kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rosenberg (adelsätt)

Rosenberg en svensk adelsätt härstammar från Simon Simonsson Snare svensk militär, godsägare och ämbetsman, från Östergötland, adlad 1645 med nr. 322 på Riddarhuset. Ätten utslocknade 1709 med sonsonen, löjtnant Simon Jacob Rosenberg, som dödades vid slaget vid Poltava.

Källor
 

Svenska adelsätter
Utslocknade adelsätter
Ellenberg, Baden-Württemberg

Ellenberg är en kommun och ort i Ostalbkreis i regionen Ostwürttemberg i Regierungsbezirk Stuttgart i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Ellwangen (Jagst) tillsammans med staden Ellwangen (Jagst) och kommunerna Adelmannsfelden, Jagstzell, Neuler, Rainau, Rosenberg och Wört.

Referenser 

Kommuner och städer i Ostalbkreis
Rainau

är en kommun i Ostalbkreis i regionen Ostwürttemberg i Regierungsbezirk Stuttgart i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland. 
Kommunen bildades 1 januari 1975 genom en sammanslagning av kommunerna Schwabsberg och Dalkingen.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Ellwangen (Jagst) tillsammans med staden Ellwangen (Jagst) och kommunerna Adelmannsfelden, Ellenberg, Jagstzell, Neuler, Rosenberg och Wört.

Referenser 

Kommuner och städer i Ostalbkreis
Elof Jedeur

Elof Jedeur, född 1 april 1783 i Västerås, död där 25 april 1841, var en svensk lärare och författare.

Eolf Jedeur var son till domprosten i Västerås Jonas Jedeur. Han blev student vid Uppsala universitet 1803 och promoverades till filosofie magister 1809. Efter att arbetat som vikarierande kollega vid Västerås skola och 1813 ha blivit prästvigd utnämndes han 1816 till gymnasieadjunkt och blev 1823 vice lektor. Jedeur var en uppskattad tillfällighetsdiktare, en del av hans dikter trycktes i Stockholms-Posten och Westerås Tidningar och utgavs i samlingen Vitterhetsförsök (1825). Han utgav även en samling översatta dikter, Odéum (1832).

Källor 
 

Svenska lärare under 1800-talet
Födda 1783
Avlidna 1841
Män
Svenska författare under 1800-talet
Författare från Västerås
Lärare från Västerås
Rosenberg, Ostalbkreis

Rosenberg är en kommun och ort i Ostalbkreis i regionen Ostwürttemberg i Regierungsbezirk Stuttgart i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Ellwangen (Jagst) tillsammans med staden Ellwangen (Jagst) och kommunerna Adelmannsfelden, Ellenberg, Jagstzell, Neuler, Rainau och Wört.

Referenser 

Kommuner och städer i Ostalbkreis
8594 Albifrons

8594 Albifrons eller 2245 T-1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 mars 1971 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Småtärna.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1971
8592 Rubetra

8592 Rubetra eller 1188 T-1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 mars 1971 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Buskskvätta.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1971
Westhausen, Baden-Württember

Westhausen är en kommun och ort i Ostalbkreis i regionen Ostwürttemberg i Regierungsbezirk Stuttgart i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Kapfenburg tillsammans med staden Lauchheim.

Referenser 

Kommuner och städer i Ostalbkreis
8593 Angustirostris

8593 Angustirostris eller 2186 T-1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 mars 1971 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Marmorand.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1971
8595 Dougallii

8595 Dougallii eller 3233 T-1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 26 mars 1971 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Rosentärna.

Asteroiden har en diameter på ungefär 10 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1971
Frieslandcampina

Frieslandcampina, av företaget skrivet Royal FrieslandCampina N.V., är ett nederländskt multinationellt mejerikooperativ med säte i Amersfoort, Nederländerna. Det är världens största mejerikooperativ och ett av världens fem största mejeriföretagen. Frieslandcampina är verksamma i 36 länder och sysselsätter över 20.000 personer. Företaget bildades den 30 december 2008 genom en fusion av de två mejeriföretagen Friesland Foods och Campina. Dess huvudsakliga varumärken är Friesche Vlag, Chocomel, Fristi, Friso, Dutch Lady, Milner, Campina, Landliebe, Optimel, Mona och "Mix'it". Frieslandcampinas produkter säljs i mer än 100 länder.

Referenser

Externa länkar

Officiell webbsida

Kooperativ i Nederländerna
Nederländska livsmedelsföretag
Nederländska mejerier
Företag bildade 2008
8596 Alchata

8596 Alchata eller 1298 T-2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 september 1973 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Vitbukig flyghöna.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1973
Nina Wormbs

Nina Kristina Birgitta Cyrén Wormbs, född 20 september 1968 i Stockholm, är en svensk ingenjör och professor i teknikhistoria.

Biografi 
Wormbs avlade civilingenjörsexamen i teknisk fysik 1994 vid KTH och disputerade där 2003 i teknikhistoria för filosofie doktorsexamen på avhandlingen Vem älskade Tele-X?: konflikter om satelliter i Norden 1974-1989 om planer, förväntningar och konflikter om satelliter i Norden 1974–1989, i synnerhet satelliten Tele-X. Hon visar hur visionerna om ett gränsöverskridande nordiskt TV-samarbete inte förverkligades på grund av nationella revir, såväl kulturpolitiska som tekniska.

Hon har fortsatt att studera informationssamhällets infrastruktur och i synnerhet konflikter om ny medieteknik, där föreställningar om teknisk förändring blir synliga och tar sig olika uttryck. Hon blev 2009 docent i teknik- och vetenskapshistoria, och utsågs i november 2019 till professor i teknikhistoria.

Wormbs fick 2013 regeringens uppdrag att ta fram en plan för övergång från analog till digital marksänd ljudradio. Hon överlämnade sitt betänkande Från analog till digital radio i december 2014, och har föreslagit ett snabbt införande av digitalradio för att främja utveckling och konkurrens inom radioområdet. Nina Wormbs är ledamot av Kungliga Bibliotekets insynsråd, och av insynsrådet för Myndigheten för tillgängliga medier.

Hon medverkar som expert i Sveriges radios programserie Prylarna som förändrade världen. Hon är också en återkommande krönikör i programmet Godmorgon världen. 

I december 2022 blev Wormbs invald i avdelning VI i Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien. 

Wormbs vetenskapliga publicering har (2022) enligt Google Scholar knappt 600 citeringar och ett h-index på 13.

Bibliografi (urval)
 2007 – 
 2011 – Wormbs, N. Technology-dependent commons: The example of frequency spectrum for broadcasting in Europe in the 1920s. International Journal of the Commons, 5(1), 92-109
 2013 – Christensen, M., Nilsson, A. E., Wormbs, N. (Red.). Media and the Politics of Arctic Climate Change : When the Ice Breaks (1 uppl.). New York: Palgrave Macmillan.
 2018 – 
 2021 – Wormbs, N. & Söderberg, M. W. Knowledge, Fear, and Conscience : Reasons to Stop Flying Because of Climate Change. Urban Planning, 6(2), 314-324.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats KTH
Gröna små äpplen - Nina Wormbs blogg

Publikationsförteckning KTH

Födda 1968
Levande personer
Personer från Katrineholm
Kvinnor
Svenska ingenjörer under 2000-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Svenska professorer i teknikhistoria
Birmingham Museum and Art Gallery

Birmingham Museum and Art Gallery (BM&AG) är ett museum och konstgalleri i Birmingham i England. Det grundades 1885. Museet förfogar över en internationell samling som omfattar måleri, skulptur, keramik, metallarbeten och smycken samt föremål inom områdena naturvetenskap, arkeologi, etnografi och industrihistoria.

Museet drivs av Birmingham Museums Trust som också driver åtta andra museer runt staden. Inträde till museet och konstgalleriet är gratis, men vissa större utställningar i gashallen medför en entréavgift.

Se även 
Alfabetisk lista över ett urval målningar i samlingen

Källor 
BM&AG webbplats

Noter

Externa länkar 

Konstmuseer och konsthallar i England
Kultur i Birmingham
Museer invigda 1885
1885 i Storbritannien
Manchester Art Gallery

Manchester Art Gallery, tidigare Manchester City Art Gallery, är ett offentligägt museum och konstgalleri i Manchester i England. Det grundades 1823 som The Royal Manchester Institution. Det första verket som 1827 inköptes var James Northcote A Moor. Museet öppnade sina portar för allmänheten 1833 och döptes om till Manchester Art Gallery 1882. 

Manchester Art Gallery rymmer ett stort antal konstverk av internationell betydelse och har en samling på mer än 25 000 objekt. Museet är öppet sju dagar i veckan och inträdet är gratis. 

Utställningslokalen är uppdelad i tre byggnader, varav två är byggnadsminnesmärkta och ritade av Charles Barry 1824–1835 respektive 1837.

Se även 
Alfabetisk lista över ett urval målningar i samlingen

Källor 
manchesterartgallery.org

Noter

Externa länkar 

Konstmuseer och konsthallar i England
Kultur i Manchester
Museer invigda 1823
1823 i Storbritannien
Copper Building

Copper Building kallas kontorsfastigheten Duvan 6 i kvarteret Duvan vid Klara södra kyrkogata 1 på Norrmalm i centrala Stockholm. Byggnaden uppfördes på 1970-talet efter ritningar av arkitektkontoret Malmquist & Skoogh och är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär ”att den representerar ett högt kulturhistoriskt värde och är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”.

Beskrivning

På platsen fanns på medeltiden Klara kloster och mellan 1912 och 1964 upptogs hela kvarteret av Klara folkskola som revs 1964. Tomten förblev obebyggd bortsedd från en låg paviljongbyggnad med en OK bensin- och servicestation och nyttjades också som parkeringsplats fram till 1974. Därefter uppfördes nuvarande kontorshus ritat av Malmquist & Skoogh och konstruerat av Harald Elman Ingenjörsbyrå. Byggherre var Klaraduvan AB. Byggnaden karaktäriseras av sin slutna, kubiska volym och sina gedigna kopparfasader vilka gav upphov till smeknamnet Copper Building. 

Byggnaden har åtta våningar samt en indragen takvåning. Mot den högre belägna Vattugatan i söder är höjden sju våningar med indragen takvåning. Byggnadens fyra hörn är snedskurna, även i takvåningen. Huvudentrén placerades mot norr, vid Klara södra kyrkogata 1. Totalytan ligger på omkring 9 700 m².

År 2017 förvärvade KPA Pension Duvan 6 från fastighetsbolaget Mengus. Köpeskillingen offentliggjordes inte, men priset låg sannolikt nära en miljard kronor. Tidigare ägare var Fabege (fram till 2014), Whitehall (fram till 2006) och Drott (fram till 2003).  Till större hyresgäster hör för närvarande (2020) Arbetsgivarföreningen KFO, TGIF och Svenska kyrkan.

Bilder

Se även
 Svalan 9, grannfastighet till Duvan 6.

Referenser

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Norrmalm
Grönmärkta byggnader i Stockholm
Alingsås rådhus

Alingsås rådhus är en byggnad vid Stora Torget 1 A i Alingsås. Byggnaden, som bland annat använts som rådhus under åren 1829–1965, läroverk och borgmästarebostad och numera används av den kommunala förvaltningen, är byggnadsminne sedan den 31 januari 1983.

Historia 
Alingsås rådhus uppfördes år 1769 i gustaviansk anda av kommerserådet Patrik Alströmer som en tvåvånings timrad vinkelbyggnad under brutet valmat tak, att användas som bostad. Efter att ha fungerat som rådhus övergick byggnaden till att utnyttjas bland annat som läroverk och borgmästarebostad. Den används numera för den kommunala förvaltningen. I samband med dessa funktionsförändringar har den ursprungliga inredningen gått förlorad medan det yttre i stort sett bibehållits intakt.

Byggnaden inköptes år 1829 av Alingsås stad, varvid det inreddes lokaler för rådhusrätten. Dessutom rymdes en skola och bostäder för borgmästaren och rektorn. Skolan flyttade ut år 1901 och i samband med rektorns flytt år 1910 renoverades rådhuset och lokaler för drätselkammare, stadskamrer och stadsingenjör inreddes. Numera fungerar det gamla rådhuset som kontor för kommunal administration och kommunledningen har sina sessionssalar i huset. Byggnaden fungerade som rådhus under åren 1829–1965.

Beskrivning 
Byggnaden har rosamålad locklistpanel, grå spritputsad sockel och är försedd med pilasterliknande knutlådor, vilka liksom fönster- och dörrfoder är vitmålade. Fasaden åt torget har dubbla entréer med dekorativa dörröverstycken och överljusfönster. Fönsterbågarna är tre rutor höga med profilerade omfattningar. Trapporna är av kalksten och har tidigare varit fritrappor med räcke mot gatan.

Byggnaden, som är vinkelbyggd, vänder sig med sin huvudfasad mot torget. Rådhuset är kanske den mest framträdande karaktärsbyggnaden i detta bebyggelsesammanhang med sina markerade entréer med paradtrappa. Byggnaden bevarar egenarten hos gången tids byggnadsskick och anses med hänsyn till det som synnerligen märklig.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Alingsås
Byggnadsminnen i Västra Götalands län
Alingsås historia
Rådhus i Sverige
Arkitekturåret 1769
1769 i Sverige
8599 Riparia

8599 Riparia eller 2277 T-2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 september 1973 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Backsvala.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1973
8597 Sandvicensis

8597 Sandvicensis eller 2045 T-2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 september 1973 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Kentsk tärna.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1973
8598 Tetrix

8598 Tetrix eller 2202 T-2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 september 1973 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Orre.

Asteroiden har en diameter på ungefär 10 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Themis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1973
Sankt Petersburgdammen

Sankt Petersburgdammen (ryska: Ко́мплекс защи́тных сооруже́ний Санкт-Петербу́рга от наводне́ний / Kómpleks zashchítnykh sooruzhéniy Sankt-Peterbúrga ot navodnéniy; engelska: Saint Petersburg Flood Prevention Facility Complex) är en översvämningsbarriär nära Sankt Petersburg i västra Nordvästra federala distriktet i Ryssland.

Geografi
Barriären sträcker sig norrut från staden Lomonosov över ön Kotlin nära Kronstadt och sedan österut mot udden Lisij Nos () nära staden Systerbäck. Barriären skiljer Kronstadtbukten från övriga Finska viken.

Konstruktionen
Barriären löper i nordöstlig riktning med en längd om ca 26 km (16 miles) och en höjd om ca 8 meter över vattenytan. Det finns 2 slussar genom barriären.

Det finns även en 1900 meter lång vägtunnel under barriären.

Historia
Första spadtaget gjordes 1979 men byggandet fick sedan ett uppehåll 1995, byggandet återupptogs 2005 och avslutades 2011. Barriären invigdes den 12 augusti samma år.

Undervattentunneln är den längsta i Ryssland och barriären är även del av ringleden runt St Petersburg.

Referenser

Externa länkar
 Om översvämningsbarriären (FPFC)
 Karta över området

Byggnader och anläggningar i Sankt Petersburg
Finska viken
Översvämningsbarriär
Arkitekturåret 2011
2011 i Ryssland
Dammar i Ryssland
8600 Arundinaceus

8600 Arundinaceus eller 3060 T-2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 30 september 1973 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Trastsångare.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1973
8601 Ciconia

8601 Ciconia eller 3155 T-2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 30 september 1973 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Vit stork.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Hygiea.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Hygiea-asteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1973
8602 Oedicnemus

8602 Oedicnemus eller 2480 T-3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 oktober 1977 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Tjockfotar.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1977
8603 Senator

8603 Senator eller 3134 T-3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 oktober 1977 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet  och  vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter fågeln Rödhuvad törnskata.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter djur
Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey
Astronomiska upptäckter av T Gehrels
Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld
Astronomiska upptäckter av CJ van Houten
Astronomiska upptäckter 1977
Charles J. Krieger

Charles John Krieger, född 1898, var en amerikansk astronom.

Han var verksam vid Lick Observatory

Minor Planet Center listar honom som C. J. Krieger och som upptäckare av en asteroid.

Han upptäckte asteroiden 8604 Vanier.

Se även 
 Astronomiska upptäckter av Charles Krieger

Källor och referenser 

Amerikanska astronomer under 1900-talet
Födda 1898
Män
Kerivoula furva

Kerivoula furva är en fladdermus i familjen läderlappar som förekommer i Sydostasien.

Utseende 
Arten har en påfallande mörk päls vad som skiljer den från alla andra släktmedlemmar som lever i samma region. Den har ungefär samma storlek som Kerivoula hardwickii och Kerivoula titania. Skenbenet är kortare i jämförelse till andra skelettdelar än hos dessa två arter. Dessutom förekommer skillnader i kraniets detaljer. Med 31 till 37,5 mm långa underarmar och en vikt av 4 till 7 g är Kerivoula furva medelstor inom släktet Kerivoula. De trattformiga öronen har en längd av 14,3 till 15,2 mm och öronens kanter är tydlig mörkare än de centrala delarna. Ovansidan är täckt av brunsvart till svartgrå päls. Håren som bildar ovansidans päls är enhetlig färgade förutom en lite mörkare spets. Undersidans päls bildas av hår som är mörka vid roten. Dessa hår har vid bukens mittlinje bruna spetsar. Längre fram mot kroppssidorna är hårspetsarna ljusgråa. Hos några individer har alla hår på undersidan gråa spetsar.

Utbredning 
Exemplar av arten hittades främst på Taiwan. Andra fynd registrerades i delstaten Meghalaya i Indien, i delstaten Kachin i Myanmar, på Hainan och i sydöstra Kina. På Taiwan upptäcktes de flesta individer i städsegröna skogar i låglandet och i bergstrakter upp till 1600 meter över havet. Kerivoula furva besöker även angränsande landskap med bambu och odlingsmark där bland annat banan och betelpalm odlas.

Ekologi 
I individernas magsäck hittades rester av spindlar och kackerlackor. Enligt en studie från 2013 plockar arten sina byten från växtdelar med hjälp av svansflyghuden. Kerivoula furva hittar sina byten med hjälp av ekolokalisering. Liksom hos andra släktmedlemmar har ljudet som används en stor bandbredd. I ljudet ingår mycket höga frekvenser och lätena upprepas särskild ofta. För att vila uppsöker arter ihåliga stjälkar av bambu eller den sover i hoprullade bananblad. Vid viloplatsen registrerades ensamma exemplar eller mindre grupper med två till tio medlemmar. Dräktiga honor dokumenterades mellan mitten av april och mitten av maj. Dessutom hittades honor med aktiva spenar mellan mitten av maj och början av juli.

Referenser 

Läderlappar
furva
Däggdjur i orientaliska regionen
8604 Vanier

8604 Vanier eller 1929 PK är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 12 augusti 1929 av den amerikanska astronomen Charles J. Krieger vid Lick Observatory. Den är uppkallad efter den kanadensiske filosofen och teologen Jean Vanier.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Charles Krieger
Astronomiska upptäckter 1929