metoden har utvecklats som ett alternativ till institutionsvård (särskilda ungdomshem alternativt kommunala eller privata hem för vård eller boende, HVB) för ungdomar med allvarliga beteendeproblem, t ex upprepad och allvarlig kriminalitet.  

Endast en ungdom i taget placeras i varje behandlingsfamilj. Varje individ har en anpassad behandlingsplan och en professionell behandlingssamordnare, som ansvarar för mellan fem och 15 unga. Familjehemsföräldrarna utbildas före och under placeringen. De får handledning och har tillgång till avlastning vid behov. Krisstöd vid behov finns dygnet runt. Insatsen har ett tydligt fokus på skolgång. Barnets hälsa och behov av medicinsk vård kontrolleras under placeringen. I behandlingsfamiljer som arbetar enligt modellen Treatment foster care Oregon (TFCO) har den unga personen stöd av en ungdomsterapeut och vid behov en social färdighetstränare. Dessutom får även ursprungsfamiljen behandling. 

2018 får cirka 30–40 ungdomar i Sverige årligen tillgång till TFCO. 

Alternativet till behandlingsfamiljer är institutionsvård (på särskilda ungdomshem eller HVB) som ofta kompletteras med olika behandlingsmetoder. Kunskapen om dessa metoders effekter är bristfällig eftersom det saknas studier. Enligt SBU är det angeläget att få tillförlitlig kunskap om för- och nackdelar med de övriga kompletterande behandlingar som används.

Forskning
En vetenskaplig utvärdering från SBU visar att när ungdomar med allvarliga beteendeproblem placeras i TFCO, får de troligtvis mindre fortsatt kriminalitet och färre placeringar på låst avdelning än när de placeras på institution. Det är också möjligt att TFCO leder till färre kriminella kamrater, mindre användning av narkotika och bättre psykisk hälsa, än vid placering på institution.

SBU:s sammanställning av forskningen på området visar också att TFCO kostar i genomsnitt mindre än placering på särskilda ungdomshem och något mer än HVB, om man räknar med att vårdtiderna är desamma. Väger man in antaganden om långsiktiga effekter är TFCO kostnadsbesparande för samhället jämfört med placering på särskilda ungdomshem eller HVB.

Referenser

Samhällsinsatser för barn
Leander (efternamn)

Leander är ett namn som i Sverige används både som förnamn och som efternamn. Den 31 december 2014 var 1300 personer bosatta i Sverige med Leander som efternamn. 831 män och 3 kvinnor hade namnet som förnamn eller mellannamn. 63 män men inga kvinnor hade namnet som första förnamn.

Personer med efternamnet Leander
 Adolf Leander (1833–1899), finländsk militärkapellmästare
 Adolfine Leander,känd som Adée Flodin (1873–1935), finländsk operasångerska, koloratursopran
 Axel Leander (1888–1958), politiker, socialdemokrat

 Börje Leander (1918–2003), fotbolls- och bandyspelare

 Caroline Leander (född 1965), sångare, musiker och låtskrivare

 Folke Leander (1910–1981), filosof

 Gunilla Leander (född 1953), webbformgivare, koncept- och videokonstnär
 Gunn Leander-Bjurström (1922–2008), bildväverska och textilkonstnär
 Gunnar Larsson-Leander (1918–2020), astronom
 Gus Leander (1909–1980), illustratör och reklamtecknare

Hans Leander (1880–1941), nyhetsbyråchef, redaktör och journalist
Harald Leander (född 1962), skådespelare, dramatiker och regissör
 Helena Leander (född 1982), politiker, miljöpartist

 Inez Leander (1878–1969), konstnär, grafiker och författare
 Ingemar Leander (1929–1995), folkskollärare och politiker, socialdemokrat

 Johan Leander (1959–2009), civilingenjör

 Kajsa Leander (född 1970), IT-entreprenör
 Kalle Leander (född 1981), operasångare (tenor), skådespelare och manusförfattare
 Kjell  Leander Engström (1914–1979), konstnär

 Lars Leander (1931–2015), företagsledare
 Lena Leander (1942–1993), arkitekt

 Madeleine Leander (född 1986), datorspelare och datorspelskommentator

 Nils Leander (1905–1990), skådespelare

 Paul Leander-Engström (född 1966), finansman och filantrop
 Per Johan Herman Leander (1831–1907), filosof, professor
 Pontus Leander (1872–1935), orientalist, professor i semitiska språk

 Sigfrid Leander (1893–1981), museiman och  författare

 Tord Leander Engström (1914–1985), konstnär
 Torsten Leander, snickare, huvudperson i rättsfall om personkontroll

 Ulrik Leander (1858–1938), fängelsedirektör och politiker, frisinnad

 Viktor Leander, bonde och konsthantverkare, president i mikronationen Republiken Åsen

 Zarah Leander (1907–1981),  sångerska och skådespelare

Källor

Svenska efternamn
Leander (förnamn)

Leander är ett namn som i Sverige används både som förnamn och som efternamn. Den 31 december 2014 var 1300 personer bosatta i Sverige med Leander som efternamn. 831 män och 3 kvinnor hade namnet som förnamn eller mellannamn. 63 män men inga kvinnor hade namnet som första förnamn.

Personer med förnamnet Leander (urval)
 Leander av Sevilla (540–600), ärkebiskop av Sevilla, helgon
 Leander Engström (1886–1927), konstnär
 Kjell Leander Engström (1914–1979), bildkonstnär 
 Tord Leander Engström (1914–1985), bildkonstnär
 Leander Starr Jameson (1853–1917), sydafrikansk politiker
 Frits Leander Lindqvist (1865–1936), politiker, socialdemokrat
 Leander Paes (född 1973), indisk tennisspelare
 Leander Lycurgus Pickett (1859–1928), amerikansk förläggare
 Leander Tell (1895–1980), grottforskare

Källor

Mansnamn
Louis Chaillot

Louis Chaillot, född 2 mars 1914 i Chaumont, död 28 januari 1998 i Aubenas, var en fransk tävlingscyklist.

Chaillot blev olympisk guldmedaljör i tandem vid sommarspelen 1932 i Los Angeles.

Källor 

Franska tävlingscyklister
Franska olympiska guldmedaljörer
Franska olympiska silvermedaljörer
Franska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1932
Olympiska silvermedaljörer 1932
Olympiska bronsmedaljörer 1936
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1932
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1932 från Frankrike
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1936
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1936 från Frankrike
Födda 1914
Avlidna 1998
Män
Personer från Chaumont
Xi Aurigae

Xi Aurigae (ξ Aurigae, förkortat Xi Aur, ξ  Aur) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna belägen i den norra delen av stjärnbilden Kusken. Den har en skenbar magnitud på 5,00 och är synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 13,69 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 238 ljusår (ca 73 parsek) från solen. På det beräknade avståndet minskas stjärnans skenbara magnitud genom skymning med 0,108 enheter på grund av interstellärt stoft.

Nomenklatur
Xi Aurigae var en gång angiven som en del av stjärnbilden Giraffen och hade Flamsteedbeteckningen 32 Camelopardalis.

Egenskaper 
Xi Aurigae är en blå till vit stjärna i huvudserien av spektralklass A2 Va. Även om den var en av de första stjärnorna som katalogiserats som en Lambda Boötis-stjärna, anser Murphy et al. (2015) att den inte tillhör denna grupp. Den har en massa som nästa dubbelt så stor som solens massa, en radie som är ca 10 procent större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 50 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 9 150 K.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/xiaurigae

	
Stjärnbilden Kusken
Bayerobjekt
Huvudseriestjärnor klass A
Flamsteedobjekt
HR-objekt
HD-objekt
Núpsstaðakirkja

Núpsstaðakirkja är en isländsk torvkyrka i kommunen Skaftárhreppur i Suðurland i Island.

Torvkapellet på gården Núpsstaður byggdes senast 1657 och möjligen har det funnits ett tidigare kapell på samma plats senast i slutet av 1100-talet. 

Núpsstaðakirkja dekonsekrerades 1765 på order av kungen av Danmark, men har troligen använts som gårdskyrka också därefter. Den har under period också använts som lager. Den återinvigdes officiellt som kyrka igen 1961 efter att ha restaurerats 1958-1960. 

Kyrkan förklarades som byggnadsminne av Islands nationalmuseum 1930. Ett altare från Stóra-Dalskirkja från 1789 har placerats i kyrkan. Ljuskronan kommer från Víðimýrarkirkja.

Se även
Víðimýrarkirkja 
Saurbæjarkirkja 
Hofskirkja
Gröfs kyrka
Kyrkan i Árbæjarsafn

Källor
Regína Hrönn Ragnarsdóttir: Hofskirkja Turf Church in Öræfi in South-East Iceland - the youngest of Iceland's Turf Churches på guidetoiceland.is

Kyrkobyggnader på Island
Suðurland
Byggnadsminnen i Island
Torvkyrkobyggnader
Hertigdömet Bar

Hertigdömet Bar var ett hertigdöme beläget omkring floderna Maas (Meuse) och Ornain, en biflod till Marne. Området är numera delat mellan departementen Meuse och Meurthe-et-Moselle. 

Bar omtalas redan i fördraget i Verdun (843) såsom grevskap och tillföll då det lotharingiska riket. Under striderna om detta mellan de tyska kejsarna och de franska kungarna förstod grevarna av Bar att utvidga sin makt och sitt område. En av dem, Robert, blev av kung Johan II av Frankrike 1354 upphöjd till hertig av Bar. Efter att hans äldste son, Edvard, stupat i slaget vid Azincourt 1415, tillföll Bar dennes broder kardinal Ludvig. Denne lämnade 1419 hertigdömet till René av Anjou, dotterson till hans syster Yolande, drottning av Aragonien. René förvärvade 1431 hertigdömet Lothringen genom sitt giftermål med Isabella I av Lothringen, äldsta dotter och arvinge till hertig Karl II av Lothringen. Bar var därefter förenat med Lothringen, tills båda hertigdömena efter kung Stanislaus Leszczynskis död 1766 tillföll Frankrike.

Källor 

Counts and Dukes of Bar, Encyclopædia Britannica 1911 Volym 3.

Historiska franska stater
Stater och territorier bildade 1033
Stater och territorier upplösta 1766
Ferdinando Teruzzi

Ferdinando Terruzzi, född 17 februari 1924 i Sesto San Giovanni, död 9 april 2014 i Sarteano, var en italiensk tävlingscyklist.

Teruzzi blev olympisk guldmedaljör i tandem vid sommarspelen 1948 i London.

Källor 

Italienska tävlingscyklister
Italienska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1948
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1948
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1948 från Italien
Födda 1924
Avlidna 2014
Män
Ola Laiho

Atte Ola Laiho, född 11 februari 1934 i Yläne, är en finländsk arkitekt verksam i Åbo.

Laiho utexaminerades från Tekniska högskolan 1966. Efter praktik hos Pekka Pitkänen 1966–1972 var han 1972–1986 delägare i byrån Pitkänen-Laiho-Raunio och från och med 1973 delägare i byrån Laiho-Pulkkinen-Raunio, som sedermera har specialiserat sig på restaurering av historiskt värdefulla byggnader.

Tillsammans med kollegorna har Laiho erövrat ett flertal pris i nationella arkitekttävlingar och planerat flera större projekt, bland annat Riksdagshusets renovering (1980-talet) och halvcirkelformade tillbyggnad (1978), restaureringen av Åbo slott och Henrikskyrkan (tillsammans med Pekka Pitkänen och Ilpo Raunio, 1980), restaureringen av Mariakyrkan (1988) och Uppståndelsekapellet (1984) i Åbo, Juva kyrka (1985) och S:t Karins kyrka (renovering 1984), Haapavesi kyrka (1984), restaureringen och tillbyggnaden av Ateneum i Helsingfors (1991), Åbo postcentral (1989), restaureringen av Helsingfors universitets huvudbyggnad (tillsammans med Mikko Pulkkinen och Ilpo Raunio, 1989), Lamminpää kapell i Tammerfors (1990), om- och tillbyggnaden av Helsingfors universitetsbibliotek (2001), Technobotnia (1996) och Rättshuset i Vasa (1996), ombyggnaden av sanatoriet i Pemar (1996–2002), Sveaborgs informationscentral (1998), Forum Marinum i Åbo (1999–2001) och tillbyggnaden av Åbo konstmuseum (2002). Tillsammans med sina kollegor har Laiho även planerat det nya musikhuset i Helsingfors centrum.

Källor

Levande personer
Finländska arkitekter under 1900-talet
Män
Födda 1934
Personer från Egentliga Finland
Kalle Jokinen

Kalle Jokinen kan syfta på:

 Kalle Jokinen (född 1900), finländsk politiker, riksdagsledamot 1936–1958
 Kalle Jokinen (född 1961), finländsk politiker, riksdagsledamot 2009–2023
Kalle Jokinen (född 1961)

Kalle Johannes Jokinen, född 7 augusti 1961 i Koskis, är en finländsk samlingspartistisk politiker. Han är ledamot av Finlands riksdag sedan 2009. Jokinen är polis.

Jokinen blev omvald i riksdagsvalet 2015 med 5 728 röster från Tavastlands valkrets.

Noter

Ledamöter av Finlands riksdag för Samlingspartiet
Finländska politiker under 2000-talet
Födda 1961
Levande personer
Män
Anders Adlercreutz

Anders Erik Gunnar Adlercreutz, född 26 april 1970, är en finlandssvensk och politiker (Svenska folkpartiet). Han är ledamot av Finlands riksdag sedan 2015. Han har varit ledamot av kommunfullmäktige i Kyrkslätt sedan 2012 och kommunfullmäktigeordförande 2017–2023. Adlercreutz är arkitekt. Han var ordförande för Svenska riksdagsgruppen i Finlands riksdag 2019-2023. Han är Europa- och ägarstyrningsminister i Petteri Orpos regering.

Biografi

Studier 
Adlercreutz avlade studentexamen vid Kyrkslätts gymnasium 1990 och blev arkitekt vid Tekniska högskolan i Otnäs 1999.

Riksdagsman i Finlands riksdag 
Adlercreutz blev invald i riksdagsvalet 2015 med 3 337 röster från Nylands valkrets. Han valdes in i riksdagen för Nylands valkrets i valet 2015 med 3 337 röster. Han omvaldes till MP 2019 och fick 9 425 röster och igen 2023 med 9 442 röster.

Partiordförande 
I juni 2016 kandiderade Adlercreutz till ordförandeposten i Svenska folkpartiet och slutade tvåa efter Anna-Maja Henriksson. Han valdes därefter till partiets vice ordförande. Han omvaldes i maj 2018. Han avgick som ordförande i samband med ministerutnämningen.

Minister för Europafrågor och ägarstyrning 
I juni 2023 utsågs han till minister för Europafrågor och ägarstyrning i Regeringen Orpo.

Referenser

Noter 

Ledamöter av Finlands riksdag för Svenska folkpartiet
Finländska politiker under 2000-talet
Finlandssvenska politiker
Finländsk adel
Alumner från Tekniska högskolan i Helsingfors
Födda 1970
Levande personer
Män
Sommarpratare 2023
Lawrence (förnamn)

Lawrence är ett förnamn och personer med namnet.

Personer med förnamnet Lawrence 
 Lawrence Alma-Tadema, brittisk målare
 Lawrence Barrett, amerikansk skådespelare
 Lawrence Bragg, australisk fysiker
 Lawrence Dallaglio, brittisk rugbyspelare
 Edgar Lawrence Doctorow, amerikansk författare
 Lawrence D'Orsay, brittisk skådespelare
 Lawrence Durrell, brittisk författare
 Lawrence Eagleburger, amerikansk politiker
 Lawrence Hargrave, australisk flygare
 Lawrence Klein, amerikansk ekonom
 Lawrence Kohlberg, amerikansk psykolog
 Lawrence Lessig, amerikansk författare och professor
 Lawrence Makoare, nyzeeländsk skådespelare
 Lawrence Oates, brittisk upptäcktsresande
 Lawrence Stroll, kanadensisk finansman
 Lawrence Summers, amerikansk politiker
 Lawrence Taliaferro, amerikansk militär
 Lawrence Tierney, amerikansk skådespelare
 Lawrence Weiner, amerikansk konstnär
Lawrence (efternamn)

Lawrence är ett efternamn och personer med namnet.

Personer med efternamnet Lawrence 
 Al Lawrence
 Allan Lawrence
 Andrea Mead-Lawrence
 Anne Lawrence
 Ashley Lawrence

 Barbara Lawrence
 Bill Lawrence, amerikansk skådespelare
 Bill Lawrence (gitarrbyggare), tysk gitarrbyggare

 Chris Lawrence
 Climax Lawrence
 Cornelius Van Wyck Lawrence, amerikansk politiker

 D.H. Lawrence (1885–1930), brittisk författare och poet, skrev Lady Chatterleys älskare (1928)
 David L. Lawrence
 Dorothy Lawrence

 Elisha Lawrence
 Ernest Lawrence (1901–1958), amerikansk fysiker, nobelpristagare

 Fenda Lawrence
 Florence Lawrence, amerikansk skådespelare
 Francis Lawrence

 Geoffrey Lawrence
 Gertrude Lawrence, brittisk skådespelare, sångerska och dansare
 Graeme Lawrence

 Henry Montgomery Lawrence, brittisk militär

 Jack Lawrence, amerikansk kompositör
 Jack Lawrence (basist), amerikansk basist
 Jacqueline Lawrence
 James Lawrence Orr, amerikansk politiker
 Janice Lawrence Braxton
 Jennifer Lawrence
 Joel Lawrence, amerikansk skådespelare
 Joey Lawrence
 John Lawrence, 1:e baron Lawrence (1811–1879), brittisk vicekung i Indien
 
 Kenneth Lawrence, amerikansk astronom

 Marc Lawrence
 Mark Lawrence
 Martin Lawrence, amerikansk skådespelare och regissör
 Matthew Lawrence
 Maya Lawrence
 Mr. Lawrence

 Ray Lawrence, australisk regissör
 Richard Lawrence

 Scott Lawrence, amerikansk skådespelare
 Sharon Lawrence
 Steve Lawrence, amerikansk sångare

 T.E. Lawrence (1888–1935), känd som Lawrence av Arabien, brittisk officer, författare och arkeolog
 Tayna Lawrence
 Thomas Lawrence, brittisk målare

 Wendy B. Lawrence, amerikansk astronaut

Se även
 Lawrence Berkeley National Laboratory, nationellt forskningscentrum knutet till University of California, Berkeley
 Lawrence Livermore National Laboratory, nationellt forskningscentrum med kärnvapenforskning, Livermore, Kalifornien
 Sarah Lawrence College, amerikansk högskola grundad 1926, ursprungligen för kvinnliga studenter, Yonkers, New York

Källor

Engelska efternamn
Omikron Aurigae

Omikron Aurigae (ο Aurigae, förkortat Omikron Aur, ο  Aur) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en astrometrisk dubbelstjärna belägen i den norra delen av stjärnbilden Kusken. Den har en skenbar magnitud på 5,47 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 7,9 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 410 ljusår (ca 130 parsek) från solen. Stjärnan ingår i Ursa Major-strömmen av stjärnor med gemensam rörelse genom rymfen.

Egenskaper 
Primärstjärnan i Omikron Aurigae är en blå till vit stjärna i huvudserien av spektralklass A1 Cr Eu, som anger att dess spektrum visar onormalt höga överskott av krom (Cr) och europium (Eu). Den har en radie som är ca 3,5 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 95 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 8 660 K.

Ett magnetfält har observerats kring Omikron Aurigae och den är en källa till röntgenstrålning med en styrka på log Lx = 29,1.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/omicronaurigae

	
Stjärnbilden Kusken
Bayerobjekt
Huvudseriestjärnor klass A
Dubbelstjärnor
Ursa Major Moving Group
Flamsteedobjekt
HR-objekt
HD-objekt
3092 Herodotus

3092 Herodotus eller 6550 P-L är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 september 1960 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter Herodotos.

Asteroiden har en diameter på ungefär 30 kilometer.

Se även 
 Herodotus (månkrater)
 Mons Herodotus

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1960
3097 Tacitus

3097 Tacitus eller 2011 P-L är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 september 1960 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter Publius Cornelius Tacitus.

Asteroiden har en diameter på ungefär 20 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1960
Kyrkan i Árbæjarsafn

Kyrkan i Árbæjarsafn är en isländsk torvkyrka på friluftsmuseet Árbæjarsafn i Reykjavik i Island.

Kyrkan i Árbæjarsafni är av den typ som uppfördes på 1800-talet i Island och kommer från Silfrastaðir i Skagafjörður, där den ursprungligen uppfördes av timmermannen Jón Samsonarson 1842. År 1896 byggdes en ny kyrka och av delar till den gamla byggdes ett badhus. Detta revs 1959, och virke kunde utnyttjas för en återuppbyggnad i Reykjavik.  

Av original inredning från den gamla kyrkan finns bland annat en predikstol.

Kyrkan återuppbyggdes på friluftsmuseet i Reykjavik 1960–1961. Den är en av sex kvarvarande torvkyrkor i Island.

Se även
Víðimýrarkirkja 
Saurbæjarkirkja 
Hofskirkja
Gröfs kyrka
Núpsstaðakirkja

Källor
Om kyrkan på Árbæjarsafn på borgarsogusafn.is

Kyrkobyggnader på Island
Reykjavik
Byggnadsminnen i Island
Torvkyrkobyggnader