kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Shu Kameshima

, född 21 april 1993 i Hiroshima prefektur, är en japansk fotbollsspelare.

Kameshima började sin karriär 2016 i Gainare Tottori. Han spelade 24 ligamatcher för klubben.

Källor

Japanska fotbollsspelare
Spelare i Gainare Tottori
Födda 1993
Levande personer
Män
Personer från Hiroshima prefektur
Neukirchen/Pleiße

är en kommun och ort i Landkreis Zwickau i förbundslandet Sachsen i Tyskland. Kommunen har cirka  invånare.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Zwickau
Postillon d’amour

"Postillon d'amour", op. 317, är en polka-française av Johann Strauss den yngre. Den framfördes första gången den 24 mars 1867 i Volksgarten i Wien.

Historia
Den 10 mars 1867 hade bröderna Strauss bjudit in till sin årliga "Carnival Revue", där de framförde alla sina kompositioner som de skrivit till årets karnevalsbaler. Summan av verk var imponerande: av totalt 25 verk hade Johann bidragit med fem, Josef med elva och Eduard med åtta. Utöver detta hade både Johann och Eduard kompletterat med helt nya kompositioner - Johanns bonusverk var polkorna "Leichtes Blut" (op. 319) och "Postillon d'amour" där den senare med förmodligen hade skrivits för de kommande konserterna i Paris under Världsutställningen 1867. Emellertid visade sig några verk få utgå ur programmet på grund av tidsbrist då "alla verk fick tas om". Polkan "Postillon d'amour" var med på programmet till en konsert i Volksgarten den 17 mars som gavs av Strausskorkestern, men fortfarande går det inte att klarlägga att polkan uppfördes den gången heller. Enligt dagboksförfattaren och hornisten i Straussorkestern Franz Sabay spelades polkan första gången vid en konsert i Volksgarten den 24 mars 1867. Än mer förvirrande blir det hela då Josef Strauss skriver i sin dagbok att polkan spelades första gången av Straussorkestern under Johann Strauss egen ledning vid en konsert i Volksgarten den 31 mars 1867. Men då Josef Strauss även anger samma datum för uruppförandet av polkan "Leichtes Blut" (se ovan) verkar det ha varit ett misstag. Johann Strauss förläggaren C.A. Spina gav ut det första klaverutdraget av "Postillon d'amour" den 1 maj 1867 och orkesternoterna några dagar senare den 7 maj.

"Postillon d'amour" var ett av de verk som Johann Strauss tog med sig till Paris för sina konserter under Världsutställningen. Den 31 maj 1867 presenterade han polkan för parisarna. Recensenten Eugène Tarbé beskrev den 2 juni i Le Figaro som "en av kvällens succéer" vid sidan av Strauss polka "Lob der Frauen" (op. 315) och valsen "Nachtfalter" (op. 157).

År 1899 använde Adolf Müller delar av polkan i operetten Wiener Blut, som bestod av sammansatt musik från Strauss verk.

Om polkan
Speltiden är cirka 3 minuter och 42 sekunder, plus minus några sekunder beroende på dirigentens musikaliska tolkning.

Externa länkar 
 Postillon d’amour i Naxos-utgåvan

Referenser

Noter 

Polkor av Johann Strauss den yngre
Margaretha Benjaminsson

Margaretha Benjaminsson, född 3 september 1944 i Göteborg, är en svensk före detta friidrottare (längd- och höjdhopp) som tävlade för Göteborgs Kvinnliga IK.

Källor 

Födda 1944
Kvinnor
Levande personer
Svenska längdhoppare
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Göteborg
Friidrottare i Göteborgs Kvinnliga IK
Stensö (olika betydelser)

Stensö kan avse följande platser:

Stensö – en halvö omedelbart söder om Kalmar, separerad från fastlandet av Stensökanalen
Stensö (stadsdel) – en stadsdel och fiskeläge i Kalmar, på fastlandssidan om Stensökanalen
Stensö, Norrköpings kommun – bebyggelse i Norrköpings kommun
Stensö borg – en medeltida kastalruin i Norrköpings kommun
Stensö, Nacka kommun – ett bostadsområde i Älta utanför Stockholm 
Stensö, Oskarshamns kommun – bebyggelse utanför Kristdala i Oskarshamns kommun
Stensö kapell – ett kapell i Stensö, Kristdala

Se även 
Stensö göl – en sjö i Uppvidinge kommun i Småland
Svenska mästerskapen i kortbanesimning 1992

Svenska mästerskapen i kortbanesimning 1992 avgjordes i Norrköping 1992. Det var den 40:e upplagan av kortbane-SM.

Medaljsummering

Herrar

Damer

Källor

Sportevenemang i Norrköping
Sport i Sverige 1992
1992
19 Sextantis

19 Sextantis är en orange jätte i Sextantens stjärnbild.

19 Sextantis har visuell magnitud +5,78 och är synlig för blotta ögat vid god seeing. Den befinner sig på ett avstånd av ungefär 415 ljusår.

Referenser 

Stjärnbilden Sextanten
Orangea jättar
Flamsteedobjekt
HD-objekt
HR-objekt
Kolerakyrkogården i Kallebäck

Kolerakyrkogården i Kallebäck är en kolerakyrkogård i stadsdelen Kallebäck i Göteborg. Den anlades i samband med koleraepidemin år 1866. Kyrkogården betraktas som en fast fornlämning och är därmed skyddad enligt kulturmiljölagen (KML).

Bakgrund 
Kolera var en återkommande farsot i Göteborg under 1800-talet. Under perioden 1834 till 1857 drabbades staden av sju epidemier, varav den värsta var den år 1834. Totalt dog då 1 870 personer (av en total folkmängd år 1830 på 20 557) i staden och 592 (av en befolkning på 5 598) i Karl Johans församling. Under 1850-talet hade sjukdomen epidemisk spridning under sex olika år, den svåraste åren 1850 och 1853, då 1 316 respektive 1 022 personer insjuknade, av vilka 580 och 626 avled. Vid epidemin år 1866 insjuknade totalt 1 273 personer i staden, varav 435 dog, samt 283 dödsfall i Majorna. 

I Örgryte socken inträffade sjukdoms- och dödsfall bland den fattigare arbetarklassen och de som hade det sämst, medan arbetarbostäderna tillhörande Almedahls fabriker klarade sig från sjukdomsfall. Det tillskrevs större renlighet och bättre bostäder, samt att bolaget övervakade personalens hälsotillstånd. Inom församlingen insjuknade 80 personer varav 44 avled och 31 tillfrisknade enligt sammanställning den 13 september. Församlingen anställde fler sköterskor och anskaffade ett större sjukhus, för att därigenom få bukt med sjukdomen.

Kyrkogården 
Kolerakyrkogården i Kallebäck anlades år 1866 och är belägen intill Delsjö golfbaneväg. Den mäter 35 x 18 meter och omges av en cirka en meter hög vällagd stenmur och inne på kyrkogården är en 2,1 meter hög minnessten rest. Intill kolerakyrkogården finns stenkammargraven Kung Rings grav.

Se även
 Bräcke kolerakyrkogård
 Den fjärde kolerapandemin
 Koleraepidemin i Göteborg 1866
 Koleraepidemier i Sverige
 Kolerakyrkogårdar i Sverige
 Kolerakyrkogården i Lunden
 Känsö karantänsanläggning

Bildgalleri

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

1866 i Sverige
Begravningsplatser i Göteborg
Kallebäck
Epidemier
Fornminnen i Göteborgs kommun
Göteborgs historia
Johanna Schwarz

Johanna Wilhelmina Schwarz, född 31 maj 1931 i Österrike, död 5 september 1996, var en norsk författare.

Biografi och verk 
Johanna Schwarz föddes i Österrike men flydde som barn till Sverige för att undslippa judeförföljelserna. Schwarz kom till Bergen i 1961, där hon blev anställd som universitetslektor i svenskt språk och litteratur och var lektor på Voss i sju år innan hon kom till Kongsberg 1975.

I Norge skrev hon dagsaktuella, kommenterande dikter («dagsedlar») i tidningarna Orientering och Klasskampen. På 1970-talet blev hon aktiv i ml-rörelsen (en marxist-leninistisk rörelse), och skrev bland annat inledningstalet till det maoistiska partiet AKP(m-l)s offentliga möte i Bergen då partiet grundades 1973.

Schwarz har beskrivits som en kulturell frigörare, och kunde på egen hand hålla liv i flera solidaritetsrörelser med sin bakgrund och mångskiftande engagemang. Hon var judisk flykting, nästan blind, katolik, kommunist, svensktalande i Norge och författare.

Johanna är mest känd som författare och har gett ut flera diktsamlingar. Hon har även gett ut barnböcker, en av dem var Labyrinten, som handlade om personer med dålig syn.

Några av hennes texter har blivit tonsatta, bland annat på albumet Trollflir (MAI 7806), där Asbjørn Eldens och Johanna Schwarz dikter och dagsedlar framförs av Jon Arne Corell, tillsammans med bland andra Lars Klevstrand.

Bibliografi 
 Labiryntår – lyrik (1965)
 Spårvagnslektyr – lyrik (1968)
 Människa på heltid – (1973)
 Dagsedlar – (1974)
 Dagsedlar och nidvisor – (1976)
 Fånge i vapenhus – (1977)
 Mönja : dagsedlar och andra diktar – (1980)
 Labyrinten. En bildebok för blinda och seende barn – barnebok (1980) (samman med Marit Wiklund)
 Stifinneren – noveller (1983)
 Requiem för Barthel – (1985)
 Dyndkongens dotter. En barnhistoria – barnebok (1986)
 Johannas bok – (1991)
 Silverfågeln – (1991) (samman med Mette Newth)
 Ararat – (1995)

Drama 
 Philemon och Baucis – hørespill, NRK Radioteatern (1977)
 Lucy Straat – hørespill, NRK, Radioteatern (1989)

Eftermäle 
Johanna Schwarz väg på Kongsberg har fått namn av henne. En byst av Schwarz utförd av skulptören Marit Wiklund har fått plats i Kongsberg bibliotek.

Referenser

Externa länkar 
 Marxist och kristen - Johanna Schwarz, program från NRK, 19 september 1976

Norska dramatiker
Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Norska poeter
Norska novellförfattare
Svenskspråkiga poeter
Svenskspråkiga författare
Norska författare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Avlidna 1996
Födda 1931
Kvinnor
Dovydas Nemeravičius

Dovydas Nemeravičius, född 11 december 1996, är en litauisk roddare.

Nemeravičius tävlade för Litauen vid olympiska sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro, där han slutade på 9:e plats i scullerfyra. Övriga i roddarlaget var Martynas Džiaugys, Dominykas Jančionis och Aurimas Adomavičius. Vid olympiska sommarspelen 2020 i Tokyo slutade Nemeravičius på 10:e plats tillsammans med Armandas Kelmelis, Martynas Džiaugys och Dominykas Jančionis i scullerfyra.

Källor

Noter

Litauiska roddare
Världsmästare i rodd
Europamästare i rodd
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2020
Födda 1996
Levande personer
Män
Litauiska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Kaunas
Eva Friedmann

Eva Margareta Friedmann, född 19 april 1944 i Nyköping, är en svensk före detta idrottsutövare.

Friedmann tävlade i spjutkastning, handboll och bangolf på klubb- och landslagsnivå samt i bowling, bordtennis, fotboll och bandy på klubbnivå. Hon spelade åtta landskamper i handboll 1962-73  och har i bangolf tagit bland annat ett guld i 5-manna-Dam-SM 1961 samt två silver och ett brons i EM-sammanhang. Hennes klubb var IFK Nyköping i handboll och friidrott, men IFK Norrköping i friidrott 1961-63 och i bangolf Nyköpings MGK.

Referenser 

Svenska spjutkastare
Svenska handbollsspelare
Svenska bangolfspelare
Multisportare
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Nyköping
Födda 1944
Kvinnor
Levande personer
Martynas Džiaugys

Martynas Džiaugys, född 8 november 1986, är en litauisk roddare.

Džiaugys tävlade för Litauen vid olympiska sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro, där han slutade på 9:e plats i scullerfyra. Övriga i roddarlaget var Dovydas Nemeravičius, Dominykas Jančionis och Aurimas Adomavičius. Vid olympiska sommarspelen 2020 i Tokyo slutade Džiaugys på 10:e plats tillsammans med Armandas Kelmelis, Dovydas Nemeravičius och Dominykas Jančionis i scullerfyra.

Källor

Noter

Litauiska roddare
Världsmästare i rodd
Europamästare i rodd
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2020
Födda 1986
Levande personer
Män
Litauiska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Kaunas
Dominykas Jančionis

Dominykas Jančionis, född 28 februari 1993, är en litauisk roddare.

Jančionis tävlade för Litauen vid olympiska sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro, där han slutade på 9:e plats i scullerfyra. Övriga i roddarlaget var Dovydas Nemeravičius, Martynas Džiaugys och Aurimas Adomavičius. Vid olympiska sommarspelen 2020 i Tokyo slutade Jančionis på 10:e plats tillsammans med Armandas Kelmelis, Martynas Džiaugys och Dovydas Nemeravičius i scullerfyra.

Källor

Noter

Litauiska roddare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2020
Födda 1993
Levande personer
Män
Litauiska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Vilnius
Aurimas Adomavičius

Aurimas Adomavičius, född 23 september 1993, är en litauisk roddare.

Adomavičius tävlade för Litauen vid olympiska sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro, där han slutade på 9:e plats i scullerfyra. Övriga i roddarlaget var Dovydas Nemeravičius, Martynas Džiaugys och Dominykas Jančionis. Vid olympiska sommarspelen 2020 i Tokyo slutade Adomavičius på 12:e plats tillsammans med Saulius Ritter i dubbelsculler.

Källor

Aurimas Adomavičius på Internationella roddförbundets webbplats

Noter

Litauiska roddare
Världsmästare i rodd
Europamästare i rodd
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Litauen
Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2020
Födda 1993
Levande personer
Män
Litauiska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Kaunas
Carin Carlsson

Carin Elisabeth Carlsson, född 13 april 1908 i Torshälla, var en svensk operasångerska (alt).

Carin Carlsson var dotter till hantverkaren Karl Erik Karlsson. Hon studerade 1929 vid Musikkonservatoriet och erhöll samma år Edwin Ruuds stipendium och fortsatte därefter sina studier i Berlin för L. Bachner. Hon debuterade 1932 i radio som Maria i Boris Godunov, var 1932–1933 engagerad i Essen, 1933–1934 i Zürich, 1934–1935 i Königsberg, 1935–1939 i Nürnberg och var därefter 1939-1944 knuten till Deutsches Operntheater i Berlin. 1934 uppträdde hon vid Bayreuthfestspelen. Bland hennes roller märks Ortrud i Lohengrin, Brangäne i Tristan och Isolde, Azucena i Trubaduren, Eboli i Don Carlos, Amneris i Aida, Delila i Simson och Delila samt titelrollen i Carmen. Carin Carlsson gästspelade och konserterade bland annat i Stockholm 1940 och 1942. Från 1942 var hon gift med kammarmusikern Carl-Heinz zur Linde i Kassel.

Efter andra världskriget var hon 1947–1968 anställd vid stadsteatern i Kassel och arbetade samtidigt 1951–1954 vid nationalteatern i Mannheim. Hon gästspelade även i Oslo, Amsterdam, Rio de Janeiro och Lissabon.

Källor

Noter 

Svenska operasångare under 1900-talet
Altar
Personer från Torshälla
Svenskar i Tyskland
Födda 1908
Avlidna okänt år
Kvinnor
1990 ST10

1990 ST10 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 september 1990 av den amerikanske astronomen Henry E. Holt vid Palomarobservatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av HE Holt
Astronomiska upptäckter 1990
1991 PX8

1991 PX8 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 5 augusti 1991 av den amerikanske astronomen Henry E. Holt vid Palomarobservatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av HE Holt
Astronomiska upptäckter 1991
Johannes Risberg

Johannes Risberg, född 18 december 1840 i Smedstorps socken, död 12 mars 1909 i Göteborg, var en svensk harmoniumtillverkare i Linköping, Göteborg och Stockholm.

Biografi
Risberg föddes 18 december 1840 på Tungbyholm i Smedstorps socken. Han var son till smeden Mårten Risberg och Bengt Persdotter. Den 24 oktober 1862 flyttade Risberg till Vittsjö. Där arbetade han som dräng och instrumentmakarelärling hos instrumentmakaren Per Nilsson. Han flyttade hem till sidan föräldrar 1863. 1869 arbetade han som instrumentmakaregesäll i Stockholm. Han bosatte sig 1870 på Stora Sittorp i Älvestad. 1871 flyttade familjen till Linköping. Där arbetade han som instrumentmakare. 1875 flyttade Risberg till Stockholm och arbetade där som orgelfabrikant. Risberg arbetade senare som orgelfabrikör. 1891 flyttade de till Karlstad och han började att arbeta som instrumentmakare. Familjen flyttade 1894 till Stampen 1 i Alingsås. 1895 flyttade de till Göteborg. Risberg avled 12 mars 1909 i Göteborg.

Familj
Risberg gifte sig 26 april 1874 med August Matilda Joachimsson (född 1847). De fick tillsammans barnen Johannes Valdemar Mårten (född 1878) och Karin Viktoria Elisabet (född 1882).

Källor
SVENSKA TILLVERKARE AV ORGELHARMONIER

Noter

Män
Födda 1840
avlidna 1909
Svenska harmoniumtillverkare
Personer i Sverige under 1800-talet
Personer från Smedstorps socken
Yekatit 12

Yekatit 12 (amhariska: የካቲት ፲፪) (den 12:e Yekatit) är ett datum i den etiopiska kalendern och namnet på en serie massakrer och förbrytelser som det fascistiska Italien begick mot Etiopien under tiden landet var en ockuperad koloni under italofascistisk regim. Händelserna har också kallats massakern i Addis Abeba och Graziani-massakern bland italienare.

Massakrer mot Etiopiens civila folk inleddes 19 februari 1937 (i den etiopiska kalendern den 12:e Yekatit) efter att fascistiska Italiens marskalk Rodolfo Graziani utsatts för ett misslyckat attentat. Som hämnd och kollektivt straff begick Italien de värsta massakrerna i Etiopiens historia.

Bakgrund
Efter det Andra italiensk-abessinska kriget, då Mussolini segrade mot Etiopiens underlägsna motstånd, så ockuperades landet och styrdes under italiensk-fascistisk regim. Marskalk Rodolfo Graziani skulle på fredagen den 19 februari 1937 hålla ett tal i Addis Ababa då etiopiska motståndsmän i folkmassorna kastade granater mot talaren, Graziani överlevde dock attentatet.

Brotten
Historiker och vittnesmål beskriver hur italienska ockupationsstyrkor och fascister, bland annat carabinieri, direkt efter dådet svarade med att skjuta in i massorna med försvarslösa fattiga som samlats inför utdelning av mat.

Italienska styrkorna fortsatte massakrera civila etiopier under hela tre dygn. Från fredagen till söndagen den helgen sade fascistregimen att ingen skulle straffas för vad som görs mot etiopierna. Hus brändes, gamla, kvinnor, unga, fattiga, arbetare, medlemmar ur aristokratin och även till och med etiopier som kollaborerade med Italien mördades medelst dolkar och gevär medan soldaterna hyllade Mussolini genom att ropa fascistiska slogan. 

Siffran mördade brukar bland historiker och forskare hamna på mellan 20 000 till 30 000 offer, medan vissa italienska källor revisionistiskt har försökt hävda att ett hundratal mördades, denna siffra har motbevisats. 

I Addis Ababa står idag Yekatit 12-monumentet för att minnas och hedra de döda.

Källor

Etiopien under 1930-talet
Relationer mellan Etiopien och Italien
Kolonialkrig
Brott mot mänskligheten
Krigsförbrytelser
Kerstin Andersson (centerpartist)

Kerstin Gudrun Andersson, ogift Wigrup, född Olsson 1 juli 1924 i Torrlösa församling, Malmöhus län, död 24 maj 2009 i Hjärtums församling, Västra Götalands län, var en svensk lärare och politiker för Centerpartiet. Hon var som Kerstin Andersson i Hjärtum ledamot av Sveriges Riksdag från Norra Älvsborg för Centerpartiet 1974–1985.

Hon föddes i nuvarande Svalövs kommun i Skåne. Hon gifte sig 1951 med lantbrukaren Gösta Andersson (1913–1999) på Torps gård i Hjärtum i Bohuslän. Sonen Iwar Arnstad var ledare i CUF 1987–1990. Kerstin Andersson undervisade på mellanstadiet vid Ströms skola i Lilla Edets kommun.

Referenser 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Centerpartiet
Svenska centerpartister
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Torrlösa socken
Födda 1924
Avlidna 2009
Kvinnor
Ivica Zubac (basketspelare)

Ivica Zubac, född 18 mars 1997 i Mostar, Bosnien och Hercegovina, är en kroatisk professionell basketspelare (center). 

Zubac spelade 2016 till 2019 för Los Angeles Lakers. Sedan 2019 spelar han för Los Angeles Clippers i NBA.

Externa länkar 

 

Kroatiska basketspelare
Personer från Mostar
Män
Födda 1997
Levande personer
Spelare i Los Angeles Lakers
Spelare i Los Angeles Clippers
Kroatiska idrottare under 2000-talet
Reinsdorf, Sachsen

Reinsdorf är en kommun och ort i Landkreis Zwickau i förbundslandet Sachsen i Tyskland. Kommunen har cirka  invånare.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Zwickau
6859 Datemasamune

6859 Datemasamune eller 1991 CZ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 13 februari 1991 av den japanska astronomen Masahiro Koishikawa vid Ayashi-observatoriet i Japan. Den är uppkallad efter japanen Date Masamune.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Hungaria.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Hungaria-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Masahiro Koishikawa
Astronomiska upptäckter 1991
6860 Sims

6860 Sims eller 1991 CS1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 februari 1991 av de japanska astronomerna Satoru Otomo och Osamu Muramatsu i Kiyosato. Den är uppkallad efter Alan Sims.

Asteroiden har en diameter på ungefär 11 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Themis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Satoru Otomo
Astronomiska upptäckter av O Muramatsu
Astronomiska upptäckter 1991
St. Egidien

är en kommun och ort i Landkreis Zwickau i förbundslandet Sachsen i Tyskland. Kommunen har cirka  invånare.

Kommunen ingår i förvaltningsområdet Rund um den Auersberg tillsammans med kommunerna Bernsdorf och Lichtenstein.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Zwickau
1991 FA3

1991 FA3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 20 mars 1991 av den belgiske astronomen Henri Debehogne vid La Silla-observatoriet.

Den har en diameter på ungefär 18 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av H Debehogne
Astronomiska upptäckter 1991
6862 Virgiliomarcon

6862 Virgiliomarcon eller 1991 GL är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 april 1991 av San Vittore-observatoriet i Bologna. Den är uppkallad efter italienaren Virgilio Marcon.

Asteroiden har en diameter på ungefär 23 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av San Vittore-observatoriet
Astronomiska upptäckter 1991
Greta Frostin

Anna Greta Sylvia Frostin, född Schröder den 24 april 1906 i Konga församling, Malmöhus län, död 
den 24 oktober 1992 i Lund, var en svensk författare. Hon var gift med Ernst Frostin och mor till Per Frostin. 

Greta Schröder, som var prästdotter, avlade studentexamen 1926 och bedrev studier vid Lunds universitet 1926–1928. Hon avlade fackskollärarinneexamen 1929. Efter att hon själv blivit prästfru var Greta Frostin medarbetare bland annat i Vår kyrka. Hon var även resetalare för Lunds stifts kvinnoråd.

Bibliografi 
 Kyrka och jord. Bildsvit från en slättbygd (noveller , 1953)
 Sköra gudar (roman, 1955)
 Tagg av törne (roman, 1957) 
 Och denna hunger... (roman, 1960) 
 Komminister Lydia (roman, 1962) 
 I världen ett hem (memoarer, del 1 1964, del 2 1966) 
 Möte vid drakblodsträdet (roman, 1970)

Källor 

  
  
 
  

Svenska romanförfattare
Svenskspråkiga romanförfattare
Svenska novellförfattare
Svenskspråkiga novellförfattare
Svenska memoarskrivare
Svenska författare under 1900-talet
Personer från Konga socken
Födda 1906
Avlidna 1992
Kvinnor
Memoarskrivare under 1900-talet
Frostin

Frostin är ett efternamn som burits av bland andra:

 Anders Frostin (född 1975), svensk violinist
 Charles Frostin (1929–2014), fransk historiker
 Ernst Frostin (1907–1986), svensk präst
 Greta Frostin (1906–1992), svensk författare
 Per Frostin (1943–1992), svensk teolog