kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Uddevalla stadsbibliotek

Uddevalla stadsbibliotek är ett folkbibliotek i Uddevalla kommun. Förutom stadsbiblioteket på Södergatan 26 i Uddevalla finns ett meröppet närbibliotek i Ljungskile, ett mångspråkigt närbibliotek i Dalaberg och ett bibliotek i aktivitetshuset Rampen i Herrestad. I många år tillhandahöll biblioteket också en bokbuss, men den verksamheten är sedan den 30 juni 2020 nedlagd. I anslutning till stadsbiblioteket ligger Galleri Vitt brus.

Medier 
Uddevalla stadsbibliotek använder bibliotekssystemet Book-IT och den automatiserade utlåningen och återlämningen sköts med hjälp av RFID-teknik. Bibliotekets böcker och andra medier är klassificerade enligt SAB-systemet. 
På biblioteken fanns 2017 omkring  fysiska böcker, varav omkring  för barn och unga.  Stadsbiblioteket har ett stort bestånd av litteratur om Bohuslän.

Verksamhet 
I enlighet med bibliotekslagen arbetar biblioteket även med service som Boken kommer och talböcker i DAISY-format samt med medie- och informationskunnighet och digital kompetens. 
 
Biblioteket har också programverksamhet för barn och vuxna.

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats
Uddevalla
Uddevalla kommun
Latent inlärning

Latent inlärning är dold inlärning hos speciellt djur som sker utan förstärkning, motivation eller belöning. 

Psykologen Edward C. Tolman studerade på 1940-talet råttor som släpptes in i en labyrint; utan att bli belönade tycktes de lära sig utformningen på labyrinten. Han bestämde sig för att testa och se om hans hypoteser stämde. Försöket gick ut på att råttorna skulle utföra uppgifter, när de var hungriga och fick då belöning i labyrinten. Dessa råttor klarade sina uppgifter mycket snabbare än de råttor som aldrig varit i den. Råttorna har alltså utan förstärkning lärt sig området bara genom att vistas i labyrintens gångar. Fenomenet kallas latent inlärning. Kunskapen lagras i hjärnan för att djuret ska kunna använda den när det behövs, utan att djuret redan vid inlärningen belönas. Tolman myntade begreppet kognitiva kartor som fungerar som en mental karta. Man vet var man befinner sig och hur man kan förflytta sig till en annan plats. Teorier om att råttorna använder kognitiva kartor för att komma ihåg sitt revir har bevisats och även att andra djur gör likadant.

Referenser

Minne
Etologi
Inlärning
Johan Acrel

Johan Acrel, född 1713 i Österåker, död 1790, var en svensk skeppsbyggare. Han var far till Johan Gustaf Acrel.

Biografi 
Johan Acrel var son till Johannes Acrelius och dennes hustru Sara Gahm. Acrel var skeppsbyggmästare vid Amiralitetet, och byggde främst galärer. Som sådan arbetade han som skeppsbyggmästare vid den Kungliga Galere-Esquadern. Han levererade från 1756 oftast sina fartyg till Arméns flotta.

Acrel tog även initiativ till Galärparken vid Näs herrgård, där han planterade ekar för att trygga flottans behov av framtida timmer.

Fartyg som ritats av Acrel 
 Serafimsorden - 1749
 Östergötland - 1749
 Ekeblad - 1749
 Wrede - 1749

Källor

Noter

Webbkällor 
 

Svenska skeppsbyggare
Födda 1713
Avlidna 1790
Män
Personer från Österåkers socken, Uppland
Medfött beteende

Medfött beteende är inom etologin beteenden som är medfödda hos djur och andra levande varelser. Djuren behöver inte lära sig dessa beteenden utan det sker automatiskt med hjälp av en nyckelretning.

Exempel på ett medfött beteende är duvungens förmåga att flyga. Om man binder fast vingarna på en duvunge så att den inte kan röra sig fritt och träna vingarna, kommer den ändå att kunna flyga lika tidigt och bra som en unge som haft vingarna fria. Beteendet uppkommer när nervsystemet är tillräckligt utvecklat.

Kycklingar föds med beteendet att picka på marken för att leta efter mat, däremot kan de inte genast skilja på sädeskorn och gruskorn men med tiden lär de sig att skilja på dessa. Detta medfödda beteende är alltså utvecklat som ett inlärt beteende.

Se även
Instinkt

Referenser 

Beteende
Beteendevetenskap
A lyga 2018

A lyga 2018 var den 29:e säsongen av A lyga, den högsta nivån i det litauiska fotbollssystemet.

Tabeller

Grundserien

Mästerskapsserien

Nedflyttningskval
Laget som slutade på 7:e plats, Palanga, spelade ett kvalspel mot det lag som slutade på 2:a plats i Pirma lyga 2018, Dainava.

Källor
Officiell hemsida (alyga.lt)
lietuvosfutbolas.lt
soccerway.com (A LYGA)
RSSSF (Lithuania)

2018
2018 i Litauen
Fotbollssäsongen 2018
Henn (arkitektkontor)

Henn GmbH (stiliserat: HENN) är ett tyskt arkitektkontor grundat 1979 av arkitekten Gunter Henn. Bolaget specialiserar sig på arkitektur inom industribyggnader och kontor.

Arbeten (i urval)

Externa länkar 

 

Tyska arkitektfirmor
Arkitektur i Tyskland
Företag bildade 1979
Specialområde

Specialområde var enligt äldre svensk byggnadslagstiftning beteckning på i stadsplan eller byggnadsplan förekommande områden som ej utgjorde byggnadskvarter eller allmän plats. Dessa kunde vara järnvägs- eller andra särskilda trafikområden, skydds- eller säkerhetsområden för vissa anläggningar, hamnområden, idrottsområden, begravningsplatser eller vattenområden.  Efter äldre plan- och bygglagens ikraftträdande 1987 räknas dessa typer av områden, med undantag för vattenområden, som kvartersmark.

Referenser

Stadsplanering i Sverige
En själslig angelägenhet

En själslig angelägenhet är ursprungligen ett filmmanus av Ingmar Bergman, daterat Fårö den 11 augusti 1972. Manuset kom att utvecklas och bearbetas under 1980-talet, men blev aldrig film av Bergman, tänkt för en kvinnoroll och bestående av enbart närbilder. Istället landade texten som en enaktare för Radioteatern 1990. Den är även utgiven som novell i Föreställningar (2000).

Handling 
Viktoria Egerman är en medelålders kvinna som plågas av sin ensamhet. Hennes äktenskap är kärlekslöst och hon misstänker maken för otrohet. När han plötsligt dör, hamnar hon på ett hospital. Det förgångna och nuet flyter samman. Viktoria kommer ihåg, drömmer, fantiserar och hallucinerar. Hon återupplivar sin man, mor, far och vänner.

Uppsättningar 
 En själslig angelägenhet (Radioteatern / 1990) Regi: Ingmar Bergman • Jane Friedmann, Aino Taube.
 Une affaire d'âme (Theâtre Ocean Nord, Bryssel / 2008) Regi: Myriam Saduis •  Anne-Sophie de Bueger,  Florence Hebbelynck.
 Une histoire d’âme (Les Célestins Théâtre, Lyon / 2011) Regi: Bénédicte Acolas • Sophie Marceau.
 A spiritual matter (Demon Theater, Los Angeles / 2012) Regi: Anna Lerbom •  Inessa Gunther, Nina Sallinen.
 Une histoire d’âme (CG Cinéma, Arte France / 2015) Regi: Bénédicte Acolas • Sophie Marceau.

Referenser 
 Ingmar Bergman arkiv
 Svensk mediedatabas
 Une histoire d'âme på IMDb>
 Demon Theater
Filmmanus av Ingmar Bergman
Radioteater i Sverige
Mounir Fatmi

Mounir Fatmi, född 1970 i Tanger i Marocko, är en marockansk konstnär.

Biografi 
Mounir Fatmi har studerat vid konsthögskolan i Casablanca och vid konstakademien i Rom. Han verkar i Paris och Tanger. Fatmi har ställt ut på större internationella institutioner som Museum Kunstpalast i Düsseldorf, Centre Georges Pompidou i Paris,  Brooklyn Museum i New York, Mori Art Museum i Tokyo och Tate Modern i London samt på Göteborgs Konsthall i Göteborg. Fatmi har deltagit i flera biennaler, såsom i Venedig, Gwangju, Lyon, Sevilla, Houston och Sharjah. Bland hans utmärkelser märks Cairo Biennial Priz, Uriöt Prize, Amsterdam och Dakar Biennale Prize. Mounir Fatmi representeras av bland andra Ceysson & Bénétière i Paris, Goodman Gallery i Johannesburg, Jane Lombard Gallery i New York och Art Front Gallery i Tokyo.

I installationer, videoverk, skulpturer och fotografier beskriver han människans tvivel, rädslor och begär. Han rör sig i spänningsfältet mellan öst och väst och mellan anrika traditioner och  accelererade samtid. Genom att arbeta med gamla tekniker och material som VHS-band, elkablar, lysrör, kopieringsmaskiner och tryck- och skrivmaskiner utmanar han tiden och samhällets framåtskridande rörelse. Här låter han i stället teman som repetition, försvinnande och historiens ständiga upprepande vara centrala motiv. Materialen han väljer för sina verk är bärare av information men fungerar även som arkiv i sig själva. Verken framträder som minnesmärken över det modernistiska framtidsprojektet och de berättelser som successivt raderas ur människans historiska medvetande. TL magazine, September 23rd, 2018

Källor 

Män
Födda 1970
Levande personer
Marockanska konstnärer
Julius Thomson

Julius Alexander Thomson, född 4 september 1882 i Toronto, död 26 oktober 1940 i Kenora, var en kanadensisk roddare.

Thomson blev olympisk bronsmedaljör i åtta med styrman vid sommarspelen 1908 i London.

Källor 

Kanadensiska roddare
Kanadensiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1908
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1908 från Kanada
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 1908
Födda 1882
Avlidna 1940
Män
Walter Lewis

Walter Aiken Todd Lewis, född 17 juli 1885 i Orangeville, död 29 maj 1956 i Québec, var en kanadensisk roddare.

Lewis blev olympisk bronsmedaljör i åtta med styrman vid sommarspelen 1908 i London.

Källor 

Kanadensiska roddare
Kanadensiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1908
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1908 från Kanada
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 1908
Födda 1885
Avlidna 1956
Män
3703 Volkonskaya

3703 Volkonskaya eller 1978 PU3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 9 augusti 1978 av den ryska astronomen Ljudmila Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den är uppkallad efter den ryska furstinnan Maria Volkonskaja.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Vesta.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Vesta-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av LI Tjernych
Astronomiska upptäckter 1978
3705 Hotellasilla

3705 Hotellasilla eller 1984 ET1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 mars 1984 av den belgiske astronomen Henri Debehogne vid La Silla-observatoriet. Namnet är en hyllning till de personer som under flera decennier ordnade inackorderingar för astronomer från hela världen, då dessa arbetade vid La Silla-observatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 17 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Themis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av H Debehogne
Astronomiska upptäckter 1984
1000 Airplanes on the Roof

1000 Airplanes on the Roof är en melodrama i en akt med musik av Philip Glass, libretto av David Henry Hwang och projektioner av Jerome Sirlin. Glass har beskrivit den som "ett science fiction-musikdrama".

Verket beställdes av Donau Festival, Krems an der Donau, The American Music Theater Festival i Philadelphia och Västberlins stadsfullmäktige  1988. Operan hade premiär den 15 juli 1988 på Wiens flygplats i hangar 3. I föreställningen ingick sånginslag av Linda Ronstadt och allt dirigerades av Michael Riesman. Premiären i USA ägde rum i september 1988 på The American Music Theater Festival i Philadelphia och följdes av en turné i 40 städer i USA och Kanada, inklusive New York, Boston, Chicago och Toronto, liksom i Glasgow i Skottland då staden var kulturhuvudstad.

Handling
Handlingen utspelas i New York där en enda karaktär, "M", minns möten med utomjordiska livsformer och deras budskap:
"Det är bättre att glömma, det är poänglöst att minnas. Ingen kommer att tro dig. Du kommer beskyllas för rykten. Du kommer bli utfrusen."

I scenversionen agerar "M" i en tredimensionell, holografisk dekor. Rollen utförs av en aktör som pratar monologer till musik. Trots att "M" spelades av en skådespelare vid urpremiären har den senare framförts alternerande av den kvinnliga aktrisen Jodie Long och den manliga aktören Patrick O'Connell i flertalet av de amerikanska föreställningarna.

Inspelning
Philip Glass: 1000 Airplanes on the Roof (The Philip Glass Ensemble and Linda Ronstadt; Martin Goldray, Music Direction), 1989. Virgin 86106-2

Bok
Librettot och bilder på dekor från premiären har publicerats i:
Philip Glass, David Henry Hwang and Jerome Sirlin (Introduction by John Howell), 1001 Airplanes on the Roof, Salt Lake City: Peregrine Smith Book, 1989

Referenser

Källor
1000 Airplanes on the Roof at PhilipGlass.com.
Hedy Weiss Philip Glass pilots 'Airplanes' into inner reaches of the mind, (Review of the US premiere in Philadelphia), Chicago Sun-Times, September 29, 1988. Retrieved via subscription July 5, 2008.
John Rockwell, A Mixing of Media From Philip Glass (Review of the New York premiere performance, The New York Times, December 16, 1988. Retrieved July 5, 2008.
Kevin Kelly, 'Airplanes' can't sustain its fancy flights, (Review of the Boston premiere performance), The Boston Globe, September 20, 1989. Retrieved via subscription July 5, 2008.
James Schellenberg, Review of the book and CD, 1000 Airplanes on the Roof, Challenging Destiny, March 2001. Retrieved July 5, 2008.

Operor av Philip Glass
Engelskspråkiga operor
Musikåret 1988
Teateråret 1988
3706 Sinnott

3706 Sinnott eller 1984 SE3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 28 september 1984 av den amerikanske astronomen Brian A. Skiff vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter Roger W. Sinnott.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av BA Skiff
Astronomiska upptäckter 1984
Eld och lågor

Eld och lågor är en amerikansk musikalfilm från 1939 i regi av Henry Koster. Handlingen är något av en pastisch på sagan Askungen. Filmen nominerades till Oscars i tre kategorier: bästa scenografi, bästa foto och bästa musik.

Rollista 
Deanna Durbin - Constance Harding
Robert Stack - Ted Drake
Eugene Pallette - James Clinton
Helen Parrish - Barbara Clinton
Lewis Howard - Walter Clinton
Leatrice Joy - Grace Clinton
Frank Jenks - Mike
Kathleen Howard - Miss Wiggins
Thurston Hall - Anthony Drake
Marcia Mae Jones - Marcia Parker
Samuel S. Hinds - Mr. Parker
Doris Lloyd - Mrs. Parker
Charles Coleman - George, butler
Jack Mulhall - Terry
Mary Treen - Agnes

Filmer 1939
Amerikanska musikalfilmer
Svartvita filmer
Greta Schüldt

Greta Lovisa Vilhelmina Schüldt, född Thurfjell 4 september 1994, är en svensk journalist. Hon är krönikör och reporter på Dagens Nyheters kulturredaktion och har tidigare arbetat på Nöjesguiden. Schüldt är en av programledarna för DN Kulturs podcast Kulturkommissionen.

Hon är gift med kulturjournalisten Eric Schüldt och tillsammans har de två barn.

Referenser 

Kvinnor
Levande personer
Födda 1994
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska krönikörer
Landon Bow

Landon Bow, född 24 augusti 1995, är en kanadensisk professionell ishockeymålvakt som är kontrakterad till Dallas Stars i National Hockey League (NHL) och spelar för Texas Stars i American Hockey League (AHL). Han har tidigare spelat för Idaho Steelheads i ECHL och Swift Current Broncos och Seattle Thunderbirds i Western Hockey League (WHL).

Bow blev aldrig NHL-draftad.

Referenser

Externa länkar
Landon Bow NHL Statistics – Hockey-Reference.com
Landon Bow hockey statistics and profile at hockeydb.com
Landon Bow – player profile at The Hockey News

Spelare i Dallas Stars
Spelare i Idaho Steelheads
Spelare i Texas Stars
Spelare i Seattle Thunderbirds
Spelare i Swift Current Broncos
Kanadensiska idrottare under 2000-talet
Kanadensiska ishockeymålvakter
Idrottare från Alberta
Personer från St. Albert
Levande personer
Födda 1995
Män
NHL-spelare som inte blivit valda i NHL Entry Draft
Georg Henrik Lybecker (1720–1776)

Georg Henrik Lybecker, född den 19 december 1720 på Åkerholm i Lofta socken, död där 20 oktober 1776, var en svensk friherre och militär.

Biografi
Lybecker var son till ryttmästaren vid Livregementet till häst Georg Henrik Lybecker och dennes hustru Ebba Eleonora Creutz. 1734 blev han rustmästare vid Livgardet för att utnämnas till kornett vid Livregementet till häst 1736. Han deltog i hattarnas ryska krig 1741–1743. Den 18 mars 1747 befordrades han till löjtnant för att redan i februari 1750 utnämnas till ryttmästare. Lybecker deltog i Pommerska kriget 1757–1760. Han fick avsked från Krigsmakten den 23 juni 1760.

Familj
Lybecker gifte sig den 9 augusti 1741 med friherrinnan Hedvig Christina von Knorring (1725–1801) som var dotter till överstelöjtnanten Isak von Knorring och dennes hustru Eva Christina de Besche. Paret fick 13 barn tillsammans.

Utmärkelser
 Riddare av Svärdsorden - 28 april 1757

Bilder

Källor
 adelsvapen, tab 3.

Svenska friherrar
Riddare av Svärdsorden
Födda 1720
Avlidna 1776
Personer under frihetstiden
Personer under gustavianska tiden
Svenska militärer under 1700-talet
Personer i Hattarnas ryska krig
Personer i pommerska kriget
Män
Per Bengtsson i Slangemölla

Per Bengtsson (i riksdagen kallad Bengtsson i Slangemölla), född 1 maj 1775 i Holms församling, Hallands län, död där 26 februari 1858, var en svensk bonde och riksdagsman.

Per Bengtsson var brukare av ett frälsehemman om 1/3 i Slangemölla, Holms socken, tillhörigt familjen Staël von Holstein som han övertagit efter sin far. Han var representant för Hallands södra domsaga vid riksdagarna 1817 och 1823. Per Bengtsson försökte driva frågan om rätten för brukare av gårdar i den "Tripska förpantningen", att få friköpa sin jord. Den Tripska förpantningen var 211 mantal jord som av kronan förpantats till dess fordringsägare Daniel Schegel 1652. År 1823 fastslog dock regeringen att de nuvarande ägarna skulle ha rätt att behålla sina gods utan att behöva riskera att få dem återlösta varken av kronan eller av åborna på jorden, ett beslut som godkändes av riksdagen trots Per Bengtssons protester. 1817 försökte han även lägga fram ett förslag om att de halländska säterierna borde delta i fråga om vägunderhåll samt kyrko- och brobyggen på samma sätt som övriga jordägare. Övriga riksdagsmän av bondeståndet ansåg dock att ett sådant förslag stod i strid med adelsprivilegierna och att frågan därför var meningslös att driva. Han försökte även förgäves driva frågan att havstång fritt skulle få hämtas på stranden att användas som gödsel, även av icke strandägare.

Referenser 
 Hallands historia, Rosén, Weibull, Pettersson & Restad, del II, sid. 766–767

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Födda 1775
Avlidna 1858
Män
Personer från Holms socken, Halland
Brit Salbu

Brit Salbu född 1947 är en norsk professor och forskare i radiologi och strålskydd.

Salbu har en examen i kemi från 1974 och disputerade 1985 vid  Universitetet i Oslo med en avhandling om analys av spårämnen i vattendrag och sjöar.

Hon är professor vid fakulteten för miljövetenskap och naturförvaltning vid Universitetet for miljø- og biovitenskap (NMBU) i Oslo och Ås. Hon leder ett Centre of Excellence, Center for Environmental Radio Activity (CERAD) med inriktning på radioekologi, och har varit föreståndare för isotoplaboratoriet vid NMBU sedan 1987.

Hennes forskning har varit inriktad på miljökemi och radioekologi, speciellt kartläggning och detektering av spårämnen från radioaktiva källor i miljön, överföring av sådana ämnen i ekosystemen, samt riskvärderingar och bedömningar av miljöpåverkan.  Hon har varit ledare för NATO:s miljösäkerhetspanel, är medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi och sedan 2004 fellow vid Royal Society of Chemistry, Storbritannien.

Referenser

Externa länkar 
Profil hos NMBU
Publikationslista

Kvinnor
Födda 1947
Levande personer
Sirintip Phasuk

Sirintip Phasuk född 1991, är en svensk-thailändsk vokalist, röstkonstnär och kompositör med inriktning på jazz, pop och elektronisk musik.

Phasuk är född i Thailand med flyttade till Stockholm som elvaåring. Efter att ha gått Adolf Fredriks musikklasser tog hon kandidatexamen 2015 vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm.

Phasuk var 2015 finalist i tävlingen ”Theolonious Monk International Vocal Jazz Competition”, och erbjöds då skivkontrakt av Snarky Puppys GroundUP Music och Michael League. Tillsammans med honom och trummisen Mark Guiliana skapade hon sedan Tribus (latin: Tre) – debutalbumet som speglar hennes rötter i tre kulturer: Thailand (där hon växte upp), Sverige (där hon gick på Musikhögskolan) och USA där hon studerat vid Manhattan School of Music. Skivan släpptes i februari 2018.

Referenser

Externa länkar 
Sirintip Phasuk på Discogs
Officiell webbplats

Kvinnor
Födda 1991
Levande personer
Börje Börjesson i Tranekulla

Börje Börjesson (i riksdagen kallad Börjesson i Tranekulla), född 27 december 1780 i Fjärås församling, Hallands län, död 29 augusti 1865 i Onsala församling, Hallands län, var en svensk bonde och riksdagsman.

Börje Börjesson var brukare av ett frälsehemman om 3/4 mantal som han friköpt. Han var riksdagsman för Hallands norra domsaga vid riksdagarna 1817, 1823 och 1828. Börje Börjesson var mer liberal i näringsfrihetsfrågor än andra ledamöter av bondeståndet generellt och förordade bland annat allmän näringsfrihet och oinskränkt gårdfarihandel. Han önskade även att flottningen på Kungsbackaån skulle släppas fri så att hallänningarna kunde köpa byggnadsvirke i Älvsborgs län och bättre utnyttja bränsle från allmänningsskogarna efter dess sträckning. Börje Börjesson stödde inrättandet av veterinärtjänster i Halland och genomdrev med flera andra riksdagsmän 1823 inrättandet av en provinsialläkartjänst i norra Halland. Han försvarade även böndernas rätt till husbehovsbränning.

Referenser 
 Hallands historia, Rosén, Weibull, Pettersson & Restad, del II, sid. 769–770

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Födda 1780
Avlidna 1865
Män
Personer från Fjärås socken
Gamla hamnen, Vasa

Gamla hamnen (fi. Vanha satama) är en stadsdel i Vasa. Stadsdelen hade 206 invånare år 2013. Administrativt är Gamla hamnen Vasa stads småområde 08590 och ingår i Korsnästågets storområde.

Beskrivning 
Stadsdelens norra del består av egnahemshus, här finns en mindre del rad- och parhus. I områdets mittersta del finns ett litet företagsområdet. Den södra delen är obebyggt och skogsdominerat, här finns Risös naturstig som bland annat leder ut till fågeltornet vid Rövarskäret vid innersta Södra Stadsfjärdens strand.

I en detaljplan för stadsdelen från 2018 föreslår Vasa stad tomter för ytterligare bostadshus och en utökning av stadsdelens befolkning till femhundra.

Historia 
Här vid Hästholmen, cirka 1 kilometer utanför staden, låg sedan 1600-talet Vasas uthamn efter att den tidigare hamnen vid Korsholms slott blivid otjänlig på grund av landhöjningen. Hamnen vid Hästholmen blev med tiden i sin tur allt mer opraktisk och 1789 anlade man en ny hamn vid Brändö sund 10 kilometer från staden. Den nya hamnen vid Brändö var bristfällig redan från början. Tungt lastade fartyg fick ankra på redden då hamnen var trång och grund. Därför användes hamnen vid Hästholmen parallellt ända fram till Vasa brand och flytten av staden i medlet av 1800-talet.

Referenser 

Vasa