Läroverket för gossar och flickor

Läroverket för gossar och flickor, även kallad Brobergska samskolan eller Broban, var ett svenskspråkigt läroverk som verkade i Helsingfors år 1883-1973. Skolan var den första samskolan i Finland, det vill säga den första som riktade sig till både pojkar och flickor.

Historia 
Läroverket för gossar och flickor grundades år 1883 av professor Fridolf Gustafsson, försäkringsmannen Uno Kurtén och professor Georg Asp.  Karl Theodor Broberg fungerade som skolans första rektor, år 1883-1900. Till en början hette skolan Helsingfors lärovärk för gossar och flickor, men stavningen av ordet lärovärk korrigerades till läroverk efter några år. Skolan kallades inofficiellt "Brobergska skolan" eller "Broban", efter sin rektor. År 1912 bytte skolan officiellt namn till Läroverket för gossar och flickor.

Skolan hade nio klasser och från och med år 1889 kunde eleverna avlägga studentexamen. Skolan bröt ny mark inom undervisningen i Finland i och med att den var landets första samskola. Det innebar att också flickor kunde ta studentexamen i skolan och sedan studera vidare vid ett universitet. Skolan följde en läroplan med särskilda betoningar fram till förtrycksperioderna i Finland (1899-1905) då alla läroplaner likriktades.

Skolan verkade till en början i hörnet av Brunnsgatan och Östra Henriksgatan (numera Mannerheimvägen). Den verkade också en tid på Bulevarden 7-9 och i Tyska skolans tidigare utrymme i hörnet av Bulevarden och Esplanaden. År 1895 fick skolan slutligen sitt eget hus på Högbergsgatan 23 i stadsdelen Gardestaden, där Designmuseet numera ligger.

År 1973 slogs skolan samman med Laguska skolan och fick namnet Minervaskolan, och år 1975 sammanslogs den nya skolan med Tölö svenska samskola (Zillen). Två år senare lades skolan slutligen ner vid övergången till grundskolan år 1977 och verksamheten togs över av Lönnbäckska skolan och Lönnbäckska gymnasiet.

Skolan ägdes av Aktiebolaget Läroverket för gossar och flickor år 1883-1974 och av Förening för Minervaskolans upprätthållande 1974-1977.

Som underhyresgäst på Högbergsgatan 23 fungerade även Svenska aftonläroverket i Helsingfors åren 1947-1971.

Elevantal 
Läroverket för gossar och flickor hade som mest elever under 1930-talet, över 350, och tidvis över 30 lärare.

Rektorer 

 1883-1900 Karl Theodor Broberg
 1900-1905 J.M. Granit
 1905-1917 Jakob Einar Meinander
 1917-1925 Rolf Krogerus
 1925-1944 Fritiof Freudenthal
 1944-1947 Torsten Steinby
 1947-1968 Eric W. Nyström
 1968-1973 Hilding August Karling
 1973-1977 Margareta Grigorkoff

Kända lärare 

 Waldemar Aspelin, arkitekt
Sofia Streng, skolledare, politiker, grundande medlem i Martharörelsen
Tor Therman, lärare, rektor

Kända alumner 

Widar Brenner, botanist
Uno Brummer, journalist, översättare, författare
Elsa Bruun, bibliotekarieledare
Ruth Dahl, författare
Emil Fabritius, arkitekt
Greta Hällfors-Sipilä, konstnär, målare
Ernst Häyrén, botaniker
Tove Jansson, författare, illustratör, konstnär, serieskapare
Viktor Jansson, skulptör
Ruben Lagus, militär, generalmajor
Tor Nessling, industriman
Gunnar Nordström, fysiker
Gunnar von Numers, järnvägstjänsteman, poet
Kalle Nyman, apotekare
Per-Olof Nyström, tecknare, reklamkonstnär
Gunna Möller, konstnär
Oskar August Rosenqvist, rektor för Svenska handelshögskolan i Helsingfors
Axel Salingre, tandläkare, kommerseråd
Gunnar Takolander, jurist, bankman, politiker
Elli Tompuri, skådespelare
Edward Wegelius, flygingenjör
Michael Widenius, programmerare, företagare

Referenser 

Ej längre existerande skolor i Finland
Svenskspråkiga utbildningsinstitutioner i Finland

Helsingfors under 1800-talet
Utbildning i Helsingfors
Utbildningsinstitutioner bildade 1883
Helsingfors under 1900-talet