kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Elisabeth Langby

Elisabeth Langby, född 7 november 1957 i Nacka, död 6 november 2020, var en svensk politiker, journalist, och författare. Hon är mest känd för boken Vinter i Välfärdslandet.

Biografi 
Elisabeth Langby växte upp i Nacka. Langby blev civilekonom vid Handelshögskolan i Stockholm 1978, master i statsvetenskap vid Harvard Kennedy School of Government 1984 med ett Fulbright stipendium samt PhD i politisk teori vid Harvard University 1987.

Langby var ordförande för Fria Moderata Studentförbundet 1978–1980, den första kvinnliga ordföranden i förbundets historia, och var samtidigt vice ordförande för European Democrat Students. År 1981 blev hon intervjuad i dokumentärfilmen Nyliberalism och 1984 publicerade hon boken Vinter i Välfärdslandet, med förord av Jan Myrdal, som "lästes som närmast profetisk under de överbeskattade och genomreglerade svenska krisåren i början av 1990-talet".

Langby var ledarskribent för Svenska Dagbladet 1979–1982, post-doctoral fellow vid Harvard University 1987–1989 och vid Boston University 1989–1991, konsult för Carnegie Investment Bank 1993, analyschef och medlem i styrelsen för Alfred Berg Transferator AB 1993–1995, och Head of Fixed Income Research för Alfred Berg i New York 1994–1996.

Genom sin forskning vid Harvard University blev hon vän med USA:s försvarsminister Caspar Weinberger och Harvard-professorerna Richard Pipes, James Q Wilson, och Robert Nozick.

På 90-talet flyttade Langby till Dublin, New Hampshire. Där var hon engagerad i välgörenhetsarbete att förbättra den lokala säkerheten för fotgängare och fordon och förebygga miljöskador på Dublinsjön.

Bibliografi (urval)
 Ekonomin i ett Öppet Samhälle, 1979
 Vinter i Välfärdslandet, 1984
 Sweden: Libertarianism on Rocky Soil, 1985
 The Eternal Temptation of Truth:  Nietzsche's Completion of Western Philosophy, 1987

Referenser 

Kvinnor
Födda 1957
Avlidna 2020
Svenska journalister under 1900-talet
Personer från Nacka
Svenska författare under 1900-talet
9838 Falz-Fein

9838 Falz-Fein eller 1987 RN7 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 september 1987 av den sovjetisk-ryska astronomen Ljudmila Zjuravljova vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den är uppkallad efter Baron Eduard Aleksandrovich von Falz-Fein.

Asteroiden har en diameter på ungefär 13 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av L Zjuravljova
Astronomiska upptäckter 1987
9839 Crabbegat

9839 Crabbegat eller 1988 CT2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 11 februari 1988 av den belgiske astronomen Eric W. Elst vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter Crabbegat.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av EW Elst
Astronomiska upptäckter 1988
1988 RQ2

1988 RQ2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 8 september 1988 av den danska astronomen Poul Jensen vid Brorfelde-observatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 13 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av P Jensen
Astronomiska upptäckter 1988
9841 Mašek

9841 Mašek eller 1988 UT är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 18 oktober 1988 av den tjeckiske astronomen Zdeňka Vávrová vid Kleť-observatoriet. Den är uppkallad efter Martin Mašek.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Zdeňka Vávrová
Astronomiska upptäckter 1988
9843 Braidwood

9843 Braidwood eller 1989 AL3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 4 januari 1989 av den australiensiske astronomen Robert H. McNaught vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Thomas Braidwood.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av RH McNaught
Astronomiska upptäckter 1989
9842 Funakoshi

9842 Funakoshi eller 1989 AS1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 15 januari 1989 av de båda japanska astronomerna Kazuro Watanabe och Kin Endate vid Kitami-observatoriet. Den är uppkallad efter Hiromi Funakoshi.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av K Watanabe
Astronomiska upptäckter av Kin Endate
Astronomiska upptäckter 1989
Sven Holmberg (1906–1974)

Sven Holmberg, född den 17 januari 1906 i Åmål, död den 12 september 1974 i Eksjö, var en svensk militär.

Holmberg blev fänrik vid Värmlands regemente 1926, löjtnant där 1930, kapten i generalstabskåren 1938 och major där 1944. Han blev militärassistent i civilförsvarsstyrelsen 1945 och stabschef vid III. militärbefälhavarestaben 1949. Holmberg befordrades till överstelöjtnant i generalstabskåren 1949 och vid Södra skånska infanteriregementet 1951. Han var överste och chef för Värmlands regemente 1953–1961. Holmberg tjänstgjorde i hemvärnsstaben 1961–1965. Han blev riddare av Svärdsorden 1946 och av Vasaorden 1949 samt kommendör av Svärdsorden 1957 och kommendör av första klassen 1961. Holmberg är begravd på Gamla kyrkogården i Eksjö.

Källor 
 
 
 
 Svenska Dagbladet den 7 juni 1957, sidan 8
 Svenska Dagbladet den 7 juni 1961, sidan 10
 
 
 Sven Holmberg på Gravar.se

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Kommendörer av första klass av Svärdsorden
Riddare av Vasaorden
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Åmål
Gravsatta på Gamla kyrkogården i Eksjö
Födda 1906
Avlidna 1974
Män
9845 Okamuraosamu

9845 Okamuraosamu eller 1990 FM1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 27 mars 1990 av de båda japanska astronomerna Kazuro Watanabe och Kin Endate vid Kitami-observatoriet. Den är uppkallad efter Osamu Okamura.

Asteroiden har en diameter på ungefär 11 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av K Watanabe
Astronomiska upptäckter av Kin Endate
Astronomiska upptäckter 1990
9844 Otani

9844 Otani eller 1989 WF1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 23 november 1989 av de japanska astronomerna Yoshio Kushida och Osamu Muramatsu vid Yatsugatake-Kobuchizawa-observatoriet. Den är uppkallad efter Toyokazu Otani.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer		
Astronomiska upptäckter av Yoshio Kushida
Astronomiska upptäckter av O Muramatsu
Astronomiska upptäckter 1989
Arrhenius (släkter)

Arrhenius är ett svenskt efternamn och namnet på två obefryndade släkter

En släkt Arrhenius härstammade från handlaren i Linköping Arvid Kapfelman, som enligt uppgift tillhörde en adlig släkt från Bayern. Hans barn, med undantag för den yngste som blev handlare i Åbo, tog sig namnet Arrhenius. Två av sönerna var historikern och psalmdiktaren Jacob Arrhenius och kyrkohistorikern Claudius Arrhenius-Örnhiälm. Jacob Arrhenius var gift med en dotter till Lars Fornelius. Till denna släkt hör historikern Lars Arrhenius (1680–1730), protokollsekreteraren och historikern Jakob Arrhenius d.y. (1721–1791), överstelöjtnanten och kemisten Carl Axel Arrhenius (1757–1824), poesiprofessor Arvid Arrhenius (1683–1741), kapten Klas Arrhenius (1687–1771). Två av Jakob Arrhenius söner tog sig namnet Arrhén, som senare ändrades till Arrhén von Kapfelmann. Dit hör Eric Jacob Arrhén von Kapfelmann.

En annan släkt Arrhenius kommer från Målilla socken och tog sig namnet efter Årena där. Till denna släkt hör Johan Arrhenius, Svante Arrhenius, Olof Arrhenius och Gustaf Arrhenius.

Se även
 Arrhenius  – för flera personer med namnet Arrhenius 
Svenska släkter
Jörgen Stenberg

Jörgen Stenberg, född 1972 i Malå, är en umesamisk jojkare, kulturarbetare, muntlig berättare och renskötare verksam inom Malå Sameby, som han även under två perioder varit ordförande för.

Biografi 
1992 var Jörgen Stenberg, i egenskap av den samiska ungdomsorganisationen Sáminuorras dåvarande ordförande ansvarig för ett antal protestaktioner mot införseln av den fria småviltsjakten i den svenska fjällvärlden  Dessa kulminerade i en uppmärksammad hungerstrejk utanför Kirunas Stadshus i augusti 1993,där Stenberg deltog, tillsammans med Lennart Pittja, Josef Pittja och Nils Tomas Labba.

Jörgen Stenberg är en av få verksamma umesamiska jojkare, och 1995 var han en av de allra första samer från Sverige som deltog i den samiska melodifestivalen Sámi Grand Prix. Han vann tävlingen 2014, och kom på en fjärde plats när han deltog på nytt under våren 2021. 2013 tilldelades Jörgen Stenberg Såhkies, Umeå Sameförenings, hederspris för sina insatser för den umesamiska jojken. Prissumman donerade han sedan till den samiska ungdomskören Vaajmoe.

2013 släppte Stenberg sitt första album Vuöllieh.

Under 2013-2014 ledde han även den samiska barnkören Mánáj Vuölie som deltog vid invigningen av det Europeiska Kulturhuvstadsåret i Umeå 2014. Samma år var han även mentor för det samiska jojkprojektet Russuoh Vuölieb, tillsammans med de samiska jojkarna Cecilia Persson, Ulla Pirttijärvi, Biret Álehttá Mienna och Frode Fjellheim.

Stenberg medverkar även som jojkare i den samiska spelfilmen Sameblod från 2017, regisserad av den samiska filmregissören och manusförfattaren Amanda Kernell.

2022 vann han joikdelen av Sámi Grand Prix för andra gången med joiken Skilgget

Diskografi 
Soloalbum

 2013: Vuöllieh (egen utgivning)

Medverkar på

 2005: Davvi Jienat - Northern Voices
 2013: Sámi Grand Prix 2013
 2016: Sámi Grand Prix 2014 & 2015
 2021: Sámi Grand Prix 2021
 2022: Sámi Grand Prix 2022

Referenser 

Män
Levande personer
Födda 1972
Samiska sångare
Svenska sångare under 2000-talet
Personer från Malå kommun
Åke Holmberg (historiker)

Åke Ernst Vilhelm  Holmberg, född den 26 november 1915 i Göteborg, död där den 26 juni 2006, var en svensk historiker.

Holmberg avlade filosofie licentiatexamen vid Göteborgs högskola 1943 och promoverades till filosofie doktor 1946. Han var missionär i Sydafrika 1947–1951 och i Tanganyika 1954–1956. Holmberg var docent i historia vid Uppsala universitet 1952–1954 och vid Göteborgs universitet 1957–1964 samt lektor vid Göteborgs högre samskola 1957–1964. Han var professor i historia, särskilt modern historia vid Göteborgs universitet 1964–1981 (tillförordnad 1963).

Bibliografi (i urval) 
 Skandinavismen i Sverige vid 1800-talets mitt (1946)
 Bohusläns historia (tillsammans med andra, 1963)
 African tribes and European agencies (1966)
 Världens historia 1870–1914 (tillsammans med andra, 1974)
 Historien efter 1914 (tillsammans med andra, 1974)
 Vår världs historia (1–2, 1982)
 Världen bortom Västerlandet. Svensk syn på fjärran länder och folk från 1700-talet till första världskriget (1988)
 Världen bortom Västerlandet II. Den svenska omvärldsbilden under mellankrigstiden (1994)

Källor 
 
 Sveriges dödbok 1860–2017

Noter

Svenska professorer i historia
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Svenska lektorer
Svenska missionärer
Missionärer i Afrika
Svenska historiker under 1900-talet
Forskare från Göteborg
Födda 1915
Avlidna 2006
Män
Thure Ribbing

Thure Ribbing, född 1619 i Vånga socken, död 13 januari 1656 i Vånga socken, var en svensk adelsman och landshövding.

Biografi
Thure Ribbing föddes föddes 1619 på Grensholm i Vånga socken. Han var son till Sven Ribbing och Metta Rosengren. Ribbing blev 1645 major i Kungliga hovregementet och 1646 överstelöjtnant vid kungliga livregementet. Han blev 1646 kommendant på Varbergs slott och 1650 landshövding i Österbottens län och Västerbottens län. Ribbing fick 1654 avstå tjänsten då Österbotten skulle läggas under Västerbottens hövdingadöme. Han avled 13 januari 1656 på Grensholm i Vånga socken och begravdes i familjegraven i Östra Skrukeby kyrka, där hans vapen sattes upp.

Ribbing ägde gårdarna Grensholm, Ekham i Vassunda socken, Ravnäs i Konungsunds socken och Rosenhov.

Familj
Ribbing gifte sig  26 oktober 1645 på Frötuna med Maria Kyle (1627–1697). Hon var dotter till landshövdingen Hans Kyle och Vendela Skytte af Duderhoff. De fick tillsammans barnen Hans, Sven Ribbing (1652–1711), Maria (född 1652) och Thure (1654–1697). Efter Ribbings död gifte Maria Kyle som sig med landshövdingen Axel Stålarm.

Källor 

Män
Födda 1619
Avlidna 1656
Thure
Personer i Sverige under 1600-talet
Personer från Vånga socken, Östergötland
Landshövdingar i Österbottens län
1990 RF2

1990 RF2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 14 september 1990 av den amerikanske astronomen Henry E. Holt vid Palomarobservatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av HE Holt
Astronomiska upptäckter 1990
Prytz (släkter)

Prytz är ursprungligen ett tyskt efternamn och är känt i Sverige sedan 1400-talet. Det har burits av flera släkter. En gren adlades i Sverige 1661 som nr. 702. En ofrälse gren av denna släkt med namnet Pryss adlades i Sverige 1799 och adopterades av den första grenen. Bägge dessa grenar är utslocknade på svärdssidan sedan mitten av 1800-talet. En tredje person av samma släkt adlades 1693 som nr 1269 men slöt själv sin ätt.

Se även
 Prytz – personer med efternamnet

Källor

Svenska adelsätter
Svenska släkter
1990 QJ5

1990 QJ5 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 augusti 1990 av den amerikanske astronomen Henry E. Holt vid Palomarobservatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av HE Holt
Astronomiska upptäckter 1990
1990 OS1

1990 OS1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 29 juli 1990 av den amerikanske astronomen Henry E. Holt vid Palomarobservatoriet.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av HE Holt
Astronomiska upptäckter 1990
9848 Yugra

9848 Yugra eller 1990 QX17 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 26 augusti 1990 av den sovjetisk-ryska astronomen Ljudmila Zjuravljova vid Krims astrofysiska observatorium på Krim. Den är uppkallad efter området Jugra i Ryssland.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av L Zjuravljova
Astronomiska upptäckter 1990
Ann Enander

Ann Elisabet Enander, född Nordström 26 juni 1950 i Torsåkers församling i Gävleborgs län, är en svensk psykolog och forskare. Hennes forskningsområde omfattar människors reaktioner vid allvarliga kriser.

Biografi
Enander blev legitimerad psykolog 1978 och avlade filosofie doktorsexamen i psykologi vid Uppsala universitet 1987 med en avhandling om hur människor reagerar på extrem kyla. Hon arbetade vid Arbetarskyddsstyrelsen 1974–1990: som forskare 1974–1985 och som förste forskare 1985–1990. När familjen flyttade till Karlstad 1986 kom hon i kontakt med de myndigheter inom totalförsvaret som fanns där, särskilt Försvarets forskningsanstalt och Räddningsverket. Samma år inträffade två allvarliga kriser som kom att leda in henne på krisforskning: Tjernobylolyckan och mordet på Olof Palme. Åren 1990–2000 var hon laborator vid Försvarets forskningsanstalt. Från 2010 var Enander docent vid Försvarshögskolan i Karlstad, senare professor och professor emerita i ledarskap där.

Enander har skrivit flera böcker om ledarskap och krishantering. Hon var en av ledamöterna som 2020 tillsattes i Coronakommissionen för att utvärdera regeringens och berörda myndigheters arbete med coronaviruspandemin 2019–2021.

Ann Enander invaldes som ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien 2010. Hon tilldelades 2021 Riskkollegiets pris Swedish Risk Academy Award.

Referenser

Födda 1950
Levande personer
Kvinnor
Personer från Torsåkers socken, Gästrikland
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Alumner från Uppsala universitet
Personer verksamma vid Försvarets forskningsanstalt
Personer verksamma vid Försvarshögskolan
Svenska professorer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Marita Stinnerbom

Laila Marita Stinnerbom, född 18 december 1969 i Dikanäs kyrkobokföringsdistrikt, Västerbottens län och uppvuxen inom Vilhelmina Norra Sameby, är en samisk politiker, som tillsammans med Lars Miguel Utsi, är partiledare för sametingspartiet Guovssonásti. Under mandatperioden 2017-2021 sitter Stinnerbom i Sametingets styrelse, och leder Sametingets Rennäringsnämnd.

Stinnerbom är även aktiv inom svensk politik för Centerpartiet, och är ordförande för Vilhelminas Kommunfullmäktige under perioden 2019-2022.

Referenser
 Presentation av Marita Stinnerbom på Sametingets hemsida, läst 2021-04-30

Noter 

kvinnor
Födda 1969
Levande personer
Svenska centerpartister
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Vilhelmina
Ledamöter av Sametinget (Sverige)
Sainte-Croix de la Cité

Sainte-Croix de la Cité var en kyrkobyggnad i Paris, helgad åt det heliga Korset. Kyrkan var belägen i hörnet av Rue Sainte-Croix-en-la-Cité och Rue de la Vieille-Draperie på Île de la Cité i fjärde arrondissementet.

Historia
Sainte-Croix de la Cité nämns för första gången i ett dokument från år 1136 och var då ett oratorium, tillhörande klostret Saint-Éloi.

I samband med franska revolutionen stängdes kyrkan Saint-Barthélemy år 1791 och dekonsekrerades. Den nedrevs år 1797. På kyrkans plats är i dag Marché aux fleurs Reine-Elizabeth-II beläget.

Källor

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar

Romersk-katolska kyrkobyggnader helgade åt det heliga Korset
Kyrkobyggnader invigda under 1100-talet
Ej längre existerande kyrkobyggnader i Paris
Romersk-katolska kyrkobyggnader rivna under 1700-talet
Paris fjärde arrondissement
Romersk-katolska kyrkobyggnader på Île de la Cité
Anna Jacobsen

Anna Johanna Jacobsen (Jaahkenelkien Aanna på sydsamiska), född Gaebpien Aanna (Anna Kappfjell) 30 oktober 1924, död 2 april 2004, räknas som en av de främsta förkämparna för det sydsamiska språket och dess kultur.

Jacobsen var född och uppvuxen inom renskötseln, och hennes familj var aktiv inom samisk politik under hennes uppväxt. Till dess att hon började på Sameskolan i Havika, utanför Namsos talade hon enbart sydsamiska, och detta ledde i sin tur till att intresset för att främja modersmålet tidigt väcktes. Efter sin gymnasieexamen, gick Jacobsen vidare till universitetet, där hon studerade nordsamiska, tyska och sydsamiska. När hon tog sin examen i sydsamiska, var hon den första någonsin att göra det i Norge.

Jacobsen anordnade ett stort antal språkbad för sydsamer i Majavatn, där hon bodde. Hon var även aktiv som lärare i sydsamiska, och ledde olika aktioner för att dels skydda sameskolan i Hattfjelldal från nedläggning under 1970-talet, och dels för att upprätta det samiska centret Sijti Jarnge på samma ort.

Under perioden 1987-1991 arbetade hon som språkkonsulent för Samisk Utdanningsråd, och gav ut olika ordböcker. Hon har även översatt Markusevangeliet till sydsamiska, tillsammans med den sydsamiske prästen Bierna Bientie, och 2013 gavs barnboken Åvla ut, som baseras på berättelser som hon under en lång tid hade bidragit med till NRK Sápmis sydsamiska sändningar. 

Ett antal psalmer som Jacobsen översatt, såväl som egenskrivna psalmtexter, återfinns i Norsk Salmebok 2013.

Källor 

kvinnor
födda 1924
Avlidna 2004
Svenska lingvister
Svenska forskare under 1900-talet
Sèvres – Babylone (Paris metro)

Sèvres – Babylone är en tunnelbanestation i Paris metro för linje 10 och linje 12 i 6:e och 7:e arrondissementet. Stationen öppnades 1910 och är belägen under Boulevard Raspail. Stationen har fått sitt namn av Rue de Sèvres, som under medeltiden ledde till Sèvres, och Rue de Babylone, uppkallad efter Jean Duval (1597–1669), som var latinsk biskop av Babylon.

Omgivningar
Saint-Ignace
Square Boucicaut
Square des Missions-Étrangères
Square Roger-Stéphane

Bilder

Källor

Externa länkar

Järnvägsstationer invigda 1910
Paris tunnelbanestationer
Paris sjätte arrondissement
Paris sjunde arrondissement
1910 i Frankrike
Passage Brantôme

Passage Brantôme är en gata i Quartier Sainte-Avoye i Paris 3:e arrondissement. Passage Brantôme, som börjar vid Rue Rambuteau och slutar vid Rue Brantôme i fastighetskvarteret Horloge, är uppkallad efter den franske memoarförfattaren och historikern Brantôme (död 1614).

Omgivningar
Saint-Merri
Centre national d'art et de culture Georges-Pompidou
Fontaine Stravinsky
Hôtel de Ville de Paris
Tour Saint-Jacques
Impasse Beaubourg
Passage du Maure
Rue Bernard-de-Clairvaux
Passage Molière
Passage des Ménétriers

Bilder

Kommunikationer
  Tunnelbana – linje  – Rambuteau
  Busshållplats  – Paris bussnät, linjerna

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Gator i Paris tredje arrondissement
Passager i Paris
Arkitekturåret 1982
1982 i Frankrike
Arkitekturåret 1985
1985 i Frankrike
Quartier Sainte-Avoye
Miracle on Evergreen Terrace

Miracle on Evergreen Terrace är det tionde avsnittet av den nionde säsongen av TV-serien Simpsons. Det sändes första gången den 21 december 1997. I avsnittet på juldagsmorgonen stiger Bart upp tidigare än de andra i familjen för att öppna sina julklappar, men råkar starta en eld som smälter samman julgranen (av plast) med presenterna. Han gräver smältdegen i trädgården och lurar familjen att de har haft inbrott. Springfields invånare tycker synd om dem och skänker dem pengar, vilket gör att Bart får dåligt samvete och tvingas erkänna sanningen för familjen. Kent Brockman och kameramännen avslöjar också sanningen, vilket gör invånarna rasande av att ha blivit lurade att skänka pengar till familjen och tar alla deras möbler.

Avsnitt av Simpsons säsong 9
9851 Sakamoto

9851 Sakamoto eller 1990 UG3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 oktober 1990 av de båda japanska astronomerna Kazuro Watanabe och Kin Endate vid Kitami-observatoriet. Den är uppkallad efter Makoto Sakamoto.

Den tillhör asteroidgruppen Astraea.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Astraea-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av K Watanabe
Astronomiska upptäckter av Kin Endate
Astronomiska upptäckter 1990
9850 Ralphcopeland

9850 Ralphcopeland eller 1990 TM5 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 9 oktober 1990 av den australiensiske astronomen Robert H. McNaught vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter astronomen Ralph Copeland.

Den tillhör asteroidgruppen Vesta.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Vesta-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av RH McNaught
Astronomiska upptäckter 1990
9852 Gora

9852 Gora eller 1990 YX är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 24 december 1990 av den japanska astronomen Tsutomu Seki vid Geisei-observatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanske simmaren Ronald Gora.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Astraea.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Astraea-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av T Seki
Astronomiska upptäckter 1990
Rue du Bac (Paris metro)

Rue du Bac är en tunnelbanestation i Paris metro för linje 12 i 7:e arrondissementet. Stationen öppnades 1910 och är belägen under Boulevard Raspail. Stationen har fått sitt namn av Rue du Bac, uppkallad efter den färja (franska: bac), vilken under 1500-talet över Seine transporterade stenblock från Quai Voltaire i samband med uppförandet av Palais des Tuileries.

Omgivningar
Saint-Thomas-d'Aquin
Chapelle Notre-Dame-de-la-Médaille-Miraculeuse
Chapelle de l'Épiphanie
Jardin de Sciences Po

Bilder

Källor

Externa länkar

Järnvägsstationer invigda 1910
Paris tunnelbanestationer
Paris sjunde arrondissement
1910 i Frankrike
9854 Karlheinz

9854 Karlheinz eller 1991 AC3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 15 januari 1991 av den tyske astronomen Freimut Börngen vid Tautenburg-observatoriet. Den är uppkallad efter den tyske amatörastronomen Karlheinz Müller.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av F Börngen
Astronomiska upptäckter 1991