kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
6181 Bobweber

6181 Bobweber eller 1989 RW är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes 6 september 1989 av den amerikanske astronomen Eleanor F. Helin vid Palomar-observatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanske astronomen Robert Weber.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 
  

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EF Helin
Astronomiska upptäckter 1989
Maria Kalapothakes

Maria Kalapothakes, född 1859, död 1941, var en grekisk läkare. Hon blev 1894 den första kvinnliga läkaren i det moderna Grekland (Angélique Panayotatou blev dock 1897 den första kvinnliga läkare som studerat till läkare vid ett grekiskt universitet).

Maria Kalapothakes var dotter till den amerikanska missionären Martha Hooper Blackler (1830-1871) och den grekiska kirurgen Michail Kalapothakes (1825-1911). Hon tog studenten från en grekisk flickskola och studerade sedan vid Harvard Annex (nu Radcliffe College) i USA och i Paris från 1886.  Hon återvände år 1894 till Grekland, där hon samma år fick sin medicinska examen från Atens universitet. 

Hon blev känd för sitt arbete för de sårade och utbildande av frivilliga sjuksköterskor under Grek-turkiska kriget (1897) och Balkankrigen, och fick 1899 en medalj av  drottning Olga för sitt arbete. Hon var professor vid flickskolan Arsakeion och sekreterare för International Council of Women åren 1906–1909.

Referenser 

 Geropeppa, Maria; Altis, Dimitris; Dedes, Nikos; Karamanou, Marianna: The First Women Physicians in the History of Modern Greek Medicine, Acta Medico-Historica Adriatica . 2019, Vol. 17 Issue 1, p55-64. 10p.

Kvinnor
Födda 1859
Avlidna 1941
Personer i Grekland under 1800-talet
Grekiska läkare
Läkare under 1800-talet
Alumner från Radcliffe College
Ingegärd Dackerud

Lydia Cecilia Ingegärd Dackerud, ursprungligen Andersson, född 2 december 1929 i Tjällmo socken, var den första utbildade och ordinerade pastorn i Svenska Missionskyrkan (numera Equmeniakyrkan) som gick ut i församlingstjänst.

Bakgrund 
Svenska Missionsförbundet tog beslut i Generalkonferensen (årskonferensen) 1950 att även kvinnor skulle få utbildas till pastorer på Missionsskolan på Lidingö (som 1959 bytte namn till Teologiska Seminariet och 1994 uppgick i Teologiska högskolan Stockholm, som numera ingår i Enskilda högskolan Stockholm) och avskiljas (från 1958 ordineras) till pastorer. Den första som påbörjade utbildningen var Essie Eklund, senare gift Jonberger (1919-2013). Hon började på Missionsskolan 1952 och avskildes till pastor 1955, men gick aldrig ut i församlingstjänst utan arbetade inom Stockholms stadsmission och Sankt Lukas. Ingegärd Dackerud studerade på Missionsskolan 1953-1957 och avskildes till pastor 1957 för att sedan arbeta i församlingstjänst fram till sin pensionering. De första kvinnliga prästerna i Svenska kyrkan vigdes 1960, och Ingegärd Dackerud blev därmed pionjär som kvinna och yrkesarbetande pastor med ansvar för bland annat nattvard, dop, begravning, predikan och själavård.

Biografi 
Ingegärd Dackerud är dotter till lantbrukaren Erik Andersson och hans hustru Signe, född Andersson. Hon genomgick kortvariga evangelistkurser 1948, 1951 och 1952, folkhögskola 1949-1951 och Missionsskolan på Lidingö 1953-1957.

Hon avskildes som pastor i Svenska Missionsförbundet vid Generalkonferensen 1957 och har tjänstgjort som pastor i Gotlands norra missionskrets 1957-1959, som pastor och ungdomssekreterare på Gotland 1959-1962, som pastor i Tystberga 1962-1967, Mjölbykretsen 1967-1974, Boxholm och Boxholmskretsen 1974-1983, Motala 1983-1994. Hon var ledamot i Östergötlands Ansgariförbunds undervisningsnämnd från 1968, styrelserna för Östergötlands Ansgariförbunds pastorsförbund från 1969, Östergötlands pastorsförbund från 1969, Svenska Missionsförbundets pastorsförbund från 1976 och ledamot i kommunfullmäktige i Mjölby 1970-1983. Som pensionär har hon i två omgångar vikarierat som ungdomspastor i Motala.

Referenser

Noter

Webbkällor 
Ingegärd Dackerud - pionjär som kvinna och pastor. https://www.youtube.com/watch?v=-ZjX3ThbMak&t=145s Publicerad 2020-06-08.

Kvinnor
Födda 1929
Svenska pastorer
Levande personer
6182 Katygord

6182 Katygord eller 1987 SC4 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 21 september 1987 av den amerikanske astronomen Edward L.G. Bowell vid Anderson Mesa Station. Den är uppkallad efter astronomen Katherine Carson Gordon Kron.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av E Bowell
Astronomiska upptäckter 1987
Testikelinflammation

Testikelinflammation, orkit, är en inflammation i en eller båda testiklarna. Ofta förekommer det tillsammans med en samtidigt inflammation i bitestiklarna (epididymit), och tillståndet kallas då epididymo-orkit. De vanligaste orsakerna är infektioner, antingen i form av sexuellt överförbara sjukdomar, urinvägsinfektioner eller vissa andra sjukdomsalstrande mikroorganismer (t ex påssjukevirus), autoimmunitet samt som biverkning till vissa läkemedel. Symptomen är ofta gradvis påkommande ömhet, svullnad och smärta samt eventuellt också flytningar från urinrörsmynningen och feber. Behandlingen beror på vad som orsakat sjukdomen.

Referenser

Noter

Testikelsjukdomar
Elin Anna Labba

Márge Elin Anna Labba, född 30 november 1980, är en samisk journalist och författare från svenska delen av Sápmi. 

Elin Anna Labba har skrivit i Samefolket, varit chefredaktör för Nuorat och arbetat på organisationen Laponiatjuottjudus, som förvaltar världsarvet Laponia. Hon har varit ledare förTjállegoahte – Författarcentrum Sápmi i Jokkmokk.

Hon debuterade som författare år 2020 med Herrarna satte oss hit: om tvångsförflyttningarna i Sverige, en skildring av tvångsförflyttningen av samer som påbörjades 1919–1920 efter att Sverige och Norge undertecknat en renbeteskonvention 1919. Boken har sitt ursprung i hennes önskan att förstå sin egen familjehistoria.<ref>[https://www.tjallegoahte.se/samisk-konst-och-litteraturvar-i-stockholm/ Program för Tjállegoahte och Sameföreningen i Stockholm våren 2020 på Tjállegoahtes webbplats], läst 14 februari 2020</ref>

Litteraturpriser
Labba tilldelades år 2020 Augustpriset i kategorin fackböcker för Herrarna satte oss hit. Hon tilldelades även Norrlands litteraturpris år 2021 för samma bok. År 2022 tilldelades hon Hedenvindplaketten samt IM-priset. 

BibliografiHerrarna satte oss hit: om tvångsförflyttningarna i Sverige, Norstedts 2020, Hearrát dat bidje min: Bággojohtimiid birra'', Norstedts, 2020,

Källor

Externa länkar
Elin Anna Labbas webbplats 

Svenska författare
Samiska författare
Födda 1980
Levande personer
Kvinnor
Vinnare av Augustpriset
Sommarvärdar 2021
The Roop

The Roop är en litauisk musikgrupp från Vilnius. Gruppen består av sångaren Vaidotas Valiukevičius, trummisen Robertas Baranauskas och gitarristen Mantas Banišauskas. De skulle ha representerat Litauen i Eurovision Song Contest 2020 med låten "On Fire". Evenemanget ställdes dock in med anledning av coronaviruspandemin 2019–2021.

Referenser

Externa länkar 

Litauiska musikgrupper
Artister som representerat Litauen i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 2020
Deltagare i Eurovision Song Contest 2021
Triogrupper
Arsakeion

Arsakeion (Αρσάκειον), eller Arsakeio (Αρσάκειο) är en grupp privatskolor som drivs av den privata grekiska föreningen Philekpaideutikē Etaireía (Φιλεκπαιδευτική Εταιρεία). 

Skolföreningen Philekpaideutikē Etaireía grundades år 1836 av Ioannis Kokkonis, Georgios Gennadios och Michail Apostolidis med syftet att införa skolor för flickor i ett Grekland som då nyligen blivit ett självständigt land efter det grekiska frihetskriget. Den första flickskolan finansierades av magnaten Apostolos Arsakis och fick därför namnet efter honom. Allteftersom grundades fler skolor.  Initialt var skolorna flickskolor med enbart kvinnliga elever, som främst utbildade kvinnliga lärare för flickskolor. Så småningom utvecklades skolorna med stigande krav på utbildning. 

Sedan 1982 är Arsakeion-skolorna samskolor.

Referenser 
 
 

Flickskolor
Utbildningsinstitutioner bildade 1836
1836 i Europa
Grekland under 1800-talet
6183 Viscome

6183 Viscome eller 1987 SF7 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 26 september 1987 av den amerikanska astronomen Carolyn S. Shoemaker vid Palomar-observatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanska astronomen George R. Viscome.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av CS Shoemaker
Astronomiska upptäckter 1987
Asteroider som korsar Mars bana
Arbetarfolket

Arbetarfolket var en dagstidning anknuten till Sveriges Kommunistiska Parti som gavs ut åren 1935-1937 samt 1940-1957.

1935-1937 var tidningens titel Arbetarfolket / Tidning för  Västernorrlands småbönder och arbetare senare "småbrukare  och arbetare och slutligen "arbetare och småbrukare".  Under dessa år kom tidningen ut i Sundsvall  med Arvid Pettersson som redaktör. Tidningen var veckotidning och innehöll 4-8 sidor, och trycktes på Nordiska centraltryckeriet i Sundsvall. under tre år 1937-1940 kom tidningen inte ut.

Tidningens centralredaktion i Stockholm 
Tidningen hade Arbetarfolket som titel hela utgivningstiden men undertiteln var senare: Tidning för Västernorrlands (senare med tillägget: och Jämtlands) arbetare och småbönder. Tidningen kom ut i två editioner, en Norrlandsupplaga och en Riksupplaga som båda kom ut 1 gång i veckan. Från oktober 1953 gavs riksupplagan ut 6 dagar i veckan till den 30 november 1956 då  6-dagars tidningen lades ner. Men tidningen kom fortsatt ut i en veckoupplaga till nedläggningen 1957. 6 dagars tidningen var daglig 1950-1956-11-30  och sista halvåret kom tidningen bara en gång i veckan till 1957-05-01.

Tidningen trycktes i svart till 1951 då den kunde ha 2 färger. Numren från 3 januari 1957 till 1 maj 1957 finns inte på KB trots att de en gång skrivits in som mottagna. Priset för tidningen var 3 kr första året, steg till 10-14 kr 1949. Då tidningen blev daglig kostade den 27 kr och sista året som sexdagars 47 kr medan veckoupplagan kostade 12.50 kr. Redaktionsort var Stockholm, med lokalredaktioner. Sidantalet var 6 till 20 sidor (1949). Tidningen trycktes på Tryckeriaktiebolaget Västermalm i Stockholm. Upplagesiffror: 1950 2800 ex, 1951 2300 ex, 1952 1800 ex, 1953 1600 ex.

Referenser 

Dagstidningar startade 1935
Dagstidningar nedlagda 1957
Nedlagda svenska dagstidningar
Solander (olika betydelser)

Solander är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Bertil Solander (1929–2015), svensk reklamtecknare
 Carl Solander (1699–1760), svensk präst 
 Daniel Solander (1707–1785), svensk professor i juridik
 Daniel Solander (1733–1782), svensk botaniker
 Herman Solander (1843–1882), svensk filolog och skolman
Yngve Berglund

Bo Yngve Gustavsson Berglund, född 7 november 1918 i Persnäs församling i Kalmar län, död 13 april 1995 i Husie församling i Malmöhus län, var en svensk militär.

Biografi
Berglund avlade officersexamen vid Krigsskolan 1941, utnämndes samma år till fänrik i armén och befordrades till löjtnant i luftvärnet 1943. Han gick Luftvärnsofficersskolan vid Artilleri- och ingenjörhögskolan 1944–1945, studerade vid Krigshögskolan 1947–1949, befordrades till kapten vid Sundsvalls luftvärnskår 1949 och inträdde i Generalstabskåren 1953. Åren 1957–1958 tjänstgjorde han vid Försvarsstaben och Försvarets kommandoexpedition samt som adjutant åt försvarsminister Sven Andersson. Han befordrades till major vid Karlsborgs luftvärnsregemente 1959, var rådgivare vid Etiopiens försvarsdepartement 1959–1962 och överfördes till Göteborgs luftvärnskår 1961. Därefter tjänstgjorde han vid Sundsvalls luftvärnskår, Östgöta luftvärnsregemente, Roslagens luftvärnsregemente, Karlsborgs luftvärnsregemente och Luleå luftvärnskår (där han befordrades till överstelöjtnant 1963) samt som militärassistent vid Civilförsvarsstyrelsen 1964–1966. År 1966 befordrades han till överste, varpå han var chef för Arméns radar- och luftvärnsmekanikerskola 1966–1975. Han var därtill observatör åt Förenta Nationerna i Nigeria 1969–1970. Berglund var chef för Skånska luftvärnsregementet 1975–1979.

Åren 1982–1987 var Yngve Berglund verkställande direktör för Malmöhus läns trafiksäkerhetsförbund. Han är begravd på Limhamns kyrkogård i Malmö.

Utmärkelser
  Riddare av Svärdsorden, 1960.
  Kommendör av Svärdsorden, 1973.

Referenser

Män
Födda 1918
Avlidna 1995
Personer från Persnäs socken
Svenska militärer under 1900-talet
Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Kommendörer av Svärdsorden
Gravsatta på Limhamns kyrkogård
Tjállegoahte – Författarcentrum Sápmi

Tjállegoahte – Författarcentrum Sápmi är en samisk organisation med säte i Jokkmokk, som arbetar för att befrämja litteratur och författarskap på samiska språk, tillika litteratur skriven av samer på andra språk. Tjállegoahte har som mål "att alla samer i Sverige på sikt ska ha möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet på sitt eget språk". 

Tjállegoahte – Författarcentrum Sápmi grundades 2014 av skribent- och författarföreningen Bágo Čálliid Siebrie. Sedan dess har Tjállegoahte blivit en egen organisation. Tjállegoahte leds av en styrgrupp med medlemmar från Bágo Čálliid Siebrie, Sveriges Författarförbund, Norrländska litteratursällskapet och Ájtte svenskt fjäll- och samemuseum.

Författarcentret stödjer författare och skribenter i arbetet att ge ut samisk litteratur, bland annat genom att anordna kurser, seminarier och andra evenemang om skrivande, berättande och samisk litteratur.

Källor
Tjállegoahtes webbplats, läst den 18 februari 2020

Noter

Externa länkar
Tjállegoahtes webbplats

Samisk kultur
Samiska organisationer
Kultur i Jokkmokk
Stammaren

Stammaren (originaltitel: Stutterer) är en irländsk kortfilm från 2015 regisserad och skriven av Benjamin Cleary. Den handlar om typografen Greenwood som stammar. Vid Oscarsgalan 2016 belönades filmen med en Oscar i kategorin Bästa kortfilm.

Rollista (i urval) 
 Matthew Needham – Greenwood
 Chloe Pirrie – Ellie
 Eric Richard – Greenwoods far
 Richard Mason – Den arge mannen vid busshållplatsen

Referenser

Externa länkar 
 

Filmer 2015
Engelskspråkiga filmer
Irländska dramafilmer
Antonia Coresi

Antonia "Tonia" Coresi även stavat Antonina "Tonina" Coresi, död efter 1674, var en italiensk operasångare (sopran). 

Hon uppträdde från 1655 vid operan i Venedig, där hon blev en firad primadonna, och uppträdde fram till 1672 parallellt med sina övriga engagemang. Hon gifte sig med operasångaren Nicola Coresi. 

Mellan 1661 och 1669 var makarna engagerade privat hos familjen Colonna i Rom. Från 1670 var Coresi engagerad hos drottning Kristina i Rom. 
Drottning Kristina grundade Roms första offentliga teaterhus, operahus och konserthus, Teatro Tordinona, som invigdes i januari 1671 med operan  Scipione Affricano av Francesco Cavalli, där två kvinnor uppträdde: Antonia Coresi i rollerna som Scipione och Medea och Angelica Quadrelli som Sofonisba och Isifile. 

Föreställningen blev en sensation, eftersom kvinnor formellt sett inte fick uppträda på scen i påvestaten. Även om detta förbud inte alltid efterlevdes så strängt och framförallt ignorerades på de privata teatrarna bland Roms adliga familjer, blev Kristinas initiativ något nytt eftersom Teatro Tordinona var en offentlig teater, även om den hade en speciell ställning så som ägd av Kristina. Antonia Coresi och Angelica Quadrelli var heller inte undantag, utan Kristina engagerade också Maria "Mariuccia" Landini och  Angela "La Giorgina" Voglia (även om dessa främst uppträdde för Kristina privat). Teatro Tordinona stängdes dock 1674 och 1686 upprepades förbudet mot kvinnor på scenen.

Referenser 

 Zilli, Anna, Drottning Kristinas sångerskor: en omvälvande kraft i Roms musikliv 1655-1689, Nordic Academic Press, Lund, 2019
 The Oxford Handbook of Opera
BethL. Glixon Studies in Seventeenth-Century Opera

Kvinnor
Födda 1600-talet
Avlidna okänt år
Italienska operasångare under 1600-talet
Personer i Kyrkostaten under 1600-talet
Drottning Kristinas hov
Teateråret 2020



Årets uppsättningar 

 29 februari - Next to Normal - Uppsala Stadsteater med regi av Ronny Danielsson

Avlidna

Januari 
17 januari – Rolf Allan Håkanson, 69, svensk scenograf
17 januari – Derek Fowlds, 82, brittisk skådespelare.
18 januari – Klas Jahnberg, 80, svensk skådespelare.
20 januari – Åke Jörnfalk, 87, svensk skådespelare.
25 januari  – Anne Kulle, 76, svensk skådespelare och regissör.

Februari  
9 februari – Juha Muje, 69, finländsk skådespelare.
9 februari – Margareta Hallin, 88, svensk operasångerska
12 februari – Søren Spanning, 68, dansk skådespelare.
17 februari – Percival, 88, svensk författare, tonsättare, konstnär och dramatiker.
24 februari – Olof Thunberg, 94, svensk skådespelare och regissör.

Mars  

8 mars – Max von Sydow, 90, svensk-fransk skådespelare och regissör.
23 mars – Lars Billengren, 88, svensk operasångare.

April  
1 april – Yvonne Schaloske, 68, svensk skådespelare
2 april – Git Kraghe, 56, svensk skådespelare och sångerska.
4 april – Susanna Ramel, 100, svensk friherrinna, skådespelare, sångare och rörelseterapeut.
5 april – Honor Blackman, 94, brittisk skådespelare.
14 april – Kerstin Meyer, 92, svensk operasångerska
15 april – Brian Dennehy, 81, amerikansk skådespelare.
25 april – P.O. Enquist, 85, svensk författare.
28 april – Jill Gascoine, 83, brittisk skådespelare.

Maj  
2 maj – Jan-Olof Strandberg, 93, svensk skådespelare, regissör och teaterchef.
8 maj – Ritva Valkama, 87, finländsk skådespelare.
9 maj – Kristina Lugn, 71, svensk författare, poet, dramatiker och ledamot av Svenska Akademien.
9 maj – Lena Josefsson, 63, svensk koreograf och dansare.
12 maj – Michel Piccoli, 94, fransk skådespelare.
14 maj – Berith Bohm, 87, svensk operettsångerska och skådespelare.
17 maj – Claes-Håkan Westergren, 84, svensk skådespelare.
19 maj – Malin Gjörup, 56, svensk operasångerska, skådespelare och operachef.
30 maj – Michael Angelis, 68, brittisk skådespelare och röstskådespelare.
31 maj – Carina Boberg, 68, svensk skådespelare.

Juni  
1 juni – Inga Edwards, 82, svensk skådespelare.
7 juni – Edith Thallaug, 90, norsk-svensk operasångerska
7 juni – Finn Poulsen, 76, dansk-svensk teaterregissör och teaterchef.
7 juni – Jean Bolinder, 84, svensk författare, dramatiker och regissör.
19 juni – Ian Holm, 88, brittisk skådespelare
24 juni – Gösta Ågren, 83, finländsk författare, poet, regissör och litteraturvetare.

Juli  
1 juli – Beate Grimsrud, 57, norsk författare och dramatiker.
3 juli – Earl Cameron, 102, brittisk skådespelare.
5 juli – Nick Cordero, 41, kanadensisk skådespelare.
17 juli – Zizi Jeanmaire, 96, fransk balettdansare.
23 juli – Hassan Brijany, 59, svensk skådespelare.
26 juli – Olivia de Havilland, 104, brittisk-amerikansk skådespelare.

Augusti  
9 augusti – Göran Forsmark, 65, svensk skådespelare
18 augusti – Ben Cross, 72, brittisk skådespelare
28 augusti – Chadwick Boseman, 43, amerikansk skådespelare.
10 september – Diana Rigg, 82, brittisk skådespelare.

Källor

Externa länkar
Grete Reinwald

Grete Reinwald, ursprungligen Malwina Margarete Reinwald, född 25 maj 1902 i Stuttgart, död 24 maj 1983 i München, var en tysk skådepelare för både scen och film.

Verksamhet 
Grete Reinwald debuterade redan som barn i den danske manusförfattaren och filmregissören Stellan Ryes (1880–1914) Ein Sommernachtstraum in unserer Zeit (1914). Tillsammans med sin äldre bror Otto (1899–1968) och yngre syster Hanni (1903–1978) spelade hon ett älvliknande sagoväsen i denna fria bearbetning av Shakespeares En midsommarnattsdröm. Under första världskriget var hon anställd vid Kristall-Palast i Leipzig och vid Palast-Theater am Zoo i Berlin. Från 1919 medverkade hon i mängder av tyska stumfilmer, och så småningom även i ljudfilmer. Hon hade en huvudroll i kärleksdramat Jugend (1922). I Götz von Berlichingen zubenannt mit der eisernen Hand (1925), en stumfilm efter Goethes drama Götz von Berlichingen, hade hon också en framträdande roll, liksom i det samtida kriminalfilmdramat Kolonne X (1929) vilket utspelade sig i Berlins undre värld. Bland Grete Reinwalds första ljudfilmer var filmatiseringen av Hanns Heinz Ewers roman Horst Wessel, vilken fick filmtiteln Hans Westmar - einer von vielen (1933). Det var en tidig nationalsocialistisk propagandafilm med udden riktad mot såväl kommunism som judendom. Hon medverkade även i kassasuccén Die große Liebe (1942), med Zarah Leander i huvudrollen som en populär dansk sångerska. Grete Reinwald spelade där en biroll som mamma i ett skyddsrum. Hon fortsatte att göra film även efter andra världskriget, fram till 1957.

Referenser

Litteratur 
 Kay Weniger: Das große Personenlexikon des Films. Die Schauspieler, Regisseure, Kameraleute, Produzenten, Komponisten, Drehbuchautoren, Filmarchitekten, Ausstatter, Kostümbildner, Cutter, Tontechniker, Maskenbildner und Special Effects Designer des 20. Jahrhunderts Band 6: N – R. Mary Nolan – Meg Ryan. (Berlin: Schwarzkopf & Schwarzkopf, 2001)

Noter

Externa länkar
 
 Filmografi för Grete Reinwald. filmportal.de
 Memorial. findagrave.com

Tyska skådespelare under 1900-talet
Personer från Stuttgart
Kvinnor
Födda 1902
Avlidna 1983
Skådespelare från Baden-Württemberg
56 Leonis

56 Leonis, eller VY Leonis, är en pulserande variabel av halvregelbunden typ (SR) i stjärnbilden Lejonet. 

56 Leonis varierar mellan visuell magnitud +5,69 och 6,03 med en period av 46,34 dygn. Den befinner sig på ett avstånd av ungefär 390 ljusår.

Se även 
 Variabel stjärna

Referenser 

Stjärnbilden Lejonet
Halvregelbundna variabler
Röda jättar
Flamsteedobjekt
HD-objekt
HR-objekt
65 Leonis

65 Leonis, eller p4 Leonis, är en misstänkt variabel i stjärnbilden Lejonet. 

65 Leonis har visuell magnitud +5,52 och varierar utan fastställd amplitud eller periodicitet. Den befinner sig på ett avstånd av ungefär 205 ljusår.

Se även 
 Variabel stjärna

Referenser 

Stjärnbilden Lejonet
Misstänkta variabler
Orangea jättar
Bayerobjekt
Flamsteedobjekt
HD-objekt
HR-objekt
Håkan Bengtsson (simmare)

Håkan Bengtsson, född 13 april 1942 i Karlskrona, är en svensk simmare.

Bengtsson vann Vansbrosimningen 1960, där han tävlade för Stockholmspolisens IF som även vann lagtävlingen och därmed lade beslag på Vansbros vandringspris för alltid.

Bengtsson var med i OS i Rom 1960 där han kom på delad 16:e plats i 200 m fjärilsim med tiden 2,25,0 som då var nytt svenskt rekord.

Bengtsson var även med i det lag som satte nytt svenskt rekord på 4x100 meter medley vid Stockholms-polisens nationella simtävlingar 1963.

1961 tilldelades han Stora grabbars märke. Bengtsson tog SM-brons 1961 på 800 meter frisim (kortbana). På 100 meter fjärilsim (kortbana) tog han SM-guld 1960 och 1961 samt silver 1962. På 200 meter fjärilsim (långbana) tog Bengtsson fyra SM-guld: 1959, 1960, 1961 och 1962. Han tog även silver på 400 meter medley (långbana) 1961. I lagtävlan var Bengtsson en del av Stockholmspolisens IF:s lag som tog brons på 4x100 meter frisim (kortbana) 1961. På 4x200 meter frisim (långbana) var han med och tog silver 1960 och 1961 samt brons 1962. På 4x100 meter medley (långbana) var han med och tog guld 1960 och 1961 samt brons 1959. Bengtsson var även med och tog ett guld på 4x100 meter fjärilsim (kortbana) 1961.

Referenser

Externa länkar

Svenska simmare
Svenska mästare i simning
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1960
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1960 från Sverige
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Födda 1942
Levande personer
Män