kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Islamiska erövringen av Persien

Den islamiska erövringen av Persien, även känd som den arabiska erövringen av Iran, syftar på det muslimska och arabiska Rashidunkalifatets erövring av sasanidernas Persien mellan 633 och 651, vilket var en del av den Islamiska expansionen. Den ledde till det sasanidiska rikets fall och den påföljande islamiseringen av Persien och övergång från zoroastrism till islam. 

Vid tiden för den arabiska invasionen var Persien en stormakt i förfall och befann sig i ett tillstånd av politisk, social, ekonomisk och militär svaghet. Riket  var försvagat från utsidan av decennier av krig med det Bysantinska riket, och från insidan av det sasanidiska inbördeskriget (628–632), då avsättningen av kung Khosrow II hade följts av tronstrider där tio olika monarker hade placerats på tronen under en period av fyra år. 

Riket attackerades först 633 av Khalid ibn al-Walid, som erövrade Mesopotamien (Irak). Denna provins återtogs dock. Den andra invasionen inleddes 636 under Sa'd ibn Abi Waqqas, och efter slaget vid al-Qadisiyyah förlorade Persien all mark väster om Zagrosbergen. Under den tredje invasionen under Umar ibn al-Khattab 642 invaderades själva Persien. År 651 hade i princip hela Persien, med undantag av Tabaristan och Transoxiana vid Kaspiska havet och Afghanistan, hamnat under arabisk kontroll. I praktiken fortsatte dock perserna länge till att göra uppror mot sina lokala arabiska guvernörer och deras garnisoner, vilket resulterade i hämndaktioner. 

Det islamiska styret innebar många incitament för perserna att övergå till islam. Araberna införde en skatt på alla icke muslimer; icke muslimer var enligt islam legitima att ta som slavar; icke muslimer missgynnades på många sätt av det arabiska styret, och under de många persiska upproren följde hämndaktioner med religiösa förtecken där zoroastriska helgedomar förstördes och präster dödades. Majoriteten övergick gradvis till islam, först överklassen och slutligen bönderna, och omkring år 1000 hade majoriteten av perserna blivit muslimer. Det kvarstod dock ett motstånd mot det arabiska överväldet i Persien, som bland annat yttrade sig i bevarandet av den persiska litteraturen och kulturen mot den arabiska, och på 800-talet upphörde det arabiska kalifatets välde och ersattes av en persisk (muslimsk) dynasti, saffariderna.

Referenser 

Iran under 600-talet
Islams historia
633
651
Invasioner
Norra civilområdet

Norra civilområdet (Civo N) är ett svenskt civilområde inom totalförsvaret som verkade åren 1993–2000 och återigen från sista kvartalet 2022 och har dess huvudort i Luleå.

Historik
Civilområdena tillkom den 1 juli 1951 och omfattande i stort sett samma geografiska område som de dåvarande militärområdena. År 1993 sammanslogs Nedre Norrlands civilområde med Övre Norrlands civilområde och bildade Norra civilområdet, det som en följd av att följa militärområdesindelningen där Nedre Norrlands militärområde sammanslogs med Övre Norrlands militärområde och bildade Norra militärområdet. Som en följd av försvarsbeslutet 2000 upplöstes och avvecklades samtliga civil- och militärområden, där civilområdena avvecklades den 31 december 2000.

För att stärka och kraftsamla totalförsvaret beslutade regeringen Andersson om att på högre regional nivå dela in landets 21 länsstyrelser i sex civilområden. Varje civilområde skulle bestå av två till sju länsstyrelser och ledas av en av regeringen utsedd länsstyrelse, där landshövdingen kom att benämnas civilområdeschef. Regeringen utsåg länsstyrelserna i Norrbotten, Skåne, Stockholm, Västra Götaland, Örebro, Östergötlands län som civilområdesansvariga för respektive civilområde. Civilområdena fick i uppgift att samordna det civila försvaret i en enhetlig inriktning. I samarbete med Försvarsmakten ska de också arbeta för att totalförsvaret inom civilområdet får en enhetlig inriktning. Den nya myndighetsstrukturen trädde i kraft den 1 oktober 2022.

I samband med inrättandet av de sex civilområdena tog Försvarsmakten ett interimsbeslut. Det i väntan på Försvarsmakten den 1 november 2022 skulle lämna en redovisning till regeringen avseende anpassning av den militära regionala ledningen till den civila. Försvarsmaktens interimslösning innebar att Försvarsmakten bibehöll sin indelning med fyra militärregioner och Gotlands regemente, där Norra militärregionen fick samverkansansvar med Norra civilområdet.

Organisation
Norra civilregionen återetablerades den 1 oktober 2022 som en av sex civilregioner i Sverige och omfattar Jämtlands län, Norrbottens län, Västerbottens län och Västernorrlands län.

Civilområdeschef
Civilområdet leds av Länsstyrelsen Norrbotten, där dess landshövdingen är tillika chef för civilområdet och benämnas civilområdeschef.

1993–1995: Gunnar Brodin
1996–1998: Björn Rosengren
1999–2000: Kari Marklund
2000–2021: Ej aktivt
2022–idag: Lotta Finstorp

Referenser

Anmärkningar

Noter

Se även
Civilförsvaret i Sverige 1937–2014

Externa länkar
msb.se

Norra civilområdet
Organisationer bildade 1993
Organisationer upplösta 2000
Organisationer bildade 2022
Mellersta civilområdet

Mellersta civilområdet (Civo M) är ett svenskt civilområde inom totalförsvaret som verkade åren 1991–2000 och återigen från sista kvartalet 2022 och har dess huvudort i Örebro.

Historik
Civilområdena tillkom den 1 juli 1951 och omfattande i stort sett samma geografiska område som de dåvarande militärområdena. År 1991 sammanslogs Östra civilområdet med Bergslagens civilområde, det som en följd av att följa militärområdesindelningen där Östra militärområdet sammanslogs med Bergslagens militärområde och bildade Mellersta militärområdet. Som en följd av försvarsbeslutet 2000 upplöstes och avvecklades samtliga civil- och militärområden, där civilområdena avvecklades den 31 december 2000.

För att stärka och kraftsamla totalförsvaret beslutade regeringen Andersson om att på högre regional nivå dela in landets 21 länsstyrelser i sex civilområden. Varje civilområde skulle bestå av två till sju länsstyrelser och ledas av en av regeringen utsedd länsstyrelse, där landshövdingen kom att benämnas civilområdeschef. Regeringen utsåg länsstyrelserna i Norrbotten, Skåne, Stockholm, Västra Götaland, Örebro, Östergötlands län som civilområdesansvariga för respektive civilområde. Civilområdena fick i uppgift att samordna det civila försvaret i en enhetlig inriktning. I samarbete med Försvarsmakten ska de också arbeta för att totalförsvaret inom civilområdet får en enhetlig inriktning. Den nya myndighetsstrukturen trädde i kraft den 1 oktober 2022.

I samband med inrättandet av de sex civilområdena tog Försvarsmakten ett interimsbeslut. Det i väntan på Försvarsmakten den 1 november 2022 skulle lämna en redovisning till regeringen avseende anpassning av den militära regionala ledningen till den civila. Försvarsmaktens interimslösning innebar att Försvarsmakten bibehöll sin indelning med fyra militärregioner och Gotlands regemente, där Mellersta militärregionen fick samverkansansvar med Mellersta civilområdet.

Organisation
Åren 1991–1995 leddes civilområdet från Fridhemsgatan 2 i Örebro och åren 1996–2000 från Trädgårdsgatan 14 i Örebro. Mellersta civilregionen återetablerades den 1 oktober 2022 som en av sex civilregioner i Sverige och omfattar Dalarnas län, Gävleborgs län, Södermanlands län, Västmanlands län, Värmlands län, Uppsala län och Örebro län.

Civilområdeschef
Civilområdet leds av Länsstyrelsen Örebro, där dess landshövdingen är tillika chef för civilområdet och benämnas civilområdeschef.

1991–1994: Sigvard Marjasin
1995–2000: Gerd Engman
2000–2021: Ej aktivt
2022–idag: Maria Larsson

Referenser

Anmärkningar

Noter

Externa länkar
msb.se

Mellersta civilområdet
Organisationer bildade 1991
Organisationer upplösta 2000
Organisationer bildade 2022
12222 Perotto

12222 Perotto eller 1982 WA är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 19 november 1982 av San Vittore-observatoriet i Bologna. Den är uppkallad efter den italienska ingenjören Pier Giorgio Perotto.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av San Vittore-observatoriet
Astronomiska upptäckter 1982
Västra civilområdet

Västra civilområdet (Civo V) är ett svenskt civilområde inom totalförsvaret som verkade åren 1951–1993 och återigen från sista kvartalet 2022 och har dess huvudort i Göteborg.

Historik
Civilområdena tillkom den 1 juli 1951 och omfattande i stort sett samma geografiska område som de dåvarande militärområdena. År 1993 sammanslogs Västra civilområdet med Södra civilområdet och bildade ett nytt civilområde under namnet Södra civilområdet, det som en följd av att följa militärområdesindelningen där Västra militärområdet sammanslogs med Södra militärområdet och bildade Södra militärområdet. Som en följd av försvarsbeslutet 2000 upplöstes och avvecklades samtliga civil- och militärområden, där civilområdena avvecklades den 31 december 2000.

För att stärka och kraftsamla totalförsvaret beslutade regeringen Andersson om att på högre regional nivå dela in landets 21 länsstyrelser i sex civilområden. Varje civilområde skulle bestå av två till sju länsstyrelser och ledas av en av regeringen utsedd länsstyrelse, där landshövdingen kom att benämnas civilområdeschef. Regeringen utsåg länsstyrelserna i Norrbotten, Skåne, Stockholm, Västra Götaland, Örebro, Östergötlands län som civilområdesansvariga för respektive civilområde. Civilområdena fick i uppgift att samordna det civila försvaret i en enhetlig inriktning. I samarbete med Försvarsmakten ska de också arbeta för att totalförsvaret inom civilområdet får en enhetlig inriktning. Den nya myndighetsstrukturen trädde i kraft den 1 oktober 2022.

I samband med inrättandet av de sex civilområdena tog Försvarsmakten ett interimsbeslut. Det i väntan på Försvarsmakten den 1 november 2022 skulle lämna en redovisning till regeringen avseende anpassning av den militära regionala ledningen till den civila. Försvarsmaktens interimslösning innebar att Försvarsmakten bibehöll sin indelning med fyra militärregioner och Gotlands regemente, där Västra militärregionen fick samverkansansvar med Västra civilområdet. Geografiskt inkluderade Västra militärregionen även Värmlands och Örebro län. Den militära samverkan för dessa överfördes från Västra militärregionen till Mellersta militärregionen.

Organisation
Åren 1951–1993 omfattades civilområdet av Hallands län, Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län samt Skaraborgs län. Västra civilregionen återetablerades den 1 oktober 2022 som en av sex civilregioner i Sverige och omfattar Hallands län och Västra Götalands län.

Civilområdeschef
Civilområdet leds av Länsstyrelsen Västra Götaland, där dess landshövdingen är tillika chef för civilområdet och benämnas civilområdeschef.

1951–1954: Arvid Richert
1955–1971: Per Nyström
1971–1986: Karl Frithiofson
1992–1993: Kjell A. Mattsson
1993–2021: Ej aktivt
2021–2022: Anders Danielsson
2022–idag: Sten Tolgfors

Referenser

Anmärkningar

Noter

Externa länkar
msb.se

Västra civilområdet
Organisationer bildade 1951
Organisationer upplösta 1993
Organisationer bildade 2022
Religiös analfabetism

Religiös analfabetism är oförståelse eller okunskap om religion och religiösa företeelser, framför allt i ett sekulärt samhälle. Det kan röra oförståelse för religiösa trosuppfattningar, religiöst språk, tänkande, heliga skrifter, religiösa inslag i politik m.m.  Religiös analfabetism kan i olika länder medföra ett antagande om att t.ex. en svensk är en person med sekulär eller ateistisk livsåskådning. De troende eller religiösa blir främmande och främlingar ur ett sådant perspektiv och religionen ses företrädesvis som ett problem.

Motsatsen till religiös analfabetism är religiös läskunnighet.

Aspekter

Synen på religion som problem 
Om religion framför allt behandlas som ett problem i samhällsdebatten riskerar man att förbise eventuella positiva effekter som religionen och dess företrädare kan föra med sig. Ur ett inre perspektiv är religion för många människor en viktig identitet och skänker mening till livet. Religion kan i många sammanhang också genom sina uppmaningar till de troende vara en samhällsdrivande kraft. Det är till exempel vanligt att församlingar arbetar socialt med integration av invandrare, mathjälp, internationellt bistånd, m.m.

Religionsfrihet och demokrati 
Ali Asani, professor i indomuslimska språk på Harvard universitet, är en av de som har varnat för farorna med religiös analfabetism kopplat till interkulturell förståelse. I västvärlden gäller detta inte minst förståelse av islam och muslimer. Han menar att oförståelse för religion riskerar att leda till förenkling och stereotyper. Istället för att se den mångfald som finns i många religioner så reduceras religion och troende till stereotyper. I förlängningen hotar detta att underminera demokratin enligt Asani. Oförståelsen göder fördomar som eroderar den respekt och tolerans för olika livsåskådningar och livsstilar som präglar demokratin. Om vi inte förstår varandra riskerar människor att börja kräva förbud mot olika uttryck för t.ex. islam eller andra religioner i minoritet, vilket tar ifrån människor deras religionsfrihet.

Sverige 
Vissa forskare menar att den religiösa analfabetismen har växt sig starkare efter att kristendomskunskapen ersattes av religionskunskap i den svenska skolan på 1960-talet. De menar att religionskunskapen reducerade religioners existentiella innehåll till stereotypa faktakunskaper om religioners yttre uttryck, och att elever därmed har gått miste om djupare förståelse för religioners betydelse och innehåll.

Referenser 

Religion och samhälle
Quartier du Faubourg-du-Roule

Quartier du Faubourg-du-Roule är Paris 30:e administrativa distrikt, beläget i åttonde arrondissementet. Distriktet är uppkallat efter den tidigare byn Roule, som år 1811 ombildades till Quartier du Roule som år 1859 omskapades till Quartier du Faubourg-du-Roule.

Åttonde arrondissementet består även av distrikten Champs-Élysées, Madeleine och Europe.

Sevärdheter
Triumfbågen
Saint-Philippe-du-Roule
Cathédrale Saint-Alexandre-Nevsky
Hôtel Salomon de Rothschild
Place des Ternes
Place Charles-de-Gaulle, tidigare Place de l'Étoile
Place Beauvau

Bilder

Kommunikationer
  Tunnelbana – linje  – George V

Källor

Externa länkar

Paris åttonde arrondissement
12223 Hoskin

12223 Hoskin eller 1983 TX är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 8 oktober 1983 av Oak Ridge-observatoriet. Den är uppkallad efter Michael A. Hoskin.

Den tillhör asteroidgruppen Eos.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eos-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Oak Ridge-observatoriet
Astronomiska upptäckter 1983
Yasir Al-Rumayyan

Yasir bin Othman Al-Rumayyan, arabiska: ياسر الرميان, född 18 februari 1970 i Buraidah, är en saudisk företagsledare som är VD för den saudiska investeringsfonden Public Investment Fund (PIF). Han sitter också i styrelserna för Liv Golf (ordförande); Newcastle United (ordförande); Saudi Aramco (styrelseordförande) och Uber (ledamot). Al-Rumayyan har även varit ledamot i styrelserna för Softbank och Tadawul.

Han har en bakgrund inom bank- och finansbranschen.

Al-Rumayyan avlade examen i redovisning vid King Faisal University och i general management vid Harvard Business School.

Referenser

Män
Födda 1970
Levande personer
Personer från Buraidah
Alumner från King Faisal University
Alumner från Harvard Business School
Personer inom Saudiarabiens näringsliv under 1900-talet
Saudiska företagsledare
Personer inom Saudiarabiens näringsliv under 2000-talet
Newcastle United FC
Liv Golf
Public Investment Fund
12224 Jimcornell

12224 Jimcornell eller 1984 UN2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 19 oktober 1984 av Oak Ridge-observatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanske astronomen James Cornell.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Koronis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Koronis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Oak Ridge-observatoriet
Astronomiska upptäckter 1984
Sydöstra civilområdet

Sydöstra civilområdet (Civo SÖ) är ett svensk civilområde inom totalförsvaret som verkat från 2022 och har dess huvudort i Linköping.

Historik
För att stärka och kraftsamla totalförsvaret beslutade regeringen Andersson om att på högre regional nivå dela in landets 21 länsstyrelser i sex civilområden. Varje civilområde skulle bestå av två till sju länsstyrelser och ledas av en av regeringen utsedd länsstyrelse, där landshövdingen kom att benämnas civilområdeschef. Regeringen utsåg länsstyrelserna i Norrbotten, Skåne, Stockholm, Västra Götaland, Örebro, Östergötlands län som civilområdesansvariga för respektive civilområde. Civilområdena fick i uppgift att samordna det civila försvaret i en enhetlig inriktning. I samarbete med Försvarsmakten ska de också arbeta för att totalförsvaret inom civilområdet får en enhetlig inriktning. Den nya myndighetsstrukturen trädde i kraft den 1 oktober 2022.

I samband med inrättandet av de sex civilområdena tog Försvarsmakten ett interimsbeslut. Det i väntan på Försvarsmakten den 1 november 2022 skulle lämna en redovisning till regeringen avseende anpassning av den militära regionala ledningen till den civila. Försvarsmaktens interimslösning innebar att Försvarsmakten bibehöll sin indelning med fyra militärregioner och Gotlands regemente, där Södra militärregionen fick samverkansansvar med Sydöstra civilområdet.

Organisation
Sydöstra civilregionen bildades den 1 oktober 2022 som en av sex civilregioner i Sverige och omfattar Jönköpings län, Kalmar län och Östergötlands län.

Civilområdeschef
Civilområdet leds av Länsstyrelsen Östergötland, där dess landshövdingen är tillika chef för civilområdet och benämnas civilområdeschef.
2022–idag: Carl Fredrik Graf

Referenser

Anmärkningar

Noter

Externa länkar
msb.se

Sydöstra civilområdet
Organisationer bildade 2022
Leipzig-Connewitz järnvägsstation

Leipzig-Connewitz är en järnvägsstation i stadsdelen Connewitz i Leipzig i Tyskland. Stationen ligger vid järnvägslinjerna Leipzig–Hof och Leipzig Hbf–Leipzig-Connewitz. S-Bahn Mitteldeutschland har trafikerat stationen sedan 2013. Fyra S-tågslinjer trafikerar stationen, S3, S5, S5x och S6.

Historia 
Stationen öppnades 10 juli 1889 som lastplats under namnet Connewitz Ladestelle. Järnvägsförbindelsen mellan Connewitz till Leipzig invigdes 1891. 1 november 1893 klassificerades lastplatsen om till hållplats och fyra år senare, 1897, ändrades namnet till Leipzig-Connewitz. 1905 klassificerades hållplatsen om till station.

Referenser 

Leipzig Connewitz
Järnvägsstationer invigda 1889
1889 i Tyskland
Quartier de la Madeleine

Quartier de la Madeleine är Paris 31:e administrativa distrikt, beläget i åttonde arrondissementet. Distriktet är uppkallat efter Église de la Madeleine.

Åttonde arrondissementet består även av distrikten Champs-Élysées, Faubourg-du-Roule och Europe.

Sevärdheter
Église de la Madeleine 
Place de la Madeleine 
Passage de la Madeleine 
Palais de l'Élysée
Place Beauvau 
Hôtel de Beauvau
Rue de la Ville-l'Évêque
Cité Berryer
Place des Saussaies
Square Louis-XVI

Bilder

Kommunikationer
  Tunnelbana – linjerna    – Madeleine

Källor

Externa länkar

Paris åttonde arrondissement
Ungdomseuropamästerskapet i volleyboll för flickor 2022

Ungdomseuropamästerskapet 2022 i volleyboll för flickor utspelade sig mellan 16 och 24 juli 2022 i Hradec Králové och Prostějov i Tjeckien och var den 15:e upplagan av turneringen. I turneringen deltog 12 lag U17-landslag från CEVs medlemsförbund. Italien vann tävlingen för tredje gången genom att besegra Turkiet i finalen. Safa Allaoui utsågs till mest värdefulla spelare och Leana Grozer var främsta poängvinnare (130 bollpoäng).

Arenor

Regelverk

Format 
Mästerskapet hade följade upplägg:
 En gruppspelsfas med grupper, där alla mötte inom gruppen. De två första klassade i varje grupp gick vidare till spel om plats 1-4, medan lagen på plats 3 och 4 gick vidare till spel om plats 5-8.
 Både spel om plats 1-4 och 5-8 skedde i ett cupformat för att bestämma alla placeringar.

Metod för att bestämma tabellplacering 
Matchpoäng fördelas enligt: 3 poäng för vinst med 3–0 eller 3–1 i set, 2 poäng för vinst 3–2, 1 poäng för förlust 2–3 och 0 poäng för förlust 1-3 eller 0-3 i set. Lika möten avgjordes med golden set.

Placering i gruppen bestämdes av:
Antal vunna matcher
Antalet matchpoäng
Setkvot (antalet vunna set delat med antalet förlorade set)
Bollpoängskvot (antalet vunna bollar delat med antalet förlorade bollar)
Inbördes möte

Deltagande lag

Turneringen

Gruppspel

Grupp I

Resultat

Sluttabell 

Legend:
      Vidare till spel om plats 1-4.
      Vidare till spel om plats 5-8.

Grupp II

Resultat

Sluttabell 

Legend:
      Vidare till spel om plats 1-4.
      Vidare till spel om plats 5-8.

Slutspelsfasen

Spel om plats 1-4

Semifinaler

Match om tredjepris

Final

Spel om plats 5-8

Matcher om plats 5-8

Match om plats 7

Match om plats 5

Slutplaceringar

Individuella utmärkelser

Statistik

Referenser

Noter

Ungdomseuropamästerskap i volleyboll för flickor
Sportåret 2022
Volleybollsäsongen 2022/2023
Internationella volleybolltävlingar i Tjeckien
Camadevi

Camadevi eller Jamadevi, var regerande drottning av Hariphunchai (i nuvarande Thailand) under 600-talet. Hon var detta rikes första härskare. 

Det finns flera versioner av hennes biografi och regeringstid. “Chinnakanmalipakon” uppger att hon var dotter till kung Chakkrawat av Lavo, placerades på tronen av sin far, och regerade 662-669; legenden om Camadevi uppger att hon föddes 633, regerade 659-688 och avled 731; medan forskaren Manit Wallipodom uppskattar att hon föddes 623, regerade 662-679 och avled 715.

Referenser 

 

Kvinnor
Födda 600-talet
Avlidna okänt år
Personer i Thailands historia
Kvinnliga regenter under 600-talet
Mensjevikisk idealism

Mensjevikisk idealism avser de filosofiska idéer som framlades av kretsen kring den sovjetiske filosofen Abram Deborin och som fördömdes av Stalin år 1930. Företrädarna för den mensjevikiska idealismen, däribland Evald Iljenkov, beskylldes bland annat för att jämställa den marxistiska dialektiken med Hegels dialektik samt att nedtona leninismens betydelse för filosofins utveckling.

Källor

Marxism
Rysk filosofi
Harriet Selin

Harriet Ann-Brigit Selin, född den 4 februari 1911 i Stockholm, död den 14 november 2005 i Malmö, var en svensk operasångerska (mezzosopran).

Harriet Selin var dotter till komminister Olenus Selin. Efter avslutade skolstudier studerade hon sång för Haldis Isene och scenisk framställningskonst för Liva Järnefelt och innehade 1934–1938, 1939–1940 och 1945–1946 det norska Edvin Ruudstipendiet. Efter ett års vistelse i Berlin 1938–1939, där hon bedrev studier i scenisk framställning vid Staatsoper för Iréne Edén och rollinstudering för R. Reuther, var Selin engagerad vid Staatstheater Schwerin 1939–1940 och vid Hessisches Landestheater i Darmstadt 1940–1944. Under den tiden gav hon även gästspel i olika orter i Tyskland. Efter återkomsten till Sverige gästspelade hon på Kungliga Teatern 1945 och 1947 som Amneris i Aida och Azucena i Trubaduren. Hon uppträdde i Konsertföreningen i Stockholm och Malmö orkesterförening samt i Oslo Filharmoniske Selskab. På Malmö stadsteater utförde hon Carmen och Giulietta i Hoffmanns äventyr. Från 1949 var hon engagerad vid operan i Düsseldorf. Bland hennes roller märks Amastris i Händels Xerxes, Arminda i Mozarts Gärtnerin aus Liebe, Verdis Ulrika, Maddalena och Eboli, ett flertal Wagnerroller som Brangäne, Magdalena, Erda, Fricka och Waltraute, Nancy i Martha samt huvudrollerna i Zoltán Kodály Spinnstube och Wilhelm Petersens Der goldene Topf. Hon vilar på Östra kyrkogården i Göteborg.

Källor 
 
 Selin, Harriet Ann-Brigit på SvenskaGravar.se

Svenska mezzosopraner
Svenska operasångare under 1900-talet
Musiker från Stockholm
Gravsatta på Östra kyrkogården i Göteborg
Födda 1911
Avlidna 2005
Kvinnor