kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Baltzar von Platen (1855–1913)

Philip Baltzar von Platen, född den 3 augusti 1855 i Östra Ljungby socken, Kristianstads län, död den 15 december 1913 i Kolbäcks församling, Västmanlands län, var en svensk militär. Han var son till Philip Baltzar von Platen.

von Platen blev underlöjtnant vid Skånska husarregementet 1875, löjtnant där 1882, ryttmästare 1893 och major 1901. Han befordrades till överstelöjtnant vid Smålands husarregemente 1904, övergick som sådan till Skånska husarregementet samma år och till sistnämnda regementes reserv 1907. von Platen blev överste i Första arméfördelningens reservbefäl 1908, chef för Strömsholms hingstdepå 1909 och tillförordnad ståthållare på Strömsholms slott 1910. Han blev riddare av Svärdsorden 1897. von Platen vilar på Källna kyrkogård.

Källor 

 
 
 
 Baltzar Filip von Platen på Gravar.se

Överstar i svenska armén
Svenska ståthållare
Riddare av Svärdsorden
Svenska militärer under 1800-talet
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Östra Ljungby socken
Baltzar
Födda 1855
Avlidna 1913
Män
Cour du Liégat

Cour du Liégat är en återvändsgata i Quartier de la Gare i Paris trettonde arrondissement. Gatans namn är av oklart ursprung. Cour du Liégat börjar vid Rue du Chevaleret 113.

Bilder

Omgivningar
Notre-Dame-de-la-Gare
Passage des Crayons

Kommunikationer
  Tunnelbana – linje  – Chevaleret
  Tunnelbana – linje  – Bibliothèque François Mitterrand
  Busshållplats  – Paris bussnät

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Gator i Paris trettonde arrondissement
Quartier de la Gare
Återvändsgator i Paris
1992 i Paris
Carl-Erik Broms

Carl-Erik Broms, född 11 september 1937, är en svensk fäktare.

Karriär

Nationellt
I florett tog Broms SM-guld i lagtävlingen 1958 tillsammans med Marc Bygdeman, Anders Nordström-Brunes och Stig Thunell som tävlandes för Stockholms Studenters IF. Därefter tävlade han för Föreningen för fäktkonstens främjande. Han tog ytterligare två guld i lagtävlingen i florett: 1963 tillsammans med Jan Lewin, Ulf Lewin och Orwar Lindwall samt 1964 tillsammans med Ulf Lewin, Orwar Lindwall och Peter Voigt. Individuellt tog Broms även SM-guld i florett 1963 och 1966. 

I värja tog Broms fem SM-guld i lagtävlingen tävlandes för Föreningen för fäktkonstens främjande. Han tog guld 1964 tillsammans med Carl-Wilhelm Engdahl, Ivar Genesjö, Orwar Lindwall och Dicki Sörensen, 1965 tillsammans med Carl-Wilhelm Engdahl, Ivar Genesjö, Lars-Erik Larsson och Orwar Lindwall, 1967 tillsammans med Carl-Wilhelm Engdahl, Ivar Genesjö, Kaj Rosén och Dicki Sörensen, 1968 tillsammans med Carl-Wilhelm Engdahl, Svante Hovmark, Kaj Rosén och Dicki Sörensen samt 1970 tillsammans med Carl-Wilhelm Engdahl, Kaj Rosén, Henric Rubin och Dicki Sörensen. Individuellt tog Broms även SM-guld i värja 1966.

Internationellt
Vid VM 1966 i Moskva var Broms en del av Sveriges lag tillsammans med Hans Lagerwall, Lars-Erik Larsson, Jan Skogh och Carl von Essen som tog brons i lagtävlingen i värja. Följande år var han en del av Sveriges lag som slutade på fjärde plats i värja vid VM 1967 i Montréal. Övriga i laget var Rolf Edling, Carl von Essen, Orwar Lindwall och Jan Skogh. Broms tävlade även individuellt i värja vid både VM 1966 och 1967.

Källor

Svenska fäktare
Svenska mästare i fäktning
Födda 1937
Levande personer
Män
Signe Rolf

Signe Maria Rolf, född Wallgren 27 mars 1927 i Båtskärsnäs, död 25 november 2016, var en svensk journalist.

Under gymnasietiden träffade hon Barbro Alving som såg till att hon fick jobb på Norra Västerbotten. Hon arbetade därefter på flera olika dagstidningar. Hon mötte maken Nils Rolf när de båda arbetade på Bohusläningen. Paret flyttade senare till Göteborg där Signe Rolf arbetade på Göteborgs Handels- och Sjöfarts-Tidning. År 1961 flyttade de till Stockholm.

Rolf var en del av Allt om Mats redaktion när tidningen startades 1970. Vid 1970-talets mitt blev hon Allt om Mats chefredaktör. I augusti 1976 blev hon istället chefredaktör för Allt i hemmet. Hon var senare redaktör för sidan "Signes glada kök" i Året runt.

Rolf var även författare till ett stort antal böcker, främst kokböcker men även böcker om trädgård och heminredning.

Rolf var dotter till mästerlots Emil Wallgren och Ester Wallgren. Hon hade sju syskon.

Källor

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska chefredaktörer
Svenska författare
Födda 1927
Avlidna 2016
Kvinnor
Huskvarna Stad (station)

För stationen på Jönköpingsbanan, se Huskvarna station För den tidigare kommunen, se Huskvarna stad

Huskvarna Stad, var en station vid Esplanaden i Huskvarna, som trafikerades av Jönköping–Gripenbergs Järnväg mellan 1923 och 1932.. Stationen låg 1,4 kilometer öster om Rosendala station vid slutet av ett stickspår, som gick utmed Drottninggatan fram till Unionshuset vid Erik Dahlbergsgatan och Esplanaden.

Huskvarna Stad var enbart en station för persontrafik.

Källor
Huskvarna på www.jgj.se
Huskvarna på www.banvakt.se

Noter

Jönköping–Gripenbergs Järnväg
Byggnader och anläggningar i Huskvarna
Byggnader och anläggningar i Jönköpings kommun
Nedlagda järnvägsstationer i Jönköpings län
Järnvägsstationer invigda 1923
Jönköpings Strand

Jönköpings Strand, var en omlastningsstation vid Norra Strandgatan i Jönköping, som användes av Jönköping–Gripenbergs Järnväg och Statens Järnvägar mellan 1900 och 1935.. Omlastningsplatsen låg 0,4 kilometer från Jönköping Östra station vid slutet av ett smalspårigt stickspår, som gick från Jönköping–Gripenbergs Järnvägs huvudstation över Vedtorget och Båtsmansbacken till Statens Järnvägars normalspår på (nuvarande) Jönköpingsbanan utmed Vätterns strand. 

Vid omlastningsplatsen låg ett magasin ungefär i höjd med Ränterigränd.

Källor
Jönköping Strand – Jönköping Östra på www.jgj.se
Jönköping strand på www.banvakt.se

Noter

Jönköping–Gripenbergs Järnväg
Byggnader och anläggningar i Jönköping
Öster, Jönköping
Passage des Crayons

Passage des Crayons är en återvändsgata i Quartier de la Gare i Paris trettonde arrondissement. Gatans namn är av oklart ursprung. Passage des Crayons börjar vid Rue du Chevaleret 97.

Bilder

Omgivningar
Notre-Dame-de-la-Gare
Cour du Liégat

Kommunikationer
  Tunnelbana – linje  – Chevaleret
  Tunnelbana – linje  – Bibliothèque François Mitterrand
  Busshållplats  – Paris bussnät

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Gator i Paris trettonde arrondissement
Quartier de la Gare
Passager i Paris
Återvändsgator i Paris
2004 i Paris
Al-Muqtadir

Al-Muqtadir, död 932, var abbasidernas 18:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 908 och 932.

Referenser

Födda 895
avlidna 932
Män
Abbasider
Al-Musta'sim

al-Musta'sim, död 1258, var abbasidernas 37:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 1242 och 1258.

Referenser

Födda 1213
avlidna 1258
Män
Abbasider
Al-Mustansir I

Al-Mustansir I, död 1242, var abbasidernas 36:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 1226 och 1242.

Referenser

Födda 1192
avlidna 1242
Män
Abbasider
Al-Zahir bi-Amr Allah

al-Zahir bi-Amr Allah, död 1226, var abbasidernas 35:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 1225 och 1226.

Referenser

Födda 1175
avlidna 1226
Män
Abbasider
Al-Nasir

al-Nasir, död 1225, var abbasidernas 35:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 1180 och 1225.

Referenser

Födda 1158
avlidna 1225
Män
Abbasider
Al-Mustazhir

Al-Mustazhir, död 1118, var abbasidernas 28:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 1094 och 1118.

Referenser

Födda 1078
avlidna 1118
Män
Abbasider
Al-Muqtadi

Al-Muqtadi, död 1094, var abbasidernas 27:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 1075 och 1094.

Referenser

Födda 1056
avlidna 1094
Män
Abbasider
Al-Qa'im

Al-Qa'im, död 1075, var abbasidernas 26:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 1031 och 1075.

Referenser

Födda 1001
avlidna 1075
Män
Abbasider
Al-Qadir

al-Qadir, död 1031, var abbasidernas 25:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 991 och 1031.

Referenser

Födda 947
avlidna 1031
Män
Abbasider
At-Ta'i

al-Ta'i', död 1003, var abbasidernas 24:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 974 och 991.

Referenser

Födda 929
avlidna 1003
Män
Abbasider
Al-Muti

al-Muti, död 974, var abbasidernas 23:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 946 och 974.

Referenser

Födda 913
avlidna 974
Män
Abbasider
Al-Mustakfi

al-Mustakfi, död 949, var abbasidernas 22:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 944 och 946.

Referenser

Födda 908
avlidna 949
Män
Abbasider
Al-Muttaqi

Al-Muttaqi, död 968, var abbasidernas 21:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 940 och 944.

Referenser

Födda 908
avlidna 968
Män
Abbasider
Ar-Radi

al-Radi, död 940, var abbasidernas 20:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 934 och 940.

Referenser

Födda 909
avlidna 940
Män
Abbasider
Al-Qahir

Al-Qahir, död 950, var abbasidernas 19:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet 929 samt mellan 932 och 934.

Referenser

Födda 899
avlidna 950
Män
Abbasider
Al-Muktafi

Al-Muktafi, död 908, var abbasidernas 17:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 902 och 908.

Referenser

Födda 877
avlidna 908
Män
Abbasider
Al-Hadi

Al-Hadi, död 786, var abbasidernas 4:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 785 och 786.

Referenser

Födda 764
avlidna 786
Män
Abbasider
Al-Muntasir

Al-Muntasir, död 862, var abbasidernas 11:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 861 och 862.

Referenser

Födda 837
avlidna 862
Män
Abbasider
Al-Musta'in

Al-Musta'in, död 866, var abbasidernas 12:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 862 och 866.

Referenser

Födda 836
avlidna 866
Män
Abbasider
Al-Mu'tazz

Al-Mu'tazz, död 869, var abbasidernas 13:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 866 och 869.

Referenser

Födda 847
avlidna 869
Män
Abbasider
Al-Muhtadi

al-Muhtadi, död 870, var abbasidernas 14:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 869 och 870.

Referenser

Födda 833
avlidna 870
Män
Abbasider
Al-Mu'tamid

al-Mu'tamid, död 892, var abbasidernas 15:e kalif. Han var regerade kalif i Abbasidkalifatet mellan 870 och 892.

Referenser

Födda 842
avlidna 892
Män
Abbasider
Georcy-Stéphanie Picard

Georcy-Stéphanie Picard, född 8 februari 1991, är en kanadensisk bågskytt. Hon deltog vid olympiska sommarspelen 2016.

Referenser 

Födda 1991
Levande personer
Kvinnor
Kanadensiska bågskyttar
Tävlande i bågskytte vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Kanada
Wayne Pullen

Wayne Pullen, född 27 februari 1945, är en kanadensisk bågskytt. Han deltog vid olympiska sommarspelen 1972.

Referenser 

Födda 1945
Levande personer
Män
Kanadensiska bågskyttar
Tävlande i bågskytte vid olympiska sommarspelen 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Kanada
Jeannot Robitaille

Jeannot Robitaille, född 19 april 1953, är en kanadensisk bågskytt. Han deltog vid olympiska sommarspelen 1992 och olympiska sommarspelen 1996.

Referenser 

Födda 1953
Levande personer
Män
Kanadensiska bågskyttar
Tävlande i bågskytte vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Kanada
Näsgrimma

Näsgrimma är en typ av grimma inom sjukvården, bestående av en lättare luftslang kring ansiktet som tillför en patient syrgas rakt in i näsan.

Källor 
Vårdhandboken

Syre
Sjukvård
Johan Klöfverskjöld

Johan Klöfverskjöld, född 1627, död 3 juli 1694 i Stockholm, var en svensk ämbetsman och godsägare. 

Han var son till Erik Johansson Klöfverblad, adlad Klöfverskjöld (1600-1675) och Anna Barckman (död 1675). Han var gift med Gertrud Anrep (1652-1696) som var dotter till översten Gustaf Anrep. Paret fick sex barn, varav fyra söner blev militärer.

Klöfverskjöld blev student i Åbo 1641. Han fick 1661 kammarkollegii tillstånd att »gå i kammaren och göra sig informerad till efter helgen, då kollegium sig vidare ville förklara, huruvida han uti revisionen kan introduceras ». Han blev extra ordinarie kommissarie i kammarrevisionen 1662 som vikarie för sin far samt  assessor i kammarrevisionen 1666 och han erhöll kammarråds avsked 1683. Via hans fru blev familjen ägare till egendomen Tubbaremma i Vislanda socken. Han begravdes tillsammans med sin fru samt barnen Erik och Christina Elisabet 1695 i Värmdö kyrka, men nedsattes en vecka senare i egen grav i Storkyrkan, där även hans vapen hängdes upp.

Källor
Släkten Klöfverskjöld på adelsvapen

Svenska ämbetsmän
Födda 1627
Avlidna 1694
Män
Warszawa-Radom flygplats

Warszawa-Radom Airport (på polska: Port Lotniczy Warszawa-Radom IM. Bohaterów Radomskiego Czerwca 1976 Roku) - flygplatsen grundades på 1920-talet och används för närvarande av både armén och för civil användning. Anpassningen av flygplatsen för civila behov inleddes 2012. I maj 2014 gick Radom Airport in i National Registry of Civil Airports. År 2023 avslutades byggandet av en ny terminal, vilket är den mest moderna konstruktionen av denna typ i Polen och är beredd att acceptera 3 miljoner passagerare per år (med möjlighet att expandera upp till 9 miljoner passagerare). Den ursprungligen ombyggda rutten har utvidgats till 2500 m och tillsammans med det nya parkeringsgolvet tillåter drift av flygplan som används av lågkostnadslinjer som Boeing 737, Airbus A320 och A321neo.

Huvudnavigeringshjälpmedel är ett exakt landningssystem (ILS) i kategorin ILS II, som gör det möjligt att landa enligt instrumenten när synligheten faller till 300 meter. Endast sex flygplatser i Polen har ett liknande system: Modlin, Wrocław, Rzesów, Lublin, Katowice och Gdańsk, och den högsta kategorin endast Chopin Airport i Warszawa. Denna flygplats var den första i Polen, med ett spårljussystem helt baserat på LED -ljuskällor.

Nära flygplatsen finns internationella vägar E77 (DK7/S7) och E371 (DK9) och National (DK12/S12), samt järnvägslinjer som leder till Warszawa, Krakow, Łódź och Lublin. Konstruktionen av Radom Radom Railway Stop pågår, vilket kommer att bidra till bättre flygplatskommunikation.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Flygplatser i Polen
Byggnader och anläggningar i Warszawa
Germund Carl von Braunjohan

Germund Carl von Braunjohan, född 24 januari 1726 i Örtomta socken, död 7 oktober 1805 i Stockholm, var en svensk militär.

Germund Carl von Braunjohan var son till kammarherre Carl Rutger von Braunjohan och friherrinnan Anna Margareta Cederhielm. Han blev student vid Uppsala universitet 1741, volontär vid artilleriregementet 1742, konstapel där 1743, sergeant vid Hamiltonska regementet samma år, löjtnant 1746, regementskvartermästare 1749 och stabskapten samma år. Braunjohan blev kapten vid Kalmar regemente 1750, sekundmajor där 1757, premiärmajor 1761 och överstelöjtnant vid Kronprinsens regemente 1769. Genom byte blev han 1770 transporterad till Kalmar regemente och var 1774–1782 överste och chef för Jönköpings regemente. Han erhöll 1782 generalmajors avsked.

Källor 
 Sveriges regementschefer 1700–2000, Rune Kjellander
 Den introducerade svenska adelns ättartavlor, Gustaf Elgenstierna

Svenska generaler
Svenska regementschefer
Personer från Örtomta socken
Födda 1726
Avlidna 1805
Män
Erika Funke

Erika Funke, född Nybom den 8 september 1968, är en svensk journalist och chefredaktör.

Biografi
Funke anställdes av Antikbörsen som redaktionssekreterare 1995 och blev redaktionschef 2001. År 2009 utsågs hon till chefredaktör för tidningen, som nu hette Antikvärlden.

Antikvärlden gavs ut av Antikbörsens förlag som mot slutet av år 2011 lät tidningen uppgå i nybildade Bonnier Antik och Livsstil som gav ut Hem & Antik, Antikvärlden, Allt om Fritidshus och Gård & Torp. En följd av detta var att Funke även blev chefredaktör för Hem & Antik. År 2014 lades Antikvärlden ner och Funke fortsatte som chefredaktör för Hem & Antik.

År 2015 blev Funke istället chefredaktör för Gods & Gårdar. År 2018 blev hon även chefredaktör för Gård & Torp. Hon slutade på båda tidningarna mot mitten av 2022.

Hösten 2022 presenterades en ny organisation för Expressen Lifestyle och Funke utsågs till avdelningschef för "Mat, vin, motor och resor" där Allt om mat, Allt om Vin, Hembakat, Mitt Kök, Allt om Resor och Teknikens värld ingick. År 2023 tillträdde hon även som chefredaktör för Allt om mat.

Familj
Erika Funke är dotter till studierektor Thorwald Nybom och mellanstadielärare Eivor Nybom. Hon är gift med Henrik Funke, chef vid Bauer Radio.

Källor

Svenska journalister under 2000-talet
Svenska chefredaktörer
Födda 1968
Levande personer
Kvinnor
Werewolves Within

Werewolves Within är ett VR-spel från 2016, tillgängligt för PC, VR (Oculus Rift) och Playstation 4.

Spelupplägg 
Spelet utspelar sig i en medeltida fantasistad som attackeras av en varulv, och spelarna får i uppdrag att gissa vem av stadsborna som är varulven i förklädnad.

Mottagande 
MetaCritic om PS4-versionen: 76/100

GSpot = 7/10

IGN = 6.0/10

Official UK PlayStation Magazine listade det som det nionde bästa PS VR-spelet.

Referenser

Datorspel 2016
Windows-spel
Riksväg 13, Norge

Riksväg 13 () är en riksväg i Norge som går mellan Stavanger i Stavangers kommun, Rogaland fylke och Sogndalsfjøra i Sogndals kommun, Vestland fylke. Den passerar genom kommunerna Stavanger, Strand, Hjelmeland, Suldal, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Voss, Vik och Sogndal.

Vägen är 384,7 kilometer lång, varav 166,3 kilometer i Rogaland fylke och 218,3 kilometer i Vestland fylke. Den är asfalterad och passerar bland annat genom tätorterna Tau, Odda, Vossevangen och Hermansverk/Leikanger.

Sträckan mellan Solbakk och Håra (Ryfylke) samt sträckan mellan Låtefossen och Kinsarvik (Hardanger) har status som nationella turistvägar.

Vägen ansluter till:
  Europaväg 39 (vid Stavanger)
 Fylkesväg 523 (vid Solbakk)
  Fylkesväg 46 (vid Lovraeidet)
  Europaväg 134 (vid Håra)
  Fylkesväg 520 (vid Hordalia)
  Europaväg 134 (vid Jøsendal)
  Fylkesväg 49 (vid Odda)
  Fylkesväg 550 (vid Kinsarvik)
  Riksväg 7 (vid Hardangerbron)
  Fylkesväg 572 (vid Vallaviktunneln)
  Fylkesväg 79 (vid Granvin)
  Europaväg 16 (vid Vossevangen)
  Europaväg 16 (vid Vinje)
  Fylkesväg 55 (vid Dragsviki)
  Fylkesväg 613 (vid Dragsviki)
  Riksväg 5 (vid Sogndalsfjøra)

Bilder

Se även 
 Lista över riksvägar i Norge

Externa länkar

Referenser 

Riksvägar i Norge
Transport i Rogaland fylke
Transport i Vestland fylke
Stavangers kommun
Strands kommun
Hjelmelands kommun
Suldals kommun
Ullensvangs kommun
Eidfjords kommun
Ulviks kommun
Voss kommun
Viks kommun
Sogndals kommun
Gliese 208

Gliese 208 eller HD 245409, är en dubbelstjärna belägen i den norra delen av stjärnbilden Orion, som också har variabelbeteckningen V2689 Orionis. Den har en genomsnittlig skenbar magnitud av ca 8,9 och kräver ett mindre teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax Gaia Data Release 1 på ca 87,66 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 37 ljusår (11,4 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 22 km/s. Den är en extremt vid dubbelstjärna tillsammans med 2MASS J0536+1117, en M4-stjärna separerad med 2,6 bågminuter (minst 0,028 ljusår)

Egenskaper
Primärstjärnan Gliese 208 är en röd till orange (röd dvärg) i huvudserien av spektralklass M0.0 Ve. Spektraltypen har angivits på olika sätt mellan K6 och M1 Två av de senaste observationerna ger en statistiskt beräknad spektraltyp av K7.9 eller en mer traditionell klassificering av M0.0 Ve. Den är en sval dvärgstjärna och förmodligen en spektroskopisk dubbelstjärna. Den har en massa som är lika med ca 0,65 solmassa, en radie som är ca 0,60 solradie och utsänder energi från dess fotosfär motsvarande ca 0,08 gånger solen vid en effektiv temperatur av ca 4 000 K.

Gliese 208 är ett RS Canum Venaticorum-variabel, en snäv dubbelstjärna, som visar små amplitudförändringar i ljusstyrkan orsakade av kromosfärisk aktivitet. Dess visuella magnitud varierar med ungefär en fjärdedels magnitud med en period av 12,285 dygn.

Referenser

Noter

Externa länkar
Wikisky image of HD 245409 (Gliese 208)

Stjärnbilden Orion
HD-objekt
Glieseobjekt
Huvudseriestjärnor klass M
Röda dvärgar
Dubbelstjärnor
RS Canum Venaticorum-variabler
Gripenbergsbanans lokomotiv och motorvagnar

Lista över lok och motorvagnar på Jönköping–Gripenbergs Järnväg förtecknar järnvägslinjen Jönköping-Gripenbergs Järnvägs ånglok och motorvagnar.

Jönköping–Gripenbergs Järnväg hade nio ånglok. Dess första tre lok var Malletlok och tillverkades på licens av J. & C. G. Bolinders Mekaniska Verkstads AB. Lok Nr 4 tillverkades av Decauville i Belgien med montage på Jönköpings Mekaniska Verkstad och resterande lok av Motala Verkstad, konstruerade av Victor Klemming.

Två av järnvägens personvagnar byggdes 1924–1926 om till bensindrivna motorvagnar. Motoriseringen av ramverken gjordes av Tidaholms bruk och övrig ombyggnad av järnvägens egna verkstad i Jönköping.

Endast ett fordon har bevarats, nämligen Lok Nr 9 från Motala Verkstad. Det har också restaurerats till trafikdugligt skick och körs i museitrafik av Östra Södermanlands Järnväg.

Referenser
Jönköping - Gripenbergs Järnväg, JGJ på www.historiskt.nu
Denna artikel är delvis baserad på artikeln Bahnstrecke Jönköping–Gripenberg på tyskspråkiga Wikipedia.

Noter

Jönköping–Gripenbergs Järnväg
Svenska ånglok
Svenska motorvagnar
Woodland café

Woodland café (även Café Lilla Varietén) (engelska: Woodland Café) är en amerikansk animerad kortfilm från 1937. Filmen ingår i Silly Symphonies-serien.

Handling 
Insekterna har samlats på en nattklubb, där ett storband spelar jazzmusik.

Om filmen 
Filmen lanserades ursprungligen av United Artists vid biopremiären 1937. När filmen sedan hade amerikansk nypremiär 14 maj 1948 lanserades den av RKO Pictures.

I filmen spelas flera klassiska stycken, bland annat delar av Le Papillon av Jacques Offenbach.

Filmen hade svensk premiär den 3 januari 1938 på biografen Spegeln i Stockholm, då med titeln Woodland café. Filmen hade svensk nypremiär den 19 april 1949 på samma biograf, denna gång med titeln Café Lilla Varietén.

Källor 

Disneys animerade kortfilmer
Amerikanska filmer 1937
Engelskspråkiga filmer
Animerade filmer 1937
Filmer i regi av Wilfred Jackson
Animerade filmer med insekter
Världsmästerskapen i fäktning 1966

Världsmästerskapen i fäktning 1966 arrangerades mellan den 6 och 16 juli 1966 i Moskva i Ryska SFSR i Sovjetunionen. Det var den 20:e upplagan av världsmästerskapen i fäktning.

Medaljörer

Damer

Herrar

Medaljtabell

Källor

1966
1966 i Sovjetunionen
Sportevenemang i Moskva
Sportåret 1966