kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mathea Fischer

Mathea Fischer, född 8 oktober 1997, är en norsk ishockeyspelare. Hon spelar för Djurgårdens IF i SDHL. Tidigare har hon spelat i Kanada för University of British Columbia från 2014. Hon spelar i det norska damlandslaget i ishockey. Hon har även spelat för Manglerud Star och Vålerenga Ishockey. 

Fischer är syster till ishockeyspelaren Magnus Fischer.

Referenser

Externa länkar 
 Spelarprofil på Eliteprospect

Spelare i Djurgårdens IF
Spelare i Vålerenga Ishockey
Spelare i Manglerud Star
Norska ishockeyspelare
Födda 1997
Levande personer
Idrottare från Oslo
Norska idrottare under 2000-talet
Kvinnor
Armin Tuulse

Armin Tuulse, ursprungligen Neumann, född 1 oktober 1907 i Sänna Estland  död 9 december 1977 i Stockholm, var en estnisk konsthistoriker.

Tuulse tog en mag.phil.-examen vid Dorpats universitet 1935 och blev dr. phil. 1942. Han blev 1942 professor i konsthistoria vid Dorpats universitet. Tuulse kom till Sverige 1944 och blev 1952 docent i konsthistoria vid Stockholms högskola. Han var 1962-1974 innehavare av Zorns professur i nordisk och jämförande konsthistoria vid Stockholms universitet. Tuulse har skrivit hundratals artiklar och skrifter om svenska och estniska fästningar och kyrkor. 

Tuulse blev 1966 ledamot av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien.

Referenser

Män
Födda 1907
Avlidna 1977
Estniska konsthistoriker
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Personer i Estland under 1900-talet
Dynamiskt inköpssystem

Dynamiskt inköpssystem (DIS) är ett helt IT-baserat system för upphandling med en metodik som möjliggör att få in nya leverantörer och produkter under ett inköpsavtals giltighetstid, vilket skiljer detta från ett ramavtal. Sedan 2017 tillåter den svenska upphandlingslagstiftningen att  svenska myndigheter använder ett dynamiskt inköpssystem för återkommande anskaffning av varor, tjänster och standardiserade entreprenader som är allmänt tillgängliga på marknaden och har uppfyller myndighetens behov.

Användning av dynamiskt inköpssystem regleras i lagen om offentlig upphandling (LOU) och lagen om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF).

Se även
Inköpssystem

Referenser

Sveriges myndigheter
Affärssystem
Jorland

Jorland är den svenska folkmusikduon Hazelius Hedins tredje studioalbum, utgivet 2018 på skivbolaget Gammalthea. Skivan spelades in i Vråka och Flen 2017 och producerades av duon själv.

Låtlista 
 "Blomkoll" (trad.)
 "Det är så mången fara" (trad.)
 "Pojkarnas polska" (Bernd Kraft)
 "Emigranternas polska" (musik: trad., text: Esbjörn Hazelius)
 "Ivars polska/Rakan" (Ivars polska: Hazelius, Rakan: Hazelius, Johan Hedin)
 "Längtan" (musik: trad., text: Hazelius)
 "Frenesin/Antons polska" (Frenesin: Hedin, Antons polska: Kraft)
 "Sven-Erik Lundin" (musik: trad. "Arthur McBride", text: Tomas Blom)
 "Polska efter Dahlgren" (polska efter Andreas Dahlgren)
 "Götingasaung" (musik: Christer Lundh, text: Olle Bernhoff)
 "Stora salen/Polska från Ovansjö" (Stora salen: Hazelius, Polska från Ovansjö: trad.)
 "En sjömansbrud" (trad.)
 "Björndansen" (trad.)

Medverkande 
 Esbjörn Hazelius - sång, cittern, fiol, åspipa, producent
 Johan Hedin - nyckelharpa, mandolin, producent

Mottagande 
Lira Musikmagasins Thomas Fahlander recenserade skivan i positiva ordalag. Han skrev: "Esbjörn Hazelius har en så angenäm röst så att ordens betydelse sjunker in och omsluts av melodin. Detsamma gäller Johan Hedins spel på sopranharpa i Blomkoll, en polska och en menuett från Skåne. Tonerna är lätta som asplöv om sommaren eller koltrastens sång."

Källor 

Svenska folkmusikalbum
Svenska visalbum
Svenskspråkiga musikalbum
Musikalbum 2018
Album av Johan Hedin
Album av Esbjörn Hazelius
Serralunga

Serralunga kan syfta på:

 Serralunga d'Alba – en ort och kommun i provinsen Cuneo i regionen Piemonte i Italien
 Serralunga di Crea – en ort och kommun i provinsen Alessandria i regionen Piemonte i Italien
Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) (, CEF) är en fond inom Europeiska unionen som syftar till att finansiera infrastrukturprojekt som länkar samman olika delar av unionen. Den utgör en viktiga del i utbyggandet av transeuropeiska nät, vilket innefattar både energi-, transport- och telekommunikationsnät. Fonden skapades 2014. 2021 reformerades upplägget för fonden med hänsyn till den nya fleråriga budgetramen.

Se även 
 Europeiska struktur- och investeringsfonderna
 Transeuropeiska nät

Referenser 

Fonder med anknytning till Europeiska unionen
Transeuropeiska nät
10204 Turing

10204 Turing eller 1997 PK1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 1 augusti 1997 av den italiensk-amerikanske astronomen Paul G. Comba vid Prescott-observatoriet. Den är uppkallad efter den brittiske matematikern Alan Turing.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Paul G. Comba
Astronomiska upptäckter 1997
Frasse Levinsson

Frasse Oscar Levinsson, född 28 oktober 1992 i Göteborg, är en svensk journalist. 

Han inledde sin karriär som redaktör för sociala medier på Aftonbladet och blev sedan webbredaktör på Nöjesguiden som rapporterar om populärkultur. Han har därefter varit reporter och krönikör på tidningen. I samband med att tidningens VD och chefredaktör var föräldraledig hösten 2020 blev han tillförordnad chefredaktör. Makthavare.se placerade honom på hundralistan över mest inflytelserika unga maktahavare, på 55:e plats, år 2020. Han uppmärksammades i Dagens Nyheter inför årsskiftet 2019-2020. Sedan hösten 2021 är han kolumnist på Aftonbladet.

Referenser

Män
Födda 1992
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Bergön, Söderköpings kommun

Bergön ä en ö i den norra delen av Sankt Anna skärgård, cirka 4 kilometer från närmaste fastland (Arkösund). Bergön är cirka 850 meter lång och 200 meter bred. På ön finns ett mindre vandrarhem.

På ön finns rester av kustartillerianläggningar som var i bruk mellan 1966 och 2016.

Östgötaskärgården
Karayagummi

Karayagummi eller sterkuliagummi är ett vegetabiliskt gummi som utvinns ur trädet Sterculia urens. Karayagummi är en polysackaridsyra som består av sockerarterna galaktos, rhamnos och galakturonsyra. Det används som förtjockningsmedel och emulgeringsmedel i livsmedel, som laxermedel och som proteslim. Som livsmedelstillsats har det E-nummer E416.

Karayagummi kan utvinnas ur trädet Sterculia urens. Det är ett värdefullt ämne och tappas traditionellt genom att skära eller skala av barken, eller genom att göra djupa sprickor vid botten av stammen med en yxa. Extraktionsmetoderna resulterar ofta i att trädet dör, men det har visat sig att användning av växttillväxtregulatorn etefon stimulerar produktionen av gummi, och när det används i noggrant kontrollerade mängder ökar gummiskörden och förbättrar trädets läkning och överlevnad.

Referenser 

Medicinalväxter
E-nummer
10205 Pokorný

10205 Pokorný eller 1997 PX1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 7 augusti 1997 av de båda tjeckiska astronomerna Miloš Tichý och Zdeněk Moravec vid Kleť-observatoriet. Den är uppkallad efter den tjeckiska astronomen Zdeněk Pokorný.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Miloš Tichý
Astronomiska upptäckter av Zdeněk Moravec
Astronomiska upptäckter 1997
10213 Koukolík

10213 Koukolík eller 1997 RK7 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 10 september 1997 av de båda tjeckiska astronomerna Miloš Tichý och Zdeněk Moravec vid Kleť-observatoriet. Den är uppkallad efter František Koukolík.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Miloš Tichý
Astronomiska upptäckter av Zdeněk Moravec
Astronomiska upptäckter 1997
Cruella (film)

Cruella är en amerikansk film från 2021, regisserad av Craig Gillespie med manus skrivet av Dana Fox och Tony McNamara. Filmen är producerad av Walt Disney Pictures och är baserad på den animerade filmen Pongo och de 101 dalmatinerna (1961).

Filmen hade biopremiär i Sverige den 28 maj 2021, utgiven av Walt Disney Studios Motion Pictures. Den blev även tillgänglig på streamingtjänsten Disney+ med "Premier Access" samma datum. En uppföljare är för närvarande under utveckling.

På Oscarsgalan 2022 vann Cruella för bästa kostym. Den nominerades även för bästa smink men förlorade mot The Eyes of Tammy Faye.

Handling 
Filmen utspelar sig i London under 1970-talet, en stad fylld med punkrock, normbrytande attityd och ikoniskt mode. Man får följa med på Cruella de Vils historia om hur hon blev den rebelliska, eleganta och hämndlystna Cruella.

Rollista (i urval) 

 Emma Stone – Estella Miller / Cruella de Vil
 Emma Thompson – Baroness von Hellman
 Joel Fry – Jasper Badun
 Paul Walter Hauser – Horace Badun
 Emily Beecham – Catherine Miller
 Kirby Howell-Baptiste – Anita "Tattletale" Darling

 Mark Strong – John 
 John McCrea – Artie
 Kayvan Novak – Roger Dearly
 Jamie Demetriou – Gerald

Uppföljare 
I juni 2021 meddelade Disney att en uppföljare officiellt är i ett tidigt utvecklingsstadium, med Gillespie och McNamara som förväntas återvända som regissör respektive författare. I augusti 2021 slöt Stone ett avtal för att återuppta sin roll i uppföljaren.

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska filmer 2021
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska kriminalfilmer
Filmer om hundar
London på film
Filmer från Walt Disney Pictures
HD 143361

HD 143361 är en ensam stjärna belägen i den norra delen av stjärnbilden Vinkelhaken. Den har en skenbar magnitud av ca 9,20 och kräver åtminstone en stark handkikare eller ett mindre teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 2 på ca 14,6 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 224 ljusår (ca 69 parsek) från solen. Den rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca –1,5 km/s.

Egenskaper
HD 143361 är en gul till vit stjärna i huvudserien av spektralklass G6 V. Den har en massa som är ca 0,9 solmassa, en radie som är ungefär en solradie och har ca 0,87 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 5 400 K.

Planetsystem
I oktober 2008 rapporterades en exoplanet, kallad HD 143361 b, i omlopp kring stjärnan. Den upptäcktes med metoden för mätning av radiell hastighet under en astronomisk studie under ledning av Magellan Planet Search Program som använde MIKE echelle spectrograph vid 6,5-meters Magellan II telescope (Clay).

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/78521/hd143361.

 

		
Stjärnbilden Vinkelhaken
HD-objekt
Huvudseriestjärnor klass G
Solsystem
Simson bländas

Simson bländas ( är en oljemålning av den nederländske konstnären Rembrandt. Den målades 1636 och ingår sedan 1905 i Städelsches Kunstinstituts samlingar i Frankfurt am Main.  

Vid tiden för denna målnings tillkomst hade Rembrandt utvecklat en fullmogen högbarock stil och etablerat sig som den mest efterfrågade konstnären i Amsterdam. Här skildrar han Gamla testamentet som en värld av orientalisk glans och våldsamhet, grym men förförisk. Det effektfulla ljusskenet som plötsligt bryter in i det mörka tältet förhöjer dramatiken. Rembrandt var en ivrig samlare av orientaliska föremål, vilka tjänade som rekvisita i målningar som denna. 

Simson var enligt Domarboken (13–16) en nasir och domare, det vill säga ledare i Israel, som bekämpade filistéerna. Han förråddes av Delila, som lockade av honom att avslöja sin nasirhemlighet – att hans styrka satt i håret. Sedan hon klippt av honom håret övermannades han och fängslades av filistéerna.

Relaterade målningar 
Berättelsen om den starke Simson är ett vanligt motiv i västerländsk konst. Rembrandt har målat åtminstone ytterligare tre tavlor på detta tema.

Källor 

Städelsches Kunstinstituts webbplats
rkd.nl

Målningar av Rembrandt
Målningar från 1600-talet
Målningar i Städelsches Kunstinstitut
Målningar med motiv från Gamla testamentet
Kulturella återgivningar av Simson
Lees, Greater Manchester

Lees är en ort och en unparished area i distriktet Oldham, i grevskapet Greater Manchester, i England. Orten hade  invånare år 2019. Unparished area hade  invånare år 2001. Fram till 1974 var det ett separat distrikt.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Greater Manchester
Unparished areas i Greater Manchester
Tidigare civil parishes i Greater Manchester
Renbetesfjäll

Renbetesfjäll är den term som används för att beteckna rennäringens året-runt-marker i Jämtlands län i bland annat rennäringslagen .  Områdena avgränsades i samband med avvittringen, som i Jämtland och Härjedalen genomfördes under perioden 1821–1871. Utgångspunkten för renbetesfjällen var skattefjällen, det vill säga de områden som innehades av samer och som noterades i skattelängderna för lappskatt från 1600-talet och framåt. De motsvarar således de lappskatteland som fanns i Lappland. Under avvittringen inskränktes dock rennäringens områden betydligt, varför de nuvarande renbetesfjällen är mindre än de äldre skattefjällen. 

Renbetesfjällen utgör rennäringens året-runt-marker i Jämtland och Härjedalen, på samma sätt som området ovan odlingsgränsen är fjällrenskötselns året-runt-marker i Lappland (3 §). Även i fråga om upplåtelser av jakt- och fiskerättigheter gäller samma föreskrifter som i området ovanför odlingsgränsen, nämligen att detta endast får ske om det inte medför olägenheter för renskötseln (32 §), samt att ersättning för upplåtelser utgår till Samefonden och berörd sameby (34 §). Även i fråga om renskötares ersättningsskyldighet för skada som renar gör på trädgårdar och odlingar är renbetesfjällen jämställda med området ovanför odlingsgränsen, på så sätt att den tid då detta gäller sträcker sig från juni till augusti  (90 §). I vissa andra avseenden jämställs renbetesfjällen i stället med lappmarkerna, det vill säga landskapet Lappland. Detta gäller rätten för medlemmar i samebyar att på statens nuvarande eller tidigare marker ta virke till en anläggning eller byggnad som behövs för renskötselns behov (17 §). Samebymedlemmarna har också samma rätt på renbetesfjällen som i lappmarkerna att jaga och fiska på utmark (25 §).

Före första rennäringslagen 
Kommitterade för den inhemska lappfrågans behandling utarbetade ett förslag till en svensk rennäringslag. Kommittén lät upprätta en karta över samernas skattefjäll som trycktes 1883. Den första rennäringslagen trädde i kraft 1889 i Jämtlands län. Fram till dess existerade följande skattefjäll.

Se även 

 Skattefjäll
 Skattefjällsmålet

Referenser

Vidare läsning 
 

Jämtlands geografi
Härjedalens geografi
Renskötsel
Samisk historia
Samisk geografi
Portugal i Eurovision Song Contest 2015

Portugal deltog i Eurovision Song Contest 2015 i Wien i Österrike.

Uttagning 

Landet valde sitt bidrag genom sin nationella uttagning Festival da Canção. Finalen hölls den 7 mars 2015 och vinnare blev Leonor Andrade med sin låt "Há um mar que nos separa".

Vid Eurovision 

Portugal deltog i den andra semifinalen den 21 maj. Där hade de startnummer 6. De lyckades dock inte ta sig vidare till finalen.

Se även
 Portugals bidrag i Eurovision Song Contest
 Eurovision Song Contest 2015

Referenser 

Länder i Eurovision Song Contest 2015
Musikåret 2015
2015 i Portugal
Musik i Portugal
Lettland i Eurovision Song Contest 2015

Lettland deltog i Eurovision Song Contest 2015 i Wien i Österrike.

Uttagning 

Landet valde sitt bidrag genom sin första nationella uttagning Supernova. Finalen hölls den 22 februari 2015 och vinnare blev Aminata med sin låt "Love Injected".

Vid Eurovision 

Lettland deltog i den andra semifinalen den 21 maj. Där hade de startnummer 10. De fick 155 poäng och hamnade på andra plats. Detta var första gången som Lettland lyckades ta sig till finalen sedan 2008.

Se även
 Lettlands bidrag i Eurovision Song Contest
 Eurovision Song Contest 2015

Referenser 

Länder i Eurovision Song Contest 2015
Musikåret 2015
2015 i Lettland
Musik i Lettland
1997 PC2

1997 PC2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes 7 augusti 1997 av den amerikanske astronomen Leonard L. Amburgey i Fitchburg.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av Leonard L. Amburgey
Astronomiska upptäckter 1997
Cody Gakpo

Cody Mathès Gakpo, född 7 maj 1999, är en nederländsk fotbollsspelare som spelar för Liverpool och Nederländernas landslag.

Klubbkarriär 
Gakpo debuterade i Eredivisie den 25 februari 2018 i en 3–1-vinst mot Feyenoord, där han blev inbytt på stopptid mot Steven Bergwijn.

Den 28 december 2022 värvades Gakpo av Liverpool, där han skrev på ett kontrakt till juni 2028.

Landslagskarriär
Gakpo blev uttagen i Nederländernas trupp till EM i fotboll 2020, trots att han tidigare inte spelat någon seniorlandskamp. Gakpo debuterade för Nederländerna den 21 juni 2021 i en 3–0-vinst över Nordmakedonien, där han blev inbytt i den 79:e minuten mot Frenkie de Jong.

Källor 

Cody Gakpo på Transfermarkt

Noter

Nederländska fotbollsspelare
Nederländska landslagsspelare i fotboll
Nederländska mästare i fotboll
Spelare i Jong PSV
Spelare i PSV Eindhoven
Spelare i Liverpool FC
Spelare i Eerste Divisie
Spelare i Eredivisie
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2020
Spelare i VM i fotboll 2022
Födda 1999
Levande personer
Män
Personer från Eindhoven
Nederländska idrottare under 2000-talet
Disa Rytt

Disa Rytt, född 1984 i Lidköping, är en svensk konstnär och målare. Hon är utbildad vid Kungl. Konsthögskolan där hon avlade masterexamen i Fri Konst 2012. Hon har ställt ut på gallerier och konsthallar i Stockholm och Sverige och är representerad i bland annat Statens konstråds, Region Uppsalas och Region Skånes samlingar samt hos flera konstföreningar och privata samlare.

Referenser 

Svenska konstnärer under 2000-talet
Födda 1984
Levande personer
Kvinnor
Personer från Lidköping
Evert Adolfsson

Allan Evert Emanuel Adolfsson, född 14 oktober 1927 i Oskarshamn, död på samma ort 13 februari 2005, var en svensk författare. Adolfsson utbildade sig i Kalmar och Uppsala och arbetade från och med 1955 som lärare, först på läroverk i Västervik och från 1960 som adjunkt i Oskarshamn. Adolfsson debuterade som författare 1959 med novellsamlingen Hyttebud och andra prosor och utkom under 1970- och 80-talet med de tre romanerna Komma i hamn, Kröka rygg och Gå i land, som är författade på självbiografisk grund med arbetarklassperspektiv.

Bibliografi 
 1959 – Hyttebud och andra prosor, novellsamling (Norstedts)
 1970 – Komma i hamn, roman (Norstedts)
 1975 – Kröka rygg, roman (Norstedts)
 1986 – Gå i land, roman (Norstedts)

Källor 

Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Födda 1927
Avlidna 2005
Män
Personer från Oskarshamn
Les Deux Magots

Les Deux Magots ([le dø maɡo]) är ett bokkafé och restaurang vid Place Saint-Germain-des-Prés i Quartier Saint-Germain-des-Prés i Paris sjätte arrondissement. Les Deux Magots, grundat år 1885, är känt för att ha varit mötesplats för en rad parisiska författare och intellektuella, bland andra Simone de Beauvoir och Jean-Paul Sartre, Ernest Hemingway, Albert Camus, Pablo Picasso, James Joyce, Bertolt Brecht och Julia Child samt de amerikanska författarna James Baldwin, Chester Himes och Richard Wright.

Kaféet har fått sitt namn efter två statyetter, vilka föreställer två kinesiska mandariner. Ordagrant betyder magot "undersätsig figurin från Fjärran Östern".

Populärkultur
Litteratur
 Vladimir Nabokov – Lolita
 Katherine Neville – The Magic Circle
 China Miéville – The Last Days of New Paris

Filmer
 I lejonets tecken
 En oväntad vänskap

Kommunikationer
  Tunnelbana – linje  – Saint-Germain-des-Prés
  Busshållplats  – Paris bussnät, linjerna

Källor
Historical Cafés in Paris – Les Deux Magots

Externa länkar
Officiell webbplats

Paris sjätte arrondissement
Restauranger i Paris
Kaféer i Paris
Bildanden 1885
Quartier Saint-Germain-des-Prés
Ulf Jon Hörnfeldt

Ulf Jon Hörnfeldt, född 1934 i Örnsköldsvik, död där 2013, var jazztrummis, reklamskapare och senare konstnär, framförallt skulptör.

Offentliga verk i urval 
 Spinnak, Torget i Järved
 Shilling Banco, Torget i Bjästa
 Klackspark med skruv, Sidensjö idrottsplats

Källor 

Svenska skulptörer under 1900-talet
Svenska jazztrummisar
Personer från Örnsköldsvik
Födda 1934
Avlidna 2013
Män
Toftvägens radhusområde

Toftvägens radhusområde är en kulturhistoriskt värdefull radhusbebyggelse på ömse sidor om Toftvägen strax söder om Bo gård i Lidingö kommun. Radhusen uppfördes 1962–1964 efter ritningar av arkitektkontoret Ancker-Gate-Lindegren. Husen är så gott som oförändrade sedan byggnadstiden och utgör en tidstypisk exponent för denna typ av bebyggelse. Området tillhör Lidingö stads ”kulturhistoriska miljöer” enligt kommunens översiktsplan från 27 maj 2002.

Bakgrund
En stadsplan för området upprättades 1957 av arkitektkontoret Ancker-Gate-Lindegren under ledning av Bengt Gate. Stadsplanen omfattade Boo gård och dess närmaste omgivningar. Området gränsade i norr till Grönsta, i söder till Norra Kungsängen, i väster till Zetterbergsplatån och i öster till Kyrkvikens villaområde. Utöver Boo gårds huvudbyggnader var området i princip obebyggt. ”Med hänsyn till områdets karaktär” föreslog stadsplanen bebyggelse i form av friliggande villor, kedjehus och radhus. På Bo gårds gamla fruktträdgård, direkt söder om den gamla gårdsbebyggelsen, föreslog stadsplanen två radhuslängor med totalt 18 enheter som kom att ritas av Ancker-Gate-Lindegren. Mellan de båda kvarteren Toften och Spantet drogs Toftvägen som i sin tur nås från Grönstavägen.

Bebyggelsen

Byggherre var Trelag Fastighets AB. Bakom företaget stod de tre arkitekterna Stig Ancker, Bengt Gate och Sten Lindegren vilka hade förvärvat byggtomten av kommunens tomtbolag. Här planerade de tre kompanjonerna att rita och bygga något som inte styrdes av byggmästare eller entreprenörer efter enbart ekonomiska synpunkter. 

Radhusen blev inte identiska utan formgavs individuellt, dock är samtliga enplansbyggnader om cirka 125 m² boyta. Området upplevs som en enhet tack vare det konsekvent genomförda utförandet gestaltnings- och materialmässigt. Bengt Gate ritade hela kvarteret Toften (åtta hus), Sten Lindegren den södra delen av kvarteret Spanten (fem hus) och Stig Ancker den norra (fem hus). Efter deras upphovsmän kallas de även G-husen, L-husen och A-husen. De betecknas även som atriumhus trots att det endast är tre fasader som omger gårdarna som tillhör varje hus.

När ritningarna var upprättade tog man in anbud från olika byggentreprenörer. På grund av överhettad byggmarknad fick man bara ett anbud, vilket kom från John Mattson som fick kontraktet att bygga radhusområdet. 1964 stod anläggningen färdig. Varje husenhet är en egen fastighet som uppläts i ägandeform. Försäljningen sköttes via den kommunala bostadskön, men några hus fick byggherren, Trelag Fastighets AB, disponera på egen hand. Till ett av radhusen, Toftvägen 18, flyttade Stig Ancker med familj, huset hör till dem som ritades av honom. År 2021 ägdes det fortfarande av samma familj.

Kulturhistoriskt värde
Enligt en bedömning av Lidingö stad från juni 2009 tillmäts radhusområdet vid Toftvägen ”särskilt kulturhistoriskt värde”. Motivering (utdrag):

Bilder

Referenser

Noter

Källor
Förslag till stadsplan, Boo Gård i Lidingö stad, upprättat i maj 1957 av Ancker, Gate, Lindegren
Toftvägen 40 år av Axel Ancker

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Lidingö kommun
Bo, Lidingö
Stadsplanering i Lidingö
Litauen i Eurovision Song Contest 2015

Litauen deltog i Eurovision Song Contest 2015 i Wien i Österrike.

Uttagning 

Landet valde sitt bidrag genom sin årliga nationella uttagning "Eurovizijos" dainų konkurso nacionalinė atranka. Låten "This Time" vann sångvalet den 14 februari. Vaidas Baumila och Monika Linkytė vann artistvalet den 21 februari.

Litauen deltog i den andra semifinalen den 21 maj. Där hade de startnummer 1. De gick till final med 67 poäng och hamnade på sjunde plats.

Se även
 Litauens bidrag i Eurovision Song Contest
 Eurovision Song Contest 2015

Referenser 

Länder i Eurovision Song Contest 2015
Musikåret 2015
2015 i Litauen
Musik i Litauen