kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Beta Microscopii

Beta Microscopii (β Microscopii, förkortat Beta Mic, β Mic) som är stjärnans Bayerbeteckning, är en ensam stjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Mikroskopet. Den har en skenbar magnitud på 6,04 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 6,8 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 480 ljusår (ca 148 parsek) från solen. På det beräknade avståndet minskar dess skenbara magnitud av en skymningsfaktor motsvarande 0,19 enheter på grund av interstellärt stoft.

Egenskaper 
Beta Microscopii är en stjärna i huvudserien av spektralklass A2 Vn där 'n' anger otydliga absorptionslinjer i spektret orsakade av snabb rotation med en projicerad rotationshastighet på 275 km/s. Den har en radie som är ca 2,2 gånger större än solens och utsänder från dess fotosfär ca 66 gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur på ca 8 600 K.

Källor

Referenser

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/betamicroscopii

	
Stjärnbilden Mikroskopet
Bayerobjekt
Huvudseriestjärnor klass A
HD-objekt
4169 Celsius

4169 Celsius eller 1980 FO3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 mars 1980 av den svenske astronomen Claes-Ingvar Lagerkvist vid La Silla-observatoriet i Chile. Den är uppkallad efter den svenske vetenskapsmannen och astronomen Anders Celsius.

Asteroiden har en diameter på ungefär 37 kilometer.

Se även 
 Celsius (månkrater)

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av C-I Lagerkvist
Astronomiska upptäckter 1980
Carl-Rudolf Gardberg

Carl-Rudolf Gardberg, född 9 september 1898 i Åbo, död där 5 oktober 1972, var en finländsk bibliotekarie. Han var far till Carl Jacob Gardberg.

Gardberg blev filosofie doktor 1948. Han var 1917–1922 anställd vid olika bibliotek i Åbo och Helsingfors, tjänstgjorde 1925–1928 som svensk bibliotekskonsulent och 1929–1942 som äldre biblioteksinspektör vid statens biblioteksbyrå. Han återvände 1942 till Åbo Akademis bibliotek, vars ställning som finlandssvenskt nationalbibliotek han befäste som överbibliotekarie 1953–1966. Han deltog aktivt i planeringen av bibliotekets nybyggnad (invigd 1958) och upprätthöll nära kontakter med vetenskapliga bibliotek i utlandet.

Som forskare ägnade sig Gardberg främst åt boktryckeriets och tidningspressens historia i Finland; hans största arbete från detta område är det delvis postumt utgivna verket Boktrycket i Finland (3 band, 1948–1973). Han erhöll professors titel 1966.

Källor

Finländska innehavare av professors namn
Födda 1898
Finländska bibliotekarier
Avlidna 1972
Män
Personer från Åbo
Mottagare av Tollanderska priset
Mottagare av Statsrådet Mauritz Hallbergs pris
Astar

Astar är ett svenskt företag verksamt inom olika former av vuxenutbildningar som Komvux och arbetsmarknadsutbildningar, främst med praktiska inriktningar. Förutom utbildningar sköter Astar även arbetsmarknadsmatchningar på uppdrag av Arbetsförmedlingen, där en arbetssökande matchas ihop med en potentiell arbetsgivare. Astar ägs av ThorenGruppen och är koncernens enda utbildningsverksamhet med vuxenutbildningar.

Historia 
Astar var tidigare JB Kompetens och ingick då i koncernen JB Education som grundades under 1990-talet av Rune Tedfors. JB Education ansökte under 2013 om konkurs efter att deras gymnasieskolor, friskolorna John Bauergymnasiet, gett upphov till stora skulder. Samtliga av företagets verksamheter avverkades eller såldes till nya ägare under konkursen. JB Kompetens förvärvades samma år av ThorenGruppen. I samband med uppköpet av JB Kompetens valde ThorenGruppen att döpa om företaget till dess nuvarande namn.

Astars utbildningsutbud 
Komvux

Vuxna personer i behov av att studera på en grundläggande nivå kan läsa på Komvux hos Astar, både i form av enskilda kurser och utbildningspaket. Astar fokuserar främst på yrkesutbildningar inom Komvux och finns inom flera yrkesområden, till exempel Restaurang, Hotell och Turism, Bageri, El, VVS, Ekonomi, IT, Vård och Omsorg, Industriteknik och Fastighet.

Arbetsmarknadsutbildningar

Astar tillhandahåller arbetsmarknadsutbildningar där arbetssökande lär sig ett yrke i behov av arbetskraft. På det sättet ska fler få arbetstillfällen, samtidigt som företag och kommuner ska få den kompetens som behövs.

Svenska för invandrare (SFI)

På uppdrag av olika kommuner har Astar grundläggande svenskutbildningar för vuxna personer med ett annat modersmål än svenska. Språkundervisningen kombineras ofta med yrkesämnen.

Fristående kurser

Fristående kurser, till exempel för att uppnå behörighet till högskola eller gymnasium, finns att läsa på Astar.

Källor 

Svenska utbildningsföretag
Företag bildade 2013
Karl-Ludwig Kley

Karl-Ludwig Kley, född 11 juni 1951 i München i dåvarande Västtyskland, är en tysk företagsledare som är styrelseordförande för energikoncernen Eon SE och flygbolaget Deutsche Lufthansa AG. Han är också vice styrelseordförande för biltillverkaren Bayerische Motoren Werke AG (BMW) och ledamot i fotbollsklubben 1. FC Köln. Kley har tidigare arbetat inom kemisk- och läkemedelsindustrin, där han har bland annat varit finansdirektör för Bayer AG och styrelseordförande och VD för Merck KGAA. Han har även varit ledamot i fordonstillverkaren MAN SE, massmediekoncernen Bertelsmann AG, bankgruppen Deutsche Bank AG och telekommunikationsföretaget Verizon Communications Inc.

Kley avlade en doktorsexamen i juridik vid Münchens universitet 1986.

Referenser

Eon
Lufthansa
Personer med anknytning till BMW
MAN SE
Personer inom Tysklands näringsliv under 2000-talet
Bayer AG
Personer inom Tysklands näringsliv under 1900-talet
Personer från München
Levande personer
Födda 1951
Män
Johannes Teyssen

Dr. Johannes Teyssen, född 10 september 1959 i Hildesheim i dåvarande Västtyskland, är en tysk företagsledare som är VD för energikoncernen Eon SE sedan 2010. Han sitter som ledamot i Nord Stream AG och har tidigare varit ledamot i bankkoncernen Deutsche Bank AG och stålproducenten Salzgitter AG. Teyssen började arbeta 1989 inom koncernen för VEBA, som är en av två föregångare till dagens Eon, med en avstickare som varade mellan 1998 och 2001 när han arbetade för Hastra AG och Avacon.

Han avlade kandidatexamen i nationalekonomi och juridik och en juris doktor vid Göttingens universitet.

Referenser

Eon
Personer inom Tysklands näringsliv under 2000-talet
Personer inom Tysklands näringsliv under 1900-talet
Personer från Hildesheim
Levande personer
Födda 1959
Män
Ingebjørg Hage

Ingebjørg Hage, född 18 november 1945, är en norsk arkitekt och konstvetenskapare.

Ingebjørg Hage har varit kulturvernkonsulent vid Troms fylkeskommune. Hon har också varit professor i konstvetenskap vid Universitetet i Tromsø. Där var hon bland annat ledare för forskningsprojektet Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard på uppdrag av Norges forskningsråd.

Bibliografi i urval 
Ingebjørg Hage, Elin Haugdal, Bodil Ruud och Sveinulf Hegstad (redaktörer): Arkitektur i Nord-Norge 2007, 
Ingebjørg Hage, Elin Haugdal och Sveinulf Hegstad (redaktörer): Hager mot nord. Nytte og nytelse gjennom tre århundrer, Orkana Akademisk 2015, 
Ingebjørg Hage (redaktör): The Protracted Reformation in Northern Norway – Introductory Studies, 2014,

Källor
Författarpresentation på Orkana forlags webbplats

Externa länkar
Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
Hage om Hager på Salangen-Nyheter den 1 maj 2017
Stig Brøndbo: Her er historien om nordnorske hager den 9 maj 2016 på www.forskning.no

Norska arkitekter under 1900-talet
Födda 1945 
Levande personer 
Kvinnor
Norska arkitekter under 2000-talet
4961 Timherder

4961 Timherder eller 1958 TH1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 8 oktober 1958 av Lowell-observatoriet i Flagstaff. Den är uppkallad efter Timothy Scott Herder.

Asteroiden har en diameter på ungefär 11 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Lowell Obs.
Astronomiska upptäckter 1958
Sarah Klang

Sarah Nova Linnéa Klang, född 26 augusti 1992 i Haga församling i Göteborg, är en svensk sångare och låtskrivare.

Biografi 
I gymnasiet sjöng Sarah Klang i ett electronicaband inspirerat av band som Coldplay och Sigur Rós. När hon gått ut skolan slutade hon med musiken men tog upp intresset igen 2016.

Sommaren 2016 släpptes hennes debutsingel ”Sleep”. Efter att ytterligare tre singlar släppts kom debutalbumet Love in the milky way år 2018, som hon skrivit tillsammans med Kevin Andersson som också producerat albumet. Samma år framträdde hon i TV-programmet På spåret vilket medförde stor uppmärksamhet. Vid Grammisgalan 2018 nominerades Sarah Klang i kategorin "Årets nykomling". Samma år framträdde hon bland annat på musikfestivalen South by Southwest i USA. Vid Grammisgalan 2019 vann hon i kategorin Årets alternativa pop. 2019 släpptes hennes andra fullängdsalbum, Creamy Blue. Albumet nominerades till Årets album och Årets alternativa pop vid Grammisgalan 2020. År 2021 släpptes Klangs tredje fullängdsalbum Virgo och vid Grammisgalan 2022 vann hon återigen pris i kategorin Årets alternativa pop och var även nominerad till Årets album. Klang har genom åren fortsatt att arbeta med parhästen Kevin Andersson.

År 2022 släppte hon singeln "Lost you for a while" tillsammans med Deportees.

Hon har beskrivit sin musik som pop med influenser av americana och country.

Vid sidan av musiken har hon arbetat på sin fars smörrebrödsrestaurang. Sarah Klang är sambo och har ett barn fött 2021.

Utmärkelser 
 2019 –  Sten A. Olssons kulturstipendium
 2019 – Årets alternativa pop för Love in the Milky Way vid Grammisgalan 2019
 2021 – Ulla Billquist-stipendiet
 2022 – Årets alternativa pop för Virgo vid Grammisgalan 2022

Diskografi

Singlar 
 2016 – "Sleep"
 2017 – "Strangers"
 2017 – "Left Me on Fire"
 2017 – "Lover"
 2018 – "Mind"
 2019 – "Call Me"

Album

Referenser

Externa länkar 
Sarah Klang i Söndagsintervjun på P1, läst 17 september 2023.

Svenska låtskrivare
Svenska sångare under 2000-talet
Musiker från Göteborg
Sångare från Göteborg
Födda 1992
Levande personer
Kvinnor
Tyskland i olympiska vinterspelen 1994

Tyskland deltog i de olympiska vinterspelen 1994 i Lillehammer. Totalt vann de 9 guld, 7 silver och 8 bronsmedaljer.

Medaljer

Guld 

Störtlopp damer: Katja Seizinger
Storslalom herrar: Markus Wasmeier
Super-G herrar: Markus Wasmeier

Fyrmanna: Karsten Brannasch, Olaf Hampel, Harald Czudaj, Alexander Szelig

Stor backe: Jens Weißflog
Laghoppning: Hansjörg Jäkle, Christof Duffner, Dieter Thoma, Jens Weißflog

5 000 m damer: Claudia Pechstein

Singel herrar: Georg Hackl
Stafett herrar: Ricco Groß, Frank Luck, Mark Kirchner, Sven Fischer

 Silver Storslalom damer: Martina ErtlStor backe: Jens Weißflog1 000 m damer: Anke Baier5 000 m damer: Gunda NiemannSingel damer: Susi Erdmann20 km herrar: Frank Luck10 km herrar: Ricco GroßStafett damer: Uschi Disl, Antje Harvey, Simone Greiner-Petter-Memm, Petra Schaaf

 Brons Fyrmanna: Ulf Hielscher, Wolfgang Hoppe, René Hannemann, Carsten EmbachNormal backe: Dieter Thoma500 m damer: Franziska Schenk1 500 m damer: Gunda Niemann3 000 m damer: Claudia PechsteinDobbel herrar: Stefan Krauße, Jan Behrendt15 km damer: Uschi Disl20 km herrar''': Sven Fischer

Källor
SR/Olympic Sports

1994 i Tyskland
1994
Nationer i olympiska vinterspelen 1994
Jetmir Krasniqi

Jetmir Krasniqi  född 1 januari 1995 i Klina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, är en schweizisk-kosovansk fotbollsspelare (försvarare) som spelar för den schweiziska klubben FC Schaffhausen.

Referenser

Födda 1995
Levande personer
Män
Personer från Klina
Kosovanska fotbollsspelare
Schweiziska fotbollsspelare
Kosovanska landslagsspelare i fotboll
Kosovanska idrottare under 2000-talet
Spelare i FC Lausanne-Sport
Spelare i AC Lugano
Spelare i FC Voluntari
Spelare i FC Schaffhausen
Spelare i Challenge League
Spelare i Schweiziska superligan
Spelare i Liga I
Tyskland i olympiska vinterspelen 1998

Tyskland deltog i olympiska vinterspelen 1998 i Nagano, Japan. Totalt vann de 12 guld, 9 silver och 8 bronsmedaljer.

Medaljer

Guld 

Störtlopp damer: Katja Seizinger
Kombination damer: Katja Seizinger
Slalom damer: Katja Seizinger

Fyrmanna: Christoph Langen, Markus Zimmermann, Olaf Hampel, Marco Jakobs

3 000 m damer: Gunda Niemann-Stirnemann
5 000 m damer: Claudia Pechstein

Singel herrar: Georg Hackl
Singel damer: Silke Kraushaar
Dobbel herrar: Stefan Krauße, Jan Behrendt

Halfpipe damer: Nicola Thost

Stafett herrar: Ricco Groß, Peter Sendel, Frank Luck, Sven Fischer
Stafett damer: Uschi Disl, Martina Zellner-Seidl, Katrin Apel, Petra Behle

Silver 

Kombination damer: Martina Ertl

Lag herrar: Sven Hannawald, Martin Schmitt, Hansjörg Jäkle, Dieter Thoma

Puckelpist damer: Tatjana Mittermayer

3 000 m damer: Claudia Pechstein
5 000 m damer: Gunda Niemann-Stirnemann

Singel damer: Barbara Niedernhuber

Storslalom damer: Heidi Renoth

Sprint damer: Uschi Disl

Brons 

Kombination damer: Hilde Gerg
Storslalom damer: Katja Seizinger

Tvåmanna: Christoph Langen, Markus Zimmermann

3 000 m damer: Anni Friesinger

Paråkning: Mandy Wötzel, Ingo Steuer

Sprint damer: Katrin Apel
15 km damer: Uschi Disl

Källor 
SR/ Olympic Sports

1998 i Tyskland
1998
Tyskland
USA i olympiska vinterspelen 1994

USA deltog med 147 deltagare i olympiska vinterspelen 1994 på Lillehammer. Totalt vann de seks guldmedaljer, fem silvermedaljer och två bronsmedaljer.

Medaljer

Guld 

Störtlopp herrar: Tommy Moe
Super-G damer: Diann Roffe

500 m damer: Bonnie Blair
1 000 m damer: Bonnie Blair
1 000 m herrar: Dan Jansen

500 m damer: Cathy Turner

Silver 

Super-G herrar: Tommy Moe
Störtlopp damer: Picabo Street

Puckelpist damer: Elizabeth McIntyre

Singel damer: Nancy Kerrigan

'5 000 m stafett herrar: Randall Bartz, Eric Flaim, John Coyle, Andrew Gabel

Brons 

500 m damer: Amy Peterson
3 000 m stafett damer: Karen Cashman, Amy Peterson, Cathy Turner, Nikki Ziegelmeyer

Källor 
SR/ Olympic Sports

1994 i USA
USA
1994
Martin Norsell

Martin Norsell, född 18 februari 1971 i Sävedalens församling i Göteborgs och Bohus län, är en svensk ingenjör och professor i militärteknik. Han är sedan 2018 rektor för Högskolan Dalarna.

Regeringen har utsett Martin Norsell till generaldirektör och chef för Universitetskanslerämbetet. Han tillträder det uppdraget den 1 december 2023.

Biografi
Efter gymnasieexamen vid Hvitfeldtska gymnasiet i Göteborg 1991 avlade Norsell civilingenjörsexamen i farkostteknik vid Kungliga Tekniska högskolan (KTH) i Stockholm 1999. År 2004 disputerade han vid KTH på avhandlingen Aircraft trajectory optimization with tactical constraints. År 2009 utnämndes Norsell till docent i militärteknik vid Försvarshögskolan i Helsingfors.

Norsell tjänstgjorde från 2005 till 2018 vid Försvarshögskolan i Stockholm: bland annat som ordförande i forsknings- och utbildningsnämnden (dekan) 2010–2015 som forskningschef 2012–2018, som prorektor 2015–2018, som tillförordnad förvaltningsdirektör 2017–2018 och som tillförordnad professor i militärteknik. Norsell är professor i militärteknik vid Försvarshögskolan sedan 2011 och rektor för Högskolan Dalarna sedan den 1 maj 2018.

Martin Norsell invaldes som ledamot av Kungliga Örlogsmannasällskapet 2009 och som ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien 2015.

Referenser

Vidare läsning

Män
Födda 1971
Levande personer
Personer från Partille kommun
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer verksamma vid Försvarshögskolan
Personer verksamma vid Högskolan Dalarna
Ledamöter av Kungliga Örlogsmannasällskapet
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
USA i olympiska vinterspelen 1988

USA deltog med 118 deltagare i olympiska vinterspelen 1988 i Calgary. Totalt vann de två guldmedaljer, en silvermedalj och tre bronsmedaljer.

Medaljer

Guld 

500 m damer: Bonnie Blair

Singel herrar: Brian Boitano

Silver 

1 500 m herrar: Eric Flaim

Brons 

1 000 m damer: Bonnie Blair

Paråkning: Jill Watson, Peter Oppegard
Singel damer: Debi Thomas

Källor 
SR/ Olympic Sports

1988 i USA
USA
1988
Marknadsplatsen i Skibotn

Marknadsplatsen i Skibotn är en norsk tidigare marknadsplats i Skibotn i Storfjords kommun i Nord-Troms.
Skibotn har varit handels- och mötesplats i flera hundra år. Handeln kan ha kommit igång på 1500-talet och hölls på samma ställe från 1800-talet och in på 1900-talet. Köpmän, inte bara från Norge, utan också från Sverige och Finland, kom dit med sina varor.

Historik
Under lång tid var det marknad i november och i slutet av januari. Som mest var det tre marknader om året: i november, januari och mars. Tidpunkterna hade sannolikt samband med slakt och med vinterföre. Viktiga varuslag var sej, mjöl, smör, kaffe, renkött och ripor. På höstmarknaden handlade fjällbönderna med fiskarbönderna och denna marknad kallades  "lappmarknaden". Marknaden i januari kallades "kvänmarknaden", och dit kom yrkeshandlare från Tornedalen. På marknaderna var det också underhållning och festligheter.

Efter 1900 minskade marknadshandeln. Den påverkades negativt av ångfartygsrutter, järnvägsutbyggnad och annat som effektiviserade handeln inom nationalstaterna, vilket gjorde att gränshandeln fick ökad konkurrens. Det fanns också en ovilja från staten mot gränshandel. Den sista marknaden hölls 1955.

Skibotnmarknaderna var också ingångsport för læstadianismen i Nord-Troms. Sockenprästen  Lars Levi Læstadius i Karesuando sände andliga vägledare till Skibotn från 1848. Detta ledde till en väckelserörelse där, som spred sig till andra delar av norra Norge. På 1890-talet uppföres bönehuset i Skibotn, som i etapper har byggts ut till en stor korskyrka.

Marknadsplatsen idag

Kvar av den gamla bodbebyggelsen finns idag de två "Aunebodarne", som ägdes av den på 1860-talet grundade firman O.L. Aune i Tromsø och användes för försäljning av kött. Den nordligaste boden har en del i timmer med sovloft ovanpå och en i stolpkonstruktion som lagerrum. Den andra boden är mindre och yngre och byggd ungefär som ett korsvirkeshus med sågspån som väggfyllning. Den användes som packbod för lagring av kött.

Ett antal byggnader i Skibotn är kulturminnen sedan augusti 2008:
Ladugård/stall från 1800-talet
Båthus (Grapenaustet), från 1800-talet
Posthuset från Nallevuoppi (Njállavuohppi), från 1867
Rastebyhuset, från 1800-talet
Två marknadsbodar på marknadsplatsen (Aunebodarna), från 1875-1900 respektive 1900–1925

Skibotns marknadsplats sköts idag av Nord-Troms Museum. På museiområdet har ett antal rekonstruktioner av marknadsbodar byggts upp.

Bildgalleri
Amatörfotografen Joachim Andreas Vibe Kjærulf Fleischer (1861–1931) tog ett stort antal bilder under senare delen av 1910-talet:

Källor
Ingebjørg Hage: Skibotn – markedsplass og landsby, oklar tidskrift, baserat på rapporter från 1985
Et marked for mangt på norska Riksantikvarens webbplats

Externa länkar
Skibotn Markedsplass på Nord-Troms Museums webbplats
 Marknadspltsen i Skibotn på kulturminnesok.no

Marknadsplatser
Historiska marknader
Storfjords kommun
Nord-Troms Museum
Kulturminnen i Norge
Kväner
Palazzo del Gallo di Roccagiovine

Palazzo del Gallo di Roccagiovine, tidigare Palazzo Fusconi Pighini, är ett palats i Rom, beläget mellan Piazza Farnese och Campo dei Fiori i Rione Regola. Det ritades av Baldassare Peruzzi och uppfördes mellan 1520 och 1527 för Francesco Fusconi, påvlig arkiater för Clemens VII och senare Paulus III.

Beskrivning
Efter att ha tillhört ätten Fusconi övergick palatset i ätten Pighinis ägo. Palatset byggdes då till och kom att omgärdas av Piazza Farnese, Campo dei Fiori samt Via dei Baullari och Via della Corda. Alessandro Pighini uppdrog åt Alessandro Specchi att renovera palatset. Pighini lät bland annat till palatset föra Meleagros, en romersk marmorkopia av Skopas bronsskulptur från 300-talet f.Kr.

Palatset hade olika ägare, innan det under 1800-talet övertogs av ätten Gallo di Roccagiovine, som är palatsets nuvarande innehavare.

Palatsets fasad mot Piazza Farnese har en imposant kolonnportal, krönt av en balkong.

Bilder

Referenser

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar

Palats i Rom
Rione Regola
Byggnader ritade av Baldassare Peruzzi
Byggnader ritade av Alessandro Specchi
398188 Agni

398188 Agni eller 2010 LE15 är en jordnära asteroid som upptäcktes den 3 juni 2010 av WISE-teleskopet. Den är uppkallad efter eldguden Agni, i den indiska mytologin.

Asteroiden har en diameter på ungefär 0,4 kilometer och den tillhör Aten-gruppen

Referenser 
 

Aten-asteroider
Jordnära objekt
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av WISE
Astronomiska upptäckter 2010
Potentiellt farliga objekt
Agni (olika betydelser)

Agni kan syfta på:

 Agni - en indisk eldgud
 Agni (ort i Indien) - en ort i Indien
 Agni (robot) - en indisk serie av medel- och långdistansrobotar
 Agni-I – en strategisk robot
 Agni-II – en strategisk robot
 Agni-III – en strategisk robot
 Agni-IV – en strategisk robot
 Agni-V – en strategisk robot
 Agni-VI – en strategisk robot
 398188 Agni - en asteroid
 Agnis – ett folk i Elfenbenskusten
Sovjetunionen i olympiska vinterspelen 1976

Sovjetunionen deltog i de olympiska vinterspelen 1976 i Innsbruck. Totalt vann de tretton guldmedaljer, sex silvermedaljer och åtta bronsmedaljer.

Medaljer

Guld 

500 m herrar: Jevgenij Kulikov
1 000 m damer: Tatjana Averina
1 500 m damer: Galina Stepanskaja
3 000 m damer: Tatjana Averina
Herrar: Sovjetunionens herrlandslag i ishockeyPar: Irina Rodnina, Aleksandr ZajtsevIsdans: Ljudmila Pakhomova, Aleksandr Gortjkov15 km herrar: Nikolaj Bazjukov30 km herrar: Sergej Saveljev10 km damer: Raisa Smetanina4x5 km stafett damer: Nina Balditjova, Galina Kulakova, Zinaida Amosova, Raisa Smetanina20 km herrar: Nikolaj KruglovStafett herrar: Aleksandr Jelizarov, Ivan Bjakov, Nikolaj Kruglov, Aleksandr Tichonov

 Silver 500 m herrar: Valerij Muratov1 500 m herrar: Jurij KondakovHerrar: Vladimir KovalevIsdans: Irina Moisejeva, Andrej Minenkov15 km herrar: Jevgenij Beljajev5 km damer: Raisa Smetanina
 Brons 1 000 m herrar: Valerij Muratov500 m damer: Tatjana Averina1 500 m damer: Tatjana Averina30 km herrar: Ivan Garanin4x10 km stafett: Jevgenij Beljajev, Nikolaj Bazjukov, Sergej Saveljev, Ivan Garanin5 km damer: Nina Balditjova10 km damer: Galina Kulakova20 km herrar''': Aleksandr Jelizarov

Källor
SR/ Olympic Sports

1976 i Sovjetunionen
Sovjetunionen
1976
Tysklands förenade lag i olympiska vinterspelen 1964

Tyskland deltog i olympiska vinterspelen 1964 i Innsbruck. Totalt vann de tre guldmedaljer, tre silvermedaljer och tre bronsmedaljer.

Medaljer

Guld

Herrar: Manfred Schnelldorfer

Singel herrar: Thomas Köhler
Singel damer: Ortrun Enderlein

Silver 

Par: Marika Kilius och Hans-Jürgen Bäumler

Singel herrar: Klaus Bonsack
Singel damer: Ilse Geisler

Brons 

Störtlopp herrar: Wolfgang Bartels

Herrarnas individuella: Georg Thoma
Singel herrar''': Hans Plenk

Källor
SR/ Olympic Sports

1964 i Västtyskland
1964 i Östtyskland
Tyskland
1964