kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
August Schreiber

August Robert Schreiber, född 15 september 1893 i Wien, död 20 maj 1963 i Göteborg, var en österrikisk-svensk målare och tecknare.

Han var son till medicine doktor Karl Schreiber och Anna Kreuziger och från 1939 gift med Märtha Ingrid Margareta Adamsson. Efter studier vid Akademie der bildenden Künste Wien 1920 och Akademie der Bildenden Künste München 1922 var Schreiber verksam som lärare vid Hoffmans målarskola i München 1922–1933. Han var sedan 1923 en flitig resenär till Italien där han studerade vid universitetet i Florens. Han företog ett antal kombinerade studie- och målarresor till bland annat Frankrike, Spanien, Schweiz och Jugoslavien. Han bosatte sig i Göteborg 1939. I Sverige ställde han ut separat i Östersund 1942, Gummesons konsthall 1943 och ett flertal gånger i Göteborg sedan 1940 han medverkade i Göteborgs konstförenings Decemberutställningar på Göteborgs konsthall. Hans konst7 består av blomsterstilleben, tachistiska abstraktioner och landskapsmålningar från Bohuslän och Italien.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 82, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Svenska målare under 1900-talet
Österrikiska konstnärer under 1900-talet
Män
Födda 1893
Avlidna 1963
Personer från Wien
Svenska tecknare under 1900-talet
Curt-Carl Gunnar Schreiber

Curt-Carl Gunnar Schreiber, född 17 april 1902 i Stockholm, död 6 januari 1976 i Göteborg, var en svensk redaktör, författare, målare och tecknare.

Han var son till kamreren CGA Schreiber och Alma Charlotta Söderberg och 1941–1946 gift med Märtha Isabella Carlsson. Schreiber valde den militära banan och var officer i svenska armén fram till 1927 då han enrollerade sig i Franska främlingslegionen. Under sin tid vid legionen tjänstgjorde han i bland annat Nordafrika och Vietnam. Han återvände till Sverige 1938 och deltog följande år som frivillig i finska vinterkriget och i samband med freden övergick han till journalistiken. I sina ungdomsår studerade han måleri via korrespondens kurser och han fortsatte med självstudier vid lediga stunder under sin militära tid. Bland hans offentliga arbeten märks en altartavla i glasmålning för Grums kyrka och en stor utsikt över Göteborg i gouache för Göteborgs historiska museum samt ett porträtt av generalmajor Jonas Gyllenspetz. Hans konst består av porträtt, religiösa motiv, minnesbilder från sin tid i främlingslegionen. Som tecknare medverkade han i dagspressen i Göteborg, Karlstad och Borås. Schreiber är representerad vid Gustav VI Adolfs samling,

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 82, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Svenska militärer under 1900-talet
Män
Födda 1902
Avlidna 1976
Konstnärer från Stockholm
Svenska tecknare under 1900-talet
Eva Ljungdahl

Denna artikel handlar om bildkonstnären Eva Ljungdahl. För arkeologen och författaren  Ewa Ljungdahl, se Ewa Ljungdahl

Eva Gunilla Ljungdahl, under en tid Ljungdahl Carlsson, född 24 april 1946 i Sundsvalls församling i Västernorrlands län, är en svensk målare och grafiker.

Eva Ljungdahl är dotter till agronomen, kapten Claes Ljungdahl (1909–1998) och skolkökslärarinnan Karin, ogift Hedenmark, sondotter till Claes Ljungdahl, brorsdotter till Erland Ljungdahl samt kusin till Birgitta, Casten och Anne Sofie von Otter. Hon är släkt med konstnären Olof Hermelin och Eric Hermelin som översatte persisk lyrik. Efter gymnasiet lämnade hon hemstaden Sundsvall för akademiska studier. Hon blev filosofie magister i ryska, franska och engelska varefter hon arbetade som reseledare och sedan flygvärdinna. Hon har också verkat som lärare.

Hon gick Idun Lovéns målarskola 1981–1982 och Birkagården 1982–1984, där hon studerade måleri, skulptur och grafik. Hon fick också mycket inspiration hos landskapsmålaren Leopold Fare. Sedan 1984 försörjer hon sig som konstnär och utför verk i olja, akvarell och akryl men arbetar också med grafik. Motiven är ofta hämtade från naturen. Hon verkade tidigare i Täby och Tyresö men har nu sedan omkring 2013 sin ateljé i Glombo utanför Delsbo Hälsingland.

Hon är representerad vid Stockholms läns landsting, Gävleborgs läns landsting, Jämtlands landsting, Kristianstads landsting, Västmanlands landsting, Hallands landsting, Dalarnas landsting, Värmlands landsting, Örebro läns landsting samt i kommunerna Täby kommun, Huddinge kommun, Uddevalla kommun, Mariestads kommun, Oxelösunds kommun, Botkyrka kommun, Markaryds kommun, Köpings kommun och Tyresö kommun.

Eva Ljungdahl var 1969–1988 gift med Janne ”Loffe” Carlsson (1937–2017). De fick dottern Sara (född 1970), som har två barn med Peter Settman, och sonen Sebastian (född 1972) som har en dotter. Numera är hon sambo med filmaren Erik Strömdahl (född 1945). De är bosatta i Glombo utanför Delsbo i Hälsingland.

Källor

Externa länkar
Eva Ljungdahl på Konstnärslexikonett Amanda

Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Sundsvall
Födda 1946
Levande personer
Kvinnor
Svenska grafiker under 1900-talet
Åke Schmägers

Åke Georg Schmägers, född 19 mars 1905 i Göteborg, död 22 februari 1970 i Stockholm, var en svensk målare och tecknare.

Han var son till uppfinnaren Johan Alfred Gustavsson-Schmägers och Anna Gustafsson. Schmägers studerade konst vid Blombergs målarskola i Stockholm 1926, Académie Falguière i Paris 1926–1927 och i München 1927 samt under studieresor till Belgien, England, Italien och Kanarieöarna. Hans tidiga konst består av ett satiriskt måleri med en gadd riktat mot dåtidens dumdryga potentater och den anstormande bruna diktaturens kult av rasfanatism och krigsheroism. Han var anställd som tecknare vid Svenska Dagbladet 1923–1930 och han gav ut den satiriska månadstidskriften Satirikus 1935–1936 som han själv illustrerade och klichérade. Under andra världskriget upphörde han med sin satiriska tecknade konst på grund av ett bristande gensvar och övergick till måleriet. 

Bland hans offentliga arbeten märks en Kavalkad över Oskarshamns historia i svetsad järnplåt som monterades på Oskarshamns lasarett. Separat ställde han ut i Stockholm, Uppsala, Oslo, Alingsås, Sundsvall och Torsås. Tillsammans med Eric H. Olson ställde han ut i Östersund och tillsammans med Axel Waleij i Örebro. Han medverkade i samlingsutställningarna Kamraterna på Galleri S:t Clara i Stockholm, Konstsalong Rålambshof, Réalités Nouvelles i Paris, Onsdagsgruppens utställningar på Gallerie Brinken, Kalmarsundsutställningen 1955 och under 1950- och 1960-talen i flera utställningar på Ölands Skogsby. Hans konst består av figur och genremotiv i en dov tung färgskala, nonfigurativa målningar och landskapsbilder från Öland. Han skrev och illustrerade boken Sagan om skogsprinsessan med guldäpplet 1955. Schmägers är representerad vid Örebro läns museum, Kalmar konstmuseum, Institut Tessin i Paris och Nationalmuseum i Stockholm.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 75-76, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1905
Avlidna 1970
Konstnärer från Göteborg
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska tecknare under 1900-talet
Christian von Schneidau

Bror Herman Christian Waldemar von Schneidau, född 23 mars 1893 på Nygård i Ölvingstorp i Ljungby, Kalmar län, död 6 januari 1976 i Orange, Kalifornien, var en svensk-amerikansk målare, tecknare, grafiker och skulptör. 

Han var son till godsägaren Johan Waldemar Polycarpus Hellstadius och Sophie Caroline Hansen och från 1938 gift med Signe Larsson. Efter skolgång i Örebro och Skara kom Schneidau med familjen till Amerika 1906 där han studerade konst vid Art Institute of Chicago 1911–1918 och för Charles W. Hawthorne och Richard E. Miller i Provincetown, Massachusetts. von Schneidau var en mångsidig och produktiv konstnär och utförde ett flertal porträtt som belönades med priser och hedersomnämnanden vid olika utställningar. Bland hans offentliga arbeten märks fresken Along the Stream of Life på California Lutheran Hospital i Los Angeles och fresker på Swedish Historical Museum i Philadelphia och Swedish Club Gallery i Chicago samt fresker i kyrkor, skolor och teatrar. På uppdrag av en grupp svensk-amerikaner målade han 1926 Santa Monica Bay som överlämnades som gåva till dåvarande kronprins Gustaf Adolf vid dennes besök i Los Angeles. Bland de personer han porträtterat märks Mary Pickford, Douglas Fairbanks, Betty Grable och Gustaf VI Adolf. Han medverkade i den svensk-amerikanska konstutställningen i Chicago 1917 och han var representerad vid den svensk-amerikanska vandringsutställningen i Sverige 1920 samt den svensk-amerikanska konstutställningen i Göteborg 1923. På Schneidaus initiativ grundades 1938 föreningen The Scandinavian-American Art Society of the West. Hans konst består av figur- och historiemåleri, porträtt och landskap samt ett flertal offentliga fresker. Vid sidan av sitt eget skapande var han verksam som konstnärlig rådgivare inom filmkonsten i Hollywood för 20th Century Fox Films och som konstpedagog i sin egen målarskola som han startade 1918 dessutom arbetade han som gästlärare vid Business Mens Art Institute of Los Angeles. von Schneidau är representerad förutom olika amerikanska samlingar vid Smålands museum.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 76, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Svenska skulptörer under 1900-talet
Amerikanska konstnärer
Män
Födda 1893
Avlidna 1976
Personer från Ljungby socken, Södra Möre
Svenskamerikaner
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Gine von Schober

Ludwiga (Gine) von Schober, född omkring 1790 på Torup, Bara socken, Malmöhus län, död 1812 troligen i Wien, var en österrikisk målare.

Hon var dotter till inspektoren på Torup hovrådet Tore Franz Schober och Catharina Derffel (Derphel) och från 1810 gift med sångaren Giuseppe Soboni samt bror till Axel Arvid Franz von Schober och konstnären Franz von Schober. von Schober kom i unga år efter sin faders död 1802 till Wien med sin mor. Hon var till en början en talangfull amatörkonstnär och har bland annat utfört en målning av maken i hans roll i operan Die Vestalin. Hon avled genom en olyckshändelse när hennes make skulle avfyra ett till endast hälften avfyrat fyrverkeriskott.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 77, Allhems Förlag, Malmö. 

Österrikiska konstnärer under 1800-talet
Kvinnor
Födda 1790
Avlidna 1812
Personer från Bara socken, Skåne
Axel von Schober

Axel Arvid Franz von Schober, född 11 november 1788 på Torups slott, Bara socken, Malmöhus län, död 5 september 1817 i Dillingen, Tyskland, var en österrikisk löjtnant och målare.

Han var son till inspektoren på Torup och österrikiska hovrådet Thore Franz von Schober och Catharina Derffell (Derphel) samt bror till legationsrådet Frans Adolf von Schober och Ludwiga von Schober gift Siboni. Schober ägnade sig åt den militära banan och blev österrikisk överlöjtnant vid Husarregementet Köning Friedrich Wilhelm. Under Wienkongressen 1814–1815 var han adjutant åt kungen av Preussen och deltog senare i de allierades exekutionsarmé i Frankrike. Han tvingades lämna armén och på återresan till Wien avled han i Dillingen efter en längre tids lidande. Vid sidan av sin militära tjänst var han verksam som målare och fick en viss uppskattning för sina blomsterstilleben.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 76, Allhems Förlag, Malmö. 

Österrikiska konstnärer under 1800-talet
Österrikiska militärer under 1800-talet
Män
Födda 1788
Avlidna 1817
Personer från Bara socken, Skåne
Michael Wilhelm Schnée

Michael Wilhelm Schnée, död 10 februari 1824 i Stockholm, var en svensk hovmålare och dekorationsmålare.

Han var son till Christian Schnée och dennes hustru. Schnée utförde 1810–1811 tre stycken platådekorationer i små skulpturuppsatser som vid högtidliga tillfällen placerades på den kungliga taffeln. Vid sin död testamenterade han hela sin förmögenhet till Konstakademien med tanke på att akademien skulle kunna inrätta en ritskola på Söder i Stockholm men testamentet överklagades och blev ogiltigförklarat.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 76, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1800-talet
Män
Födda okänt år
Avlidna 1824
Svenska dekorationsmålare
Georg Schiffner

Georg Schiffner (Jürgen, Jöran) (Schiver, Skivener), död 1654 i Stockholm, var en svensk klensmed.

Schiffner var från början av 1630-talet gift med Michael Keders änka Anna Bisselstein och fick burskap som smed i Stockholm 1638. Schiffner var anlitad i tjänst hos riksamiralen Carl Carlsson Gyllenhielm 1634–1635 och utförde på denne uppdrag på gallret till dennes gravkor i Strängnäs domkyrka. På grund av olika omständigheter blev inte gallret färdigställt av Schiffner utan kom senare att färdigställas av Jöran Möller. Bland hans andra arbeten märks ett flertal galler till Karlbergs slott och lås samt gångjärn till Stockholms slott.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 64, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska smeder
Män
Födda okänt år
Avlidna 1654
Barthold Otto Schmoll

Barthold Otto Schmoll, född 1657 i Kurland, död 25 september 1719 i Göteborg, var en svensk överste, kommendant och tecknare.

Han var gift med Anna Dellenhagen. Schmoll kom i svensk tjänst 1676 och efter en tids tjänstgöring hos hertig Fredrik Casimir av Kurland bland annat som viceguvernör på ön Tabago i Västindien överflyttade han 1691 till Sverige med uppdraget att undervisa i fortifikationskonsten. Han blev samma år ingenjörskapten vid infanteriet och fick överstes titel 1711 innan han kommenderades till kommendant i Göteborg. Han utgav läroböckerna Kort anledning till geometrien, hwar effter officerarne wid Hans Kongl May:tz infanterie här i Swerige till mathesin och fortification anwijser Bartholh Otto Schmoll 1692 och Architecturæ militaris, eller fortifications konstens korta manuductions 1693. Av hans produktion som tecknare är få arbeten bevarade men i Kungliga bibliotekets samling ingår en landskapsteckning från Kristinehamn och en utsikt över Karlstad tecknad 1692.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 75, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Svenska konstnärer under 1600-talet
Svenska militärer under 1600-talet
Män
Födda 1657
Avlidna 1719
Personer från Kurland
Frans Liborius Schmitz

Frans Liborius Schmitz, född omkring 1762, troligen i Bonn, död 10 mars 1827 på Allingskovgaard i Danmark, var en tysk silhuettklippare.

Han var gift med Anna Dorothea Schousboe. Schmitz var ursprungligen utbildad boktryckare men övergick till att klippa silhuetter. Han reste från ort till ort och visade upp sin konst och letade samtidigt nya uppdrag. Efter att han turnerat runt i Tyskland och Frankrike slog han sig ner i Skandinavien 1803. Han valde att ha Köpenhamn som centrum för sitt kringflackande liv och han besökte Sverige flera gånger i början av 1800-talet. Han var en virtuos som enligt sina annonser kunde klippa ett porträtt på en eller två minuter med vänster hand. Många av hans silhuetter har blivit bevarade och man känner till över 200 klipp från hans hand i Norge. I Sverige finns klippet av sadelmakaren Lars Erik Schöldström och hans familj på Kungliga biblioteket i Stockholm. 

Schmitz silhuetter räknas till den tidens bästa klipp och har visats på en utställning vid Norsk Folkemuseum i Oslo 1922, silhuettutställningen på Liljevalchs konsthall 1930 och på Berlingske Tidendes silhuettutställning i Köpenhamn 1931. Förutom Kungliga biblioteket är Schmitz representerad vid Nationalmuseum, Norsk Folkemuseum i Oslo, Odense Raadhus, Fyns stiftsmuseum i Odense och Sinebrychoffska konstsamlingen i Helsingfors.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 75, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Tyska konstnärer under 1700-talet
Tyska konstnärer under 1800-talet
Tyska silhuettklippare
Personer från Bonn
Män
Födda 1762
Avlidna 1827
Representerade vid Nationalmuseum
Laura Maria Schmiedte

Laura Maria Schmiedte, född 22 oktober 1833 i Stockholm, död 8 februari 1900 i Kristdala, Kalmar län, var en svensk målare och teckningslärare.

Hon var dotter till bryggaren Clas Axel Schmiedte och Christina Maria Lindskog. Efter studier vid Konstakademien i Stockholm arbetade Schmiedte från 1870 som teckningslärare vid Gävle högre allmänna läroverk. Vid sidan av sitt arbete var hon verksam som konstnär.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 74, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska målare under 1800-talet
Kvinnor
Födda 1833
Avlidna 1900
Konstnärer från Stockholm
Svenska lärare under 1800-talet
Lärare från Stockholm
Simon Johansson (geolog)

Erik Simon Tage Johansson, född 27 januari 1881 i Ålems socken, död 27 april 1944 i Danderyds socken, var en svensk geolog.

Erik Johansson var son till lantbrukaren Johan Erik Jonsson. Efter mogenhetsexamen vid Kalmar högre allmänna läroverk blev han student vid Uppsala universitet och avlade 1906 en filosofie kandidatexamen där 1906. Simon Johansson var praktikant på Ödebo gård i Dörby socken och Hedersrum i Ålems socken 1906-1907 och blev därefter frielev vid Ultuna lantbruksinstitut 1907. Han avlade 1909 agronomexamen, var 1909-1910 stipendiat vid Ultuna och blev 1911 filosofie licentiat vid Uppsala universitet. 1911 var Simon Johansson vikarierande lektor i kemi och geologi vid Ultuna och arbetade 1912-1914 som assistent åt kemisten Albert Atterberg vid Kalmar kemiska station. År 1915 blev han filosofie doktor efter att ha disputerat med en avhandling om jordars hållfasthet vid olika vattenhalter. Simon Johansson blev 1917 statsgeolog. År 1927 invaldes han som ledamot av lantbruksakademien.

Källor 

Svenska geologer under 1900-talet
Personer från Ålems socken
Födda 1881
Avlidna 1944
Män
Megaraptora

Megaraptora var en grupp stora köttätande theropod-dinosaurier.

Evolution och ursprung 
Ursprungen av megaraptorans har nyligen bestämts. Studier av paleontologer Phil Bell, Steve Salisbury av ett nyfunnet skelett, som ännu inte namngavs megaraptorid (refererad av det offentliga mediet som "Lightning Claw" och eventuellt synonymt med Rapator) från opalfälten sydväst om Lightning Ridge, Australien, som dateras för 110 miljoner år sedan, avslöjar att megaraptorans troligen utvecklats i Australien, spred sig sedan till resten av Gondwana i en episod av evolutionär ökning av mångfalden. Exemplaret ger också möjlighet till genetisk testning avseende placering av megaraptoraner som antingen tyrannosauroider eller karkarodontosaurider.

Klassificering 
Megaraptora har historiskt varit en grupp med mycket kontroversiella relationer.

Tidiga genetiska studier av gruppens relationer genomförda av Benson, Carrano och Brusatte 2010 och Carrano, Benson och Sampson år 2012 återställde gruppen som en gren av allosauroiderna (speciellt inom familjen Neovenatoridae), en del av en stor grupp theropod-dinosaurier som också inkluderar metriacanthosaurider, carcharodontosaurider, och allosaurider.

Källor

Carnosaurier
Erik Schmidt-Schaller

Otto Erich Schmidt-Schaller, född 10 januari 1889 i Berlin-Schöneberg, död 24 februari 1980 i Täby, var en tysk-svensk målare och grafiker. 

Han var son till ministerialrat Johan Hugo Rudolf Schmidt och Fanny Constanze Schaller och gift med Davida Charlotta Henricson. Schmidt-Schaller studerade konst för Kruse och historiemålaren Ferdinand Koska samtidigt som han arbetade vid en litografisk anstalt. Han fortsatte sina konststudier för Otto Franz Ludwig Rasch, Fritz Mackensen och Theodor Hagen vid konstakademien i Weimar 1911–1913 och 1919–1921. Han var under en kortare tid elev till Walter Gropius vid Bauhaus i Weimar. I mitten av 1920-talet företog han ett flertal studieresor till Österrike, Italien, Frankrike och Nordafrika. Han slog sig ner i Sverige 1929. Han medverkade i flera grupputställningar med olika Täbykonstnärer i Stockholmstrakten. Hans konst består av landskapsmotiv från Sverige och Nordafrika utförda i akvarell eller i form av etsningar.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 74, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Tyska konstnärer under 1900-talet
Personer från Schöneberg
Män
Födda 1889
Avlidna 1980
Inger Schmidt-Madsen

Inger Margaretha Schmidt-Madsen, född 31 mars 1927 i Limhamns församling i Malmö, död 23 juni 2012 i Danmark, var en svensk skulptör och tecknare.

Hon var dotter till Gustav Antoni Nordquist och Lilian Hanna Marta Zaff och från 1952 gift med Ib Schmidt-Madsen. Hon studerade skulptur för Harald Isenstein i Malmö 1944–1945 och vid Konstfackskolan i Stockholm 1946–1948, Det Kongelige Danske Kunstakademi i Köpenhamn 1948–1951 och 1957–1959 samt vid Académie de la Grande Chaumière i Paris 1952–1952 och med självstudier under resor till Italien, Nordafrika, Schweiz och Norge. Hon medverkade i samlingsutställningar arrangerade av Skånes konstförening samt Kunstnernes Efterårsudstilling i Köpenhamn. Hennes konst består av figurskulpturer och porträtt i gips eller terrakotta.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 74, Allhems förlag, Malmö.

Noter

Svenska skulptörer under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1927
Avlidna 2012
Konstnärer från Malmö
Svenska tecknare under 1900-talet
Siats

Siats var ett släkte stora dinosaurier i familjen Neovenatoridae som levde under kritaperioden för omkring 100 miljoner år sedan. De ingår i underordningen theropoder. Typarten och den hittills enda kända arten är Siats meekerorum.

Släktet är känt från "Late Cretaceous Cedar Mountain Formation of Utah", USA. Siats meekerorum kan vara den första Neovenatoridae som upptäckts i Nordamerika och den geologiskt yngsta allosauroid som hittills upptäckts på kontinenten.

Siats var stora carnosaurier, rovdinosaurier. Det råder dock viss oenighet kring huruvida de kan räknas till gruppen megaraptora, där flera stora rovdinosaurier ingår, då det finns fynd som pekar på att de hör till olika utvecklingsgrenar.

Källor

Noter

Carnosaurier
Erik Schoerner

Erik Yngve Otto Schoerner, född 12 augusti 1913 i Stockholm, död 14 augusti 2007 i Umeå, var en svensk vattenrättsingenjör, tecknare, grafiker och målare.

Han var son till marinöverdirektören Yngve Schoerner och Hildur Åhman och från 1946 gift med konstnären Astrid Charlotta Emelia Tobiasson-Schoerner. Efter avlagd civilingenjörsexamen i Stockholm arbetade Schoerner under flera år som vattenrättsingenjör vid Nedre Norrbygdens vattendomstol i Umeå. Som konstnär var han autodidakt och bedrev självstudier under resor till Spanien och Frankrike. Han medverkade bland annat i utställningarna God konst i alla hem i Stockholm 1951 och 1953, Sveriges allmänna konstförenings vårsalonger på Liljevalchs konsthall och i utställningen Svart och vitt på Konstakademien i Stockholm.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 77, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska grafiker under 1900-talet
Män
Födda 1913
Avlidna 2007
Konstnärer från Stockholm
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Lillemor Scholander

Carin Magdalena (Lillemor) Scholander, född 27 januari 1901 i Stockholm, död 11 april 2002 i Lidingö, var en svensk målare.

Hon var dotter till ingenjören och konsertsångaren Torkel Fredrik Scholander och Agnethe Fay-Hansen och från 1924 gift med skolöverläkaren Urban Gustav Erlandsson Hjärne samt sondotter till Fredrik Wilhelm Scholander. Scholander ägnade sig redan från unga år med akvarellmåleri med stilleben som huvudmotiv. På 1960-talet vidareutbildade hon sig i måleri vid Gerlesborgsskolan i Stockholm.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 79, Allhems Förlag, Malmö. 

Akvarellmålare
Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Stockholm
Lillemor
Svenska hundraåringar
Födda 1901
Avlidna 2002
Kvinnor