Gunnebo IF

Gunnebo Idrottsförening, är en svensk fotbollsklubb från Gunnebo, Västerviks kommun, som spelar i Division 6, åttonde högsta serienivån i svensk fotboll. Klubben grundades den 20 november 1927 och har sedan början på 1950-talet spelat sina hemmamatcher på Gunnebo IP.

Gunnebo har haft sju sporter på programmet: Fotboll, bandy, friidrott, skridsko, cykel, simning och boxning. Idag bedrivs endast fotboll.

Historia

1927: Klubben bildas 
Gunnebo IF bildades söndagen den 20 november 1927 när flera idrottsintresserade i den lilla tätorten samlades i hus nummer 120 för möte. Klubbens första ordförande blev Georg Bengtsson. Erik Lanner, Olof Pettersson, Eugen Jonsson och Karl-Erik Johansson var också med i föreningens allra första styrelse.

Just idrott var inget nytt i tätorten. Sedan början på 1900-talet åkte man skridskor på Bruksdammen i Gunnebo och någon gång mellan 1918 och 1920 bjöd grannbyn Verkebäck in till en fotbollsmatch på ett gärde vid Drängbäcken vid Valstad.

Friidrott, skridskor, fotboll, bandy, cykel, simning och boxning var de idrotter som föreningen hade tanken att ägna sig åt. Vid denna tidpunkt blev Gunnebo som allra största inom bandyn, där man skulle komma att åstadkomma stora framgångar.

Säsongen 1931/32 bröt sig ett fåtal medlemmar sig ut ur Gunnebo IF för att bilda sin egen förening, Gunnebo Arbetares IF. Klubben blev medlem i organisationen Arbetarnas AI, som var kommunistisk. Redan 1934 ville Gunnebo AIF diskutera en sammanslagning med Gunnebo IF, men det avvisades av GIF. Frågan återkom 1936 om en sammanslagning och nu ville Gunnebo AIF att den sammanslagna klubben skulle ha ett namn som passade kommunisterna, vilket avslogs ytligare en gång.  Sedan finns inga mer uppgifter om Gunnebo Arbetares IF.

1936–nutid 
Gunnebo IF blev medlem i Riksidrottsförbundet (RF) 1936. I ansökan till RF stod det däremot att klubben skulle utföra fotboll och skidor, men det var bandyn som blev den stora sporten vid denna tidpunkt. Det skulle dock dröja fram till 1947 som fotbollen i Gunnebo skulle få vind i seglen. Året därpå bildades Gunnebo OK som tog hand om både orienterings- och skidsektionen. Samt 1949 en bordtennissektion.

År 1968 var klubben nära på att lägga ner sin fotbollssektion. Efter en lång debatt tog beslutet att fortsätta ytterligare något år. Bandyn däremot firade stora triumfer under 60-talets senare del. Som exempelvis serieseger 1966 och 1967 och spel i tvåan 1968–70.

Bandyn drabbades av svåra väderförhållanden under 70-talet, och därför hälsades med tillfredsställelse den konstfrysta bandybanans tillkomst på Tjustvallen i Gamleby 1976.

Vid 50-årsjubileet 1977 blev många hyllade. Föreningens nyinstiftade veteranmärke tilldelades bland annat John Appelqvist som dessutom utsågs till hedersmedlem. Jubileumsåret invigdes också motionsslingan vid idrottsplatsen. 1978 invigdes den nya paviljongen vid idrottsplatsen. Senare på året kunde föreningen för första gången hålla årsmötet i den nya klubblokalen. Fotbollen och bandyn fortsatte att dominera föreningens verksamhet.

2020 kvalificerade Gunnebo upp till Division 5 efter att man vunnit kvalserien mot Djursdala SK, VSGF/JAIK och BB 2001. Som nykomlingar i Division 5 fick laget en tuff start och låg större delar av säsongen i nedflyttningszonen. Efter sommaruppehållet lyfte sig dock laget och vann tre rakar matcher vilket ledde till att man klarade sig i serien ytterligare en säsong. Dessvärre åkte klubben ur Division 5 säsongen därpå, efter en udda säsong där man förlorade viktiga matcher i slutminuterna, samt att man även var tvungna att lämna walkover i en bortamatch mot IF Stjärnan pågrund av spelarbrist.

Hemmaarena 
Redan 1930 började diskussionen om en idrottsplats. 1939 upplät Gunnebo Bruk AB mark och sköt dessutom till 5 000 kronor. Kommunen satsade 3 500 och andelar tecknades för 4 000 kronor.  

1952 påbörjas arbetet med den nya idrottsplatsen, Gunnebo IP. Den stod färdigbyggd och invigdes den 26 juli 1953 då Sune Karlsson sprang 1 500 meter och en fotbollsmatch spelades mellan Kalmar FF och en Tjustkombination. Gunnebo IP är sedan dess klubbens hemmaplan. Den är belägen ca 200 meter efter infarten från E22:an.  

Gunnebo delade från mitten av 1960-talet idrottsplatsen med Västrums IF, men som sedan lade ned sin fotbollsverksamhet 2008 och sedan dess har Gunnebo planen för sig själv.  

1960 utrustades bandybanan med 42 nya strålkastare. Idrottsplatsen fick högtalaranläggning och vatten drogs in i omklädningsrummen. 1987 inrättades en halvtidstjänst som vaktmästare på idrottsplatsen, vilket ledde till att den alltid kunde vara i trim.

Spelartruppen

Nyförvärv/förluster 2022 
In:
  Axel Lögdahl från IFK Västervik
  Albin Gustavsson från IFK Västervik
  Ludwig Peereboom från IFK Västervik
  Anumat Mina från IFK Västervik
  Simon Henriksson från IFK Västervik
  Abdulaziz Majdalawi från IFK Västervik
  Jesper Persson från IFK Västervik
  Geovanne Nunes från IFK Västervik
  Felix Twist från IFK Västervik
  Davod Rahimi från IFK Västervik
  Adis Silic från IFK Västervik
  Metaxas Iordanidis från IFK Västervik
  Panaglotis Niklopoulos från IFK Västervik
  Tobias Dellemyr  från Västerviks FF

Ut:
  Jens Karlsson till Västerviks FF
  Wahid Abrahimi till IFK Västervik
  Sakhi Kasem till IFK Västervik
  Francisco Rivas till Hjorted/Totebo IF
  Carlos Romero till Hjorted/Totebo IF

Tränare 2022

Gunnebo som bandyförening 
Från 1927 till 1989 fanns Gunnebo med i seriespel i bandy. I början i lokala serier och pokalmatcher. Från 1940 spelade klubben i Smålands Bandyförbunds serier. Den första bandymatchen spelades mot Alléns BK från Västervik som vann med förkrossande 18–0. 1943/44 och 1944/45 vann klubben Division 3. Det stora genombrottet kom 1946/47. Klubben spelade i Division 2 och gick till DM-final mot Habo. Det blev förlust med 4–1.

1953 invigdes Gunnebos första landisbana som placerades där dagens centrum ligger. Detta gjorde att man kunde lämna spelet på sjöisar. Under 1950-talet pendlade GIF mellan Division 2 och 3. Det blir tre seriesegrar i Division 3 och fyra säsonger i Division 2 med en fjärde plats som bäst 1954.
 
Gunnebo IF:s bandylag satte två prydliga rekord 1957. Kvalspelet till Division 2 sågs av 782 åskådare, vilket var största publiken i hela Sverige. Till derbyt mot Gamleby på Tjutingen kom det 1 800 personer, nytt publikrekord vad som gällde bandy.

Under 1960-talet blev det fyra serievinster i trean och fyra säsonger i tvåan. Bästa året var 1968 med en femte plats. Hela 1970-talet var Gunnebo ett topplag i division 3 utan att lyckas vinna serien. Det blev som bäst en andra plats 1979. När Division 1 blev Allsvenskan 1982 blev Gunnebo ett Division 2-lag. Det blev en andra plats bakom Ankarsrum. Gunnebo åkte ur Division 2 1984 och spelade 1985 i Division 3. Den lägsta nivån sedan 40-talet. Man tog sig dock tillbaka redan året därpå efter man vunnit serien.

Bristen på spelare gjorde att klubben sökte samarbete med Ankarsrums IS och 1990 bildades AG-90. Inför säsongen 2000/01 fanns inte namnet AG 90 med längre. Bandyn i Tjust hade bildat en ny sammanslagning och en ny klubb hade uppstått, Tjust Bandyförening. Det var ”gamla” tiders klubbar, Gamleby IF, Ankarsrums IS och Gunnebo IF, som gått ihop för att rädda bandyn i Tjust. Naturligt blir Gamleby centrum för den nya klubben eftersom den konstfrusen banan finns där sedan 1976, vilket är helt avgörande för fortsatt spel. Inför 2000-talet hade då Tjust endast en bandyklubb kvar.

Gunnebo fostrade många duktiga spelare. Den störste av dem alla är målvakten Thomas Fransson med två VM-guld och ett SM-guld.

Samarbetsklubb 
I december 2021 ingick Gunnebo IF ett officiellt samarbete med Division 3-klubben Västerviks FF (VFF) i syfte att stärka båda klubbarnas verksamhet. Samarbete går ut på att spelare som är kontrakterade och tränar med VFF kan spela matcher med Gunnebo. Samarbetet ger även möjligheten att göra regelrätta övergångar mellan klubbarna. Vilket innebär att spelare som fått ett genombrott i Gunnebo och är redo för spel högre divisioner har chansen att göra det via spel med VFF.

Ordföranden 
Gunnebo IF har sedan man bildades haft 18 ordföranden. Georg Bengtsson var klubbens förste men stannade bara kvar vid sin post i ett år. Bert Karlsson är den som varit ordförande för föreningen under längst tid då han ledde styrelsen i 17 år mellan 1979 och 1996. Vid en högtidlighet 1997 avtackades Bert Karlsson för sina år som ordförande och Sune Andersson för 32 (!) år som sekreterare. Noterbart är också att Olle Österberg var ordförande för föreningen i 15 år mellan 1953 och 1968. Jonas Jalkteg var senast ordförande för klubben.

 Georg Bengtsson 1927–1928
 Bror Renhorn 1929
 Erik Brandhammar 1930
 Olof Gunnebrink 1931
 Gösta Jonsson 1932–1933
 Uno Nilsson 1934–1935
 John Apelqvist 1936–1940
 Hans Carlsson 1941–1947
 Sture Fredriksson 1948–1950
 Hans Carlsson 1951–1952
 Olle Österberg 1953–1968
 Ingvar Iserstål 1969–1974
 Evert Jansson 1975–1978
 Bert Karlsson 1979–1996
 Ove Thörnlöf 1997–2000
 Esbjörn Gustafsson 2000–2009
 Stefan Wernholm 2009–2013
 Jonas Jalkteg 2015–2018

Tabellplaceringar

Källor

Noter 

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar i Västerviks kommun
Sportklubbar bildade 1927