kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Raedie

Raedie eller Värálda ráde, Rádienáhttje, Väraldarade eller Waralden Olmai, var en gud i samisk religion. Han var den högste Guden och världens skapare. Han var gift med Raedieahkka, och hade en dotter, Rana Niejta, och en son, Raediengiedte.

Han och hans maka, Rádienáhttje och Rádienáhkká, är gudaparet som skapade världen och människornas själar.

Han beskrivs som passiv, och omtalas till och med som sovande. Han uträttar sina gärningar genom sin son Raediengiedte snarare än personligen. 

Som Waralden Olmai var han en fruktbarhetsgud som styrde över bl.a. god växt på råglandet så att offer skulle medföra bra priser på öl och brännvin. Den samiska religionen skiftade något mellan olika regioner och stammar, vilket gjorde att gudarna kunde överlappa och att en gud delades i flera eller flera kombinerades i en. Waralden Olmai var därmed ibland en separat gud, ibland identisk med Raedie. Waralden Olmai fick offer i form av rentjurens könsdelar. Han har ibland tolkats vara en influens av Frej.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879
 Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 19. Mykenai - Norrpada

Gudar i samisk mytologi
Skapargudar
Fruktbarhetsgudar
Danmarks runeindskrifter 2

DR 2 är en vikingatida ( Jelling, efter år 934) runsten av granit i Haddeby, Selks kommun, Schloss Gottorf, Stadt Schleswig i Tyskland. Man har tidigare ansett ristningen vara svensk, men den kan mycket väl vara lokalt skapad.

Inskriften

Källor

Externa länkar 
 DK nr.: Sl 2, http://runer.ku.dk/VisGenstand.aspx?Titel=Haddeby-sten_2

 
Runinskrifter i Danmark
Runinskrifter i Tyskland
Schleswig
Ipmil

Ipmil var en gudom i samisk religion. Han har kallats för samernas högste styrande gud och skapare. Han har dock även använts som en slags sammanfattande benämning för samernas gudar. Han har jämförts med kristendomens Gud men också med den finländska religionens Jumala.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Raedieahkka

Rádienáhkká, eller Raedieahkka var en gudinna i samisk religion. Hon var gift med Raedie, och hade en dotter, Rana Niejta, och en son, Raediengiedte.

Hon och hennes make, Rádienáhttje och Rádienáhkká, är gudaparet som skapade världen och människornas själar.

Se även 
 Akka (mytologi)

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Skapargudar
Fruktbarhetsgudar
Rana Niejta

Rana Niejta, även kallad Radien-neide, var en gudom i samisk religion. Hon var vårens gudinna och associerades med vårens fruktbarhet och allt som hörde till denna. 

Hon var dotter till Rádienáhttje och Rádienáhkká och syster till Raediengiedte.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879
 Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 19. Mykenai - Norrpada

Gudar i samisk mytologi
Fruktbarhetsgudar
Raediengiedte

Raediengiedte, var en gud i samisk religion. 

Han var son till Rádienáhttje och Rádienáhkká och bror till Rana Niejta. Han var en aktiv gud som uträttade sin passiva far, den högste gudens, gärningar i världen.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879
 Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 19. Mykenai - Norrpada

Gudar i samisk mytologi
Biejjenniejte

Biejjenniejte var en gudom i samisk religion. Hon var helandets och medicinens gudinna; hennes namn betyder "Solens dotter", och hon var dotter till solgudinnan Beaivi. Hon är särskilt hjälpsam mot sjukdomar orsakade av hennes mor, solen.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Läkegudar
Liejbbeålmáj

Liejbbeålmáj var en gudom i samisk religion. Han var jaktens gud, och dyrkades främst av män som blivit vuxna och fått ansvaret för jakt och andra sysslor som räknades till den fullvuxna mannens roll.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Jaktgudar
Tjasolmai

Tjasolmai var en gudom i samisk religion. Han var vattnets gud och härskade över sjöarna, vattendragen och därmed även överfisket. Han rådde över fiskelyckan och sades vara den som förde fiskarna till kroken.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Jahbme akka

Jahbme akka, "dödsgumman", var en gudom i samisk religion. Hon tillhörde de så kallade akkorna. Hon härskade över underjorden och de dödas värld och var därmed dödens gudinna och underjordens drottning. Hon har jämförts med den nordiska dödsgudinnan Hel.

Se även 
 Akka (mytologi)

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Dödsgudar
Biegg olmai

Biegg olmai, "Vindmannen", var en gudom i samisk religion. Han var vindarnas gud, som förorsakade vinden. 

Han befallde vindarna och ordnade storm. Med sin spade skyfflade han sedan undan vindarna när stormen var över. En spade användes ofta som tillfällig 'seite' när man offrade till Biegg olmai.

Hans namn är snarlikt stormguden Bieggagallis, solens make; Bieggolman, sommarvindarnas gud, och Biegkegaellies, vintervindarnas gud. Den samiska religionen skiftade något mellan olika regioner och stammar, vilket gjorde att gudarna kunde överlappa och att en gud delades i flera eller flera kombinerades i en.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Vädergudar
Mano (gud)

Mano, även Aske eller Manna, var en gudom i samisk religion. Mano representerade månen och månen såsom personifierad i en gudom. Månen tillägnades stor vördnad i den samiska religionen, även om den inte tillhörde de främsta gudarna.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879
 Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 19. Mykenai - Norrpada

Gudar i samisk mytologi
Mångudar
Bieggagallis

Bieggagallis var en gudom i samisk religion. Han var en stormgud. Han var make till solgudinnan Beaivi. Tillsammans omtalas de som människornas föräldrar.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Vädergudar
Mubpienålmaj

Mubpienålmaj, "Den Onde", var en gudom i samisk religion. Han var en sammanfattande benämning på gudarnas onda sida. Han har tolkats som en influens av den kristna Djävulen.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Ruohtta

Ruohtta, var en gudom i samisk religion. Han var en personifikation av sjukdomen, och sågs som sjukdomarnas gud eller ande och var därmed även en dödsgud.

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Dödsgudar
Regeringen Frederiksen I

Regeringen Frederiksen I var Danmarks regering mellan 27 juni 2019 och 15 december 2022. Statsminister var Mette Frederiksen. Det var en minioritetsregering enbart bestående av Socialdemokraterne som styrde med stöd av ett avtalsmässigt samarbete med Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti och Enhedslisten. De grönländska partierna Inuit Ataqatigiit och Siumut samt Javnaðarflokkurin från Färöarna stödde också denna regering.

Den 5 oktober 2022 meddelade Frederiksen att ett nytt val skulle hållas till Folketinget den 1 november 2022. I valet gick det socialdemokratiska partiet framåt och de partier som uttalat stöd för en socialdemokratiskt ledd regering fick på nytt majoritet i Folketinget. Dock valde Frederiksen dagen efter valet att lämna in sin avskedsansökan som statsminister, med motiveringen "Det är klart att det inte längre finns en majoritet bakom regeringen i dess nuvarande form".
Istället sökte Frederiksen stöd över blockgränserna för bilda en ny regering inkluderande borgerliga partier.

Ministären  
Följande ministrar ingår i regeringen:

Referenser 

Danmarks regeringar
Bildanden 2019
Grannlands-TV

Grannlands-TV är nationella TV-kanaler som utöver det huvudsakliga sändningslandet även kan ses i ett grannland. Historiskt har detta gällt "signal overspill" i gränsområden, så kallat gränstittande. TV-signaler färdas inte lika långt som långvågsradio, men följer inte heller landgränser.

Betydelsen av grannlands-TV har skiftat mellan olika länder och över tid. För många boende i gränsområden innebar gränstittande en markant ökning av tillgängliga kanaler. För boende i länder med begränsad yttrandefrihet har detta inneburit tillgång till fristående nyheter. Begreppet "Westfernsehen" om västtysk TV som kunde ses i Östtyskland är ett exempel på det senare.

Den tekniska utvecklingen har inneburit att grannlands-TV minskat i betydelse när TV-tittare fått tillgång till både fler inhemska TV-kanaler och utländska kanaler som inte nödvändigtvis kommer från ett grannland. Det har även inneburit att tillgången till grannlandets TV-kanaler minskat när dessa inte nödvändigtvis vidareförs av kabel-TV-nät. Begreppet grannlands-TV används för olika initiativ för att öka tillgången av grannlandskanaler.

Sverige 
I Sverige har olika delar av landet reguljärt kunnat ta emot dansk, norskt och finländsk TV med vanliga TV-antenner.

Utbyggnad av och övergång till kabel-TV och digital-TV har inneburit att antalet kanaler som potentiellt kan sändas har ökat, samtidigt som vissa tidigare gränstittare förlorat tillgången till grannlandets kanaler vid övergången. De nordiska public service-bolagen har i stor utsträckning satsat på egna streamingtjänster där delar av innehållet är blockerat av rättighetsskäl.

Detta har lett till olika politiska initiativ för att säkra och öka tillgången till nordisk TV, vilka dock inte resulterat i lagstiftning. Nordiska rådet har länge drivit olika förslag för att öka tillgången av nordisk TV i de olika nordiska länderna. Frågan är återkommande föremål för motioner och skriftliga frågor i riksdagen. År 1997 gjordes en offentlig utredning ledd av Lennart Bodström om huruvida kabel-TV-operatörer skulle göras skyldiga att vidaresända dansk och norsk TV.

En genomgång från 2009 visade att de skandinaviska grannlandskanalerna hade långt mindre distribution i Sverige än i Norge och Danmark. Svenska kabel-TV-nät sänder i regel de grannlandskanaler i grundutbudet i gränsområden. I andra områden ingår dessa kanaler i tilläggsutbudet. I marknätet finns TV Finland tillgänglig i Mälardalen för den finskspråkiga minoriteten, men utöver detta sänds inga grannlandskanaler vidare i marknätet från svenska sändare.

Se även 
DX-ing

Källor 

Television
Apple Park

Apple Park är en elliptisk byggnad som ligger på 1 Apple Park Way i Cupertino, Kalifornien i USA. Den är huvudkontor till det multinationella IT-företaget Apple Inc., som också äger byggnaden. Apple Park har en kapacitet för fler än 12 000 anställda. På området runt Apple Park finns det bland annat ett auditorium, ett större gym och två stora parkeringshus. Sydöst om området och utmed gatan N Tantau Ave finns det även ett besökscenter tillika butik och flera kontorsbyggnader, tillhörande bland annat deras avdelning för forskning och utveckling, samt ett till parkeringshus.

Hela området och byggnaderna ritades av arkitekten Norman Foster och dennes arkitektkontor Foster + Partners med hjälp av Jony Ive, som var Apples projektansvarig för det nya huvudkontoret. Apple Park uppfördes mellan november 2013 och april 2017 till en kostnad på fem miljarder amerikanska dollar.

Galleri

Referenser

Noter

Apple
Byggnader invigda under 2000-talet
Byggnader och anläggningar i Kalifornien
Cupertino
Arkitekturåret 2017
2017 i USA
Maksim Bahdanovitj

Maksim Bahdanovitj (), född 9 december (27 november enligt g.s.) 1891 i Minsk, död 25 maj (12 maj enligt g.s.) 1917 i Jalta, var en poet, litteraturvetare och översättare, en av moderna belarusiska litteraturens grundare.

Referenser

Externa länkar 

Maksim Bahdanovitj i Libris

Belarusiska poeter
Belarusiskspråkiga poeter
Män
Personer från Minsk
Födda 1891
Avlidna 1917
Personer i Belarus under 1900-talet
Carl Friedrich Wilhelm Teusser

Carl Friedrich Wilhelm Teusser, född 1749, död  10 oktober 1823, var en svensk valthornist och trumpetare vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm.

Biografi
Carl Friedrich Wilhelm Teusser föddes 1749 i Sachsen. Han anställdes 1796 som valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm. Han var anställd från 1 oktober 1811 som trumpetare vid Kungliga hovkapellet och slutade 1 juli 1818. Teusser avled 10 oktober 1823.
 

Teusser var gift med Anna Maria Lemmel.

Referenser 

Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Svenska hornister
Svenska trumpetare
Födda 1749
Avlidna 1823
Män
Svenska musiker under 1700-talet
Svenska musiker under 1800-talet
Johan Gustaf Grönroos

Johan Gustaf Grönroos, född november 1774, död 26 mars 1817, var en svensk valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm.

Biografi
Johan Gustaf Grönroos föddes november 1774. Han var sergeant och oboist vid Svea livgarde. Grönroos anställdes omkring 1793 som valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm och slutade 1 oktober 1815. Grönroos gifte sig 28 september 1806 med Maria Fredrika Uttini (1786–1815). Han avled 26 mars 1817.

Referenser 

Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Svenska hornister
Svenska oboister under 1700-talet
Svenska oboister under 1800-talet
Födda 1774
Avlidna 1817
Män
Svenska musiker under 1700-talet
Svenska musiker under 1800-talet
8254 Moskovitz

8254 Moskovitz eller 1981 EF18 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 2 mars 1981 av den amerikanska astronomen Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Nicholas A. Moskovitz.

Asteroiden har en diameter på ungefär 2 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1981
Johann Livornio Oschmann

Johann Livornio Oschmann, född 1764, död 11 oktober 1824, var en svensk valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm. Han var också organist i Tyska S:ta Gertruds församling.

Biografi
Johann Livornio Oschmann föddes 1764. Han anställdes 1796 som valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm och slutade 1804. Oschmann var även organist vid Tyska kyrkan i Tyska S:ta Gertruds församling. Han avled 11 oktober 1824.

Referenser 

Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Svenska hornister
Svenska organister under 1700-talet
Svenska organister under 1800-talet
Födda 1764
Avlidna 1824
Män
Svenska musiker under 1700-talet
Svenska musiker under 1800-talet
8255 Masiero

8255 Masiero eller 1981 EZ18 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 2 mars 1981 av den amerikanska astronomen Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanske astronomen Joseph Masiero.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1981
Mystic Towers

Mystic Towers är ett datorspel i plattformsgenren, utvecklat av australiska Animation F/X och utgivet av Manaccom i Australien och Apogee Software internationellt den 15 juli 1994. Initialt utgavs spelet endast till MS-DOS, men 2015 blev det även tillgängligt för Windows och Mac OS. Spelaren iklär sig rollen som den excentriske trollkarlen baron Baldric. Hans uppgift är att söka igenom tolv torn och ta kål på olika monster.

Källor
 

Datorspel 1994
MS-DOS-spel
Windows-spel
Macintosh-spel
Mattis Hörlén

Agda Mathilda (Mattis) Hörlén, född Lundberg den 14 december 1884 i Valleberga socken, död den 26 augusti 1965 i Stockholm, var en svensk hemslöjdsexpert.

Mattis Hörlén var dotter till byggmästaren Sven Lundberg. Hon avlade småskollärarexamen i Lund 1903. Åren 1904–1911 var hon lärarinna vid Hammenhögs skolskola. Från 1920 verkade Hörlén som föreläsare för hemslöjdens räkning. Hon var 1932–1935 ledare av Stockholms läns och stads hemslöjdsförening, till vars stiftare hon hörde, och var från 1937 statens instruktör i hemslöjd. Hon verkade för att höja hemslöjdens kvalitet och konstnärlighet samt att stärka dess sociala och ekonomiska betydelse. Hörlén var ledamot av redaktionskommittén för Textil (del 1–2 1939–1940 i serien Hantverkets bok), medredaktör av Konsthantverk och hemslöjd i Sverige 1930–1940 (1941) och medarbetare i Hemslöjdens handarbeten (1944). Från 1939 var hon redaktör för Mönsterblad utgivna av Föreningen för svensk hemslöjd. Hörlén blev 1944 styrelseledamot i Svenskt textilforskningsinstitut och erhöll samma år Illis quorum. Hon är gravsatt i Högalids kolumbarium i Stockholm.

Källor 
 
 Hörlén, Agda Matilda på SvenskaGravar.se

Noter 

Personer inom svensk hemslöjdsrörelse
Mottagare av Illis Quorum
Personer från Sundsvall
Personer i Sverige under 1900-talet
Födda 1884
Avlidna 1965
Kvinnor
Carl Anton (musiker)

Carl Anton, född 7 februari 1798 i Wörlitz, Anhalt-Dessau, död 17 april 1865 i Stockholm, var en svensk valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm.

Biografi
Carl Anton föddes 7 februari 1798 i Wörlitz, Anhalt-Dessau. Han var oboist vid Andra livgardet. Han anställdes 1 januari 1823 som valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm och slutade 1 juli 1847. Anton gifte sig 21 januari 1834 med änkan A. M. Kjellberg, född Granlund. Han avled 17 april 1865 i Stockholm.

Referenser 

Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Svenska hornister
Födda 1798
Avlidna 1865
Män
Svenska musiker under 1800-talet
Christian Gotthilf Schuncke

Christian Gotthilf Schuncke, född 10 oktober 1797 i Schkortleben, Tyskland, död 27 mars 1874 i Falu Kristine församling, var en svensk valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm.

Biografi
Christian Gotthilf Schuncke föddes 10 oktober 1797. Han anställdes 1 oktober 1828 som valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm och slutade 1 juli 1836. Schuncke gifte sig 1828 med Helène Chassant (död 1846).

Referenser 

Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Svenska hornister
Födda 1797
Avlidna 1874
Män
Svenska musiker under 1800-talet
Gottlieb Petersen

Gottlieb Petersen, född 29 juni 1771, död 22 december 1831 i Jakob och Johannes församling, Stockholm, var en svensk valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm.

Biografi
Gottlieb Petersen föddes 29 juni 1771. Han anställdes 15 augusti 1816 som valthornist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm och slutade 1 januari 1828. Petersen var gift med Margareta Charlotta Strömbeck. Han avled 22 december 1831.

Referenser 

Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Svenska hornister
Födda 1771
Avlidna 1831
Män
Svenska musiker under 1800-talet
Charlottenberg (olika betydelser)

Charlottenberg kan syfta på:

 Charlottenberg –  en tätort i västra Värmland
 Charlottenbergs municipalsamhälle – ett municipalsamhälle 1902–1961
 Charlottenbergs bruk – ett tidigare järnbruk i Eda socken, startat som Morastforsen 1827
 Charlottenbergs klockstapel – en klockstapel
 Charlottenbergs landsfiskalsdistrikt – ett tidigare landsfiskalsdistrikt i Värmlands län
 Charlottenbergs shoppingcenter – ett shoppingcenter
 Charlottenbergs HC – en ishockeyklubb
 Charlottenberg, Sigtuna kommun – en ort i Sigtuna kommun
 Charlottenberg, Uppsala kommun – en ort i Uppsala kommun
 Charlottenberg, Rheinland-Pfalz – en kommun i Tyskland

Se även
 Charlottenburg (olika betydelser)
Charlottenberg, Rheinland-Pfalz

Charlottenberg är en kommun och ort i Rhein-Lahn-Kreis i förbundslandet Rheinland-Pfalz i Tyskland.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Verbandsgemeinde Diez tillsammans med ytterligare 23 kommuner.

Referenser 

Kommuner och städer i Rhein-Lahn-Kreis