kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bastedalens Kinapark

Bastedalens Kinapark är en park söder om Hammar i Askersunds kommun.

Parken anlades 1961–1963 av Ebbe Johnson, som efter att han pensionerats som chefredaktör på Östgöta Correspondenten köpte Bastedalens herrgård av Inomeuropeisk mission som haft området som sommarhem för ungerska tonårspojkar. Byggmästare var Oscar Pettersson från Linköping. På platsen låg tidigare Harge Tegelbruk. Parken invigdes 1963 av landshövding Valter Åman.

I parken finns flera paviljonger i kinesisk stil. Det finns också små hus för stillhet och meditation. Många statyer i form av lejon, drakar och Buddhafigurer pryder parken. I parken har också anlagts flera dammar. De flesta växter i parken är från Kina; i parken växer rudbeckior, anemoner, klänghortensior och bambu samt vita och röda näckrosor. De röda näckrosorna i parken hämtades dock från Fagertärn i Tiveden. Flera gånger har parken ljussatts under det kinesiska nyåret.

1966 tillkom ett konstgalleri på platsen och senare även dräkt- och porslinsmuseet i Bastedalen. Det byggdes även en presentbod.

Parken har ägts av Ebbe Johnson 1963–1965, Tryggve Johnson 1965–1986 och Pia Stenströmer från 1986.

Referenser

Noter

Källor 
 
 Vestkusten, nummer 34, 25 augusti 1966
 Sydnärkenytt, september 2018, 11 september 2018

Byggnader och anläggningar i Askersunds kommun
Kultur i Närke
Parker i Sverige
Kortfors station

Kortfors station var en järnvägsstation i Kortfors, Karlskoga kommun utmed bansträckningen Nora–Karlskoga Järnväg. Det var också den södra ändpunkten för Svartälvs Järnväg.

Kortfors station öppnade 1874 i samband med att Nora–Karlskoga Järnväg öppnades. Ett sidospår till Karlsdals bruk öppnade samma år. Sidospåret blev  1889 en del av Svartälvs Järnväg mellan Kortfors och Grythyttehed. Svartälvs Järnväg lades ned 1936, men sidospåret till Karlsdal behölls av Försvarsmakten. 1966 lades persontrafiken ned mellan Nora och Karlskoga och Kortfors nedgraderades till lastplats. 1985 upphörde även godstrafiken.

Referenser 

Nedlagda järnvägsstationer i Örebro län
Byggnader och anläggningar i Karlskoga kommun
Järnvägsstationer invigda 1874
Järnvägsstationer stängda 1985
1874 i Sverige
Nora Bergslags Järnväg
Salome (pjäs)

Salomé är en teaterpjäs, en tragedi i en akt av Oscar Wilde från 1893.

Wilde skrev Salomé på franska. Den är skriven i en lyrisk stil och är med sitt erotiska tema typisk för 1890-talets dekadenta strömningar. Stoffet hämtade han från Bibeln och berättelsen om Salome, som bad om att få Johannes döparens huvud på ett fat. I Wildes variant är Salomé förälskad i Johannes, som dock förskjuter henne, varpå Salomé vill hämnas.

Bearbetningar 
 Salome, opera av Richard Strauss baserad på Wildes pjäs.
 Salome, filmatisering från 1923.

Källor

Noter 

Teateråret 1893
Pjäser av Oscar Wilde
Kulturella återgivningar av Salome
2023 BU

2023 BU är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 21 januari 2023 av amatörastronomen Gennadij Borisov vid Margo-observatoriet i Nautjnyj.

Den tillhör asteroidgruppen Apollo.

Den 27 januari 2023 passerade den jorden på ett avstånd av endast 3 589 km.

Referenser 

Apollo-asteroider
Jordnära objekt
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av Gennadij Borisov
Astronomiska upptäckter 2023
Stjärtstyrverk

Stjärtstyrverk (), även kallat stjärtparti (), är den struktur längst bak hos konventionella flygplan som ger aerodynamisk stabilitet under flygning genom luftmotståndet mot olika stabiliseringsplan (likt fjädrarna hos en pil). Sådana plan utgörs vanligen av två typer: vertikala stabiliseringsplan kallade fenor (vanligen en enkel, central fena med sidoroder) och ett horisontellt stabiliseringsplan kallad stabilisator (vanligen sträckt utöver vardera sidan av stjärtpartiet med höjdroder i bakkanten).

Det förekommer dock olika former av snedställda stabiliseringsplan, såsom så kallade V-stjärtar, där fena och stabilisator kombinerats till två snedställda roder likt ett V. Istället för enkelfena förekommer vanligen även dubbla fenor, antingen monterade på flygkroppen eller längst ut på stabilisatorspetsarna, liknande ett "H" sett framifrån. Hos stjärtstyrverk med enkelfena är det heller inte ovanligt att stabilisatorn sitter på själva fenan, antingen mitt på som ett litet "t", eller längst upp likt ett stort "T".

Galleri

Se även 
 Stabiliseringsplan (flygteknik)
 Stabilisator (flygteknik)
 Fena (flygteknik)
 Höjdroder
 Sidoroder
 Trimroder
 Canardvinge
 Flygplan

Referenser

Webbkällor
Puchar Polski 2019–2020 (volleyboll, damer)

Puchar Polski 2019/2020 ägde rum mellan 23 oktober 2019 och 8 mars 2020. Det var den 63:e upplagan av tävlingen som Chemik Police vann för åttonde gången genom att besegra KS Developres Rzeszów i finalen. Gyselle Silva utsågs till mest värdefulla spelare. Tävlingen genomfördes i cupformat, där varje möte avgjordes genom en direkt avgörande match.

Deltagande lag

Turneringen

Spelschema

Resultat

Första omgången

Andra omgången

Kvartsfinaler

Semifinaler

Final

Individuella utmärkelser

Referenser

Noter

Externa länkar
Resultat sista omgångarna 
Resultat första omgångarna 

Sportåret 2019
Sportåret 2020
 2019-2020
Volleybollsäsongen 2019/2020
Trimning

Trimning kan avse:

Motortrimning – förbättring av motorprestanda genom enkla modifikationer/inställningar
Rodertrim – procedur där trimroder används för att finjustera roderinställningarna i syfte att uppnå aerodynamisk balans och därmed minska påfrestningarna på styrreglagen
Trimning (hundvård) – pälsvård för hundrar
Trimroder

Trimroder eller trimklaff (av trimma, i betydelsen justera och därigenom få att fungera effektivare) är olika former av roderklaffar eller funktioner hos flygroder som används för att åstadkomma rodertrim, den procedur genom vilken piloten kan finjustera roderinställningarna för att uppnå aerodynamisk balans och därmed minska påfrestningarna på styrreglagen. Vid trimningen strävar man efter att krafterna i styrreglagen (spaken) skall bli så små som möjligt. Därmed avlastas även länkage och vajrar till rodren. Eftersom planet blir aerodynamiskt stabilt blir det mindre arbetskrävande för piloten att hålla rätt höjd och fart, och därmed får piloten mer kapacitet över att utföra andra uppgifter. Istället kan piloten ägna tid åt att till exempel orientera sig, kommunicera med trafikledning, spana efter annan trafik eller gå igenom checklistor till exempel i ett nödläge.

Den aerodynamiska stabiliteten påverkas av faktorer som bland annat fart, stigning/sjunk, motoreffekt, flygvikt och tyngdpunkt. För varje kombination av dessa faktorer får man söka ett läge på trimrodret som ger balans. Trimning kan ske i de flesta faser av flygningen, stigning, planflykt, plané och glidflykt.

På de flesta allmänflygplan finns det trimroder i höjdrodret (loopingplanet), medan det på mer avancerade plan även kan finnas trimroder för skevroder (rollplanet) och sidorodret (girplanet). På de mer avancerade flygplansmodellerna justeras i många fall trimningen genom att stabilisatorerna vinklas om.

Referenser

Noter

Webbkällor 

Flygteknik
Stabiliseringsplan (flygteknik)

Stabiliseringsplan () avser inom flygteknik de aerodynamiska ytplan som tjänar till att stabilisera flygfarkoster och liknande under flygning genom motgående luftmotstånd.

Sådana plan utgörs vanligen av två typer: vertikala stabiliseringsplan kallade fenor och horisontella stabiliseringsplan kallade stabilisator.

Se även 
 Stabilisator (flygteknik)
 Fena (flygteknik)
 Stjärtstyrverk
 Höjdroder
 Sidoroder
 Trimroder
 Canardvinge
 Flygplan

Referenser 

Flygteknik
C/2022 E3

C/2022 E3 eller C/2022 E3 (ZTF) är en icke-periodisk komet som upptäcktes den 2 mars 2022 av Zwicky Transient Facility.

Den 12 januari 2023 passerade den sitt perihelium, vilket beräknades till 1,11 AU. Kometen beräknas göra ett varv runt solen på ungefär 50 000 år.

Den 1 februari 2023 passera den jorden på ett avstånd av  0,28 AU. Under några dagar kring månadsskiftet mellan januari och februari 2023 kommer den vara synlig för blotta ögat, i närheten av stjärnbilden Lilla björn. Kometens svans är grön.

Referenser 

Icke-periodiska kometer
Astronomiska upptäckter av Zwicky Transient Facility
Astronomiska upptäckter 2022
Gaslight (TV-serie)

Gaslight är en svensk dramaserie som hade premiär på SVT Play och SVT den 29 september 2023. Serien är regisserad av Therese Lundberg som också skrivit manus. Första säsongen består av 9 avsnitt. Serien är inspelad mellan september och oktober 2022.

Handling 
Serien kretsar kring 22-åriga Nora, och behandlar ämnen som kärlek, våld och manipulation. Nora, som bor på en soffa hos sina kompisar Sara och Charlie, har precis inlett en ny kärleksrelation som blivit mer seriös än vad som var tanken från början. Men snart blir relationen obehaglig och farlig.

Rollista (i urval) 
 Julia Heveus – Nora
 Ella Sandberg – Sara
 Joakim Olsson – Charlie
 Ivar Forsling – Erik
 Nonni Ardal Hammarström – Sammy
 Suheib Saleh – Rami
 Adam Jankovic – Simon

Referenser

Externa länkar 

Svenskspråkiga TV-serier
Svenska dramaserier
Svenska TV-serier från 2020-talet
TV-seriestarter 2023
TV-året 2023
Barracuda Queens

Barracuda Queens är en svensk dramaserie som hade premiär på strömningstjänsten Netflix 5 juni 2023, skapad av Amanda Adolfsson. Serien är till del baserad på verkliga händelser och den första säsongen bestod av sex avsnitt. För manus svarade Camilla Ahlgren tillsammans med Sofie Forsman, Tove Forsman och Veronica Zacco.

Handling 
Serien utspelar sig i mitten av 90-talet och kretsar kring fem kompisar som kallar sitt gäng för Barracuda Queens efter Barracudaviken i Djursholm. Efter att ha bränt för mycket pengar på festande i Båstad börjar de begå inbrott i villor i Djursholm. De fortsätter därefter sin stöldturné för spänningens skull.

Rollista (i urval) 
 Alva Bratt – Lollo Millkvist
 Tea Stjärne – Mia Thorstensson
 Tindra Monsen – Klara Rapp
 Sandra Zubovic –  Frida Rapp
 Sarah Gustafsson – Amina Khalil
 Izabella Scorupco – Margareta Millkvist
 Johannes Bah Kuhnke – Claes Rapp
 Carsten Bjørnlund – Lars Millkvist
 Max Ulveson – Calle Millkvist
 Mirja Turestedt – Viveca Rapp
 Editha Domingo – Trisha
 Meliz Karlge – Laila Khalil
 Michaela Thorsén – Cecilia Thorstensson
 Gino Estéra – Farshid Khalil
 Richard Forsgren – Magnus Thorstensson
 David Book – Carl-Johan von Schmigel

Referenser

Externa länkar 

Svenskspråkiga TV-serier
Svenska dramaserier
Svenska TV-serier från 2020-talet
TV-seriestarter 2023
Filmmusik av Adam Nordén
Ondskan (TV-serie)

Ondskan är en svensk drama-thrillerserie med planerad premiär på strömningstjänsten C More under 2023. Seriens första säsong består av sex avsnitt. Serien är baserad på Jan Guillous roman med samma namn från 1981. Erik Leijonborg och Daniel Di Grado har regisserat serien.

Seriens första avsnitt kommer att förhandsvisas på festivalen Way Out West den 11 augusti 2023.

Handling 
Serien handlar om 16-årige Erik. Hans uppväxt har kännetecknats av våld både i skolan och av pappan i hemmet. Efter att ha relegerats från skolan i Stockholm blir han flyttad till internatskolan Stjernsberg. Våldet upphör dock inte på Stjernsberg, tvärtom är våldet där värre. Ondskan är systematisk och pennalismen sanktionerad av skolan.

Rollista (i urval) 
 Isac Calmroth – Erik Ponti
 Gustaf Skarsgård – Åke Ponti
 Thea Sofie Loch Næss – Marja
 Ruth Vega Fernandez – Karin Ponti
 Jens Hultén – Tosse Berg
 Jannike Grut – Svensklärare
 Björn Mosten – Leffler
 Nonni Ardal - Dahlén
 Christian Fandango Sundgren – Otto Silverhielm
 Alexander Gustavsson
 Saga Sarkola
 Simon Norrthon

Produktion 
Serien är producerad av Tobias Åström på SF Studios i samproduktion med TV4 / C More. Inspelningarna påbörjades i början av april 2022 i Vilnius i Litauen.

Referenser

Externa länkar 

Svenskspråkiga TV-serier
Svenska dramaserier
Svenska thriller-TV-serier
Svenska TV-serier från 2020-talet
TV-seriestarter 2023
Drag Race Sverige

Drag Race Sverige är en svensk dragshowserie som hade premiär på SVT1 och SVT Play den 5 mars 2023. Serien är baserad på det amerikanska originalet RuPaul's Drag Race som sänts sedan 2009. Programmet leds av Robert Fux. Domare är bland andra Kayo och Farao Groth. RuPaul Charles, det vill säga den amerikanska programledaren är en av programmets exekutiva producenter. Programmet sänds även internationellt på streamingtjänsten WOW Presents Plus. Säsongen fick stor uppmärksamhet i svensk press.

Tävlingsformat 
I programmet tävlar ett antal dragqueens i diverse olika tävlingar i jakten om att bli nästa svenska dragstjärna. Förutom äran får vinnaren ett shownummer i Allsång på Skansen, och 100 000 kronor. Efter varje veckas avsnitt släppts även Drag Race Sverige: Otejpat! på SVT play, halvtimmeslånga avsnitt med extramaterial från programmet.

Medverkande 
I den första säsongen medverkade:
 Admira Thunderpussy (Stockholm)
 Almighty Aphroditey (Mora)
 Antonina Nutshell (Umeå, bor i Liverpool)
 Elecktra (Höllviken)
 Endigo (Stockholm, bor i Tokyo) 
 Fontana (São Leopoldo, bor i Stockholm) 
 Imaa Queen (Värnamo, bor i Stockholm) 
 Santana Sexmachine (Leksand, bor i Berlin)
 Vanity Vain (Linköping, bor i Stockholm)

Förklaring:

Utslagningar

Gästdomare 
Daniela Rathana, artist
Siw Malmkvist, artist
Tone Sekelius, artist och programledare
Christer Lindarw, drag-artist
Fredrik Robertsson, mode-profil
Arantxa Alvarez, programledare och artist
Omar Rudberg, skådespelare och artist
Loreen, artist
Caroline Hjelt, artist i Icona Pop
Shima Niavarani, skådespelare och artist

Andra gäster 
Gäster som medverkat i säsongen utan att ha agerat domare.

Avsnitt 1
 Peter Knutson, fotograf

Avsnitt 5
 Melanie Wehbe, låtskrivare och artist
 Patrick Jean, låtskrivare, artist och musikproducent
 Herman Gardarfve, låtskrivare och musikproducent

Avsnitt 6
 Robin Bengtsson, artist
 Niklas Andersson, komiker
 Simon Sköld, MMA-utövare
 Anthony Yigit, boxare
 Robert Eirfjell

Referenser

Externa länkar 

Svenskspråkiga TV-serier
Svenska TV-serier från 2020-talet
TV-seriestarter 2023
TV-program i SVT
Johan Thegner

Johan Thegner, född 15 juli 1658 i Stockholm, död där 2 augusti 1744, var en svensk friherre och ämbetsman.

Biografi
Johan Thegner var son till Olof Thegner. Han blev student i Uppsala 1669 och gjorde sedan sin karriär inom kammarrevisionen, där han blev extraordinarie assessor 1683 och assessor 1688 samt från 1710 var vice president. Han utsågs 1723 till fullmäktig i riddarhuskontoret. 1697–1734 var han direktör för glas- och kristallbruket på Kungsholmen. Sin mest betydelsefulla insats gjorde Thegner inom Riksbanken, där han 1711–1741 var ordförande och fullmäktig. Under hela denna tid var han bankens ledare och främste representant. Han arbete här rönte sådan uppskattning att riksdagen suspenderade bestämmelsen från 1698 om fullmäktigs avgång efter en viss tid. Under Karl XII:s tid var han den främste motståndaren till Georg Heinrich von Görtz och hans finansiella politik. Han nekade att lämna ut bankens guld och silver som kungen befallt och försökte i den grad det var möjligt skydda landets ekonomiska stabilitet. Under frihetstidens första årtionden, då mössorna satt vid makten, arbetade Thegner energiskt på att reparera bankens förluster och betala dess skulder, vilket också lyckades genom en försiktig hushållning. Så småningom kom han i spänt förhållande till hattpartiet och det expanderande näringslivets män på grund av sin restriktiva utlåningspolitik till industriella ändamål. Denna motsättning kulminerade vid 1738–1739 års riksdag, då ständerna tillsatte en bankodeputation med uppgift att bereda väg för en djärvare ekonomisk politik. Thegner motsatte sig inte ett försiktigt understöd av näringslivet sedan Riksbankens finanser sedan Riksbankens finanser konsoliderats - han var själv engagerad inom industrin - men han vägrade att lättsinnigt släppa till den stora mängd kapital som behövdes för hattarnas långtgående ekonomiska och utrikespolitiska planer. Vid följande riksdag, 1740–1741, lyckades hattarna förmå Thegner att avgå med bibehållen full lön och andra hedersbetygelser.

Källor 

 

Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Ämbetsmän från Stockholm
Födda 1658
Avlidna 1744
Män
Svenska ämbetsmän under 1700-talet
Gliese 784

Gliese 784  är en ensam stjärna i norra delen av stjärnbilden Kikaren. Den har en skenbar magnitud av ca 7,96 och kräver åtminstone en stark handkikare eller ett mindre teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 3 på ca 162,2 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 20,1 ljusår (ca 6,2 parsek) från solen. Den rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca -34 km/s. Stjärnan är en av de hundra närmaste stjärnorna från solsystemet. Den beräknas komma så nära som 11,4 ljusår om ca 121 700 år. Stjärnan katalogiserades första gången när den år 1900 infördes i Cordoba Durchmusterung (CD) av John M. Thome med beteckningen CD -45 13677.

Egenskaper
Gliese 784 är en röd dvärgstjärna i huvudserien av spektralklass M0 V. Den är mycket yngre än solen med en ålder av mindre än en miljard år, men verkar trots detta ha en långsam rotation med en period av ca 48 dygn. Den har en massa som är ca 0,58 solmassa, en radie som är ca 0,58 solradie och har ca 0,06 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 3 800 K.

Planetsystem
I juni 2019 rapporterades en tänkbar exoplanet i omloppsbana kring Gliese 784. Sedan 2020 misstänks stjärnan vara omgiven av en kall stoftskiva, men signalen kan även komma från en extern bakgrundskälla.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

		

Stjärnbilden Kikaren
HD-objekt
Glieseobjekt
Huvudseriestjärnor klass M
Röda dvärgar
Solsystem
Mácris Carneiro

Mácris Carneiro, född 3 mars 1989 är en volleybollspelare (högerspiker). Hon spelar i Brasiliens landslag och klubblaget Fenerbahçe SK i Turkiet.

Carneiro spelade i sitt hemland fram till 2022 då hon började spela i Sultanlar Ligi i Turkiet. Med landslaget tog hon silver vid OS 2021.

Referenser

Noter

Brasilianska volleybollspelare
Volleybollspelare i Fenerbahçe SK
Volleybollspelare i Minas Tênis Clube
Volleybollspelare i Brasília Vôlei Esporte Clube
Volleybollspelare i EC Pinheiros
Volleybollspelare i AA São Caetano
Volleybollspelare i AAD São Bernardo
Födda 1989
Levande personer
Kvinnor
Brasilianska idrottare under 2000-talet
Brasilianska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2020
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Brasilien
Tävlande i volleyboll vid olympiska sommarspelen 2020
Personer från Santo André
Passage Raguinot

Passage Raguinot är en passage i Quartier des Quinze-Vingts i Paris tolfte arrondissement. Gatan är uppkallad efter en tidigare markägare, på vars egendom passagen anlades. Passage Raguinot börjar vid Rue Paul-Henri-Grauwin 1 och slutar vid Avenue Daumesnil 56.

Bilder

Omgivningar
Chapelle de l'Agneau-de-Dieu
Square Philippe-Farine
Jardin Hector-Malot
Place Henri-Frenay
Jardin Hector-Malot
Passage Gatbois
Rue Maurice-Denis

Kommunikationer
  Tunnelbana – linjerna   – Gare de Lyon
  Busshållplats  – Paris bussnät

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Gator i Paris tolfte arrondissement
Quartier des Quinze-Vingts
Passager i Paris
Muhammed Anees Yahiya

Muhammed Anees Yahiya, född 3 december 1995, är en indisk längdhoppare.

Karriär
I augusti 2017 tävlade Yahiya vid Sommaruniversiaden i Taipei, där han hoppade 7,34 meter vilket inte räckte för någon finalplats. I juni 2021 tog han guld vid indiska mästerskapen i Patiala efter ett hopp på 7,76 meter.

I juni 2022 tog Yahiya silver vid indiska mästerskapen i Chennai efter att endast besegrats av Murali Sreeshankar. Följande månad tävlade han vid VM i Eugene, men tog sig inte vidare från kvalet i längdhoppstävlingen. I augusti 2022 slutade Yahiya på femte plats vid Samväldesspelen i Birmingham efter ett hopp på 7,97 meter.

Tävlingar

Internationella

Nationella
Indiska friidrottsmästerskapen (utomhus):
2021:  – Längdhopp (7,76 meter, Patiala)
2022:  – Längdhopp (8,15 meter, Chennai)

Personliga rekord

Utomhus
 Längdhopp – 8,15 m (Bhubaneshwar, 24 maj 2022)

Inomhus
 Längdhopp – 7,48 m (Astana, 10 februari 2023)

Källor

Noter

Indiska längdhoppare
Indiska mästare i friidrott
Födda 1995
Levande personer
Män
Indiska idrottare under 2000-talet
Det är något som inte stämmer (film)

Det är något som inte stämmer är en svensk dramafilm som kommer att ha premiär på Viaplay under 2023. Filmen är baserad på två av Martina Haags böcker, Det är något som inte stämmer från 2015 och Livet går så fort. Och så långsamt från 2017. Manus har Haag skrivit tillsammans med Peter Arrhenius. Filmen regisseras av Haag.

Handling 
Filmen kretsar kring Petra och utspelar sig i två tidsepoker. Dels följs Petra i nutid när hon som 50-åring går igenom en skilsmässa, och dels under 80-talet där Petra är 15 år och tvingas genomlida sina föräldrars separation. I filmen vävs tidsperioderna samman och följer Petras känslor från djupaste sorg till jublande livsglädje.

Rollista (i urval) 
 Alexandra Rapaport – Petra, 50 år
 Ella Hammarsten Liedberg – Petra, 15 år
 Hanna Dorsin – Marina, 50 år
 Hanna Hedlund – Emma
 Gustaf Hammarsten – Syon
 Henrik Norlén – Bosse Grahn
 Shanti Roney – Anders
 Adrian Macéus – Alexander Liljegren
 Kardo Razzazi – Terapeut
 Thomas Hedengran – Läkare
 Melina Pascalidou – Sara
 Moa Nåsander – Wilhelmina
 Bathina Philipson – Tara

Produktion 
Filmen är producerad av Calle Jansson och Mathias Gruffman på Bigster, med Sara Askelöf och Helena Larand som är exekutiva producenter för Viaplay. Den är inspelad i Stockholm.

Referenser

Externa länkar 

Svenska filmer 2023
Svenskspråkiga filmer
Svenska dramafilmer
Tillsammans 99

Tillsammans 99 är en svensk komedi- och dramafilm från 2023. Filmen är uppföljare till Lukas Moodyssons film Tillsammans från 2000, och utspelar sig 1999, det vill säga 24 år efter första filmen. Moodysson har även regisserat och skrivit manus den här filmen. 

Filmen hade världspremiär på Toronto International Film Festival den 7 september 2023. Den hade biopremiär i Sverige den 13 oktober samma år, utgiven av SF Studios.

Handling 
Filmen kretsar kring vännerna som år 1975 bodde i kollektivet Tillsammans. Filmen utspelar sig år 1999 och nästan alla i det gamla kollektivet har gått vidare. Den gamla storfamiljen består nu endast av två personer, Göran och Klasse. Då de känner sig ensamma föds idén om en återträff med de gamla kompisarna.

Rollista (i urval) 
 Gustaf Hammarsten – Göran
 Shanti Roney – Klasse
 Lisa Lindgren – Elisabeth
 Jonas Karlsson – Lasse
 Anja Lundqvist – Lena
 Henrik Lundström – Fredrik
 Olle Sarri – Erik
 Cecilia Frode – Signe
 Lars Frode – Sigvard
 Sten Ljunggren – Birger
 Julia Heveus – Mirjam
 David Dencik – Peter
 Clara Christiansson Drake
 Jessica Liedberg – Anna
 Seb Carlsson – Kim

Produktion 
Filmen är producerad av Lars Jönsson och Anna Carlsten på Memfis Film i samproduktion med SF Studios och Film i Väst, med stöd av Svenska Filminstitutet och Nordisk Film- & TV Fond. Inspelningarna av filmen påbörjades i augusti 2022 i  Västra Götaland.

Referenser

Externa länkar 

Svenska filmer 2023
Svenskspråkiga filmer
Svenska dramakomedifilmer
Filmer i regi av Lukas Moodysson
Apollonias arkeologiska museum

Apollonias arkeologiska museum är ett arkeologiskt museum omkring 8 km väst om staden Fieri i Albanien. Det grundades 1958. I museets samling visas föremål från utgrävningar vid den gamla grekiska staden Apollonia, som ligger nära Ardenicaklostret.

Källor

Museer i Albanien
Museer invigda 1958
1958 i Albanien
Psykisk sjukdom – en myt

Psykisk sjukdom – en myt är en bok från 1961 av den ungersk-amerikanske psykiatern Thomas Szasz. I boken kritiserar Szasz psykiatrin och själva begreppet "psykisk sjukdom", vilket han anser vara alltför vagt. Han ifrågasätter bruket att kalla psykologiska problem för "sjukdomar" eller "åkommor". Istället för att behandla och bota de psykiska problemen, det "avvikande", med till exempel lugnande medel bör psykiatrin tillhandahålla psykoterapi som kan få patienterna att finna sig själva och sin plats i livet och tillvaron.

Szasz fördömer de inskränkningar av den personliga friheten som han har erfarit inom den moderna psykiatriska vården. Den enskilda individen har rätt att själv bestämma över sin mentala hälsa.

Källor

Facklitteratur 1961
Antipsykiatri
Psykisk hälsa