kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nexø hamn

Nexø hamn är en kommunal allmän hamn och en fiskehamn i Nexø på Bornholm i Danmark. Hamnen har 2 875 meter kaj med ett djup på 3–5 meter på ett hamnområde på omkring 500 000 kvadratmeter.

Det har funnits en enkel hamn i Nexø med ett par små pirar ut mot havet sedan 1660-talet. Omkring 1860 började en egentlig hamn anläggas, till en början med en yttre hamnpir. Fiskehamnen utvidgades 1960-1964 med två nye hamnbassänger i den södra delen, och på 1980-talet var Nexø hamn den största kommunala fiskehamnen i Danmark och var också landets fjärde hamn i räknat i godsvolym och värde.

Krisen i östersjöfisket ledde till en stor nedgång i aktivitet i Nexø hamn. Antalet arbetsplatser i hamnen har minskat från 1 100 1990 till ungefär 200–225 idag. Antalet fiskebåtar som 2017 var hemmahörande i Nexø var 25, mot omkring 175 på 1980-talet. Sammanlagt landades 2017 omkring 30 700 ton till ett värde av omkring 58 miljoner danska kronor. 

I hamnen finns två reparationsvarv, motorreparationsverkstad, elektronikverkstad och segelmakare. 

I hamnen finns Nexø Redningsstation med räddningsfartygen Leopold Rosenfeldt och LRB 18.

Nexø har sommartid färjeförbindelse med personfärja med Kolobrzeg i Polen.

Bildgalleri

Källor
Historik på Nexö hamns webbplats

Externa länkar
Nexø Havns webbplats

Hamnar i Danmark
Byggnader och anläggningar i Nexø
Sjöfart på Bornholm
SMS Zrínyi

SMS Zrínyi var ett slagskepp som tillhörde den österrikisk-ungerska marinen. Hon var det tredje och sista fartyget i Radetzky-klass, som hon utgjorde tillsammans med systerfartygen SMS Erzherzog Franz Ferdinand och SMS Radetzky. Zrínyi sjösattes den 12 april 1910 och togs i tjänst den 22 november 1911. Efter första världskrigets slut överlämnades hon som krigsskadestånd till Italien och skrotades åren 1920-21.

Källor

Tryckta källor 

 Noppen, Ryan (2012) Austro-Hungarian Battleships 1914-18. 

Slagskepp under första världskriget
Fartyg sjösatta 1910
Fartyg byggda i Österrike-Ungern
Amundsgrund

Amundsgrund är ett kommunalt naturreservat som omfattar en ö med samma namn i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1959 och är 1 hektar stort. Reservatet/ön består av träd som klibbal, skogsalm och lärk.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Amundsgrund

Externa länkar 

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1959
Asköviken-Tidö

Asköviken-Tidö är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1985 och är 896 hektar stort. Reservatet omfattar natur kring en grund vik i Mälaren strax norr om Tidö slott. Reservatet består av öppna strandängar, beteshagar och lövskogar.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Asköviken-Tidö

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1985
Badelunda (naturreservat)

Badelunda är ett kommunalt naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1974 och är 38 hektar stort. Reservatet omfattar en del av Badelundaåsen och består av blandskog och ett nedlagt grustag.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Badelunda

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1974
International Catamarans

International Catamarans (Incat) är ett 1977 grundat skeppsvarv i Hobart på Tasmanien i Australien, som är känt för att utveckla och bygga snabbgående, våggenombrytande katamaranfärjor i aluminium med vattenjet för framdrivningen.
 
Varvet har byggt katamaranförjor på upp till 112 meters längd på 10.800 bruttoton och med en marschfart på upp till 58 knop.

Historik

Företaget började på 1970-taket som Sullivans Cove Ferry Company i Hobart med att bygga små färjor. Företaget International Catamarans grundades 1977 genom ett samarbete mellan båtbyggaren Bob Clifford och fartygskonstruktören Philip Hercus (född 1942) och utvecklade konstruktioner för världens troligen första stora våggenombrytanden katamaraner. Samarbetet upprätthölls till 1988. 

År 1989 flyttade företaget till nuvarande varvsområde vid Prince of Wales Bay, vilket möjliggjorde tillverkning av större fartyg. År 1990 levererade Incat sin första 74 meters katamaranfärja. 

Incat är idag det ena av Australiens två verksamma varv för stora katamaranfärjor, vid sidan av Austal i Perth.

Byggda fartyg i urval
HSC Max Mols
HSC Stena Lynx III 
HSC FjordCat
HSC Express
HSC Express 1
HSC Express 2
HSC Express 3

Bildgalleri

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln Incat på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Incats webbplats

Australiska skeppsvarv
Företag bildade 1977
Sven Erkkilä

Sven Artur Erkkilä, född 5 februari 1901 i Kiukais, död 28 april 1973 i Helsingfors, var en finländsk läkare.

Erkkilä, som var son till av jordbrukare Gustaf Wilhelm Erkkilä och Hulda Maria Vanhatalo, blev student 1921, medicine kandidat 1927, medicine licentiat 1932, medicine och kirurgie doktor 1938 och docent i socialmedicin vid Helsingfors universitet 1941. Han blev specialist i nerv- och sinnessjukdomar 1936. Han var assistent vid Lappviks sjukhus 1933–1936, assistent vid Stengårds sjukhus 1935–1937 och underläkare där 1937–1947. Han var assistent vid Helsingfors hygieniska inrättning 1935–1947, speciallärare i hygien vid Tekniska högskolan i Helsingfors 1942–1952, professor i hygien och socialmedicin vid Åbo universitet från 1950 och lärare i hygien vid universitetets gymnastikinrättning från 1953. Han var volontärassistent vid Medicinalstyrelsens rättskemiska laboratorium 1928–1929, assistent 1934–1935 och tillförordnad rättskemist i olika repriser 1930–1937. Han  var avdelningsläkare vid Tilkka militärsjukhus 1939–1941 och vid Krigssjukhusets psykiska avdelning 1941–1944. 

Erkkilä skrev Klinisch-statistische Untersuchungen über die gerichtspsychiatrisch untersuchten Verbrecher in Finnland in den Jahren 1895–1919 (akademisk avhandling, 1938); Brottslighet hos sinnessjuka och psykiskt abnorma; Om själsliga rubbningar hos desertörer och forensiskt bedömande av dem; Ueber die gesetzliche Unfruchtbarmachung in Finnland och Sikiönlähdettäjistä ja sikiönlähdettämisen rangaistavuudesta de lege ferenda.

Källor

Finländska professorer i medicin
Finländska hygieniker
Personer verksamma vid Åbo universitet
Födda 1901
Avlidna 1973
Män
Bispebo (naturreservat)

Bispebo är ett naturreservat väster om bebyggelsen Bispebo i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 2003 och är 59 hektar stort. Reservatet består av granskog i olika åldrar och lövskog i de fuktigare delarna.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Bispebo

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 2003
The Message (musiksingel av Grandmaster Flash and the Furious Five)

The Message är en hiphop/electro-låt framförd av Grandmaster Flash and the Furious Five, utgiven av Sugar Hill Records som singel den 1 juli 1982 och senare samma år på gruppens album The Message. Den har ansetts vara den främsta hiphoplåten genom tiderna.

Referenser 

Musiksinglar 1982
Amerikanska musiksinglar
Juicy

Juicy är hiphopartisten Notorious B.I.G:s första singel från albumet Ready to Die från 1994. Den producerades av Poke från Trackmasters och Sean "Puffy" Combs. Den utkom den 9 augusti 1994 och brukar räknas som en av de främsta hiphoplåtarna genom tiderna.

Textraden "and if you don't know, now you know" har återanvänts i musikalen Hamilton, och skapade ett viralt så kallat  "mic drop moment" när kongressledamoten Hakeem Jeffries använde citatet i den första riksrätten mot Donald Trump 2019.

Källor 

Musiksinglar 1994
Amerikanska musiksinglar
Carl Johan Manby

Carl Johan Nilsson Manby, född 29 juni 1839 vid Mantorps gård, Veta socken, död 7 mars 1920 i Djursholm, var en svensk präst.

Carl Johan Manby var son till jordbruksarbetaren Nils Jonsson. Efter studier vid Linköpings elementarläroverk blev han 1859 student vid Uppsala universitet, där han studerade under tio år utan att avlägga examen. 1869 slog han sig ned i Glömsta, Huddinge socken, där han försörjde sig som snickare, biodlare och informator. Under sin tid i Uppsala upptäckte Manby Emanuel Swedenborg och swedenborgianismen, han fick senare uppdrag av Johan Adolf Sevén och dennes sällskap i Kristianstad att fortsätta att översätta och ge ut Swedenborgs skrifter. År 1874 var han en av grundarna av Sällskapet nya kyrkans bekännare och blev 1875 ledare för sällskapet. Han var 1876–1883 och 1885–1891 utgivare av Skandinavisk nykyrklig tidning. Manby var 1883 en av grundarna av Nykyrkliga samfundet i Göteborg, blev predikant där 1884 och prästvigdes till samfundet 1885. Han var 1887 en av stiftarna av Nya kyrkans församling i Stockholm, från 1891 utgivare av Nya kyrkans tidning och blev 1900 pastor i församlingen i Stockholm.

Källor 

Svenska pastorer
Personer från Veta socken
Födda 1839
Avlidna 1920
Män
Kivioq

Kivioq är en motorseglare, som byggdes 1932–1933 på K. Andersens Skibsværft i  Frederikssund i Danmark som expeditionsfartyg för grönlandsforskaren Knud Rasmussen.

Kivioqs är en hajkutter. Hon är byggd i ek och var från början utvändigt förstärkt med koppar för gång i is. Hon är galeasriggat med en begränsat segelareal för stödsegling. Motorn var från början en tvåcylindrig 71 hk dansk tändkulemotor av märket Tuxham, numera är hon utrustad med en Detroit Diesel på 180 hk.

Kivioqs första seglats var Knud Rasmussens sjunde Thuleexpedition, som påbörjades den 22 juni 1933. Hon var ursprungligen inredd med sex kojer förut och mittskepps samt en akterhytt med två kojer. Efter Knud Rasmussens död i december 1933 köptes Kivioq av det danska Marineministetiet och användes först av Geodætisk Institut i Köpenhamn för undersökningar vid Grönland. Hon såldes 1976 till Grønlands Geologiske Undersøgelser.

År 1980 köptes hon av en privatperson i Nuuk på Grönland. Hon köptes av en vänförening 2011, varefter hon restaurerades, men i  
december 2022 förstördes hon i en brand.

Källor
 Broschyren Knud Rasmussens ekspeditionsskib Kivioq, utgiven av Kivioqs Venner Hundested i Hundested, läst 2018

Noter

Externa länkar
Ritning på Kivioq
Kivioqs Venner Hundesteds webbplats

Expeditionsfartyg
Fartyg byggda i Danmark
Museifartyg i Danmark
Fartyg sjösatta 1933
Polarfartyg
Akut sedering

Akut sedering används inom den psykiatriska vården då det är nödvändigt att använda läkemedel för att förebygga eller avbryta en våldsam episod. Syftet är att skapa en kortverkande lugnande effekt som skall avbryta fortsatt våldsamt beteende. Akut sedering kan användas mot en patientens vilja som tvångsåtgärd. Det finns i Sverige regelverk och lagar som reglerar alla tvångsåtgärder.

Vilka läkemedel som har bäst effekt och lägst risk för biverkningar undersöktes av NICE år 2015 och har kommenterats för svenska förhållanden av SBU. De två alternativen: lorazepam och kombination av haloperidol och prometazin har bägge stöd, men för att stärka kunskapen om bästa möjliga behandling behövs mer forskning. Risker och problem att beakta är att läkemedel kan interagera med narkotika, att vissa är svåradministrerade, och att åtgärden kan upplevas som traumatisk.

Brittiska erfarenhetsbaserade riktlinjer för behandling av barn med akut sedering finns. Dessa inkluderar dock inga slumpmässiga kontrollerade studier, och behov finns av ytterligare kunskap.

Källor 

Psykiatrisk vård
Tvångsvård
Frösåker (naturreservat)

Frösåker är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1983 och är 420 hektar stort. Reservatet omfattar den yttre delen av en udde i Mälaren. Reservatet består mest av gran och tall. Längs med stränderna finns lövskog med lind, ek och hassel.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Frösåker

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1983
Fullerö (naturreservat)

Fullerö är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1993 och är 106 hektar stort. Reservatet omfattar en del av en udde i Fulleröfjärden (Mälaren). Reservatet består av ädellövskog med ek, lind, lönn och hassel.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Fullerö

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1993
Johannisberg (naturreservat)

Johannisberg är ett kommunalt naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1959 och är 21 hektar stort. Reservatet ligger vid västra stranden av Västeråsfjärden. I reservatet växer ek och lind och även rönn, gran och klibbal.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Johannisberg

Externa länkar 

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1959
Kalvholmen (naturreservat)

Kalvholmen är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1981 och är 38 hektar stort. Reservatet omfattar ön med detta namn och består av  lövskog med främst gamla lindar.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Kalvholmen

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1981
Kattskär (naturreservat)

Kattskär är ett naturreservat som omfattar en ö med samma namn i Mälaren i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1959 och är 4 hektar stort. På ön/reservatet växer gran, lärk, björk och klibbal vid stränderna.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Kattskär

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1959
Kjell Nyberg

Kjell Erik Nyberg, född 26 januari 1951, är en svensk före detta fotbollsspelare och fotbollstränare, mest känd som spelare och tränare i Kalmar FF. Nyberg gjorde 1975 i sista omgången av Division II Södra det avgörande målet, till 3-2 för Kalmar på Fredriksskans mot Västra Frölunda IF, som säkrade allsvenskt avancemang för smålänningarna till Allsvenskan 1976. Under karriären representerade Nyberg såväl Djurgårdens IF och Kalmar FF. Han har gjort två landskamper och sex U-19-landskamper.

Efter spelarkarriären var Nyberg under närmare 40 år aktiv som ledare i Kalmar FF i olika roller, bland andra a-lagstränare, Tipselit-tränare, sportchef och talangscout. Efter säsongen 2013 gick han i pension.

Nyberg är invald i Kalmar FF:s Wall of Fame.

Referenser 

Svenska fotbollstränare
Spelare i Djurgårdens IF Fotboll
Spelare i Kalmar FF
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska fotbollsspelare
Levande personer
Födda 1951
Män
Ängsö (naturreservat)

Ängsö är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1985 och är 896 hektar stort. Reservatet omfattar hela Ängsö socken med 23 öar och 222 holmar och skär i Mälaren med Ängsön som den största ön. Reservatet består av ett gammaldags landskap med fornlämningar, betesmarker, barr- och lövskog, gamla vägar och torp. 

Landskapet i Ängsö har under hundratals år inte förändrats mycket då markägaren varit densamma sedan medeltiden. Markerna har under lång tid brukats med bete och slåtter.

Växt- och djurliv 
Mälarens gynnsamma klimat och den kalkhaltiga jorden gynnar en del ovanliga arter som backsippa, kattfot, smultronklöver, toppjungfrulin och orkiden Adam och Eva. Dessutom finns en hel del införda medicinal- och kulturväxter runt slottet och de gamla torpen.

På Ängsö finns hotade och ovanliga svampar som rotsopp, skumticka, jättekamskivling och oxtungssvamp.

Bland däggdjuren märks rådjur, dovhjort, vildsvin och fladdermöss. Ett fågeltorn finns en dryg km sydöst om slottet och ett hundratal häckande fågelarter har observerats, bland annat fiskgjuse, gråhäger, brun kärrhök, rördrom, gulärla, mindre hackspett och storspov. Även havsörnen kan oserveras året runt. Några öar inom reservatet är fågelskyddsområde. Där gäller besöksförbud mellan 1 april och 15 juli.

Friluftsliv 
Reservatet har 6 olika vandringsleder som är mellan 1,5 och 8,5 kilometer långa som går genom Ängsös varierade natur- och kulturlandskap. Längs vandringslederna finns rastplatser, flera med grillplats och torrtoalett. De som uppskattar bad kan göra utflykter till de många klipporna vid Mälaren på öns västra sida.

Reservatet omger byggnadsminnet Ängsö slott dit även den medeltida kyrkan räknas.

Galleri 
Foton från reservatets södra halva.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Ängsö

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1985
Tååsen

Tååsen är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 2009 och är 39 hektar stort. Reservatet består av barrskog med inslag av asp och andra lövträd. Det finns även hällmarker på låga bergs-ryggar och sumpskogar och kärr i svackorna.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Tååsen

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 2009
Elias Paalanen

Elias Vilhelm Paalanen, född 17 april 1884 i Tammerfors, död 12 juni 1967, var en finländsk arkitekt. Han var bror till Martti Paalanen.

Paalanen, som var son till läraren Villehad Paalanen och Anna Palmqvist, blev student 1903 och arkitekt från Polytekniska institutet 1908. Han var praktiserande arkitekt i Helsingfors från 1908 och innehavare av egen arkitektbyrå 1911–1962. Han var föreståndare för byggnadsavdelningen vid Centrallaget 1917–1918, expert för bostadslåneangelägenheter vid socialministeriet 1920–1934, biträdande föreståndare för tomtavdelningen vid Helsingfors fastighetskontor 1934–1938, inspektör i Viborgs stads värderingsnämnd 1942, verksam i Lantbrukssällskapens centralförbunds återuppbyggnadsavdelning 1942–1945 och arkitekt vid arkeologiska kommittén 1948–1951.

Paalanen erhöll pris vid arkitektur- och stadsplanetävlingar, bland annat andra pris vid Store Ullevåls stadsplanetävling i Oslo, första pris vid Vaajakoskis plantävling samt vid världsutställningarna i Barcelona och Antwerpen 1929 och 1930 för ritningar och konstruktioner för industriellt producerade tropikhus. Han uppgjorde ritningar till ett stort antal byggnader i Helsingfors och i landsorten, bland annat till Hämäläisten talo och Järnvägsbokhandelns affärshus i Helsingfors. Han ägde Henrikas skattehemman i Borgå landskommun 1917–1960. Han blev reservfänrik 1940 och reservlöjtnant 1941. Han skrev Mallipiirustuksia osuuskauppoja varten (1916) och Typritningar till småbostäder (1922). Han blev hedersmedlem av manskören Laulu-Miehet 1964.

Källor

Finländska arkitekter under 1900-talet
Födda 1884
Avlidna 1967
Män
Personer från Tammerfors
Vinnsjömossen

Vinnsjömossen är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 2013 och är 82 hektar stort. Reservatet omfattar två mossar, Vinnsjömossen, med Vinnsjön, och Gräna Långmosse, med skogar runt omkring. Reservatet består även av några mindre kärr med björk och al och på höjder, Vinnsjöberget i norr och Bjälkberget i söder, finns hällmarkstallskog. Även fuktig granskog med inslag av asp finns i området.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Vinnsjömossen

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 2013
3138 Ciney

3138 Ciney eller 1980 KL är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 maj 1980 av den belgiske astronomen Henri Debehogne vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter den belgiska staden Ciney.

Asteroiden har en diameter på ungefär 5 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Flora.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Flora-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av H Debehogne
Astronomiska upptäckter 1980
Sundängen (naturreservat)

Sundängen är ett kommunalt naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 1959 och är 215 hektar stort. Reservatet omfattar ett område vid Mälaren och består av skogsmark, åkermark och betesmark med lövträd och buskar.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Sundängen

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 1959
3374 Namur

3374 Namur eller 1980 KO är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 maj 1980 av den belgiske astronomen Henri Debehogne vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter den belgiska staden Namur.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Koronis.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Koronis-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av H Debehogne
Astronomiska upptäckter 1980
Skutteröarkipelagen

Skutteröarkipelagen är ett naturreservat i Västerås kommun i Västmanlands län.

Området är naturskyddat sedan 2010 och är 241 hektar stort. Reservatet omfattar några öar i Mälaren där ön Skutterön är den största. Reservatet består av barrskogar, sumpskogar, hassellundar och lövskogar. På Skutterön och Saxgarn växer även några gamla och grova lindar och ekar.

Referenser
Länsstyrelsen: naturreservatet Skutteröarkipelagen

Naturreservat i Västerås kommun
Naturskyddsområden bildade 2010
4191 Assesse

4191 Assesse eller 1980 KH är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 maj 1980 av den belgiske astronomen Henri Debehogne vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter det belgiska samhället Assesse.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Eunomia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Eunomia-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av H Debehogne
Astronomiska upptäckter 1980
Spring Valley Village

Spring Valley Village är en ort i Harris County i Texas. Vid 2010 års folkräkning hade Spring Valley Village 3 715 invånare.

Källor 

Orter i Texas
Harris County, Texas
Spring, Texas

Spring är en så kallad census-designated place i Harris County i Texas. Vid 2010 års folkräkning hade Spring 54 298 invånare.

Källor 

Orter i Texas
Harris County, Texas
17473 Freddiemercury

17473 Freddiemercury eller 1991 FM3 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 21 mars 1991 av den belgiske astronomen Henri Debehogne vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter den brittiske sångaren Freddie Mercury.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Massalia.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Massalia-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av H Debehogne
Astronomiska upptäckter 1991
Google Finance

Google Finance är en webbplats startad av Google de 21 mars 2006. Tjänsten presenterade affärs- och företagsrubriker från andra nyhetskällor för företag, inklusive finansiella beslut. Webbplatsen innehöll också nyheter om företag från Google News och Google Bloggsök. Webbplatsen genomgick inte några större uppgraderingar efter 2008 men i början av 2018 fanns det ett meddelande på hemsidan för Google Finance att den var uppdaterad.

Referenser

Google
Webbplatser
Johan Wilhelm Walldén

Johan Wilhelm Walldén, född den 8 juli 1863 i Wallstorp, Barkeryds socken, Jönköpings län, död den 1 september 1926 i Jönköping, var en svensk missionär som verkade inom Svenska Missionsförbundets (SMF) kongomission i Nedre Kongo (Bas-Congo) i dåvarande Fristaten Kongo.

Biografi 
Walldén arbetade som skomakare i sin tidiga ungdom. Han studerade på missionsskolan i Vinslöf åren 1884–1886 och verkade därefter en tid som predikant i Skånes missionssällskaps tjänst. Läsåret 1887–1888 studerade han vid  missionsavdelningen i missionsskolan i Kristinehamn och avskildes till missionär den 22 juni 1888. Efter en tids vistelse vid missionsinstitutet Harley House i London reste han den 26 april 1889 till Kongo. 

Walldén återkom till hemlandet den 24 maj 1893 och reste för andra gången till Kongo den 31 augusti 1894. Han återvände den 9 oktober 1897 och reste tillbaka en tredje gång den 6 oktober 1899. Efter sin återkomst till Sverige den 24 oktober 1902 anställdes han som distriktsföreståndare i Svenska Missionsförbundets 8:de distrikt, en tjänst han innehade fram till 1926.

Under sin tid i Kongo verkade han vid missionsstationerna i Mukimbungu, Nganda och Kinkenge. Han samlade in mer än  300 föremål som donerades till Göteborgs Etnografiska museum 1910.

Familj 
J. W. Walldén gifte sig den 26 augusti 1891 med missionären Johanna Charlotta Söderholm (1863-1941).

Källor 

Män
Födda 1863
Avlidna 1926
Personer från Barkeryds socken
Svenska missionärer
Missionärer i Kongo