kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sankt Mikaels slott

Sankt Mikaels slott (ryska: Миха́йловский за́мок, Mikhailovsky zamok) är ett palats i Ryssland, som är känt som ett före detta kejserligt residens. Det ligger i centrala Sankt Petersburg. Palatset uppfördes av Paul I av Ryssland 1797-1801 och var tänkt att bli det nya tsarpalatset, men Paul I hann knappt flytta in förrän han blev mördad. Byggnaden blev 1823 lokal för det ingenjörstekniska militäruniversitetet.

Se även 

 Mikhailovskijpalatset

Referenser

Slott i Ryssland
Kungliga residens i Ryssland
Tauriska palatset

Tauriska palatset (ryska: Таврический дворец, Tavrichesky dvorets) är ett palats i Ryssland. Det ligger i Sankt Petersburg. 

Palatset uppfördes av Grigorij Potemkin 1783–1789.  Efter Potemkins död 1791 köptes palatset av Katarina den stora. Det var sedan i kejserlig ägo fram till ryska revolutionen, men hade inget bestämt syfte. Det användes som gästhus för tsarfamiljens gäster, som tillfällig bostad för olika medlemmar av tsarfamiljen innan de kunde få en permanent bostad, och ibland för fester. 

År 1906 blev det lokal för Riksduman. Under ryska revolutionen var palatset säte för de rivaliserande mensjevikerna och bolsjevikernas partier, som huserade i olika delar av byggnaden. Mellan 1920 och 1991 användes byggnaden som en skola för höga funktionärer ur kommunistpartiet.

Referenser

Slott i Ryssland
Kungliga residens i Ryssland
Sommarpalatset (Sankt Petersburg)

Sommarpalatset var ett kejserligt palats i Sankt Petersburg i Ryssland.  Det var det ryska hovets huvudbostad i Sankt Petersburg 1730–1762. 

Palatset uppfördes i trä av Bartolomeo Rastrelli 1730–1731, som bostad för kejsarinnan Anna och hennes hov. 
Det revs 1741 på order av kejsarinnan Elisabet, och Rastrelli uppförde sedan ett nytt sommarpalats i trä för Elisabet och hennes hov som stod klart 1744. Palatset var hovets huvudbostad i huvudstaden under Elisabets regeringstid, då Vinterpalatset ännu inte var färdigbyggt. Där föddes bland annat den senare Paul I 1754. 

När Katarina den stora besteg tronen 1762 flyttade hon hovet till det då färdigbyggda Vinterpalatset, och Sommarpalatset förföll. Det revs 1796 och Sankt Mikaels slott byggdes i dess ställe.

Referenser 

Slott i Ryssland
Sankt Petersburg under 1700-talet
Kungliga residens i Ryssland
Annenhof

Annenhof var namnet på två kejserliga palats i Moskva i Ryssland: Annenhof Vinterpalats inne i staden, och Annenhof Sommarpalats utanför staden.   De uppfördes båda 1730-1731 av Bartolomeo Rastrelli för att fungera som bostad åt kejsarinnan Anna Ivanovna och hennes hov, då hon föredrog Moskva framför Sankt Petersburg. 

Annenhof Vinterpalats uppfördes vid Kreml inne i Moskva. Det var kejsarinnan Annas vinterpalats. Det var ett träslott i i bara en våning, men med mycket stora rum, med en centralbyggnad för tronsalen. År 1736 flyttades träslottet till Lefortovo utanför Moskva, där det ställdes bredvid Annenhof Sommarpalats. Slottet brann ned 1753, något som skildras i Katarina den storas memoarer. Det återuppfördes på bara sex veckor. Slottet brann ned för sista gången 1771 och uppfördes då inte igen. 

Annenhof Sommarpalats uppfördes i Lefortovo utanför Moskva 1730. Det kallades också för Golovinpalatset eftersom det låg på mark som tidigare hade tillhört Fyodor Golovin. Det var ett träslott i två våningar. Det var kejsarinnan Annas sommarpalats. Det brann ned 1740, men återuppfördes 1741. Där hölls kejsarinnan Elisabet I:s kröningsmiddag. Det revs på order av Katarina den stora på 1760-talet.

Referenser

Slott i Ryssland
Moskva under 1700-talet
Kungliga residens i Ryssland
Terempalatset

Terempalatset är ett palats i Kreml i Moskva i Ryssland, som är känt som ett före detta tsarresidens. Palatset uppfördes 1635-1636 och fungerade som tsarernas huvudsakliga residens i Moskva under 1600-talet.  När det uppfördes var det ett av de första byggnaderna i sten i Moskva.

Historik
Innanför Kremls fästningsmurar låg sedan 1100-talet en rad olika träbyggnader som tjänade som bostad för storfurstarna av Moskva och sedan tsarerna av Ryssland och deras hov.  Terempalatset uppfördes för att ersätta ett tidigare stenpalats, som hade uppförts på samma plats i början av 1499-1508 för att fungera som bostad åt tsarernas företrädare, storfurstarna av Moskva. Detta palats skadades under det inbördeskrig som var känt som den Stora oredan, och när stabilitet hade uppnåtts i Ryssland genom etableringen av ätten Romanov beslöts därför att ersätta det gamla palatset. Terempalatset är nästan helt från 1635-36, men det byggdes på det gamla palatsets grundmurar. 

Terempalatset var inte det enda palatset som tjänade som bostad åt tsaren: det var snarare en del av ett stort komplex av mer eller mindre sammanhängande byggnader innanför Kreml som tjänade som bostad åt tsarhovet. Bland övriga stenbyggnader var Fasettpalatset (tsarens representationsbyggnad) och Tsaritsans gyllene kammare (tsaritsans representationsbyggnad). De flesta av de övriga byggnaderna var däremot av trä, och de brann ned i en stor brand innanför Kreml år 1696. Det var vid samma tid som Peter den store genomförde sina västerländska reformer i Ryssland, och 1703 senare överfördes hela hovet till Sankt Petersburg. Terempalatset ersattes som tsarens officiella Moskvabostad när kejsarinnan Elisabet lät uppföra det första Stora Kremlpalatset 1749-1753.

Referenser

Slott i Ryssland
Kungliga residens i Ryssland
Högalids samrealskola

Högalids samrealskola var en realskola i Högalid verksam från 1923 till 1964.

Historia
Skolan inrättades 1919 som Stockholms stads högre folkskola för medborgerlig bildning med lokaler i Högalids, Sofia och Enskede folkskolor. 1923 ombildades den till Kommunala mellanskolan i Stockholm, från 1925 Södra kommunala mellanskolan, som från 1948 successivt ombildades till Högalids samrealskola (1963–1964 Högalids samrealskola och Hagsätra läroverk) 

Realexamen gavs från 1927 till 1964.

Skolbyggnaden, ritad av Paul Hedqvist, stod klar 1936 och användes från 1967 av Zinkendammsskolan.

Referenser

Läroverk och realskolor i Sverige
Utbildning i Stockholm
Höganäs samrealskola

Höganäs samrealskola var en realskola i Höganäs verksam från 1919 till 1970.

Historia
Skolan inrättades 1916 som en högre folkskola som 1919 ombildades till en kommunal mellanskola som från 1928 successivt ombildades till Höganäs samrealskola.

Realexamen gavs från 1928 till 1970.

Skolbyggnaden används numera av Bruksskolan.

Referenser

Läroverk och realskolor i Sverige
Utbildning i Höganäs
Storviks IF

Storviks IF är en idrottsförening från Storvik i Sandvikens kommun, Gästrikland. Föreningen bildades 1901 under namnet Storviks Skidklubb. 1908 bytte föreningen namn till Storviks Idrottsförening och upptog följande sporter på programmet: cykel, friidrott, fotboll, gymnastik, simning, skridskoåkning och tennis. 1921 bildade man bandysektion, 1925 arrangerade man sin första orienteringstävling och 1933 upptogs gång på programmet. Därefter började man med följande nya idrotter: 1937 handboll, 1950 bordtennis, 1964 ishockey, 1980 badminton och 1985 innebandy. De flesta sektionerna har lagts ner och idag (2020) är föreningen aktiv inom skidåkning, fotboll, orientering, innebandy och mountainbike.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats
Storviks IF: Skidor
Storviks IF: Orientering

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar i Sandvikens kommun
Sportklubbar bildade 1901
Upplösta bandyklubbar i Sverige
Upplösta handbollsklubbar i Sverige
Upplösta ishockeyklubbar i Sverige
Orienteringsklubbar i Gästrikland
Högsby kommunala realskola

Högsby kommunala realskola var en realskola i Högsby verksam från 1950 till 1967.

Historia
Skolan fanns som högre folkskola och ombildades 1950 till en kommunal mellanskola, vilken 1 juli 1952 ombildades till Högsby kommunala realskola. 

Realexamen gavs från 1950 till 1967.

1952 stod ett skolhus klart, som efter realskoletiden används av Fröviskolan, sammanbyggd med senare uppförda lokaler.

Referenser

Läroverk och realskolor i Sverige
Utbildning i Högsby kommun
Ole Peter Hansen Balling

Ole Peter Hansen Balling, född 13 april 1823 i Kristiania, död 1 maj 1906 i Kristiania, var en norsk konstnär och dansk och amerikansk officer. Han är mest känd för sina målningar från amerikanska inbördeskriget.

Biografi
Balling föddes som son till skomakare Johan Fredrik Hansen och Karen Poulsdatter. Efter faderns död gifte modern om sig med skomakare Jørgen Balling vars efternamn han tog 1848.

Balling var elev hos Ferdinand Gjøs och målarlärling hos Jacob Emilius Wunderlich i Kristiania där han blev gesäll 1841. Han utbildade sig på Akademie der Künste i Berlin 1843–1845 och på Det Kongelige Danske Kunstakademi i Köpenhamn 1846–1848. Våren 1854 målade han efter modell hos Thomas Couture i Paris. Han debuterade på vårutställningen på Charlottenborg 1852 och ställde ut porträtt och historiska motiv . Hans porträtt av överstelöjtnant Hans Helgesen blev uppmärksammat och köptes av kung Frederik VII.

Balling tjänstgjorde som frivillig i Slesvig-holsteinska kriget och blev dansk officer och medborgare 1848. 
År 1856 emigrerede han till USA och deltog som frivillig i amerikanska inbördeskriget för Nordstaterna från 1861 till 1863. Han avancerade till överstelöjtnant men lämnade armen efter att ha sårats av en av sina egna soldater.

Balling drev en fotoatelje i New York  där han främst arbetade med färgläggning (kolorering) av fotografier.

Genom officersyrket fick han  kontakt med armeledare i både Danmark och USA och fick uppdrag som porträttmålare. Han  tecknade också skisser från slagfälten. 

År 1864 mötte han president Abraham Lincoln i Vita huset och målade en akvarell av honom. De följande åren målade han porträtter av flera amerikanska presidenter bland andra Ulysses S. Grant. Balling målade också genre- och djurmålningar men arbetade mest med dekor och  retouch av fotografier. 

År 1874 återvände Balling till Norge och bosatte sig i Horten där han bland annat målade porträtt av norska sjöofficerare. Han återvände till New York 1879 och år 1881 flyttade han till Mexico City där hans äldsta dotter bodde. Balling utförde bland annat flera stora dekormålningar i staden. Efter återkomsten till Norge 1890 utnämndes han till mexikansk konsul i Kristiania.

Han gifte sig i Danmark med Marie Rantzau 23 april 1852 (död 1853) och med Christine Zündorff 27 juni 1857 i New York.

Eftermäle
Balling är representerad på bland andra National Portrait Gallery i Washington, militärhögskolan West Point i New York, marinhögskolan  
Annapolis samt på marinmuseet i Horten och Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design i Oslo.

Källor

Norska målare under 1800-talet
Amerikanska målare under 1800-talet
Män
Födda 1823
Avlidna 1906
Konstnärer från Oslo
7808 Bagould

7808 Bagould eller 1976 GL8 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 5 april 1976 av den argentinska astronomn Mario R. Cesco vid El Leoncito-observatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanske astronomen Benjamin Apthorp Gould.

Asteroiden har en diameter på ungefär 8 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Mario R. Cesco
Astronomiska upptäckter 1976
7809 Marcialangton

7809 Marcialangton eller 1979 ML1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 25 juni 1979 av de båda amerikanska astronomerna Eleanor F. Helin och Schelte J. Bus vid Siding Spring-observatoriet. Den är uppkallad efter Marcia Langton..

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer.

Referenser 
 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EF Helin
Astronomiska upptäckter av SJ Bus
Astronomiska upptäckter 1979
Jacob Rehnbom

Jacob Rehnbom (Rehnbaum) var en svensk domkyrkoorganist.

Biografi
Jacob Rehnbom blev 10 april 1710 domkyrkoorganist i Kalmar domkyrkoförsamling, Kalmar. Han var 1711 kantor under en kort period. Rehnbom slutade 1717 som domkyrkoorganist i Kalmar. 

Han fick tillsammans med sin hustru barnen Johan Hindrik (född 1710), Ingeborg (född 1712) och Andreas (född 1714).

Referenser
Kalmar läns landskontor (H) EIIIa:45 (1712) Sida: 3866
Kalmar läns landskontor (H) EIIIa:46 (1713) Sida: 2714
Kalmar läns landskontor (H) EIIIa:47 (1714) Sida: 4413
Kalmar läns landskontor (H) EIIIa:48 (1715) Sida: 2323

Noter 

Svenska domkyrkoorganister
Svenska organister under 1700-talet
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Svenska musiker under 1700-talet
Det går hemåt, fastän molnen solen döljer

Det går hemåt, fastän molnen solen döljer är en psalm med text och musik från 1925 av Nathanael Cronsioe.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 406.
Segertoner 1988 som nr 639 under rubriken "Pilgrimsvandringen".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Jag vill börja med dig, o min Jesus

Jag vill börja med dig, o min Jesus är en psalm med text från 1900 av Conrad Adolf Björkman och musik av James McGranahan.

Publicerad i 
Segertoner 1988 som nr 641 under rubriken "Pilgrimsvandringen".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Jag vill hemåt gå på min Frälsares väg

Jag vill hemåt gå på min Frälsares väg är en psalm med text från 1907 av Jessie Brown Pounds och musik från 1907 av Charles H. Gabriel. Texten översattes till svenska 1922 av Otto Witt.

Publicerad i 
Segertoner 1988 som nr 642 under rubriken "Pilgrimsvandringen".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
När Jesus dog på Golgata

När Jesus dog på Golgata är en psalm med text från 1912 av Carl Widmark och musik av Charles M. Fillmore.

Publicerad i 
Segertoner 1988 som nr 643 under rubriken "Pilgrimsvandringen".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Amerikanska psalmer
Jag är nu på väg till himlen (psalm)

Jag är nu på väg till himlen är en psalm med text och musik från 1906 av Herbert J. Lacey. Texten översattes till svenska 1922 av Otto Witt.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 317.
Segertoner 1988 som nr 644 under rubriken "Pilgrimsvandringen".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Vägen med min Jesus går

Vägen med min Jesus går är en psalm med text och musik av Werner Skibstedt. Texten översattes 1930 till svenska av Paul Ongman.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 393.
Segertoner 1988 som nr 647 under rubriken "Pilgrimsvandringen".

Referenser

Noter 

Norska psalmer
Du är min framtid

Du är min framtid är en psalm med text från 1983 av Gun-Britt Holgersson och musik från 1987 av Anders Jaktlund. Texten bearbetades 1987.

Publicerad i 
Segertoner 1988 som nr 648 under rubriken "Livets gåva och gräns".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
UFC Fight Night: Covington vs. Woodley

UFC Fight Night: Covington vs. Woodley (även UFC Fight Night 178, UFC ON ESPN+ 36 och UFC Vegas 11) var en MMA-gala anordnad av UFC. Den ägde rum 19 september 2020 i UFC APEX i Las Vegas, Nevada.

Bakgrund
Huvudmatchen var en welterviktsmatch mellan före detta welterviktsmästaren Tyron Woodley och före detta interimmästaren Colby Covington.

Ändringar
En tungviktsmatch mellan Ciryl Gane och Sjamil Abdurachimov var tänkt att gå av stapeln, men 31 augusti meddelades det att matchen flyttats till UFC Fight Night 180 den 18 oktober.

Miguel Baeza skulle ha mött Mickey Gall i weltervikt, men Gall tvingades dra sig ur matchen 11 september då han skadade sig under träning. Baezas nye motståndare blev Jeremiah Wells.

Mirsad Bektić skulle mött Luiz Garagorri i fjädervikt, men Garagorri ströks 15 september då en i hans hörna visade sig vara Covid-19-positiv. Ny motståndare blev Damon Jackson.

Invägning
Vid invägningen strömmad via Youtube vägde utövarna följande:

Resultat

Bonusar
Följande MMA-utövare fick bonusar om 50 000 USD vardera:
Fight of the Night: Ingen utdelad
Performance of the Night: Khamzat Chimaev, Mackenzie Dern, Damon Jackson och Randy Costa

Se även
 Lista över UFC-evenemang

Referenser

Externa länkar
UFC Fight Night: Covington vs. Woodley – UFC.com
UFC Fight Night: Covington vs. Woodley – Sherdog.com

Ultimate Fighting Championship-evenemang
Sankt Sigfrids kyrkogård

Sankt Sigfrids kyrkogård kan syfta på:

 Sankt Sigfrids griftegård i Borås
 Sankt Sigfrids kyrkogård i Falköping
 Sankt Sigfrids kyrkogård utanför Nybro
 Sankt Sigfrids kyrkogård i Skövde
Tidstecknen visar att Herren är nära

Tidstecknen visar att Herren är nära är en psalm med text från 1800-talet av Jessie E. Strout och musik från 1916 av George E. Lee. Texten översattes till svenska före 1916 av Lewi Pethrus.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 152.
Psalmer och Sånger 1987 som nr 741 under rubriken "Framtiden och hoppet - Kristi återkomst". 
Segertoner 1988 som nr 650 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Då skall Jesus komma

Då skall Jesus komma är en psalm med text och musik från 1976 av Pelle Karlsson.

Publicerad i 
Segertoner 1988 som nr 651 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Herrens stora sköna dag

Herrens stora sköna dag är en psalm med text från 1922 av Otto Witt och musik från 1912 av Johannes Alfred Hultman.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 286.
Segertoner 1988 som nr 652 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Hoppet att Jesus få skåda

Herrens stora sköna dag är en psalm med text och musik från 1910 av K.G. Sjölin.

Publicerad i 
Psalmer och Sånger 1987 som nr 737 under rubriken "Framtiden och hoppet - Kristi återkomst". 
Segertoner 1988 som nr 653 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Jesus kommer, Jesus kommer

Jesus kommer, Jesus kommer är en psalm med text och musik från 1888 av Johannes Alfred Hultman. Texten är hämtad från Matteusevangeliet 25:1-13. Texten bearbetades 1985 i Psalmer och Sånger 1987.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 373.
Psalmer och Sånger 1987 som nr 738 under rubriken "Framtiden och hoppet - Kristi återkomst". 
Segertoner 1988 som nr 654 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Fredrik Hagström

Carl Gustaf Fredrik "Figge" Hagström, född 10 augusti 1863 i Stockholm, död där 12 juni 1935, var en svensk affärsman och mecenat.

Fredrik Hagström var son till boktryckaren Jacob Fredrik Hagström. Efter skolgång i Stockholm studerade han vid Frans Schartaus Handelsinstitut 1880. Hagström företog vidsträckta utlandsresor, praktiserade efter hemkomsten som lantbrukare och övertog fädernegodset Vaxäng nära Strängnäs. Senare bosatte han sig i Stockholm, där han som affärsman i olika branscher, bland annat som ägare till tidningen Fäderneslandet, mångdubblade sin ärvda förmögenhet. Hagström blev vida känd genom ett storartat mecenatskap främst inom idrotten. Han skänkte skidor till varje läroverk och folkskola i Stockholm och möjliggjorde vid flera tillfällen uppmärksammade svenska framgångar genom att bekosta idrottsmäns deltagande i internationella tävlingar, bland annat Olympiska spelen 1920. Hagström var även intresserad av teater och var även under flera år teaterkritiker. Han deltog flitigt i ordenslivet i Stockholm och var bland annat styrande mästare i Ordenssällskapet W:6. Hagström var den förste att tilldelas Svenska skidförbundets stora guldmedalj 1931. Han var från 1915 dominikansk generalkonsul. Hagström är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor 
 
 Hagström, Karl Gustaf Fredrik på SvenskaGravar.se

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Svenska filantroper under 1800-talet
Svenska mecenater
Näringslivspersoner från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1863
Avlidna 1935
Män
Svenska filantroper under 1900-talet
Per S. Ridderstad

Gustaf Per Soldan Ridderstad, född den 31 oktober 1941 i Linköping, är en svensk litteraturhistoriker. Han är sonson till Eskil Ridderstad. 

Ridderstad blev filosofie doktor och docent i litteraturvetenskap vid Stockholms universitet 1975. Han var lärare och forskare 1976–1981, 1:e bibliotekarie vid Kungliga biblioteket 1981–1990 samt professor i bok- och bibliotekshistoria vid Lunds universitet 1990–2007. Ridderstad var sekreterare i Svenska vitterhetssamfundet 1982–1987, sekreterare i Svensk bokkonst 1982–1988 samt styrelseledamot bland annat hos Östgöta Correspondenten från 1981. Han invaldes som ledamot Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia 1984. Ridderstad har utgivit bland annat Konsten att sätta punkt (doktorsavhandling 1975) och Svenska akademiens dagbok 1797–1802 (1980–1989). Han var redaktör för Bokvännen 1976–1979 och har publicerat uppsatser och recensioner inom litteraturvetenskap och bokhistoria.

Källor 
  
 Magdalena Gram, Bokhistoria som forskningsfält

Noter 

Svenska professorer
Personer verksamma vid Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia
Svensk obetitlad adel
Svenska litteraturvetare under 1900-talet
Svenska litteraturvetare under 2000-talet
Forskare från Linköping
Födda 1941
Levande personer
Män
Per S
När den sista basunen ljuder

När den sista basunen ljuder är en psalm med text från 1898 av Fanny Crosby och musik från 1898 av William J. Kirkpatrick. Texten är hämtad från Första Thessalonikerbrevet 4:16-17 och Filipperbrevet 3:20-21.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 284.
Segertoner 1988 som nr 656 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
På himlens skyar

På himlens skyar är en psalm med text och musik från 1930 av Sven Manfred Linder.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 388.
Segertoner 1988 som nr 657 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Snart kommer Jesus på himmelens sky

Snart kommer Jesus på himmelens sky är en psalm med text från 1905 av Ada R Habershon och musik från 1905 av Robert Harkness. Texten översattes till svenska 1918.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 285.
Segertoner 1988 som nr 658 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Snart kommer Jesus, som själv han sagt

Snart kommer Jesus, som själv han sagt är en psalm med text och musik från 1912 av Lelia Morris. Texten översattes till svensk 1987 av Barbro Törnberg-Karlsson.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 287.
Segertoner 1988 som nr 659 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Det ljusnar nu, det gryr till dag

Det ljusnar nu, det gryr till dag är en psalm med text från 1895 av Carl Hyllestad och musik av Palmer. Texten översattes till svenska 1914 av Lewi Pethrus.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 61.
Segertoner 1960 som nr 61.
Segertoner 1988 som nr 660 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Danska psalmer
Tänk, när jag min Herre skådar

Tänk, när jag min Herre skådar är en psalm med text från 1898 av Carrie E. Breck och musik från 1898 av Grant Colfax Tullar. Texten översattes till svenska 1922 av Otto Witt och bearbetades 1987 av Gun-Britt Holgersson. I Psalmer och Sånger 1987 inleds början med Tänk, när jag för möta Jesus. Texten är inte identisk med texten i Segertoner 1988, trots att samma upphovspersoner nämns.

Publicerad i 
Segertoner 1930 som nr 329.
Psalmer och Sånger 1987 som nr 742 under rubriken "Framtiden och hoppet - Kristi återkomst". 
Segertoner 1988 som nr 661 under rubriken "Jesu återkomst".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Hemland, där sol ej dalar

Hemland, där sol ej dalar är en psalm med text från 1897 av Jessie Brown Pounds och musik från 1897 av John Sylvester Fearis. Texten översattes till svenska 1918 av Anna Ölander och bearbetades 1986 av Sven Larson.

Publicerad i 
Psalmer och Sånger 1987 som nr 746 under rubriken "Framtiden och hoppet - Himlen". 
Segertoner 1988 som nr 663 under rubriken "Framtiden och Hoppet - Himlen".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
I de saligas land

I de saligas land är en psalm med text från 1977 av Bo Setterlind och musik från 1977 av Egon Zandelin.

Publicerad i 
Segertoner 1988 som nr 664 under rubriken "Framtiden och Hoppet - Himlen".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Invid porten där

Invid porten där är en psalm med text av Katharine E. Purvis och musik av James M. Black. Texten översattes till svenska 1914.

Publicerad i 
Segertoner 1988 som nr 665 under rubriken "Framtiden och Hoppet - Himlen".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer