kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Drake af Torp och Hamra

Drake af Torp och Hamra är en svensk adelsätt, som introducerades på Riddarhuset 1646 och som troligen utslocknade på svärdssidan 1709. Den hade namn efter gårdana Torp och Hamra i Vårdnäs socken i nuvarande Linköpings kommun i Östergötland.

Ättens är en av fyra, som introducerats på Riddarhuset med Drake som en del av namnet. De övriga är Drake af Hagelsrum, Drake af Intorp samt von Drake. Samtliga dessa släkter har gjort anspråk på att härstamma från den medeltida Drakeätten från Västbo i Småland. Ätterna Drake af Hagelsrum och Drake af Intorp är adelsätter som tagit Drakenamnet från mödernet men behållit sina fäderneärvda vapen från släkterna Hand respektive Torpaätten (Sparre över Stjärna), medan anspråket  från den jämtländska ätten von Drake anses obefogat.

Ätten Drake af Torp och Hamra räknar ryttaren  Jöns Drake (död omkring 1610) till Torp som stamfar. Denne var utomäktenskaplig, eventuellt föräktenskaplig son till Birger (eller Börje) Drake till Ramnäs och hade därför inte arvsrätt till dennes adelskap.

De vidare linjerna bakåt har varit omtvistade och är inte fullständigt utredda. I Svenskt biografiskt lexikon presenterades 1946 argument både för att ätten skulle höra till Drakeätten från Sunnerbo och till Drakeätten från Västbo. Genealogen Jan Eric Almquist (1956/1957) förde ätten till Drakeätten från Västbo men utan bindande bevis.

Jöns Drakes  son Christer Drake innehadde bland annat gårdarna Torp och Hamra söder om Linköping, och sonsonen Johan Christerson Drake  adlades 1646 med namnet Drake och introducerades året efter på nummer 361. Hans rätt till detta namn bestreds emellertid vid riksdagarna 1647 och 1668 av representanter för Hagelsrumsgrenen, som menade sig ha ensamrätt till namnet Drake. Lösningen på konflikten blev tilläggen av gårdsnamnen till namnet, något även Hagelsrumsgrenen måste finna sig i. 

Torp och Hamragrenen utslocknade troligen på manssidan med Johan Christerssons son Fredrik Drake, som föll vid Poltava 1709. Dennes  syster Sofia levde till 1741 och var från 1689  gift med överstelöjtnanten Jon Stålhammar (1659–1708) men var känd under Drakenamnet. Hon var under många år en skcklig förvaltare av familjens egendomar och besjungs  för detta i en dikt av Carl Snoilsky, Frun från Salshult.

Personer i ätten
 Johan Drake (död 1677), överste
 Sofia Drake (1662–1741), godsägare

Släkttavla (urval)
Berger Drake till Ramnäs (troligen i Göteryds socken, nuvarande Älmhults kommun)
 Jöns Drake (död omkring 1610), ryttare
Christer Drake till Torp och Hamra, (död 1619)
Johan Drake, adlad Drake, (död 1677)
Fredrik Drake (1660–1709), överstelöjtnant, stupade vid Poltava
Christina (död 1719), gift  (1) med överslöjtnanten Johan von Müllern (2) med översten Frans Evald Fock
Sofia Drake (1662–1741), gift med övertelöjtnanten Jon Stålhammar

Källor

Svenska adelsätter
Wartburg (olika betydelser)

Wartburg kan syfta på:

 en medeltida borg i Tyskland, se Wartburg.
 ett bilmärke, se Wartburg (bilmärke).
 Walther von Wartburg, schweizisk romanist.
 Wartburg, Tennessee, ort i USA.
 5478 Wartburg, en asteroid i huvudbältet
The True Human Design

The True Human Design är en EP med det svenska progressiva extrem metal-bandet Meshuggah. EP:n släpptes september 1997 av skivbolaget Nuclear Blast.

Låtlista
"Sane" (demo) – 4:08
"Future Breed Machine" (live) – 5:29
"Future Breed Machine" (Mayhem version) – 8:13
"Futile Bread Machine" (Campfire version) – 3:30
"Future Breed Machine" (Quant's Quantastical Quantasm) (instrumental) – 7:31
"Future Breed Machine" (Friend's Breaking and Entering) (instrumental) – 6:49

Medverkande
Musiker (Meshuggah-medlemmar)
 Jens Kidman – sång
 Fredrik Thordendal – gitarr, basgitarr
 Tomas Haake – trummor, sång (spår 4)
 Gustaf Hielm – basgitarr (spår 2)
 Mårten Hagström – rytmgitarr

Produktion
Meshuggah – producent 
Fredrik Thordendal – ljudtekniker, ljudmix, omslagsdesign
Mattias Eklund – ljudtekniker (spår 2)
Peter In de Betou – mastering
Tomas Haake – omslagskonst
John Norhager – foto

Referenser

Externa länkar 
Låttexter på DarkLyrics

EP-skivor 1997
1907 Rudneva

1907 Rudneva eller 1972 RC2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter Yevgeniya Rudneva.

Asteroiden har en diameter på ungefär 10 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
1908 Pobeda

1908 Pobeda eller 1972 RL2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter det ryska ordet för seger.

Asteroiden har en diameter på ungefär 18 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter ord
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
La canterina

La canterina (Sångerskan) är en opera (intermezzo in muscia) i två akter med musik av Joseph Haydn. Libretto är hämtat från tredje akten av Niccolò Piccinnis opera L'Orgille (1760).

Historia 
La canterina var Haydns första komiska opera (liksom den första bevarade), skriven för hovet vid slottet Esterházy i Eisenstadt. Operan hade premiär i juli 1766.

Personer
Don Ettore (sopran byxroll)
Apollonia (tenor byxroll)
Don Pelagio (tenor)
Gasparina (sopran)

Handling 
Sångläraren Don Pelagio slåss med Don Ettore om Gasparinas hand. Efter en del förvecklingar och intriger vräks Gasparina och hennes mor från sitt hus. Gasparina blir förlåten alla lovsjunger att denna fars är över nu.

Källor 

Italienskspråkiga operor
Verk av Joseph Haydn
Österrikiska operor
Italienska operor
2113 Ehrdni

2113 Ehrdni eller 1972 RJ2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter Ehrdni Delikov.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
2164 Lyalya

2164 Lyalya eller 1972 RM2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter Jelena Ubijvovk (1918–1942), en student i astronomi vid Charkivs universitet som dog tillsammans med andra medlemmar i motståndsrörelsen under det stora fosterländska kriget. Nament "Ljalja" () är ett diminutiv för Jelena.

Asteroiden har en diameter på ungefär nitton kilometer och den tillhör asteroidgruppen Themis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
Hector Hyppolite

Hector Hyppolite, född 16 september 1894 i Saint-Marc i Haiti, död 9 juni 1948 i Port-au-Prince, var en haitisk målare.

Hector Hyppolite var voodoopräst, skomakare och husmålare, innan han ägnade sig åt konstmålning. Mellan 1915 och 1920 bodde han utomlands. Han uppmärksammades som målare av Philippe Thoby-Marcelin, som tog honom till Port-au-Prince 1946, där han verkade i det av DeWitt Peters (död 1966) drivna Centre d'Art.

André Breton och Wifredo Lam uppmärksammade Hector Hyppolite vid ett besök i Haiti 1945, vilket ledde till att Hyppolite och haitisk konst blev mer kända utanför hemlandet. Hyppolite ställde 1947 ut på UNESCO i Paris.

Hector Hyppolite målade framför allt voodoomotiv och var under sina sista år mycket produktiv.

Källa
Denna artikel är baserad på artikeln Hector Hyppolite på engelskspråkiga Wikipedia.

Haitiska målare
Födda 1894
Avlidna 1948
Män
2178 Kazakhstania

2178 Kazakhstania eller 1972 RA2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter landet Kazakstan.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Flora.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Flora-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
Kazakstan
2238 Steshenko

2238 Steshenko eller 1972 RQ1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter Nikolai Steshenko.

Asteroiden har en diameter på ungefär 14 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
7073 Rudbelia

7073 Rudbelia eller 1972 RU1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter Ol'ga I. Belyaeva.

Asteroiden har en diameter på ungefär 2 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
7725 Selʹvinskij

7725 Selʹvinskij eller 1972 RX1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter Il'ya L. Selʹvinskij.

Asteroiden har en diameter på ungefär 9 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
22249 Dvorets Pionerov

22249 Dvorets Pionerov eller 1972 RF2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 september 1972 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter Dvorets Pionerov.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1972
Kockum (släkt)

Kockum är en släkt som under 1820-talet etablerade sig som handels- och industriidkare i Malmö. Frans Henrik Kockum byggde upp en stor förmögenhet genom satsning på tobaksfabrikation. Tack vare detta kunde han år 1840 etablera en mekanisk verkstad (Kockums Mekaniska Werkstad, aktiebolag 1866) som inledningsvis främst tillverkade lantbruksredskap, bränneriapparater, spisar, lokomobiler, äggkläckningsmaskiner, spottkoppar, ugnar och massor av olika gjutna detaljer samt från 1859 även järnvägsvagnar.

Stamtavla över kända medlemmar av släkten Kockum
Lars Kockom (1719–1790), sämskmakarmästare, rådman i Malmö, riksdagsman
Henrik Kockum (1748–1825), sämskmakarmästare, Malmö
Christian Petter Kockum (1771–1828), garvare
Anna Julia Kockum (1839–1921), konstnär, Göteborg
Lorens Kockum (1773–1825), köpman, gift med en dotter till Frans Suell
Frans Henrik Kockum den äldre (1802–1875), industriman
Lorens Petter Kockum (född 1834), industriman
Frans Henrik Kockum (1878–1941), industriman
Gunnar Kockum (1913-1991), industriman 
Gottfried Wedig Georg Kockum (1838–1875), kontorschef
Carl Kockum (1868–1902), industriman
Herbert Kockum (1899–1960), arkitekt
Frans Henrik Kockum den yngre (1840–1910), industriman
Erik Kockum (1889–1960), industriman
Johan (Jan) Daniel Kockum (1787–1854), gårdsägare
Peter Kockum (1821–1891), godsägare
Johan Henrik Berndt Kockum (1830–1904), godsägare
Axel Kockum (1869–1958), apotekare
Ludvig Kockum (1835–1905), godsägare, politiker
 Bernt Kockum, (1788–1870. Ekonomidirektör och godsägare till Fredriksberg, gift med Maria Elisabet Malmros (dotter till handelsmannen Per Malmros som bland annat ägde Hedmanska gården på Lilla Torg, Malmö).

Källor
Kockum, släkter i Svenskt biografiskt lexikon

Svenska släkter
Svenska polisens heraldiska vapen

Den svenska polisens heraldiska vapen ("polisvapnet") är en variant av det lilla riksvapnet med de tre kronorna. Skölden är krönt av en kunglig krona, som symboliserar staten, och lagd över två korsade fasces (spöknippen med bilor) och en eklövskrans, som symboliserar ordningsmakten. Vapnet fick sin nuvarande utformning 1953 och används bland annat som mössmärke. Tillsammans med texten "Polisen" utgör vapnet polisens myndighetsmärke. Säkerhetspolisen har ett vapen där den blå skölden är belagd med en eklövsruska och en fackla i guld. Skölden påminner därigenom mer om FOIs vapen (gyllene fackla på blå botten) än om polisens. Liksom för polisen är skölden dock lagd över spöknippen med bilor.

Fasces cum securibus (latin: "spöknippen med [i dem instuckna] bilor") var i antikens Rom symboler och redskap för liktorerna som var de högre ämbetsmännens tjänare och livvakter. Spöknippena betydelse var ursprungligen mycket reell. Liktorerna verkställde nämligen både prygel och halshuggning.

Efter antiken användes fasces som symbol för många stater och myndigheter, exempelvis Frankrikes statsvapen, USA:s senats vapen samt Polisen i Norge. Även länder såsom Ecuador och Kamerun har dem i sina statsvapen.

Fasces har även använts av auktoritära ideologier såsom den italienska fascismen, vilket även gett rörelsens dess namn. Kopplingen till fascismen har gjort det svenska polisvapnet kritiserats för att innehålla fasces.

Historia 
Första gången fasces användes som polisemblem var 1850 då polisen i Stockholm fick mössmärken med stadens vapen med fasces vid sidan om skölden. År 1926 infördes ett enhetligt vapen för hela riket. Det bestod av fasces och tre kronor inom en krönt oval sköld. Riksheraldikerämbetet (RHÄ) konstaterade 1941 att utformningen stred mot lagen om rikets vapen eftersom statsemblemet inte ska blandas med andra på samma sköld. Istället föreslog ämbetet att polisen skulle använda lilla riksvapnet med fasces bakom skölden. Förslaget ledde inte till någon ändring.

Polisutrustningskommittén, ledd av polismästaren i Stockholm Erik Ros, föreslog 1949 ett nytt polisvapen med eklöv istället för fasces. Man menade att fasces blivit för förknippade med den italienska facismen, samt att de historiskt använts i Sverige av  profosser, som i likhet med de romerska liktorerna, utdelade straff. Kommittén menade att eklöv var en historiskt mer lämplig polissymbol. RHÄ kom med stark kritik mot förslaget och menade att fasces var de enda symboler som direkt förknippades med ordningsmakten.

Inrikesdepartementet lyssnade på RHÄ och tog 1950 fram fem förslag (däribland det från 1941) och presenterade för kommittén som dock vidhöll att fasces inte var lämplig som polissymbol. År 1951 tog Inrikesdepartementet ett preliminärt beslut där RHÄ:s förslag - med fasces bakom lilla riksvapnet - fastställdes om nytt polisemblem. Erik Ros ingrepp dock och fick poliskommissarie Gillis Cassel att lova att försöka "gömma spöknippena bland grönsakerna". Cassels skiss ingick i det reglemente som regeringen tog beslut om den 6 mars 1953.

Referenser

heraldiska vapen
Heraldiska vapen i Sverige
Heraldiska vapen med kronor
Svenska polismyndighetens organisation mellan 1999 och 2015

Svenska polismyndighetens organisation mellan 1999 och 2015 var uppdelad i  21 polisdistrikt, motsvarande de 21 länen. I varje polisdistrikt fanns en polismyndighet som leddes av en länspolismästare. Den 1 juni 1998 inrättades de dåvarande 21 polisdistrikten som följde länsgränserna, som en del av ett pågående rationaliseringsarbete.

Polismyndigheter
Polismyndigheten i ett län ansvarade för polisverksamheten i sitt distrikt. Chef för en polismyndighet var en länspolismästare. Den ställföreträdande polischefen skulle vara en biträdande länspolismästare eller, om det inte fanns en sådan vid polismyndigheten, den befattningshavare som angavs i myndighetens arbetsordning. 

För ledning av polismyndigheten fanns en polisstyrelse. Styrelsen skulle bestå av länspolismästaren och högst tretton andra ledamöter, som utsågs av regeringen för en bestämd tid. För dessa ledamöter skulle lika många suppleanter utses. De ledamöter och suppleanter som utsågs skulle vara svenska medborgare, vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. Genom justitieombudsmannen och riksrevisionen, som båda lyder under riksdagen (inte under regeringen), så fanns det även en viss direkt parlamentarisk kontroll av polismyndigheterna.

Rikspolisstyrelsen

Rikspolisstyrelsens huvuduppgift var att samordna och rationalisera polisen. De kunde också på uppdrag av regeringen leda polisen verksamhet för att förebygga brott och avslöja brott mot rikets säkerhet. Rikspolisstyrelsen fördelar också de statligt anslagna medlen för polisen mellan de olika polismyndigheterna. Rikspolisstyrelsen leddes av en rikspolischef som utsågs av regeringen.

Polischefer
Polischefer vid nationella myndigheter (kategori 1) var rikspolischefen, överdirektören vid Rikspolisstyrelsen och rikskriminalchefen samt säkerhetspolischefen och biträdande säkerhetspolischefen. Den anställdes genom beslut om förordnande av regeringen.

Polischefer vid lokala myndigheter (kategori 2) var länspolismästare, biträdande länspolismästare, polismästare och polisöverintendent samt polisintendent och polissekreterare. För anställning som polischef i kategori 2 krävdes normalt juris kandidatexamen, däremot fanns inget krav på polisutbildning. Samtliga länspolismästare utsågs av regeringen efter anmälan av Rikspolisstyrelsen. Beslut om anställning som biträdande länspolismästare, polismästare eller polisöverintendenter fattades av Rikspolisstyrelsen. Anställning som polisintendent och polissekreterare beslutades av polismyndighet.

Statens kriminaltekniska laboratorium
 
Statens kriminaltekniska laboratorium var Sveriges kriminaltekniska centrum med experter på diverse vetenskapliga områden. Det låg i Linköping.

Referenser

Polisväsendet i Sverige
2149 Schwambraniya

2149 Schwambraniya eller 1977 FX är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 mars 1977 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter det fiktiva landet Schwambraniya i The Black Book and Schwambrania av Lev Kassil.

Asteroiden har en diameter på ungefär 11 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter fiktiva platser
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1977
2563 Boyarchuk

2563 Boyarchuk eller 1977 FZ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 mars 1977 av den rysk-sovjetiske astronomen Nikolaj Tjernych vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den har fått sitt namn efter den ryske astronomen Aleksandr Bojartjuk.

Asteroiden har en diameter på ungefär 24 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Themis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Nikolaj Tjernych
Astronomiska upptäckter 1977
Mats Kafle

Mats Kafle (kallade sig i sitt sigill Mats Laurensson), var en svensk häradshövding och fogde.

Mats Kafle omtalas som häradshövding i Gäsene härad 1489 och innehade posten ännu 1534. Möjligen var han tjänare hos Svante Nilsson (Sture) redan 1490, från 1496 var han det med säkerhet. Under hösten 1496 förde han ett brev från biskop Magnus Stjernkors till Sten Sture den äldre. Under sommaren 1497 då Mats Kafle var fogde på Örestens fästning uppsökte han som sändebud från svenska riksrådet kung Hans i Köpenhamn och lovade att hjälpa honom att erövra Älvsborgs fästning. Mats Kafle närvarade vid Älvsborgs kapitulation 1498, han hade en tid innan erhållit order av kungen om att hugga av händer och fötter på motsträviga bönder i det ockuperade området. Sedan kung Hans tagit över makten i Sverige utsågs han till fogde i Västergötland. Omfattningen av hans området är dock inte känd, men troligen handlade det om Ås härad. Sommaren 1501 tvingades han inför Svante Nilsson (Sture) försvara sig mot beskyllningar om övervåld mot Skaraborna, sedan hans tjänare i september i Skara och senare i december 1500 på Kafles sätesgård Hallanda attackerat skaraborgare. Sedan Sten Sture och Svante Nilsson försonats och Sten Sture åter blivit riksföreståndare 1501 ökade åter Mats Kafles politiska inflytande. 1505 blev han häradshövding i Vedens härad. Åtminstone 1506 hade han Götala kungsgård som förläning, 1510 Bjärke härad och före 1511 Vedens härad som förläningar. Senast 1520 blev han häradshövding i Ås härad.

Ganska lite är känt om hans insatser under de följande unionskrigen. Flera adelspersoner har dock vittnat om att han försökt intrigera mot olika politiska motståndare i Västergötland. 1551 berättar han i brev till Svante Nilsson att han gård Hallanda bränts av danskarna. Under Kristian II:s styre verkar han dock ha varit lojal mot unionskungen, tillsammans med Severin Kijl lugnade han våren 1521 upproren i Vista och Tveta härad och senare samma år skrev han med sin blivande svåger Lars Siggesson (Sparre) till upprorsledarna för att få slut på upproret. På sensommaren var han en av Ture Jönsson (Tre Rosor) följeslagare vid förhandlingar i Skara med Nils Olofsson (Vinge) där de skall ha bytt sida.

Mats Kafle blev senast 1522 häradshövding i Redvägs härad, han innehade 1526 Kinnarumma socken och 1527-1529 Gudhems härad som förläningar. 1527 deltog han i Västerås riksdag och var 1529 en av de nio upproriska i Västgötaherrarnas uppror som skrev brev till smålänningarna för att få stöd därifrån. Sedan västgötabönderna svikit de upproriska var Mats Kafle en av de fyra upproriska som snabbt försäkrade sin trohet mot kungen. Under sin flykt lät Ture Jönsson (Tre Rosor) en av sina män sätta eld på Mats Kafles sätesgård Hallanda och enligt uppgift skall dessa även haft i uppdrag att låta döda Mats Kafle om de träffat på honom. Efter upprorets krossande drogs alla hans förläningar in av Gustav Vasa. Mats Kafle var i livet åtminstone ännu 1539.

Källor 

Födda 1400-talet
Avlidna 1500-talet
Män
Personer i Sverige under 1400-talet
Svenska ämbetsmän under 1500-talet
Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Agrosaurus

Agrosaurus (grekisk agros som betyder "fält" och sauros som betyder "ödla", "fält ödla") är namnet som ges till resterna av det som ursprungligen troddes vara en trias prosauropod från Australien. Agrosaurus skulle därmed vara den äldsta dinosauren från det landet. Detta verkar dock ha varit ett fel och materialet verkar faktiskt komma från Thecodontosaurus eller ett Thecodontosaurus- liknande djur från Bristol, England. Typarten är Agrosaurus macgillivrayi.

Källor 

Dinosaurier
Alban Pnishi

Alban Pnishi, född den 20 oktober 1990 i Zürich, Schweiz, är en schweizisk-kosovansk fotbollsspelare (försvarare) som spelar för den israeliska klubben Bnei Sakhnin.

Källor

Fotnoter 

Kosovanska fotbollsspelare
Kosovanska landslagsspelare i fotboll
Kosovanska idrottare under 2000-talet
Spelare i Grasshopper-Club Zürich
Födda 1990
Levande personer
Män
Personer från Zürich
Gullspångslaxen

Gullspångslaxen som leker i Gullspångsälven i Sverige är en av få laxstammar som lever hela sitt liv i sötvatten. Det är också en laxstam som är starkt hotad och projekt pågår för att försöka rädda den för framtiden. Älven där laxen leker, från Gullspångs kraftverk ned till mynningen via Åråsforsarna, är ett Natura 2000 område - det vill säga att det ingår i ett europeiskt nätverk av särskilt värdefulla naturområden.

Referenser 

Laxfiskar