kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dissoi logoi

Dissoi logoi (grekiska: δισσοὶ λόγοι, svenska: ”motsatta uppfattningar”) är en antik retorisk avhandling med okänd författare. Texten behandlar de grundprinciper särskilda för retoriken som vetenskap och konst, och även vad som innebär att vara människa. Kärnan är att för varje uppfattning och argument finns det ett motsatt sådant. Den behandlar hur vi skiljer på vad som är gott och ont, rätt eller fel. Boken ämnar vägleda individen i frågor som dessa, för att hjälpa att stärka dess argument eller att finna en kompromiss i sakfrågan.

I det antika Grekland, under retorikens begynnelse, uppmanades studenter att skriva och tala för båda sidor i ett argument. Dissoi logoi betraktades som ett manuskript som porträtterade och exemplifierade detta. Boken har utgivits otaliga gånger; den första publicerad av Stephanus år 1570. Dissoi logoi kom ut med svensk översättning år 2013, av Dimitrios Iordanoglou, med introduktion av Janne Lindqvist och publicerad av Retorikförlaget.

Ursprung 
Bokens författare är okänd och den är beräknad att ha tillkommit under 300-talet f.Kr. Det går att göra kvalificerade gissningar baserat på textstycken med ledtrådar som indikerar bokens härkomst, men detta kan ses som tvetydigt. Texterna är till stor del skrivna på den doriska dialekten av grekiska, men innehåller även små inslag på attiska och joniska dialekter.

Tolkning 
Dissoi logoi är uppbyggd med resonemang ur motsatta perspektiv, där varje aspekt och möjlig synvinkel tas upp i förhoppningen att finna Sanningen. Den ger insikt i de antika sofisternas syn på retoriken. Argument kan aldrig vara fullt utvecklade om inte de möjliga motsättningarna presenteras.

Boken ämnar förse läsaren med egen agens. Läsarens tolkningsförmåga sätts på stora prov, då många olika tolkningar av boken är möjliga. I den svenska översättningen presenterar litteraturvetaren och lektorn vid Uppsala universitet, Janne Lindqvist, fyra separata tolkningsmöjligheter av boken. Han presenterar 

 Den relativistiska – att man bör med rätta se ting från olika håll för att komma fram till sanningen
 Den ironiska – att ett perspektiv i boken är ironiskt, det andra är sant, men att man själv måste komma fram till vilket
 Den dialektiska – att boken skall vara en syntes av motsättningar och att man som läsare ställs inför kravet att döma ut sanningen
 Den retoriska – att boken skall vara en handbok i retorik, ett slags topiksamling för den vilsne retorikern

Övrigt 
Det finns många liknande litterära verk från samma århundrade (500–400 f.Kr.). Det sägs dock att Dissoi logoi särskilt kan ha utgjort inspiration till Platon när han skrev Protagoras.

Referenser 

Retorik
Filosofisk metodologi
Bradley, Wales

Bradley är en by i Wrexham i Wales. Byn är belägen 178,1 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Wrexham
Aleksander Chomtjenko

Aleksander Chomtjenko (ukrainska: Алекса́ндр Хомченко), född 28 maj 1958, död 14 februari 2018, var en ukrainsk evangelisk pastor och tidigare pastor i Livets Ords (ukrainska: Слово життя) församling i Donetsk.
 
Aleksander Chomtjenko greps 4 augusti 2014 under konflikten i östra Ukraina tillsammans med två andra personer av Ryska ortodoxa armén, i samband med ett bönemaraton i Donetsk i östra Ukraina. Han var en av arrangörerna av bönemaratonet som inleddes i centrala Donetsk i slutet av februari 2014 och som pågick i 158 dagar.

Sommaren 2016 utsågs Aleksander Chomtjenko till Folkets hjälte i Ukraina.

Källor
 Умер Александр Хомченко – пастор-организатор молитвенного Майдана в Донецке - 24tv.ua 
  

Ukrainska evangelisk-lutherska präster
Män
Födda 1958
Avlidna 2018
Personer från Donetsk oblast
Gator och torg i Johanneshov

Gator och torg i Johanneshov relaterar till Johanneshov (Johannishof 1772) som ursprungligen var ett torp under Enskede gård. Stadsdelen ligger på Brunkebergsåsens fortsättning söderut, på sand. Förleden Sand- återfinns i många äldre namn i trakten t.ex. Sandsborg, Sandhagen, Sandåkrarna. I sanden begravde man många av dem som dog under peståren vid kolerakyrkogården, parken intill Gullmarsplan. 

Den tidigaste bebyggelsen inom stadsdelen utgörs av Stockholms stads slakthus som byggdes 1906–1912. År 1923 anlades Johanneshovs idrottsplats som senare utbyggts till f.d Söderstadion med Isstadion. År 1989 invigdes Globen, världens största sfäriska byggnad, som kringgärdas av en omfattande kontorsbebyggelse.

Området står inför stora förändringar då Söderstaden ska ersätta äldre slakthusverksamhet som flyttas till stadsdelen Larsboda. Söderstaden planeras stå färdigbyggd 2033.

Gator 
År i parentes anger när dagens namn gavs (källa från 2005).

Huvudgator 
 Arenavägen (1987)
 Johanneshovsvägen (1998)
 Nynäsvägen (1939)
 Olaus Magnus väg (1932)

Övriga gator 
 Arenagången (1989)
 Arenaslingan (1988)
 Arkadvägen (1940)
 Artistvägen (1940)
 Bagartunneln (2003)
 Bildhuggarvägen (1940)
 Blåsutvägen (1940)
 Bolidenvägen (1938)
 Boskapsvägen (1993)
 Burspråksvägen (1993)
 Charkmästargatan (1993)
 Enskedevägen 
 Etsarvägen (1940)
 Fållan (1992)
 Grafikvägen (1940)
 Gravörgränd (1940)
 Gullmarsplan (1940)
 Gullmarsvägen (1941)
 Hallgränd (1993)
 Hallmästarvägen (1953)
 Hallvägen (1945)
 Kylgatan (1993)
 Kylhusgatan (1992)
 Lindevägen
 Livdjursgatan (1992)
 Målartunneln
 Norra Arenakopplet (1989)
 Palandergatan (1937)
 Palmfeltsgatan
 Pastellvägen (1941)
 Pelargatan (1944)
 Rökerigatan (1987)
 Sandhagsgatan (1993)
 Sandstuhagen (1945)
 Skansbacken (1978)
 Skulptörvägen (1940)
 Skärmarbrinksvägen (1940)
 Slakthusgatan (1945)
 Slakthusgränd (1993)
 Slakthusplan (1945)
 Sofielundsvägen
 Stora Skorstensgatan (1993)
 Styckmästargatan (1945)
 Trädskolevägen (1952)

Trappor, torg och trafikplatser 

 Arenabron (1992)
 Arenatorget (1989)
 Arenatrappan (1989)
 Björktunneln; Södra länken (2003)
 Bolltrappan (1992)
 Entrétorget (1992)
 Globenbron (1992)
 Globentorget (1989)
 Globentrappan (1989)
 Sandstuparken (1989)
 Skanstrappan (1992)
 Skeppartunneln; Södra länken (2003)
 Skräddartunneln; Södra länken (2003)
 Slakthusbron (1988)
 Sofielundsmotet (1998)
 Sofielundsplan (1942)
 Sotartunneln; Södra länken (2003)
 Talltunneln; Södra länken (2003)

Referenser 

Johanneshov
Gator och torg i Söderort
Bwlchgwyn

Bwlchgwyn är en by i Wrexham i Wales. Byn är belägen 177,2 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Wrexham
Gamma Leporis

Gamma Leporis (γ  Leporis, förkortat Gamma Lep, γ  Lep) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Haren. Den har en skenbar magnitud på 3,59, är synlig för blotta ögat och den tredje ljusstarkaste stjärnan i stjärnbilden. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 112,0 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 29 ljusår (ca 9 parsek) från solen. Dess rörelse genom rymden sammanfaller med den för AK Leporis, som är en variabel stjärna av typen BY Draconis [11] Gamma Leporis ingår också i Ursa Major Moving Group.[7]

Egenskaper 
Gamma Leporis är en gul till vit stjärna i huvudserien av spektralklass F6 V. Den har en massa som är ca 25 procent större än solens massa, en radie som är ca 1,3 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 2 290 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 6 300 K.

Baserat på dess stjärnkarakteristik och avstånd från jorden, betraktades Gamma Leporis som ett högt prioriterat mål för NASA:s Terrestrial Planet Finder-uppdrag. Den har undersökts beträffande överskott på infraröd strålning, men inget sådant har observerats.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/gammaleporis
 http://stars.astro.illinois.edu/sow/gammalep.html
		

Stjärnbilden Haren
Bayerobjekt
Huvudseriestjärnor klass F
Ursa Major Moving Group
Flamsteedobjekt
HD-objekt
Penley

Penley är en by i Wrexham i Wales. Byn är belägen 165,1 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Wrexham
Rhostyllen

Rhostyllen är en by i Wrexham i Wales. Byn är belägen 172,3 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Wrexham
Tanyfron

Tanyfron är en by i Wrexham i Wales. Byn är belägen 176,3 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Wrexham
Trevor, Wales

Trevor är en by i Wrexham i Wales. Byn är belägen 166,4 km 
från Cardiff. Orten har  invånare (2016).

Referenser 
 

Orter i Wrexham
Viking Explorer

M/S Viking Explorer är ett forskningsfartyg, som ägs av Universitetscentret på Svalbard (UNIS) och som har hemmahamn i Longyearbyen i Svalbard.

Källor
Kenneth, vår mann på Svalbard på Frøya Nyheter den 24 juni 2014

Svalbard
Norska forskningsfartyg
Longyearbyen
Liisa Uusitalo

Liisa Anneli Uusitalo, född 8 april 1944 i Helsingfors, är en finländsk företagsekonom.

Uusitalo blev ekonomie doktor 1979. Hon var 1969–1975 assistent och forskningsassistent vid Helsingfors handelshögskola, 1976–1987 forskare vid Finlands Akademi och 1988–1993 tillförordnad professor i marknadsföring samt 1990–1993 biträdande professor i företagsekonomi vid Helsingfors handelshögskola, där hon 1993 utnämndes till professor i marknadsföring.

Hon är en pionjär för konsumentsociologin i Finland (bland annat med doktorsavhandlingen Consumption style and way of life, 1979) och har väckt internationell uppmärksamhet med sina undersökningar av konsumtionens miljöeffekter (Environmental impacts of consumption patterns, 1986); bland hennes övriga arbeten märks Suomalaiset ja ympäristö (1986) och Kuluttaja virtuaalimarkkinoilla (2002).

År 1997 utnämndes hon till ledamot av Finska Vetenskapsakademien. Professorsförbundet utsåg henne 2000 till Årets professor.

Källor

Finländska professorer i företagsekonomi
Födda 1944
Personer från Helsingfors
Levande personer
Kvinnor
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Markus Pessa

Markus Viljo Pessa, född 21 november 1941 i Petsamo, död 31 december 2022, var en finländsk fysiker.

Pessa blev filosofie doktor 1972. Han var 1971–1975 assistent vid Åbo universitet, 1975–1976 biträdande professor i fysik vid Kuopio högskola och 1976–1988 vid Tammerfors tekniska högskola, där han sistnämnda år blev professor i halvledarteknik. Han studerade och forskat utomlands i olika repriser 1970–1976 och författade över 200 artiklar från fysikens och den tillämpade fysikens områden.

Professorsförbundet utsåg honom 1997 till Årets professor.

Källor

Födda 1941
Personer från Petsamo
Män
Finländska professorer i teknisk fysik
Personer verksamma vid Tammerfors tekniska universitet
Avlidna 2022
Niklas Bruun

Niklas Gabriel Bruun, född 23 juli 1950 i Helsingfors, är en finländsk jurist. Han är son till alkoholforskaren Kettil Bruun.

Bruun blev juris doktor 1979. Han var forskningsassistent vid Finlands Akademi 1977–1979 och äldre forskare 1982–1985 samt utnämndes 1985 till professor i handelsrätt vid Svenska handelshögskolan. Sedan 2006 innehar han den svenskspråkiga professuren i privaträtt vid Helsingfors universitet.

Bruun har i sin forskning ägnat sig åt bland annat arbets- och upphovsrätten samt jämställdhetsfrågor. Bland hans arbeten märks Kollektivavtal och rättsideologi (1979), Jämställdhetslagen (jämte Pirkko K. Koskinen 1987), Virkamiesten oikeusasema (jämte Olli Mäenpää och Kaarlo Tuori 1995, svensk översättning Tjänstemännens rättsliga ställning, 1998), Intellectual property law in Finland (2001) och Allmän arbetsrätt (jämte Anders von Koskull 2003 och 2006).

Professorsförbundet utsåg Bruun till Årets professor 2005.

Källor

Födda 1950
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Jurister från Helsingfors
Levande personer
Män
Finländska professorer i juridik
Personer verksamma vid Svenska handelshögskolan
Finlandssvenska professorer
Pyramiden Museum

Pyramiden Museum är ett litet museum, som är inrymt i det 2013 återöppnade Tulip Hotel i den tidigare gruvorten Pyramiden vid Isfjorden i Svalbard. Museet visar historiska föremål och biologiska objekt, till exempel uppstoppade arktiska djur, geologiska prover från omgivningen samt ett fåtal arkeologiska artefakter från pomortiden. Det informerar också om ortens kolindustri. 

Pyramiden och dess kolindustri grundades av svenskar 1910. Orten och gruvan köptes av Sovietunionen 1927.

Pyramiden övergavs 1998. Det ägs fortfarande av det statliga ryska gruvföretaget Trust Arktikugol. Pyramiden var länge en spökstad med endast tillfällig mänsklig närvaro. Flertalet byggnader lämnades som de var, men efter ett förfall under ett decennium började Arktikugol renovera det tidigare Tulip Hotel. Infrastrukturen har därefter rustats upp, så att det finns utrymme för en begränsad besöksnäring.

Se även 
 Svalbard museum
 Ny-Ålesund By- och Gruvemuseum
 Barentsburgs Pomormuseum
 Luftskipsmuseet på Spitsbergen

Bibliografi 
Hein B. Bjerck och Bjørnar Olsen: Persistent Memories: Pyramiden - a Soviet Mining Town in the High Arctic, med fotografier av Elin Andreassen, Tapir Academic Press, Trondheim 2010,

Källor 
Denna artikel är baserad på artikeln Pyramiden Museum på engelskspråkiga Wikipedia.

Museer i Svalbard
Pringi, Valgamaa

Pringi () är en by () i Otepää kommun i landskapet Valgamaa i sydöstra Estland. Byn ligger där Riksväg 69 korsar ån Laatre jõgi.

Före kommunreformen 2017 hörde byn till dåvarande Sangaste kommun.

Källor 

Orter i Valgamaa
Byar i Estland
Pringi

Pringi kan syfta på följande platser:

Estland 

 Pringi, Harjumaa, en by i Viimsi kommun i landskapet Harjumaa, 
 Pringi, Valgamaa, en by i Otepää kommun i landskapet Valgamaa,
Elsa Bruun

Elsa Maria Bruun, född 13 mars 1886 i Kajana, död 14 februari 1976 i Helsingfors, var en finländsk bibliotekarie.

Bruun blev filosofie magister 1910. Hon var 1908–1918 amanuens vid studentbiblioteket i Helsingfors och 1914–1919 vid Riksdagsbiblioteket, där hon sedan tjänstgjorde som bibliotekarie 1920–1948 och överbibliotekarie 1948–1956. Hon var även mångsidigt verksam inom den socialpolitiska och kommunala sektorn, bland annat som chef för socialministeriets barnförflyttningsbyrå 1941–1948 och som stadsfullmäktig i Helsingfors 1946–1956. Hon förlänades professors titel 1956.

Källor

Födda 1886
Personer från Kajana
Avlidna 1976
Kvinnor
Finländska innehavare av professors namn
Finländska bibliotekarier
Amos Pasternack

Amos Isak Pasternack, född 21 juni 1936 i Helsingfors, är en finländsk läkare, specialist i invärtes medicin och njursjukdomar.

Pasternack blev medicine och kirurgie doktor 1961. Han blev 1973 biträdande professor vid Helsingfors universitetscentralsjukhus IV medicinska klinik och var 1976–2001 professor i invärtes medicin vid Tammerfors universitet; dekanus vid medicinska fakulteten där i två repriser. Han har publicerat undersökningar speciellt om njursjukdomar. Han utnämndes till ordförande för läkarsällskapet Duodecim 2002. År 1998 mottog han Pohjola-priset och 1999 utsågs han av finländska Professorsförbundet till Årets professor. År 1996 utnämndes han till ledamot av Finska Vetenskapsakademien.

Källor

Uppslagsverk

Noter

Födda 1936
Finländska professorer i medicin
Läkare från Helsingfors
Levande personer
Personer verksamma vid Tammerfors universitet
Män
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Konrad ReijoWaara

Karl Konrad ReijoWaara, till 1906 Relander, född 25 mars 1853 i Gamlakarleby, död 19 december 1936 i Helsingfors, var en finländsk  läkare och nykterhetsman.

ReijoWara blev medicine och kirurgie doktor 1892. Han var 1887–1892 provinsialläkare i Haapajärvi, 1892–1904 i Uleåborg och 1905–1926 i Helsingfors. Han undervisade allmogen i hälsofostran och fäste stor vikt vid hygienfrågor samt organiserade som ordförande i Uleåborgs arbetarförening 1898–1899 den så kallade rusdrycksstrejken, som spred sig över hela landet.

Utmärkelser

Referenser

Noter

Källor 

Personer från Karleby
Avlidna 1936
Födda 1853
Personer inom nykterhetsrörelser i Finland
Finländska provinsialläkare
Män
Carl August Lundström

Carl August Lundström, född 24 juli 1844 i Karleby, död 21 november 1914 i Helsingfors, var en finländsk läkare och entomolog.

Lundström blev medicine och kirurgie doktor 1886. Han anställdes på patologiska institutionen, där han bland annat till följd av koleraepidemin 1893 och 1894 höll demonstrationskurser om kolerabakterien Vibrio cholerae. Han räknas därmed till bakteriologins föregångsmän i Finland, trots att den första professuren i detta ämne inrättades först 1911. Åren 1896–1903 var Lundström tillförordnad extra ordinarie professor i hud- och könssjukdomar vid Helsingfors universitet, men blev utnämnd till professor först 1904 efter sin avgång.

Efter pensioneringen detta år återupptog Lundström sitt intresse för naturen och speciellt insekterna. Hans entomologiska huvudarbete Beiträge zur Kenntnis der Diptheren Finnlands (10 band, 1906–1916) behandlar Finlands tvåvingar.

Källor

Födda 1844
Finländska professorer i medicin
Personer från Karleby
Avlidna 1914
Finländska entomologer
Män
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Tapio Palva

Erkki Tapio Palva, född 7 juni 1947 i Helsingfors, är en finländsk  genetiker.

Palva blev filosofie doktor 1979. Han var 1985–1996 professor i molekylär genetik vid Sveriges lantbruksuniversitet och blev 1996 professor i genetik vid Helsingfors universitet; akademiprofessor 1999–2004. Hans forskning gäller särskilt molekylära mekanismer som ger växter förmåga att tåla och acklimatisera sig till miljöstressfaktorer (såsom köld och torka) och försvara sig mot patogener. Han har vidare ett speciellt intresse för växtbioteknik och har aktivt arbetat för införandet av genomiska och metabolomiska metoder. År 1997 utnämndes han till ledamot av Finska Vetenskapsakademien.

Källor

Noter

Födda 1947
Personer från Helsingfors
Levande personer
Personer verksamma vid Sveriges lantbruksuniversitet
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Finländska professorer i genetik
Män
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Heimer Björkqvist

Frans Heimer Björkqvist, född 26 december 1915 i Nedervetil, död 2 maj 1993 i Åbo, var en finländsk nationalekonom.

Björkqvist blev politices doktor 1956. Han var 1945–1949 läroverkslärare i Helsingfors, sedan forskare vid Finlands Bank, 1958 docent och 1958–60 tillförordnad professor i nationalekonomi vid Helsingfors universitet; professor vid Handelshögskolan vid Åbo Akademi 1959–1978. I sina vetenskapliga arbeten behandlade han bland annat olika skeden i det finländska penningväsendets utveckling, närmast från doktrinhistorisk synvinkel. Av hans verk kan nämnas Guldmyntfotens införande i Finland åren 1877–1878 (1953), Valutakurser och valutapolitik i Finland åren 1810–1865 (1968) och den digra studien Den nationalekonomiska vetenskapens utveckling i Finland intill år 1918 (1986).

Källor

Finländska professorer i nationalekonomi
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Personer verksamma vid Åbo Akademi
Personer från Österbotten
Födda 1915
Avlidna 1993
Män
Leo Kalervo

Leo Kalervo, född 27 september 1924 i Laukas, död 22 juni 2011, var en finländsk författare.

Kalervo växte upp på den mellanfinländska landsbygden, var på 1950-talet lagerarbetare i Helsingfors och blev därefter fri författare. Han var en av den moderna finska litteraturens främsta skildrare av landsbygden och dess omvandling under decennierna efter andra världskriget. Han debuterade 1957 och fick sitt genombrott 1958 med romanen Pyörille rakennettu; senare utkom bland annat romanerna Kiinnitys menneeseen (1967), Tuppisuu suomalainen (1969) och Maa kuuntelee sinua (1977) samt de självbiografiska verken Itseäni jäljittämässä (1981) och Ajan kanssa silmäkkäin: muistiinmerkintöjä kahdelta vuosikymmeneltä (1996). Han skrev även hörspel, några skådespel med mera.

Källor

Födda 1924
Personer från Laukas
Finländska författare
Finskspråkiga författare
Avlidna 2011
Män
Le retour à la raison

Le retour à la raison är en fransk kortfilm från 1923 i regi av Man Ray. Filmen är tre minuter lång.

Källor

Franska kortfilmer
Filmer 1923
1834 Palach

1834 Palach eller 1969 QP är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 augusti 1969 av den tjeckiske astronomen Luboš Kohoutek vid Bergedorf-observatoriet. Den har fått sitt namn efter Jan Palach.

Asteroiden har en diameter på ungefär 17 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eos.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eos-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Kohouteck
Astronomiska upptäckter 1969
1875 Neruda

1875 Neruda eller 1969 QQ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 augusti 1969 av den tjeckiske astronomen Luboš Kohoutek vid Bergedorf-observatoriet. Den har fått sitt namn efter författaren Jan Neruda.

Asteroiden har en diameter på ungefär 19 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Kohouteck
Astronomiska upptäckter 1969
1931 Čapek

1931 Čapek eller 1969 QB är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 augusti 1969 av den tjeckiske astronomen Luboš Kohoutek vid Bergedorf-observatoriet. Den har fått sitt namn efter författaren Karel Čapek.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Kohouteck
Astronomiska upptäckter 1969
Urpo Lahtinen

Urpo Juhani Lahtinen, född 22 april 1931 i Helsingfors, död 15 oktober 1994 i Tammerfors, var en finländsk journalist och tidskriftsförläggare.

Lahtinen började sin bana vid den socialdemokratiska tidningen Eteenpäin i hemstaden Kotka och arbetade 1955–1957 vid Kansan Lehti i Helsingfors. År 1957 grundade han landets första gratistidning Tamperelainen och tidskriftsförlaget Lehtimiehet Oy, som expanderade kraftigt bland annat genom den stora framgången med Hymy, uppkallad efter hans hustru. Han var en banbrytare för den sensationsbetonade tidskriftspressen och skapade sig samtidigt en ansenlig förmögenhet. År 1988 avyttrade han sitt företag till Yhtyneet Kuvalehdet, sedan han drabbats av sjukdom.

Källor

Födda 1931
Journalister från Helsingfors
Avlidna 1994
Finländska förläggare
Finländska journalister
Män
1842 Hynek

1842 Hynek eller 1972 AA är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 14 januari 1972 av den tjeckiske astronomen Luboš Kohoutek vid Bergedorf-observatoriet. Den har fått sitt namn efter upptäckarens far, 

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Flora.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Flora-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Kohouteck
Astronomiska upptäckter 1972
1843 Jarmila

1843 Jarmila eller 1972 AB är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 14 januari 1972 av den tjeckiske astronomen Luboš Kohoutek vid Bergedorf-observatoriet. Den har fått sitt namn efter upptäckarens mor, Jarmila Kohoutkova.

Asteroiden har en diameter på ungefär 11 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Kohouteck
Astronomiska upptäckter 1972
Muskegon Lumberjacks (2010–)

Muskegon Lumberjacks är ett amerikanskt juniorishockeylag som spelar i United States Hockey League (USHL) sedan de grundades 2010, det har dock varit fler upplagor av Muskegon Lumberjacks som har spelat i andra ishockeyligor. De spelar sina hemmamatcher i inomhusarenan L.C. Walker Arena, som har en publikkapacitet på 5 000 åskådare vid ishockeyarrangemang, i Muskegon i Michigan. Lumberjacks har inte vunnit någon av Anderson Cup, som delas ut till det lag som vinner USHL:s grundserie och Clark Cup, som delas ut till det lag som vinner USHL:s slutspel.

De har fostrat spelare som Rasmus Bengtsson, Ryan Lomberg, Jaycob Megna, Griffen Molino, Nick Seeler, C.J. Smith, Andrej Svetjnikov, Christian Wolanin och Brendan Woods.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats
Muskegon Lumberjacks

Det finns flera ishockeylag som använde(r) namnet Muskegon Lumberjacks.
Muskegon Lumberjacks (1984–1992) – Ett ishockeylag som spelade i International Hockey League (IHL) mellan 1984 och 1992.
Muskegon Lumberjacks (1992–2010) – Ett ishockeylag som spelade i Colonial Hockey League (CoHL), United Hockey League (UHL) och International Hockey League (IHL) mellan 1992 och 2010.
Muskegon Lumberjacks (2010–) – Ett ishockeylag som spelar i United States Hockey League (USHL) sedan 2010.