kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Södra Österbottens välfärdsområde

Södra Österbottens välfärdsområde (finska: Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue) är ett av de 21 välfärdsområdena i Finland. Välfärdsområdet grundades som en del av reformen som berör social- och hälsovården och räddningsväsendet i Finland, och det omfattar samma område som  landskapet Södra Österbotten.

Kommuner 
Området består av  18 kommuner varav åtta är städer:

  Alajärvi stad
  Alavo stad
  Bötom kommun
  Etseri kommun
  Evijärvi kommun
  Ilmola kommun
  Kauhajoki stad
  Kauhava stad
  Kuortane kommun
  Kurikka stad
  Lappajärvi kommun
  Lappo stad
  Seinäjoki stad
  Soini kommun
  Storå kommun
  Storkyro kommun
  Vindala kommun
  Östermark kommun

I april 2022 fanns det tillsammans  invånare i Södra Österbottens välfärdsområde.

Tjänster

Sjukvård 

Centralsjukhuset för Södra Österbottens välfärdsområde är Seinäjoki centralsjukhus. Specialsjukvård ordnas i Tammerfors universitetssjukhus.

Räddningsverk 
Södra Österbottens räddningsverk är verksamma i Södra Österbottens välfärdsområde.

Beslutsfattande

Välfärdsområdesvalet 
Vid välfärdsområdesval utses välfärdsområdesfullmäktige för välfärdsområdena, som ansvarar för ordnandet av social- och hälsovården och räddningsväsendet från och med den 1 januari 2023. Välfärdsområdena har självstyre och den högsta beslutanderätten utövas av välfärdsområdesfullmäktige. Välfärdsområdesval förrättas samtidigt med kommunalval.

Det första välfärdsområdesvalet hölls den 23 januari 2022. Då valdes 59 personer till välfärdsområdesfullmäktige.

Välfärdsområdesfullmäktige 
Välfärdsområdesfullmäktige ansvarar för välfärdsområdets verksamhet och ekonomi. Fullmäktige fattar beslut om årsbudgeten, godkänner bokslutet och ansvarar för strategiska linjer.

Partier 
Partier och antalet platser i fullmäktige (valet 2022):

Källor 

Södra Österbotten
Välfärdsområden i Finland
Pekka Virta

Pekka Virta, född 1969 i Åbo, är en finländsk ishockeytränare och tidigare ishockeyspelare, som ledde Nybro Vikings A-lag i Hockeyettan till april 2023 då han lämnade av av personliga skäl mitt under pågående kvalserie.

Spelarkarriär
Virta började sin ishockeykarriär i Åbo-laget Turun Toverit (Tu To) i Division 1 som då var namnet på den finländska andraligan. 1991 fick han kontrakt med HC TPS för spel i FM-ligan. Virta återkom till Division 1 med Kiekko-67 och Oulun Kärpät och spelade fortsatt i FM-ligan med Lukko, Turun Toverit och Ässät. Mot slutet av sin karriär spelade Han även i några utländska ligor. 1998 kom han till Nottingham Panters i BISL, året därpå hade han kontrakt med ES Weißwasser i tyska andraligan och senare samma säsong med Rögle BK i Allsvenskan. År 2000 återkom Virta till Finland som spelare för UJK i Mestis.

Översiktstabell

Tränarkarriär
Efter att spelarkarriären var slut fick Pekka Virta jobb som tränare för sin moderklubb Turun Toverit. Först tränade han föreningens ungdomslag, men säsongen 2003/2004 fick han ersätta A-lagets huvudtränare Anatoli Bogdanov mitt under säsongen. Med början 2006/07 tränade han lag i FM-ligan under 16 säsonger i följd. Under denna tid var han med och tog brons, silver och guld i Finska mästerskapen. Två gånger (2017 och 2021) har Virta tilldelats Kalevi Numminen trophy som bästa tränare i FM-ligan. Våren 2021 drabbades Virta av Covid-19 och låg nedsövd på sjukhus i 14 dagar. När han återkom i tränarbåset för att coacha Lukko till sitt första guld sedan 1963 fick han syrgas i båset. I november 2022 skrev Virta, något sensationellt, kontrakt med Hockeyettan-klubben Nybro Vikings.

Översiktstabell

Referenser 
 

Finländska idrottare under 2000-talet
Finländska ishockeyspelare
Finländska ishockeytränare
Födda 1969
Idrottare från Åbo
Levande personer
Män
Spelare i Kiekko-Vantaa
Spelare i Lukko
Spelare i Nottingham Panthers
Ishockeyspelare i Rögle BK
Spelare i HC TPS
Spelare i Turun Toverit
Spelare i UJK
Spelare i Ässät
Tränare i KalPa
Tränare i Lukko
Tränare i Nybro Vikings
Tränare i PaKa
Tränare i SaiPa
Tränare i HC TPS
Tränare i Turun Toverit
Tränare i Ässät
Örbyhus IF

Örbyhus IF är en idrottsförening i Örbyhus i Tierps kommun i Uppsala län, bildad den 21 september 1920. Föreningen utövar bordtennis, friidrott, gymverksamhet och sköter en ishockeyrink. Tidigare har föreningen även utövat fotboll, ishockey och skidåkning.

Bordtennissektionen utövar sin verksamhet i idrottshallen i Örbyhus centrum. Friidrottssektionens verksamhet bedrivs på Örbyhus IP (sommarhalvåret) och i Örbyhus sporthall (vinterhalvåret).

Föreningens fotbollssektion sammanslogs 1976 med Tobo IF i Tobo/Örbyhus FF.

Simon Pettersson, silvermedaljör i diskus vid Olympiska spelen i Tokyo 2021, hade sin start i klubben.

Externa länkar 
 Friidrottssektionens webbplats
 Bordtennissektionens webbplats
 Örbyhus gym webbplats

Referenser 

Bordtennisklubbar i Sverige
Friidrottsklubbar i Sverige
Sportklubbar i Tierps kommun
Sportklubbar bildade 1920
Upplösta fotbollsklubbar i Sverige
Upplösta ishockeyklubbar i Sverige
Upplösta skidklubbar i Sverige
WASP-88

WASP-88 är en ensam stjärna i norra delen av stjärnbilden Indianen. Den har en skenbar magnitud av ca 11,39 och kräver ett teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 3 på ca 1,8 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 1 830 ljusår (ca 560 parsek) från solen. Den rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca -5 km/s.

En undersökning 2020 observerade en röd dvärg som tänkbar följeslagare till WASP-88, dock med 1,65 procent sannolikhet att den är en orelaterad bakgrundsstjärna.

Egenskaper
WASP-88 är en gul till vit stjärna i huvudserien av spektralklass F6 V. Den har en massa som är ca 1,5 solmassor, en radie som är ca 2,1 solradier och har en effektiv temperatur av ca 6 500 K.

Planetsystem
År 2011 upptäcktes en exoplanet WASP-88 b i en snäv, cirkulär bana kring stjärnan. Planetens jämviktstemperatur är 1 636 ± 44 K. Planeten är mycket uppblåst och kan vara ett enkelt mål för atmosfärisk karakterisering. Planetens jämviktstemperatur är 1 775 K. Planetatmosfärens överföringsspektrum är grått och karaktärslöst, vilket förmodligen anger en stor koncentration av dis.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/122512/wasp88.

		
Stjärnbilden Indianen
Huvudseriestjärnor klass F
Röda dvärgar
Planetpassage-variabler
Solsystem
Södra Savolax välfärdsområde

Södra Savolax välfärdsområde (finska: Etelä-Savon hyvinvointialue) är ett av de 21 välfärdsområdena i Finland. Välfärdsområdet grundades som en del av reformen som berör social- och hälsovården och räddningsväsendet i Finland, och det omfattar samma område som landskapet Södra Savolax.

Kommuner 
Södra Savolax välfärdsområde består av 12 kommuner varav tre är städer.

  Enonkoski kommun
  Hirvensalmi kommun
  Jockas kommun
  Kangasniemi kommun
  Sankt Michels stad
  Mätyharju kommun
  Nyslotts stad
  Pertunmaa kommun
  Pieksämäki stad
  Puumala kommun
  Randasalmi kommun
  Sulkava kommun

I april 2022 fanns det  invånare i Södra Savolax välfärdsområde.

Tjänster

Sjukvård 
Hirvensalmi, Jockas, Kangasniemi, S:t Michel, Mäntyharju, Pertunmaa, Pieksämäki och Puumala tillhör Södra Savolax sjukvårdsdistrikt. Enonkoski, Randasalmi, Nyslott och Sulkava tillhör Östra Savolax sjukvårdsdistrikt. Hela välfärdsområdet har två centralsjukhus, Sankt Michels centralsjukhus och Nyslotts centralsjukhus. Också Moisio sjukhus är verksamma i området.

Räddningsverk 
Södra Savolax räddningsverk är verksamma i Södra Savolax välfärdsområde.

Beslutsfattande

Välfärdsområdesvalet 
Vid välfärdsområdesval utses välfärdsområdesfullmäktige för välfärdsområdena, som ansvarar för ordnandet av social- och hälsovården och räddningsväsendet från och med den 1 januari 2023. Välfärdsområdena har självstyre och den högsta beslutanderätten utövas av välfärdsområdesfullmäktige. Välfärdsområdesval förrättas samtidigt med kommunalval.

Det första välfärdsområdesvalet hölls den 23 januari 2022. Då valdes 59 personer till välfärdsområdesfullmäktige i Södra Savolax.

Välfärdsområdesfullmäktige 
Välfärdsområdesfullmäktige ansvarar för välfärdsområdets verksamhet och ekonomi. Fullmäktige fattar beslut om årsbudgeten, godkänner bokslutet och ansvarar för strategiska linjer.

Partier 
Partier och antalet platser i fullmäktige (valet 2022):

Källor 

Södra Savolax
Välfärdsområden i Finland
Artemis 4

Artemis 4 (officiellt Artemis IV) är det fjärde planerade uppdraget för NASA:s Artemis-program. Uppdraget kommer att skjuta upp fyra astronauter i en Orionfarkost ovanpå SLS Block 1B till Lunar Gateway och den andra månlandningen i Artemis-programmet.

Översikt 
Huvudsyftet med uppdraget kommer att vara montering av Lunar Gateway. Tillsammans med den Orionkapsel besättningen färdas i kommer I-Habmodulen till Gateway att skjutas upp. Uppdraget kommer att leverera I-Hab, som utvecklas av ESA och den japanska rymdorganisationen JAXA, till Gateway. Modulen kommer att dockas med de första Gateway-modulerna, PPE och HALO.

Astronauterna kommer sedan gå ombord en Starship HLS dockat till stationen i förväg och färdas ner till månens yta för ett flerdagarsuppdrag.

Artemis IV kommer vara den första flygningen med den uppgraderade Block 1B-versionen av Space Launch System. I den ersätts Interim Cryogenic Propulsion Stage som används på de tre första Artemis-uppdragen med den kraftfullare Exploration Upper Stage för att ta kapseln från låg omloppsbana till omloppsbana kring månen.

Besättning 
ESA har indikerat att deras mål är att Artemis 4 ska bli det första uppdraget för en ESA-astronaut till Gateway.

Rymdskepp

Space Launch System 

Space Launch System är en bärraket som används för att skjuta upp Orion-rymdfarkosten från jorden till en bana runt månen. Detta kommer att vara det första Artemis-uppdraget att använda en SLS Block 1B-raket med det mer avancerade andra steget Exploration Upper Stage. Denna konfiguration av raketen är tänkt för de fyra kommande uppdragen fram till det föreslagna Artemis 9, som kommer att använda SLS Block 2 med mer avancerade boosters.

Orion 

Orion är den rymdkapsel som används av alla Artemisuppdrag för att transportera besättningen. Den kommer att transportera besättningen från jorden till gatewaybanan, docka till gatewayen, leverera I-Hab-modulen till rymdstationen och sedan, efter avklarat uppdrag, återföra besättningen till jorden för en landning i Stilla havet.

Lunar Gateway 

Gateway är en liten modulär rymdstation som kommer att etableras i en nästan rätlinjig haloomloppsbana (NRHO) i slutet av 2024. De två första Gateway-modulerna kommer att skjutas upp tillsammans ombord på en SpaceX Falcon Heavy och under följande år långsamt ta sig ut till den tilltänkta omloppsbanan runt månen före Artemis 4:s ankomst.

Referenser 

Artemisprogrammet
Utforskningen av månen
Framtida rymdhändelser
Kajanalands välfärdsområde

Kajanalands välfärdsområde (finska: Kainuun hyvinvointialue) är ett av de 21 välfärdsområdena i Finland. Välfärdsområdet grundades som en del av reformen som berör social- och hälsovården och räddningsväsendet i Finland, och det omfattar samma område som landskapet Kajanaland.

Kommuner 
Kajanalands välfärdsområde består av åtta kommuner varav två är städer. 

  Hyrynsalmi kommun
  Kajana stad
  Kuhmo stad
  Paldamo kommun
  Puolango kommun
  Ristijärvi kommun
  Sotkamo kommun
  Suomussalmi kommun

I april 2022 hade välfärdsområdet  invånare.

Tjänster 
Från och med 1 januari 2023 överförs ansvaret för att ordna social- och hälsovårdstjänsterna och räddningsväsendet från kommuner och samkommuner till välfärdsområdena. Enligt lag ska kommuners och samkommuners gällande avtal överföras till välfärdsområden.

Sjukvård 
Kommuner inom Kajanalands välfärdsområde tillhör Kajanalands sjukvårdsdistrikt. Områdets centralsjukhus är Kajanalands centralsjukhus i Kajana stad. Specialsjukvård ordnas i Uleåborgs universitetssjukhus.

Räddningsverk 
Kajanalands räddningsverk är verksamma i Kajanalands välfärdsområde.

Beslutsfattande

Välfärdsområdesvalet 
Vid välfärdsområdesval utses välfärdsområdesfullmäktige för välfärdsområdena, som ansvarar för ordnandet av social- och hälsovården och räddningsväsendet från och med den 1 januari 2023. Välfärdsområdena har självstyre och den högsta beslutanderätten utövas av välfärdsområdesfullmäktige. Välfärdsområdesval förrättas samtidigt med kommunalval.

Det första välfärdsområdesvalet hölls den 23 januari 2022. Då valdes 59 personer till välfärdsområdesfullmäktige i Kajanaland.

Välfärdsområdesfullmäktige 
Välfärdsområdesfullmäktige ansvarar för välfärdsområdets verksamhet och ekonomi. Fullmäktige fattar beslut om årsbudgeten, godkänner bokslutet och ansvarar för strategiska linjer.

Partier 
Partier och antalet platser i fullmäktige (valet 2022):

Källor 

Kajanaland
Välfärdsområden i Finland
Fagersta Södra IK

Fagersta Södra IK är en idrottsförening från Fagersta i Västmanlands län, bildad 1939 som Hedkärra BK men namnändrad 1944 till Fagersta Södra IK. Klubben utövar basketboll, cykling, fotboll, löpning, parasport, skidåkning och triathlon.

Inom friidrott utövas idag endast löpning, sektionen var tidigare mer omfattande. Klubben hade tidigare även ett damhandbollslag i spel.

Fotboll 
Fram till mitten av 1960-talet utkämpade Fagersta Södra en strid med Västanfors IF om positionen som Fagerstas näst bästa lag, vanligen i division IV-V. Det var först med avancemanget till division III 1967 som man lämnade Västanfors bakom sig för att istället taga upp kampen med Fagersta AIK om positionen bäst i stan. När Fagersta AIK degraderades från division III 1970 och Södra uppflyttades till division III 1971 tog man över rollen som stadens främsta lag, en position man sedan behållit. Rivalklubbarna VIF och Faik sammanslogs sedan 1989 och utövar idag inte herrfotboll.

Säsongerna 1967-1979 spelade klubben nio säsonger i gamla division III, motsvarande dagens division 1, vilket alltjämt utgör föreningens främsta period. Lagets främsta placering var en andraplats bakom Brage i Norra Svealandsserien 1972.

Fagersta Södra återkom till division III, som nu utgör femtedivisionen, till säsongen 2017 och spelar där fortsatt säsongen 2022.

Föreningen hade ett damlag i seriespel 1977-1986. Idag (2022) är det istället Västanfors IF som är stadens främsta fotbollsförening på damsidan.

Skidor 
Bland utövarna i föreningens framgångsrika skidsektion märks landslagsåkerskan Jenny Olsson (som senare vann SM-guld i Åsarnas dräkt) och Gabriel Stegmayr, som dock övergick till Dala-Järna IK och har åkt i skidskyttelandslaget.

Externa länkar 
 Föreningens webbplats

Referenser 

Basketklubbar i Sverige
Cykelklubbar i Sverige
Fotbollsklubbar i Sverige
Friidrottsklubbar i Sverige
Skidklubbar i Sverige
Triathlonklubbar i Sverige
Sportklubbar i Fagersta kommun
Sportklubbar bildade 1939
Droupadi Murmu

Droupadi Murmu, född 20 juni 1958 i Mayurbhanj i Odisha, är en indisk politiker. Hon är landets president sedan den 25 juli 2022, då hon efterträdde Ram Nath Kovind.

Murmu är Indiens andra kvinnliga president och den första kvinnliga daliten på posten. Vid sitt tillträde var hon landets yngsta president och den enda som var född efter Indiens självständighet från Storbritannien. Hon representerar Bharatiya Janata Party (BJP).

Biografi
Murmu föddes i en fattig santalisk familj i byn Baidaposi i Mayurbhanj-distriktet i Odisha. Som femåring flyttade hon till Bhubaneswar, för att få bättre möjligheter till skolgång. Hon studerade senare vid Ramadevi Women's College i Bhubaneswar och fick efter bachelorexamen 1979 anställning som tjänsteman vid delstatsmyndigheten i Odisha, där hon arbetade på avdelningen för konstbevattning och energi. Hon slutade 1983 för att ta hand om familjen i Kuchaiburi, men arbetade också som lärare vid en skola utan annan betalning än reseersättning.

Murmu började 1997 sin politiska karriär som kontorist och därefter rådsmedlem och vice ordförande i Rairangpurs lokala råd. Redan samma år utsågs hon till vice ordförande i BJP:s lokala organisation. Hon avancerade efterhand till minister i Odishas regering, där hon åren 2000–2004 ansvarade för transporter och handel, 2002 för fiske och 2002–2004 för djurskötsel. Inom BJP utsågs hon till vice ordförande och senare ordförande för avdelningen Scheduled Tribe Morcha i Odisha.

Med sin anspråkslösa bakgrund steg Murmu i graderna via politiskt arbete för att bekämpa fattigdom, liksom via personliga tragedier i ett av hela Indiens mest avlägsna och underutvecklade områden (gränsområdena mellan Orissa – nuvarande Odisha – och södra Bihar – dagens Jharkand).

Åren 2002–2009 fungerade Murmu som medlem av BJP:s centrala råd. Från 2006 till 2009 var hon rådsordförande för BJP i Jharkand.

År 2010 valdes Murmu till distriktsordförande i Mayurbhanj, och i april 2015 valdes hon – som första kvinna någonsin – till guvernör i Jharkhand. Hennes folk santalerna utgör stora delar på landsbygdsbefolkningen i Jharkand och brukar räknas som delstatens mest månghövdade "stamfolk".

När hon 2022 efterträdde Ram Nath Kovind som indisk president, var hon den 15:e på posten och den första indiska presidenten som fötts efter Indiens självständighetsförklaring 1947. Hon var samtidigt den andra kvinnan på posten, liksom den första daliten. Som 64-åring var hon också den yngsta person som tillträtt ämbetet. Murmu besegrade i valet till president motkandidaten Yashwant Sinha efter att ha vunnit över 64 procent av rösterna.

Privat 
Droupadi är änka och har en dotter. Hon är änka efter Shyam Charan Murmu, som arbetade som banktjänsteman. Paret fick även två söner, vilka dött under ouppklarade omständigheter. Dottern Itishree Murmu arbetar på bank och är gift med rugbyspelaren Ganesh Hembram.

Källor

Externa länkar

Kvinnor
Levande personer
Födda 1958
Indiska politiker under 2000-talet
Indiens ministrar
Indiens presidenter
Personer från Odisha
Egentliga Tavastlands välfärdsområde

Egentliga Tavastlands välfärdsområde (finska: Kanta-Hämeen hyvinvointialue) är ett av de 21 välfärdsområdena i Finland. Välfärdsområdet grundades som en del av reformen som berör social- och hälsovården och räddningsväsendet i Finland, och det omfattar samma område som landskapet Egentliga Tavastland.

Kommuner 
Egentliga Tavastlands välfärdsområde består av elva kommuner varav tre är städer.

  Forssa stad
  Hattula kommun
  Hausjärvi kommun
  Humppila kommun
  Janakkala kommun
  Jockis kommun
  Loppis kommun
  Riihimäki stad
  Tammela kommun
  Tavastehus stad
  Ypäjä kommun

I april 2022 fanns det  invånare i Egentliga Tavastlands välfärdsområde.

Tjänster 
Från och med 1 januari 2023 överförs ansvaret för social- och hälsovårdstjänster och räddningsväsende från kommuner och samkommuner till välfärdsområdena. Enligt lag ska kommuners och samkommuners gällande avtal överföras till välfärdsområden.

Sjukvård 
Kommunerna i Egentliga Tavastlands välfärdsområde tillhör Egentliga Tavastlands sjukvårdsdistrikt. Centralsjukhus är Egentliga Tavastlands centralsjukhus i Tavastehus. Dessutom finns även Riihimäki sjukhus i området.

Räddningsverk 
Egentliga Tavastlands räddningsverk är verksamt i Egentliga Tavastlands välfärdsområde.

Beslutsfattande

Välfärdsområdesvalet 
Vid välfärdsområdesval utses välfärdsområdesfullmäktige för välfärdsområdena, som ansvarar för ordnandet av social- och hälsovården och räddningsväsendet från och med den 1 januari 2023. Välfärdsområdena har självstyre och den högsta beslutanderätten utövas av välfärdsområdesfullmäktige. Välfärdsområdesval förrättas samtidigt med kommunalval.

Det första välfärdsområdesvalet hölls den 23 januari 2022. Då valdes 59 personer till välfärdsområdesfullmäktige i Egentliga Tavastland.

Välfärdsområdesfullmäktige 
Välfärdsområdesfullmäktige ansvarar för välfärdsområdets verksamhet och ekonomi. Fullmäktige fattar beslut om årsbudgeten, godkänner bokslutet och ansvarar för strategiska linjer.

Partier 
Partier och antalet platser i fullmäktige (valet 2022):

Källor 

Egentliga Tavastland
Välfärdsområden i Finland
Randalín og Mundi: Dagar í desember

Randalín og Mundi: Dagar í desember är en isländsk julkalender i RÚV från 2022 som bygger på barnböckerna om Randalín och Mundi av Þórdís Gísladóttir.

Serien visades 15 år efter att RÚV bara hade visat dubbade julkalendrar från övriga Norden.

Handling 
Randalín börjar på en ny skola och gör ett djärvt och desperat försök att få Mundis uppmärksamhet och bli hennes vän.

Rollista 

 Kría Burgess – Randalín
 Gunnar Erik Snorrason – Mundi
 Birta Hall – Aníta
 Ægir Chang – Stefán
 Hilmir Snær Guðnason – Ketill
 Kristín Þóra Haraldsdóttir – Rósa
 Saga Garðarsdóttir – Sigríður
 Hannes Óli Ágústsson – Konrad Ludvig
 Davíð Þór Katrínarson – Jacob
 Hilmar Guðjónsson – Ófeigur
 Safa Jemai – Fatima

Avsnitt 

 Velkomin í bekkinn
 Stórreykingakonan
 Gréta Hansen
 Snákurinn
 Hættulegi maðurinn
 Jóhólalegur kúreki
 Húsfundurinn
 Karlaskvísuboð
 Ein heima
 Piparkökuhúsakeppni
 Bakaraprinsessan
 Bókasafnskortið
 Spennuþrungin nótt
 Kjallarinn
 Ástin bankar upp á
 Hver á snuðið?
 Klísturkökur
 Árbæjarsafn
 Rauð viðvörun
 Útgáfuboð
 Uppljóstrarar
 Mótmæli
 Vond lykt
 Jólin

Mottagande 
I serien behandlades frågor om flyktingsituationen i världen. Bland annat så hade Randalín och Mundi flera flyktingbarn som klasskamrater. Detta fick det isländska immigrationsverket att skicka ut ett förtydligande om några aspekter av serien.

Serien mottog Eddapriset för bästa barnprogram 2022 och nominerades även i kategorierna bästa TV-serie och bästa kvinnliga huvudroll utan att vinna.

Referenser

Externa länkar 

Julkalendrar
Isländska TV-serier från 2020-talet
Isländskspråkiga TV-serier
TV-serier baserade på böcker
Harald Gallen

Arthur Harald Gallen, artistnamn Harald-Gallen, född 21 maj 1880 i Tallinn, död 2 maj 1931, var en finländsk målare och grafiker. 

Gallen studerade i Helsingfors vid Finska Konstföreningens ritskola 1900–1902  och i Paris, där han bodde 1902–1919. Han tjänstgjorde som finsk ambassadattaché i Spanien åren 1919–1921. 

Gallens farbror var konstnären Akseli Gallen-Kallela .

Litteratur 

 Sinna, Rissanen : Orientin tuulia: suomalaiset taiteilijamatkat Pohjois-Afrikkaan - Hugo Backmansson, Harald Gallén, Helle Olin ja Oscar Parviainen Orientin lumoissa. Magisteravhandling i konsthistoria, Institutionen för konst- och kulturstudier, Jyväskylä universitet 2003 ( Länk till publikation )

Källor 

Avlidna 1931
Födda 1880
Finländska grafiker under 1900-talet
Finländska målare under 1900-talet
Män
Personer från Tallinn