kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Linfärjan Kornelia

Linfärjan Kornelia, färja 324, är en av Trafikverket Färjerederiets färjor. Hon byggdes på Åsiverken i Åmål  och levererades 1955 för att sättas in på Kornhallsleden mellan Kornhall och Gunnesby. Från 2014 seglade hon på Bohus-Malmönleden Malmön – Roparöbacken och senare bland annat på Malöleden mellan Malö och Fröjdendal i Bohuslän.

Källor
M/S FÄRJA 62/324 på www.faktaomfartyg
Kornelia på Trafikverkets färjerederis webbplats

Svenska statliga färjor
Fartyg sjösatta 1955
Fartyg byggda i Åmål
Linfärjan Lee-Flora

Linfärjan Lee-Flora, färja 293, är en av Trafikverket Färjerederiets färjor. Hon byggdes av Smögens Plåt & Svetsindustri AB på Smögen och levererades 1972 för att sättas in på Sund-Jarenleden mellan Sund och Jaren över Stora Le i Nössemarks socken i Dalsland.

Källor
M/S Färja 62/293 på www.faktaomfartyg
Lee-Flora på Trafikverkets färjerederis webbplats

Svenska statliga färjor
Fartyg sjösatta 1972
Fartyg byggda i Smögen
6729 Emiko

6729 Emiko eller 1991 VV2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 november 1991 av den japanska astronomen Satoru Otomo i Kiyosato. Den är uppkallad efter upptäckarens fru, Emiko Otomo.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Satoru Otomo
Astronomiska upptäckter 1991
6730 Ikeda

6730 Ikeda eller 1992 BH är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 januari 1992 av den japanska astronomen Takeshi Urata vid Nihondaira-observatoriet. Den är uppkallad efter den japanske astronomen Tetsuro Ikeda.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Tirela.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Tirela-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av T Urata
Astronomiska upptäckter 1992
73. transportflygskvadron

73. transportflygskvadronen (73. tpflygskv) är ett av Försvarsmaktens krigsförband inom Flygvapnet som organiserades 2021. Skvadronen är förlagd till Såtenäs flygbas vid Tun och Såtenäs villastad i Lidköpings kommun. Krigsförbandet tillhör en av Försvarsmaktens organisationsenheter - Skaraborgs flygflottilj F 7 och förbereds där för sina krigsuppgifter.

Verksamhet
73. transportflygskvadron levererar taktiskt transportflyg  till Försvarsmakten. Skvadronens huvuduppgift är taktiskt transportflyg med Tp84 (C-130 Hercules) som bland annat förser Försvarsmakten med taktisk transport,  luftlandsättningar och lufttankning varhelst och närhelst de behövs.

Historia
År 2021 upprättas krigsförbandet enligt Försvarsmaktens skrivelse FM2018-12975:2

Skvadron är en förbandsbenämning som används inom Flygvapnet vilket utöver en flygdivision även inkluderar flygunderhåll och luftvärdighetsfunktion.

Organisation
73. Transportflygskvadronen leds av en Krigsförbandschef och består av:

Stab

Ledningsplatspluton

Plansektion

Flygdivision
Transportflygdivision

Flygunderhållskompani

Flygsystemsektion (FSS) - luftvärdighet

Mission Support Element (MSE) - uppdragsplanering 
MSE

Utvecklingssektion

Skola

Tidigare flygplanstyper

Flygplan i flygtjänst
Sex individer av Lockheed C-130 Hercules, eller i Flygvapnet känd som TP84.
Fem av flygplanen är utrustade med varnings- och motmedelssystem - VMS för att kunna verka i hotmiljöer. I VMS-systemet ingår bland annat facklor för att hantera IR-hot samt remsor för att hantera radar-hot.
Ett av flygplanen är konverterat för lufttankning.

Referenser

Svenska flygvapenförband
Svenska militära enheter bildade 2021
6731 Hiei

6731 Hiei eller 1992 BK är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 januari 1992 av de japanska astronomerna Yoshio Kushida och Osamu Muramatsu vid Yatsugatake-Kobuchizawa-observatoriet. Den är uppkallad efter Eijiro Hiei.

Asteroiden har en diameter på ungefär 8 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Yoshio Kushida
Astronomiska upptäckter av O Muramatsu
Astronomiska upptäckter 1992
Nodra

Nodra AB är ett aktiebolag som ägs av Norrköpings kommun. Bolaget ansvarar för reningen av vatten till hushåll i Norrköping och avloppet i området. Bolaget ansvarar även för att samla in, transportera och återvinna hushållsavfall och därmed jämförligt avfall från annan verksamhet. Bolaget säljer också bredband. Företaget är dotterbolag till Norrköping Rådhus AB, som ägs helt av Norrköpings kommun. Företaget har cirka 160 anställda.

Referenser

Noter 

Företag i Norrköping
Svenska företag med kommunalt ägande
Linfärjan Lina

Linfärjan Lina, färja 319, är en av Trafikverket Färjerederiets färjor. Hon byggdes av Smögens Plåt & Svetsindustri AB på Smögen och levererades 1980 för att sättas in på leden Bockholmen – Klädesholmen. Från 1983 sattes hon in på Lyrleden mellan Lyr och Lyresten.

Källor
M/S Färja 62/319 på www.faktaomfartyg
Lina på Trafikverkets färjerederis webbplats

Svenska statliga färjor
Fartyg sjösatta 1980
Fartyg byggda i Smögen
6735 Madhatter

6735 Madhatter eller 1992 WM3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 23 november 1992 av den japanska astronomen Takeshi Urata vid Nihondaira-observatoriet. Den är uppkallad efter karaktären Hattmakaren i Lewis Carrolls bok Alice i Underlandet.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter fiktiva figurer
Astronomiska upptäckter av T Urata
Astronomiska upptäckter 1992
Alice i Underlandet
Macheenhet

Macheenhet är en gammal måttenhet för att mäta radioaktivitet från i synnerhet radon i dricksvatten. 1 macheenhet motsvarar cirka 13.5 bequerel per liter vatten.

Referenser

Radioaktivitetsenheter
6736 Marchare

6736 Marchare eller 1993 EF är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 1 mars 1993 av den japanska astronomen Takeshi Urata vid Nihondaira-observatoriet. Den är uppkallad efter karaktären Påskharen i Lewis Carrolls bok Alice i Underlandet.

Den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter fiktiva figurer
Astronomiska upptäckter av T Urata
Astronomiska upptäckter 1993
Alice i Underlandet
6737 Okabayashi

6737 Okabayashi eller 1993 ER är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 15 mars 1993 av de båda japanska astronomerna Kazuro Watanabe och Kin Endate vid Kitami-observatoriet. Den är uppkallad efter den japanska astronomen Shigeki Okabayashi.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av K Watanabe
Astronomiska upptäckter av Kin Endate
Astronomiska upptäckter 1993
6738 Tanabe

6738 Tanabe eller 1993 FD1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 20 mars 1993 av de båda japanska astronomerna Kazuro Watanabe och Kin Endate vid Kitami-observatoriet. Den är uppkallad efter astronomen Hiroyoshi Tanabe.

Den tillhör asteroidgruppen Euterpe.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Euterpe-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av K Watanabe
Astronomiska upptäckter av Kin Endate
Astronomiska upptäckter 1993
Simon Tarakkamäki

Simon Sten Johan Tarakkamäki, född 4 november 2001 i Karlskoga, är en svensk skådespelare. Han började som amatörskådespelare i Teaterföreningen Lyset och Karlskoga kulturskola och har medverkat i ett antal produktioner.
Han har bland annat spelat rollen som Alexander i Teaterföreningen Lysets uppsättning av Fanny och Alexander och Arga Gubben i Loranga, Masarin och Dartanjang, också i Teaterföreningen Lysets regi. 2017 spelade han rollen som Johan i kortfilmen För säkerhets skull, som belönades med Film i Örebro läns kortfilmspris Josef-priset. 2020 turnerade han med Comedy Art Theatres uppsättning av Far och flyg med Alfons Åberg.

Teater (urval)

Filmografi

Utmärkelser 

 2017 - Bifrost Stipendium

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Simon Tarakkamäki
 Teaterföreningen Lyset
Karlskoga Tidning

Män
Födda 2001
Levande personer
Svenska skådespelare under 2000-talet
Personer från Karlskoga
Linfärjan Elvira

Linfärjan Elvira, färja 331, är en av Trafikverket Färjerederiets färjor. Hon byggdes av Holms varv i Råå och levererades 1992 för att sättas in på leden Hamburgsund – Hamburgö. Från 2004 sattes hon in på Stegeborgsleden.

Källor
''M/S FÄRJA 62/331 ElviraL' på www.faktaomfartyg
Elvira på Trafikverkets färjerederis webbplats

Svenska statliga färjor
Fartyg sjösatta 1980
Fartyg byggda i Råå
Samhällsvetenskaplig filosofi

Samhällsvetenskaplig filosofi kan syfta på:

 Studiet av de filosofiska aspekterna av samhällsvetenskap, som i filosofi av sociologi, historia, ekonomi, filosofisk antropologi, et cetera;
 Ett delområde inom vetenskapsteori med fokus på effekterna av samhället och den mänskliga naturen på vetenskap, inklusive ämnen som objektivitet, rationalitet, värde, socialontologi, holism och individualism.

Socialfilosofi
Vetenskapsteori
Filosofi efter ämne
Filosofi
Drew (namn)

Drew är ett namn

Personer med efternamnet
 Alvin Drew
 Ana Drev
 Ellen Drew
 Irving W. Drew
 Kitty Drew
 Louisa Lane Drew
 Ronnie Drew
 S. Rankin Drew
 Sarah Drew
 Sidney Drew
 Thomas Stevenson Drew

Personer med förnamnet
 Drew Bagnall
 Drew Barrymore
 Drew Brees
 Drew Carey
 Drew Daniel
 Drew Fuller
 Drew Henry
 Drew McConnell
 Drew Seeley
Moorhead

Moorhead kan syfta på:

 Moorhead, Minnesota – en stad i Clay County
 Moorhead, Mississippi – en ort i Sunflower County
 Moorhead Beach – en strand i Australien
 Lac Moorhead – en sjö i Kanada

Se även
 Moorhead Creek – flera
Die Zeitlose

Die Zeitlose, op. 302, är en polka-française av Johann Strauss den yngre. Den framfördes första gången den 1 oktober 1865 i Pavlovsk i Ryssland.

Historia
Polkan komponerades under Johann Strauss årliga konsertturné i Ryssland och framfördes första gången vid Strauss avskedskonsert i Pavlovsk den 1 oktober 1865. När verket publicerades i Sankt Petersburg bar den titeln Reconnaissance-Polka (Tacksamhetspolka), ett passande namn då Strauss kunde återgälda den tacksamhet han kände till den ryska publiken. När polkan introducerades för publiken i Wien, vid en välgörenhetskonsert i Volksgarten den 12 november, hade titeln ändrats till Zeitlose-Polka. I tidningen Fremden-Blatt stod det att läsa den 14 november: "Trädgårdssalongens rum var fyllda till bristningsgränsen av människor som ville höra valskungens musik. Otaliga besökare fick inte plats och många andra fick endast ståplatser emellan borden. Orkestern och dess dirigent spelade med den största inlevelse, och Hofball-Tänze och den nya polkan 'Die Zeitlose' åtnjöt särskilt stora applåder".

Polkan skulle senare komma att ingå i Strauss operett Wiener Blut (1899), då i duetten "So wollen wir uns den verbinden!" i akt 3.

Om polkan
Speltiden är ca 4 minuter och 43 sekunder plus minus några sekunder beroende på dirigentens musikaliska tolkning.

Externa länkar 
 Die Zeitlose i Naxos-utgåvan

Referenser

Noter

Polkor av Johann Strauss den yngre
Ottenby andfänge

Ottenby andfänge är en fångstanordning för änder byggd 1962 vid Ottenby fågelstation, som sedan 2002 används för att studera fågelburna sjukdomar. Fänget är en 32 meter lång och 7 meter bred konstruktion belägen vid strandkanten av Schäferiängarna i Ottenby naturreservat. Andfänget står mestadels i vattnet och har mjärdlika öppningar genom vilka vilda änder kan simma in för att ta för sig av den utfodring som erbjuds. Fångsten domineras stort av gräsand, med mindre antal av kricka, bläsand, stjärtand, snatterand, årta och skedand. Fångstrekordet är 197 änder på en dag (30 november 2019), men mer vanligt är att ett tiotal fåglar per dag fångas under augusti till december. Fångade fåglar ringmärks och frisläpps efter hanteringen.

Historia 
Andfänget tillkom 1962 och drevs fram till 1982 i syfte att studera änders flyttning med hjälp av ringmärkning. Initiativtagare var Ragnar Edberg, en av tidens ledande ornitologer. Modellen kom från Camargue i södra Frankrike och byggnationen bekostades med donationer från näringslivet. Hovjägare Robert von Schultz ansvarade för driften till 1981, varefter Ottenby fågelstation tog över. Dock lades fångsten ned redan 1982 och det var först 2002 som den åter togs i bruk. Sedan återstarten har studierna främst inriktats mot zoonotiska sjukdomar, särskilt influensavirus typ A, bedrivna i samarbete med Högskolan i Kalmar och Linnéuniversitetet.

Ringåterfynd 
Änder är jaktbart vilt vilket bidragit till att ett stort antal återfynd av änder ringmärkta vid Ottenby andfänge gjorts. Dessa ringåterfynd har bidragit till kunskap om häcknings- och övervintringsområden för flera andarter. Exempelvis ligger det huvudsakliga häckningsområdet för gräsänder ringmärkta vid Ottenby andfänge i ett bälte från östra Sverige, Finland, Baltikum och vidare österut i Ryssland. Andra arter som bläsand och stjärtand kan häcka till och med öster om Uralbergen. Ringåterfynd ger också kunskap om överlevnad, livslängd och dödsorsaker.

Forskning 
Verksamheten vid Ottenby andfänge har legat till grund för fem avhandlingar vid tre universitet, samt bidragit med underlag till ett antal vetenskapliga publikationer inom virologi och flyttfågelekologi. Mest genomslag har forskningen om influensavirus typ A gett, där den långa fångstserien bidragit till kunskap om virusets diversitet i andpopulationen, hur virusinfektion påverkar fågelns hälsostatus och hur immunförsvaret initierar skydd mot återinfektioner. Under senare år har virusforskningen kombinerats med flyttfågelforskning där epidemiologiska modeller används tillsammans med data från satellitsändare för att förutsäga hur virus kan spridas av fåglar genom flyttning.

Källor 

Mörbylånga kommun
Raffel (sotare)

En raffel är ett universalverktyg som används av sotare. Raffeln är gjord i kraftig metall, med ett böjt blad som en hacka, med ett handtag som fortsätter upp på det böjda bladets rygg, vilket ger redskapet styrka. Främst används den för att rugga ner sot i skorstenen, men kan även användas som skiftnyckel och för mycket annat. Förr bars den ofta över vänster axel.

Källor  
 Göteborgs stadsmuseum, GM:39226 :: sotarverktyg, läst 2020-05-01
Verktyg
8 Leonis Minoris

8 Leonis Minoris är en misstänkt variabel i Lilla lejonets stjärnbild.

8 Leonis Minoris har visuell magnitud +5,40 och varierar med 0,07 magnituder i amplitud utan fastställd periodicitet. Den befinner sig på ett avstånd av ungefär 480 ljusår.

Se även 
 Variabel stjärna

Referenser 
 

Stjärnbilden Lilla lejonet
Röda jättar
Misstänkta variabler
Flamsteedobjekt
HD-objekt
HR-objekt
Föreningen för Välgörenhetens Ordnande

FVO, fram till 1981 Föreningen för Välgörenhetens Ordnande är en ideell förening i Stockholm, grundad 1889. Föreningen skapades som ett samordningsorgan, med syftet att samhällets fattigvård och privatpersoners och andra organisationers välgörenhet skulle nå fram till de som bäst behövde den;

Föreningen för Välgörenhetens Ordnande arbetade enligt mottot "hjälp till självhjälp", för att människor efter en kort period av understöd skulle klara sig själva. De som behövde stadigvarande hjälp, såsom gamla och obotligt sjuka, fick kommunen ta hand om.

Föreningen FVO:s verksamhet består idag av att ge råd och hjälp åt människor som befinner sig i en ekonomiskt utsatt situation, dels genom guidning i det offentliga stödsystemet, dels genom att ibland ge ekonomisk hjälp till dem som tillfälligt hamnat i knipa. Föreningen vänder sig främst till föräldrar med omyndiga barn, långtidssjuka och ålderspensionärer.  

Före FVO fanns den likartade Stockholms Allmänna Skyddsförening, som FVO kan sägas ha efterträtt eller ersatt.

Källor 
 Nationalencyklopedin: Föreningen för Välgörenhetens Ordnande
 Föreningens historia, på FVO:s webbplats

Noter 

Stockholms historia
Välgörenhetsorganisationer i Sverige
Organisationer bildade 1889
1889 i Sverige
Yngve Björnståhl

Karl Yngve Björnståhl, född 19 maj 1888 i Uppsala, död 1 juni 1942 genom drunkning i sjön Åsunden, Västergötland, var en svensk kemist.

Yngve Björnståhl var son till tillförordnade seminarierektorn Johan Ferdinand Björnståhl. Efter studentexamen i Linköping 1908 blev Björnståhl student vid Uppsala universitet och blev 1913 filosofie magister, 1918 filosofie licentiat, 1924 docent i kemi och 1925 filosofie doktor där. Åren 1918–1925 tjänstgjorde Björnståhl som amanuens i kemi och ledde 1926–1932 övningar i fysikalisk kemi vid Uppsala universitet. Åren 1933–1936 var han assistent vid fysikalisk-kemiska institutionen där. I studiesyfte företog han flera utländska resor, bland annat till Tyskland, Norge, Frankrike, Storbritannien, USA och Nederländerna. Sin forskning ägnade han främst åt den fysikaliska kemin. Han studerade bland annat frågor rörande kolloiderna och utförde undersökningar av dubbelbrytningen hos hastigt strömmande vätskor och bidrog därigenom till kunskaper om jättemolekylernas storlek och form. Björnståhl var mycket intresserad av rationell laboratorieapparatur och laboratorieinredning. Han ledde planeringen och inredningen av fysikalisk-kemiska institutionen i Uppsala, nya kemiska institutionsbyggnaden i Lund och botaniska institutionens nya byggnad i Uppsala. För fysikalisk-kemiska institutionen i Uppsala redogjorde han i The new laboratory of physical cliemistry at Uppsala university. Yngve Björnståhl är begravd på Gamla griftegården i Linköping.

Källor 
 
 Björnståhl, Yngve på SvenskaGravar.se

Svenska kemister under 1900-talet
Forskare från Uppsala
Personer som drunknat
Gravsatta på Gamla griftegården i Linköping
Födda 1888
Avlidna 1942
Män
Kjell Sundin

Kjell Sundin, född 8 juli 1937 i Harmånger, död 2 december 2009 i Gävle, var en svensk företagsekonom och tidningsdirektör.

Sundin växte upp i Harmånger och avlade realexamen i Hudiksvall 1954 och läste handelslinjen året efter. 1963–1967 tog han en examen i företagsekonomi via Hermods.

Han inledde karriären vid J. E. Arndt i Hudiksvall 1955–1959. Han var därefter på Förenade färg 1959–1963 och Forsså bruk 1963–1966. År 1966 kom han till Handelsbanken i Sundsvall, först som konsulent. År 1970 flyttade han till SHB:s regionkontor i Gävle för att bli säljledare där. År 1972 blev han marknadsdirektör på Handelsbanken. Han satt även i Gävle kommunfullmäktige från 1972.

Den 1 oktober 1979 blev Sundin marknadsdirektör på Gefle Dagblad. År 1981 utsågs han till vd för Gefle Dagblad. Han genomförde en tidig konsolideringsaffär inom dagspressen när GD år 1985 köpte Sundsvalls Tidning och Örnsköldsviks Allehanda. Han lämnade vd-jobbet 1990 för att bli styrelseordförande i GD-koncernen, sedermera Mittmedia. Han slutade som styrelseordförande i juni 2006.

Sundin hade ett antal styrelseuppdrag inom GD:s dotterbolag, ägare och andra liberala tidningsföretag. Bland annat var han ordförande för Förenade Landsortstidningar 1986–1997 och ordförande för Liberala Nyhetsbyrån 1983–1988.

Källor 
Kjell Sundin har avlidit, Gefle Dagblad, 4 december 2009

Noter 

Män
Födda 1937
Avlidna 2009
Svenska direktörer
Svenska företagsekonomer
Personer i Sverige under 1900-talet
Personer från Harmångers socken
Lustgarten, Berlin

Lustgarten är en två hektar stor park i centrala Berlin, belägen på Museumsinsel i stadsdelen Mitte. Vid parken ligger Berliner Dom i öster, Altes Museum i norr, Schlossplatz och det rekonstruerade Berlins stadsslott med Humboldt Forum i söder samt Spreekanalen i väster.

Trädgården på platsen anlades 1573 på order av kurfurst Johan Georg av Brandenburg, och fungerade då som slottets köksträdgård. Parkytan norr om slottet kom flera gånger att omgestaltas under följande sekler och gavs sin nuvarande inramning på 1820-talet i samband med Karl Friedrich Schinkels och Peter Joseph Lennés utformning av parkytan mellan slottet och Altes Museum. Under Weimarrepubliken användes platsen ofta för politiska möten av arbetarrörelsen och därefter av nazisterna, som lät stenlägga ytan till ett öppet torg. Parkens grönytor återställdes av landskapsarkitektfirman Loidl med inspiration från Schinkels ursprungliga planer 1998–1999, då parken fick sitt nuvarande utseende.

I parken framför Altes Museum finns sedan 1831 en granitskål med 6,91 meters diameter i ett enda stycke Karlshamnsgranit, tillverkad av en del från flyttblocket Grosser Markgrafenstein nära Rauen öster om Berlin. Skålen är världens största i sitt slag och sågs under 1800-talet som tekniskt underverk. Skålen var ursprungligen blankpolerad men har med tiden nötts av vittring och krigsskador, så att det idag finns synliga lagningar på flera ställen.

Den ryttarstaty av Fredrik Vilhelm III av Preussen som restes i Lustgarten 1863 skadades i andra världskriget och resterna monterades ned under DDR-tiden.

Referenser 

Parker i Berlin
Museumsinsel
2 Scorpii

2 Scorpii, som är stjärnans Flamsteed-beteckning, är en dubbelstjärna, belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Skorpionen och har även Bayer-beteckningen A Scorpii. Den har en skenbar magnitud av ca 4,69 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 6,5 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 500 ljusår (ca 150 parsek) från solen. Den har en egenrörelse på 16,5 ± 2,4 km/s och rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca −9 km/s, vilket kommer att föra den till ett perihelionsavstånd på 450 ljusår om ca 2,9 miljoner år. Den ingår med en sannolikhet på 73 procent i gruppen Lower Centaurus Crux i den närliggande Scorpius-Centaurus-föreningen (Sco OB2), eller annars (27 procent sannolikhet) igår den i Gould's Belt.

Egenskaper
Primärstjärnan 2 Scorpii A är en blå till vit stjärna i huvudserien av spektralklass B2.5 Vn, där "n"-suffixet anger att den har "diffusa" absorptionslinjer i dess spektrum orsakade av snabb rotation. Den har en projicerad rotationshastighet på 320 km/s, vilket ger stjärnan en något tillplattad form med en ekvatorialradie som är 15 procent större än den polära radien. Den har en massa som är ca 7 solmassor, en radie, som är ca 5 solradier och utsänder från dess fotosfär ca 457 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur av ca 20 400 K. 

2 Scorpii är med stor sannolikhet (> 95%) är en dubbelstjärna. År  2014 hade paret en vinkelseparation av 2,061 ± 0,001 bågsekunder vid en positionsvinkel på 268,28 ± 0,02°.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/77840/2scorpii

		
Stjärnbilden Skorpionen
Flamsteedobjekt
HR-objekt
HD-objekt
Bayerobjekt
Huvudseriestjärnor klass B
Dubbelstjärnor
Gösta Blomberg (affärsman)

Bror Gösta Blomberg, född 9 mars 1892 i Stockholm, död där 22 november 1953, var en svensk företagsledare och författare.

Gösta Blomberg var son till bruksdisponenten, senare grosshandlaren Bror Samuel Blomberg. Han var 1910-1918 inköpschef på AB Sveaseparatorn, disponent för Kalmar gjuteri & mekaniska verkstad 1918-1920, andre direktör i Svenska maskin AB Standard 1922-1927 och VD för Maskin AB Atlas 1927-1930. Blomberg kom att använda erfarenheter från affärslivet för romaner med affärslivet som bakgrund. Han debuterade 1932 med Det stora korthuset och utgav därefter Amerikansk maskerad (1933), Ebbas fästman (1934), Luftslott (1934) och På gränsen av det tillåtna (1935). Blomberg blev 1936 redaktör för Svenskt inköpsregister och 1938 affärschef i Sveriges handelskalender.

Källor

Noter 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Författare från Stockholm
Födda 1892
Avlidna 1953
Män