Medborgerlig samling

Medborgerlig samling (MED) är ett svenskt politiskt parti som beskriver sin ideologi som liberalkonservativ. Partiordförande är Daniel Sonesson sedan september 2023.

Historik 
Partiet grundades av Anders Königsson 2014 och hette ursprungligen Borgerlig framtid. Medborgerlig samling antog sin nuvarande partibeteckning på en extrastämma 2016., vilken anordnades efter interna konflikter. Vid stämman uteslöts grundaren och Ilan Sadé valdes till partiordförande. På den ordinarie årsstämman i april 2017 antogs ett partiprogram i form av sakpolitiska och idéprogram.

Partiets organ heter MED-bloggen, som har både officiella inlägg från partiet, från medlemmar och gästinlägg och ger möjlighet att kommentera.

I anslutning till valet 2018 beskrevs partiet som invandringskritiskt och konservativt. I riksdagsvalet 2018 fick partiet uppmärksamhet genom några välkända partiförespråkare, bland andra författaren Katerina Janouch, som fick plats på partiets riksdagslista som oberoende kandidat. Partiet tog senare samma år avstånd från Janouch, efter att hon organiserat en demonstration tillsammans med högerextrema grupper. I mars 2018 meddelade också nöjesprofilen Alexander Bard att han gått med i partiet. Han kandiderade även i riksdagsvalet 2022.

I september 2023 efterträddes Ilan Sadé av Daniel Sonesson på partiledarposten.

Politik 
Enligt sin egen beskrivning har partiet "en liberal syn på individens rättigheter och den ekonomiska politiken" och "en konservativ syn på samhället, kulturen och långsiktig hållbarhet". 

Bland partiets partiets hjärtefrågor märks sänkta skatter och större frihet för individen. Medborgerlig samling vill sänka det svenska skattetrycket till OECD:s genomsnittsnivå som är ca 34 procent. Partiet har en granskningsgrupp som granskar kommuner och myndigheter i syfte att stoppa skatteslöseri och bidragsfusk. 

En ytterligare hjärtefråga är begränsad invandring. I integrations- och migrationsrelaterade frågor betonar partiet behovet av högre krav på människor som invandrar till Sverige och vill ha svenskt medborgarskap. Man kritiserar offentliga bidrag till religiösa samfund och etniska föreningar och vill att de som kommer till Sverige bekänner sig till värden som demokrati, yttrandefrihet, fri åsiktsbildning, den sekulära staten, jämställdhet och barnens rättigheter i samhället. Vidare anser partiet att offentliganställda ska "representera den sekulära och demokratiska staten", och inte bära exempelvis burka på arbetet.

I valet till Europaparlamentet 2019 gick partiet till val på ett drastiskt minskat EU som skulle begränsa sig till frihandel, miljöfrågor och polisiärt samarbete. Sedan 2018 har partiet upprepat lyft fram frågor som minskade statliga åtaganden, fokus på statens kärnuppgifter och demokratisk förnyelse.

På partistämman i november 2020 beslutade partiet att man inte ställer sig bakom EU:s återhämtningsfond. Partiet kräver omförhandling av Sveriges anslutningsavtal med EU för att Sverige ska undantas från flera områden där EU:s makt ökar. Skulle en omförhandling inte inletts innan år 2023 förespråkar partiet att en folkomröstning om fortsatt medlemskap i EU ska hållas. Utöver detta tog partiet principiellt ställning för införande av dödshjälp, avkriminalisering av sexköp, narkotikainnehav för eget bruk, avskaffande av Systembolagets monopol, godkännande av gasvapen för skyddsändamål samt avskaffande av stämpelskatten och pantbrevsavgiften vid bostadsförsäljningar.

Under hösten 2021 tog partiet ställning mot det krav på vaccinpass för deltagande i allmänna sammankomster och offentliga tillställningar som beslutades av regeringen Löfven III. Partiet menade att det saknades tillräckligt tungt vägande skäl för att inskränka grundläggande medborgerliga rättigheter på det sätt som regeringen Löfven III gjorde och att förslaget därför stred mot proportionalitetsprincipen.

Valresultat 
I riksdagsvalet 2022 fick partiet 0,20 % av rösterna och blev det tredje största partiet utanför riksdagen, efter Partiet Nyans och Alternativ för Sverige. Partiet hade efter kommunalvalen 2018 mandat i tre kommuner: i Höörs kommun, Torsås kommun och Laholms kommun. I kommunalvalen 2022 erhöll partiet 11 mandat i fem kommuner: Höör, Laholm, Karlshamn, Järfälla och Österåker.

Partiet ställde även upp i Europaparlamentsvalet 2019 där det fick 0,15 % av rösterna.

Riksdagsval

Kommunval (invalda ledamöter) 

 2018: Laholm 2, Höör 1, Torsås 1
 2022: Laholm 4, Höör 2, Karlshamn 2, Järfälla 2, Österåker 1

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats

Liberalkonservativa partier
Politiska partier utanför riksdag och Europaparlament
Wikipedia:Projekt neutralitet