Kollektivtrafik i Uppsala län

Kollektivtrafik i Uppsala län bedrivs av UL, Mälartåg, SJ AB, med flera.

Regionbussar 
Regionbussar kallas de länsbussar som trafikerar tät- och småorter i Uppsala län och i viss utsträckning även angränsande län. Många av linjerna trafikerar Uppsala centralstation. Alla bussar som går utanför zon 1 (med undantag av tätortsbussarna i Bålsta, Enköping och Knivsta) räknas som regionbussar. Trafiken upphandlas av UL och debiteras enligt UL:s biljetter och zoner.

Stadsbussar och tätortsbussar 

Stadsbussarna i Uppsala beställs av UL och körs av Gamla Uppsala Buss. Stadsbussarna i Enköping samt tätortstrafiken i Bålsta körs av Keolis medan tätortstrafiken i Knivsta körs av Mohlins Bussar.

Mjuka linjen 

Från och med vintertidtabellens införande 2014 blev de tidigare Uppsalabusslinjerna 110, 111 och 115 länsbussar, tidigare under året så drogs även några hållplatser för dessa linjer inne i Uppsala bort för att förbereda övergången.

Inför hösttidtabellens införande i augusti år 2017 gjordes linjenätet totalt om, alla linjer fick olika färger men viktigast av allt, de blev färre och de återstående fick tätare avgångar och blev helt omgjorda. De enda linjer som är av samma nummer som förr är 3, 5 och 7. En så kallad ringlinje, linje 1, infördes också.

Stadsbussar i Enköping

Tätortsbussar

Bålsta

Knivsta

UL:s biljetter och taxa 
Priset för biljetter till stadsbussarna, regionbussarna och Mälartåg inom Uppsala län bestäms av Trafik- och samhällsutvecklingsnämnden vid Region Uppsala under varumärket UL. Hälften av finansieringen för kollektivtrafiken kommer av biljettintäkter, och hälften via skattefinansiering.

Sedan hösten 2013 är biljettsystemet gemensamt för alla UL:s trafikslag.

Biljettsystemet, som i framtiden är tänkt att användas av alla grannlän utom Stockholms län, kallas BIMS.

Biljettzoner 
Från 1 april 2014 har UL ett enzonsystem för periodkorten. De gäller på all UL-trafik samt på Mälartåg inom Uppsala län (och några utanför). För enkelbiljetter införde en indelning i fem zoner. Från och med 22 januari 2024 ska zonerna tas bort och ett ny prismodell införs, som likna sig med SL's nuvarande prismodell.

Tidigare spårväg 

Uppsala var under ett knappt halvsekel en av tolv spårvägsstäder i Sverige. Innerstadsspårvägen invigdes den 11 september 1906 och utbyggdes efter hand fram till 1925. Den 8 augusti 1928 öppnades Sveriges första snabbspårväg ner till Graneberg vid Mälaren, under ledning av spårvägsdirektör Hilding Ångström.

Stadsspårvägens vagnar var gräddvita upptill och blå nedtill. Mälarlinjens vagnar var gräddvita med bruna detaljer.

Vid en brand i vagnhallen vid Dalgatan midsommarafton 1945 förstördes stora delar av vagnparken. Spårvägen hade enkelspårsdrift, vilket med tiden kom att bli allt mer opraktiskt när biltrafiken tilltog efter kriget. Detta var faktorer som vägdes in, när staden beslutade om spårvägens nedläggning. Linjerna lades ner successivt från 1945, med Mälarlinjen som den sista – 12 oktober 1953.

Karta över linjenätet (extern länk, pdf)

Spårvägsplaner 
Planen att bygga en spårväg har godkänts. Det ska bli 17km långt med 22 stationer och ska bestå av två linjer som både sluta på den nya planerad pendeltågstation på så kallad Uppsala södra annars känd som Bergsbrunna (där depån ska vara). Spårvägen ska kostar runt om 8-10 miljarder kronor och ska vara i drift till 2029.

Planerad Spårvägslinjer 
Linjerna ska gå sträckan Uppsala C - Gottsunda - Bergsbrunna och Uppsala C - Ulleråker - Ultuna - Bergsbrunna. De följer i princip busslinjerna 3:an och 4:ans rut från Uppsala C och passerar många viktiga stadsdelar och där stadsutveckling, som bostadsutveckling händer. Restid från Uppsala C till Uppsala Södra beräknas runt om 29–31 minuter.

Spårtaxi 
Den stora sydkoreanska stålkoncernen Posco tillverkar under varumärket Vectus spårtaxifordon och hade en provbana i Uppsala i närheten av BMC mellan åren 2006 till 2013.

Se även 
 Gamla Uppsala Buss
 UL
 Kommunikationer i Uppsala

Referenser 

Transport i Uppsala län
Kollektivtrafik i Sverige