kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Azov-Syvasj nationalpark

Azov-Syvasj nationalpark (ukrainska: Азово-Сиваський національний природний парк) är en ukrainsk nationalpark belägen i två separata områden i sydöstra delen av Cherson oblast. Det västra området ligger i centrala delen av Syvasj, på gränsen mellan distrikten Novotrojitske och Henitjesk, medan det östra ligger helt inom Henitjesk rajon och omfattar Byrjutjyjön (), egentligen en halvö, i den nordvästra delen av Azovska sjön.

Nationalparken skapades för skydda det unika kustlandskapet i området. Den är särskilt viktig för flyttfåglar, med över en miljon fåglar varje år. Azov-Syvasj invigdes den 25 februari 1993 och har en area på 52 582,7 hektar.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Nationalparker i Ukraina
Cherson oblast
Naturskyddsområden bildade 1993
1993 i Ukraina
Azovska sjön
Gårdsjö kyrka

Gårdsjö kyrka, tidigare Gårdsjö kapell, är en kyrkobyggnad i Hova-Älgarås församling (före 2006 Hova församling) i Skara stift. Den ligger i stationssamhället Gårdsjö i Gullspångs kommun.

Historia
En begravningsplats anlades 1932 på mark som skänkts av Katrinefors bruk och 1934 uppfördes en klockstapel, ritad av Julius Samuelsson. Därefter tillkom kapellet på initiativ från Gårdsjö kapellförening.

Kyrkobyggnaden
Kapellet uppfördes 1939 i nationalromantisk stil efter ritningar av Julius Samuelsson. Exteriör med grov, stående, brun träpanel och brant, valmat sadeltak och småspröjsade fönster. Över nockmitten sitter en plåtklädd takryttare. Interiören är målad och har ett högvälvt medeltidsinspirerat klöverbladstak. Intill själva kyrksalen invid västgaveln finns även en församlingssal. Entré från norra sidan. Kyrksalen har mittgång och altaret är beläget intill fondväggen i det separata koret.

Inventarier
Altarmålningen är en triptyk utförd av Folcke Löwendahl. 
Orgeln är byggd 1957 av Nordfors och Co.

Referenser

Gårdsjö kyrka. Svenska kyrkan

Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader i Gullspångs kommun
Kapell i Sverige
Kyrkobyggnader invigda 1939
1939 i Sverige
Karmelitmartyrerna i Guadalajara

Karmelitmartyrerna i Guadalajara syftar på tre oskodda karmelitnunnor, vilka mördades av Bando republicano under spanska inbördeskriget. De tre nunnorna vördas som saliga i Romersk-katolska kyrkan, med minnesdag den 24 juli.

De tre nunnorna var:
 María Pilar de San Francisco de Borja (58 år), född 30 december 1877 i Tarazona, död 24 juli 1936 i Guadalajara
 María Ángeles de San José (30 år), född 6 mars 1906 i Getafe, död 24 juli 1936 i Guadalajara
 Teresa del Niño Jesús García (27 år), född 5 mars 1909 i Mochales, död 24 juli 1936 i Guadalajara

De tre nunnorna flydde från sitt kloster, som intogs av Bando republicano kort därefter. Nunnorna blev igenkända av milismän på Calle Francisco Cuesta och blev beskjutna. Syster María Ángeles dog omedelbart, medan syster María Pilar fördes till sjukhus där hon avled några timmar senare. Milismännen krävde att syster Teresa del Niño Jesús skulle hylla kommunismen, men istället ropade hon: ”Min Gud, min Gud, ¡Viva Cristo Rey!” Hon blev då skjuten med ett stort antal skott.

Bilder

Källor

Noter

Webbkällor

Tryckta källor
 

Saligförklarade personer
Jungfrumartyrer
Kvinnor
Avlidna 1936
Katolska martyrer
Spanska nunnor
Personer i Spanien under 1900-talet
Karmelitorden
Yngvar Lundberg

Nils Yngvar Lundberg, född 16 november 1880 i Karlstad, död 19 februari 1941 i Helsingfors, var en svensk kapten i väg- och vattenbyggnadskåren och civilingenjör.

Biografi
Efter studentexamen vid Karlstads högre allmänna läroverk 1899 studerade han vattenbyggnadskonst vid Kungliga tekniska högskolan till 1904. Han var anställd på AB Vattenbyggnadsbyrån 1906–1908 och som stadsingenjör i Eksjö stad 1908–1914. 1914 anställdes han vid Betongbyggnadsaktiebolaget i Sankt Petersburg. Han drev egna guldgruvor i Sibirien 1915–1917. 1918-1922 var han avdelningschef på firman A Agnar Haeger i Stockholm. Han flyttade sedan till Helsingfors där han blev chef på ingenjörsbyrån AB Alfred A. Palmberg och dess chef från 1928. Han var ordförande i Svenska kolonins centralstyrelse i Helsingfors från 1930 samt i Svenska gillet i Finland från 1928.

Byggnadsritningar (i urval)
Södra Vedbo tingshus (1911)
Eksjö sanatorium (1915)

Bilder

Källor
SvD: Dödsnotis (1941-02-20)

Noter

Externa länkar

Födda 1880
Avlidna 1941
Män
Officerare i Väg- och vattenbyggnadskåren
Svenska arkitekter under 1900-talet
Arkitekter från Karlstad
HD 83058

HD 83058 är en dubbelstjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Seglet och som också har Bayer-beteckningen L Velorum. Den har en kombinerad skenbar magnitud av ca 5,00 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 2 på ca 3,4 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 950 ljusår (ca 290 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 35 km/s.

Egenskaper
Primärstjärnan HD 83058 A är en blå till vit underjättestjärna i huvudserien av spektralklass B2 IV. Den har en massa som är ca 9 solmassor, en radie som är ca 5,4 solradier och har ca 2 700 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 17 900 K.

HD 83058 har i allmänhet ansetts vara en ensam stjärna, men högupplösta spektra visar att den är en dubbelsidig spektroskopisk dubbelstjärna. De två stjärnorna har ungefär samma spektraltyp. Linjeprofilvariationer har observerats som tyder på att minst ena komponenten pulserar, vilket är vanligt för stjärnor i denna spektralklass. HD 83058 har föreslagits vara en skenstjärna från en supernovaexplosion, men upptäckten att det är en dubbelstjärna gör detta osannolikt.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/46950/hd83058.

		
Stjärnbilden Seglet
HR-objekt
HD-objekt
Bayerobjekt
Blåa underjättar
Dubbelstjärnor
8610 Goldhaber

8610 Goldhaber eller 1977 UD är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 oktober 1977 av Harvard College Observatory. Den är uppkallad efter fysikerna och bröderna Maurice och Gerson Goldhaber.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Harvard College Observatory
Astronomiska upptäckter 1977
8632 Egleston

8632 Egleston eller 1981 FR är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 28 mars 1981 av Harvard College Observatory. Den är uppkallad efter Margaret Ericksen Egleston.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Harvard College Observatory
Astronomiska upptäckter 1981
8612 Burov

8612 Burov eller 1978 SS7 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 26 september 1978 av den sovjetisk-ryska astronomen Ljudmila Zjuravljova vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den är uppkallad efter den rysk-sovjetiske arkitekten Andrej Burov (1900–1957).

Asteroiden har en diameter på ungefär fem kilometer och tillhör asteroidgruppen Erigone.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Erigone-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Zjuravljova
Astronomiska upptäckter 1978
Ann Holmberg

Ann Charlotta Holmberg, född 29 december 1972 i Råda församling, död 30 november 2020  i Råda distrikt, Härryda, var en svensk opinionsbildare i frågor om funktionsvariation. Hon fick uppmärksamhet för sitt budskap om att alla människor är lika mycket värda, att alla ska få chansen att utvecklas efter sina förutsättningar och att alla måste ta hänsyn till andras olikheter.

Karriär
Efter studier på Munkebäcksgymnasiets gymnasiesärskola arbetade Holmberg på McDonald’s 1998–2008. Hon blev under denna tid verksam i intresseföreningen FUB och började att göra besök i skolor för att berätta om hur det är att ha en intellektuell funktionsnedsättning. 

Som ambassadör för Lättläst var Holmberg år 2000 med att introducera Lättläst i Lettland.

2008 anställdes Holmberg av Föreningen Grunden i Göteborg som projektledare för den första internationella kvinnokonferensen för personer med funktionsnedsättning som genomfördes i just Göteborg 2009. Projektets fortsatta arbete med frågor om funktionshinder och feminism ledde till boken Vi andas samma luft: Om jämställdhet inom LSS och SoL (Föreningen Grunden, 2012).

Inom Föreningen Grunden Göteborg engagerade Holmberg sig även för att ändra språkbruket om personer med intellektuell funktionsnedsättning genom kampanjen ”Stopp! Säg inte utvecklingsstörd!”

2012 deltog Holmberg i SVT-programmet Debatt för att mot bland andra filosofen Torbjörn Tännsjö debattera abort av foster med Downs syndrom. Ann Holmberg är begravd på Råda kyrkogård.

Källor

Influerare
Födda 1972
Kvinnor
Avlidna 2020
Personer i Sverige under 2000-talet
Malsch, Landkreis Karlsruhe

Malsch är en kommun och ort i Landkreis Karlsruhe i regionen Mittlerer Oberrhein i Regierungsbezirk Karlsruhe i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Karlsruhe
Marxzell

är en kommun i Landkreis Karlsruhe i regionen Mittlerer Oberrhein i Regierungsbezirk Karlsruhe i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland. Kommunen bildades 1 januari 1971 genom en sammanslagning av kommunerna Burbach, Pfaffenrot och Schielberg.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Karlsruhe
8616 Fogelquist

8616 Fogelquist eller 1980 FY4 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 mars 1980 av den svenske astronomen Claes-Ingvar Lagerkvist vid La Silla-observatoriet i Chile. Den är uppkallad efter den svenske amatörastronomen Rune Fogelquist.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av C-I Lagerkvist
Astronomiska upptäckter 1980
Fjodor Lishajko

Fjodor Lishajko, född 21 februari 1932 i Kamjanets-Podilskyj, Ukrainska SSR, Sovjetunionen
, död 14 september 2021 i Lidingö, Stockholms län var en svensk biokemist. 

Fjodor Lishajko föddes i byn Veselets belägen i regionen Kamjanets Podolskyj i Ukraina. I Veselets ägde föräldrarna ett jordbruk som kollektiviserades år 1934 varefter familjen deporterades till Karelen i den norra delen av dåvarande Sovjetunionen. I samband med Fortsättningskriget mellan Finland och Sovjetunionen 1941–1944 hamnade familjen i det område i östra Karelen som ockuperades av Finland. Efter kriget bodde familjen i kustbygderna i Finland och år 1947 tog sig Fjodor Lishajko och hans familj till Sverige som flyktingar. Han utbildade sig till kemiingenjör vid Stockholms Tekniska Institut och anställdes som forskningsingenjör vid Fysiologiska institutionen, Karolinska Institutet där han stannade till sin pensionering. 

Fjodor Lishajko forskade om separation och analys av ett antal hormoner och signalsubstanser samt deras kemiska och fysiologiska egenskaper. Han disputerade 1971 på en avhandling om utsöndring och upptag av katekolamin i binjurar  och utnämndes till docent. De i avhandlingen ingående studierna samt ytterligare ett antal arbeten ingick i den genom Ulf von Euler 1970 nobelprisbelönade forskningen om binjurehormoner. Viktiga upptäckter har publicerats i de högt ansedda tidskrifterna Nature     och Science. 
De sammanlagt 66 publikationer där Fjodor Lishajko är författare eller medförfattare är citerade sammanlagt 1848 ggr, hans h-index är 22. Särskilt uppmärksammade är två metodarbeten avseende bestämning av katekolaminer med fluorimetri   citerade 199 respektive 659 gånger.

Referenser

Män
Födda 1932
Avlidna 2021
Svenska biokemister
Svenska biologer under 1900-talet
Svenska kemister under 1900-talet
Bellini (drink)

Bellini är en drink bestående av två delar prosecco och en del vit persikopuré.

Historik 
Drinken skapades av Giuseppe Cipriani, grundare och ägare av Harry's Bar i Venedig. Baren grundades 1934 och flera årtal mellan 1934 och 1948 nämns som året för drinkens tillkomst. Enligt företaget Bicobi, som äger rättigheterna till varumärket Cipriani, var det 1948 i samband med att det ordnades en utställning om renässansmålaren Giovanni Bellini, som också fick ge sitt namn till drinken. Enligt andra uppgifter påminde drinkens färg Giuseppe Cipriani om färgen på en toga på en målning av Bellini.

I Italien finns en lång tradition av att blanda fruktdrycker med vin, Guiseppe Cipriani valde puré från vit persika och torr prosecco. I de tidigaste versionerna adderades också lite grenadin eller hallon för att få en mer rosatonad färg. Den började som en säsongsbunden specialitet och serverades också på filialen i New York.

Varianter 
Det finns några varianter på Bellini, som samtliga använder prosecco men där puréen är utbytt:

 Puccini - mandarinjuice.
 Rossini - jordgubbspuré.
 Tintoretto - granatäppeljuice.

Källor

Externa länkar 

IBA-drinkar
Giovanni Bellini
Marie Cronqvist

Marie Cronqvist, född 1973, är en svensk docent i historia samt lektor i mediehistoria och journalistik.

Biografi 
Cronqvist disputerade 2004 på avhandlingen Mannen i mitten: ett spiondrama i svensk kallakrigskultur. 

Hon är (2020) ansvarig för ämnet mediehistoria vid Institutionen för kommunikation och medier vid Lunds universitet. Hon har varit gästforskare bland annat vid Hans Bredow-Institut für Medienforschung i Hamburg och vid European University Institute i Florens, och var 2018–2020 gästprofessor vid Centre for Media History vid Bournemouth University. Hon har publicerat bland annat böckerna  1973. En träff med tidsandan och War Remains. Mediations of Suffering and Death in the Era of the World Wars.

Cronqvist var ledamot i den nationella tankesmedjan Humtank 2014–2017 och var biträdande verksamhetsledare för Lunds universitets tankesmedja LU Futura 2018–2020.

Utmärkelser och ledamotskap 
 Ledamot av Kungl. Vetenskapsakademien (LVA 2019)
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, vice sekreterare, tidigare vice preses)

Bibliografi

Referenser

Externa länkar
Webbplats Lunds universitet

Kvinnor
Levande personer
Födda 1973
Svenska historiker under 2000-talet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Tunna (behållare)

En tunna eller ett fat är en typ av cylindrisk och ofta bukig behållare, som oftast är gjord av trä eller plåt. Tunnor har sedan länge använts som behållare för våta och torra varor. Trätunnor är i allmänhet laggade.

Historik

Tunnan verkar ha uppfunnits i Gallien under romersk tid, där de huvudsakligen användes för transport av vin. Även om tekniken att tillverka laggkärl är känd sedan romersk järnålder även i Norden verkar tunnan som transportkärl först långsamt ha spridit sig från romerskt område. En av de tidigaste uppgifterna om tunnor härrör från Trier på 300-talet, där tunnor med öl omtalas. Till Norden kommer tunnorna i övergången mellan järnålder och medeltid. Vid mitten av 900-talet exporterades salt från salinerna i Lüneburg i Nordtyskland i tunnor, och sådana kom troligen tidigt till Sverige. En viktig orsak till tunnornas genombrott var sillfisket, där den saltade fisken exporterades i tunnor och saltet importerades i likadana kärl.

Det svenska osmundsjärnet exporterades huvudsakligen i fat eller tunnor innan det på 1600-talet utkonkurrerades av stångjärnet. Smör exporterades också i tunnor och senare drittlar, ännu på 1950-talet skedde den svenska smörexporten i trädrittlar. Fram till 1950-talet såldes även kalk i trätunnor. Sill och falu rödfärg var de sista varorna som fortsatte att förpackas för försäljning i trätunnor.

Tunna, kutting och kagge 
En liten tunna, till exempel för salt sill eller brännvin, kallades kutting eller kagge. Gränsen mellan tunna och kutting är inte tydlig, speciellt som en rad olika varianter av tunnor förekommer, men de flesta rymdmått för tunnor ligger på 100 liter och uppåt. 
Kuttingen var från början av samma storlek som ankaret (39 liter), men blev med tiden allt mindre och till sist under 19 liter. Användes mest för spritdrycker. 
Kaggen användes till förvaring av brännvin, ättika och svagdricka. Kaggen var ett bukigt laggkärl av mindre storlek. I äldre tid var en kagge = ett ankare, men den blev så småningom mindre och en senare tids drickakagge rymde omkring 12-15 liter.

Se även 
 Badtunna
 Laggkärl
 Oljefat
 Tunna (rymdmått)
 Tunna (värdemått)
 Tunnbindare

Referenser

Noter

Källor 
 Artikeln Tunna i Kulturhistoriskt lexikon för nordisk medeltid.
 David Hannerberg, Svenskt agrarsamhälle under 1200 år (Stockholm 1971).

Externa länkar

Förpackningar
8613 Cindyschulz

8613 Cindyschulz eller 1978 VE10 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 7 november 1978 av de båda amerikanska astronomerna Eleanor F. Helin och Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Cindy Kaye Schulz.

Asteroiden har en diameter på ungefär 8 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EF Helin
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1978
8614 Svedhem

8614 Svedhem eller 1978 VP11 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 7 november 1978 av de båda amerikanska astronomerna Eleanor F. Helin och Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Håkan Svedhem.

Asteroiden har en diameter på ungefär 13 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Themis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EF Helin
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1978
Tunna (värdemått)

Tunna var förr ett värdemått. "Tunna guld" är lånad till Sverige från Tyskland (tonne goldes) och redan under 1500-talet värderad till 100 000 dal. smt. I Tyskland betydde "tonne goldes" 100 000 thaler. Värdet av en tunna guld i mynt varierade naturligtvis i Sverige med värdet av 1 dal. smt. Ursprungligen var det = 100 000 rdr spec. men fick, alltefter dalerns sjunkande värde, med tiden ett motsvarande mindre värde i riksdaler. Då enligt 1776 års myntrealisation 1 dal. smt sattes = ⅙ rdr spec., blev värdet av 1 tunna guld endast 16 666 ⅔ rdr spec. (under tiden 1807–30 = 16 666 ⅔ rdr i bankosedlar) = 66 666⅔ kr. Slutligen, efter 1830 års myntreform, då 1 rdr spec. var = 2 ⅔ rdr b:ko = 4 rdr rmt, d.v.s. = 16 dal. smt, var värdet av en tunna guld = 6 250 rdr spec. = 16 666 ⅔ rdr b:co = 25 000 kr.

Se även 
 Tunna (rymdmått)

Referenser

Noter

Källor 
 Artikeln Tunna i Kulturhistoriskt lexikon för nordisk medeltid.
 David Hannerberg, Svenskt agrarsamhälle under 1200 år (Stockholm 1971).

Sveriges ekonomiska historia
Tysklands ekonomiska historia
8615 Philipgrahamgood

8615 Philipgrahamgood eller 1979 MB2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 juni 1979 av de båda amerikanska astronomerna Eleanor F. Helin och Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Philip Graham Good.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EF Helin
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1979
David Larsson Heidenblad

Karl David Larsson Heidenblad, född 22 augusti 1983, är en svensk historiker vid Lunds universitet.

Biografi 
Larsson Heidenblad disputerade 2013 på avhandlingen Vårt eget fel: moralisk kausalitet som tankefigur från 00-talets klimatlarm till förmoderna syndastraffsföreställningar. I januari 2021 publicerades hans andra monografi Den gröna vändningen: En ny kunskapshistoria om miljöfrågornas genombrott under efterkrigstiden.

Han är docent i historia och biträdande föreståndare för Centrum för kunskapshistoria (LUCK) vid Lunds universitet. Hans forskning kretsar särskilt kring miljöfrågornas genombrott under sent 1960-tal samt hur den svenska spar- och investeringskulturen förändrats från sent 1970-tal och fram till idag. Han driver en blogg om akademiskt skrivande och är medarbetare i Finish on Time. 

Larsson Heidenblad har bland annat publicerat Ett år av akademiskt skrivande: Erfarenheter och arbetstekniker för unga forskare (2020) samt varit redaktör för Circulation of knowledge: Explorations in the history of knowledge (2018), Forms of knowledge: Developing the history of knowledge (2020) och Histories of knowledge in postwar Scandinavia: Actors, arenas, and aspirations (2020).

Sedan 2020 arbetar han huvudsakligen med ett större forskningsprojekt om aktiesparandets popularisering i Sverige. Detta sker inom programmet ”Nyliberalism i Norden: Ett nytt historiskt fält” (finansierat av Riksbankens Jubileumsfond).

Bibliografi

Larsson Heidenblad, David (2021). Den gröna vändningen: En ny kunskapshistoria om miljöfrågornas genombrott under efterkrigstiden. Lund: Nordic Academic Press. Libris länk

Under strecket (SvD)
 "Boken som fick oss att sluta strunta i miljön". Svenska Dagbladet. 23 oktober 2017.
"En framtidsman i det historiska arkivet". Svenska Dagbladet. 5 oktober 2018.

Referenser

Externa länkar

Män
Levande personer
Födda 1983
Svenska historiker under 2000-talet
Personer verksamma vid Lunds universitet
Östringen

är en stad i Landkreis Karlsruhe i regionen Mittlerer Oberrhein i Regierungsbezirk Karlsruhe i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Karlsruhe
Henny Reistad

Henny Ella Reistad, född 9 februari 1999 i Oslo, är en norsk handbollsspelare (vänsternia/mittnia).

Klubbkarriär 
Henny Reistad började spela handboll i klubben Helset, där hon spelade till 2015. Reistad spelade under sin juniortid i Stabæk IF men valde 2018 efter en framgångsrik säsong i Eliteserien istället norska toppklubben Vipers Kristiansand. 2019 fick hon besvär med ett diskbråck och missade VM 2019.

Landslagskarriär 
Reistad representerade Norge i U18-VM 2016 (7:a) och U18-EM 2017 (4:a) och sedan i U20-VM 2018 då Norge tog hem silvermedaljen i mästerskapet efter förlust mot Ungern i finalen.

Landslagsdebuten var mot Ungern på hemmaplan i en vinstmatch med 25-19, där Reistad gjorde ett mål. Hon var med i norska EM-laget 2018 och även i EM 2020 och EM 2022 då Norge tog hem EM-guldet. I OS 2020 i Tokyo var hon med och tog bronsmedalj. Hon tog sitt första VM-guld i Spanien 2021. Där blev hon även uttagen i All-Star Team som bästa vänsternia. Vid EM 2022 blev hon utsedd till MVP.

Meriter i Klubblag 
  EHF Champions League 2021
  Norska cupen 2018, 2019 och 2020
  Seriesegrare Eliteserien 2019, 2020 och 2021
  Slutspelssegrare Eliteserien 2019 och 2021
  Danska ligan 2023
  Danska cupen 2021 och 2022

Individuella utmärkelser 
 MVP EM 2022
 MVP EHF Champions League 2021
 All-Star Team Bästa unga spelare EHF Champions League 2021
 All-Star Team Vänsternia VM 2021
 All-Star Team Vänsternia i U19-EM 2017
 All-Star Team Mittnia i U20-VM 2018
 Årets spelare i Norge 2018-2019 och 2020-2021
 MVP norska Eliteserien 2018-2019 och 2020-2021
 All-Star Team norska Eliteserien 2017-2018, 2018-2019 och 2020-2021
 EHF Excellence Awards Säsongens bästa mittnia 2022-2023

Referenser 

Kvinnor
Födda 1999
Levande personer
Norska handbollsspelare
Europamästare i handboll
Världsmästare i handboll
Norska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Oslo
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Norge
Tävlande i handboll vid olympiska sommarspelen 2020
Olympiska bronsmedaljörer 2020
Norska olympiska bronsmedaljörer
Spelare i Vipers Kristiansand
Spelare i Team Esbjerg
Jimmy Garoppolo

James Richard Garoppolo, född 2 november 1991, är en amerikansk quarterback för Las Vegas Raiders i National Football League. Garoppolo valdes i den andra rundan av 2014 års NFL-draft av New England Patriots där han var reserv för Tom Brady i två Super Bowls. 

I oktober 2017 förvärvade San Francisco rättigheterna till Garoppolo i utbyte mot ett val i den andra rundan i den kommande draften. Han vann de första fem matcherna för sitt nya lag vilket, tillsammans med sina två vunna matcher med New England, gav honom ett facit av 7-0 som startande quarterback. En bedrift senast uppnådd av Ben Roethlisberger år 2004.

2018 skrev Garoppolo på en kontrakt värt 137,5 miljoner dollar med San Francisco, vid tidpunkten det största NFL-kontraktet genom tiderna. på årsbasis.

Referenser 

Spelare i San Francisco 49ers
Män
Födda 1991
Levande personer
Personer från Arlington Heights, Illinois
Idrottare från Illinois
Amerikanska utövare av amerikansk fotboll
Amerikanska idrottare under 2000-talet
Spelare i New England Patriots