kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Feirefiz

Feirefiz är en figur i Wolfram von Eschenbachs riddarroman Parzival. Han är halvbror till riddar Parsifal och kung av riket Zazamanc.

Feirefiz är son till riddaren Gahmuret Angevin, Parsifals far, och den hedniska mordrottningen Belakane av Zazamanc. Han beskrivs i sagan som både svart och vit, som en skata, och får därför namnet Feirefiz (från fornfranskans vairs och fiz, "färgrik son") av sin mor. Senare i berättelsen möter han sin halvbror, och eftersom de inte känner igen varandra börjar de strida. De är jämnstarka, men Feirefiz får övertaget när han tänker på sin hedniska fru Secundille. När även Parsifal tänker på sin hustru får han övertaget och stöter Feirefiz hjälm med sitt svärd, som då bryts, varpå Feirefiz slänger bort sitt svärd och de omfamnar varandra. Parsifal högaktar sin halvbror för hans ridderlighet och rikedom, samt att han är den äldre av de två. Feirefiz erbjuder sig sedan att dela sina riken med halvbrodern, och följer med till kung Arthurs hov. Där blir han kysst av Gawain och Arthur sätter sig bredvid honom. När Parsifal sedan reser till Graalslottet blir Feirefiz hans följeslagare. Feirefiz blir även förälskad i den fagra damen Repanse de Schoye, och för hennes skull överger han sin gud Jupiter för kristendomen.

Betydelse i berättelsen 
Trots att Feirefiz är hedning och delvis svart, vilket ofta representerade hedendom eller helvetet under medeltiden, är han ändå ett ridderligt ideal i berättelsen. Särskilt under deras strid är det tydligt att han och Parsifal är jämlikar trots deras olika religioner och hudfärger. Detta kan tyda på att Wolfram von Eschenbach hade en positiv syn på icke-kristna.

Källor 

Arthurlegenden
Emma Lennartsson (fotbollsspelare)

Emma Margareta Lennartsson, född 23 april 1991, är en svensk fotbollsspelare som spelar för Linköpings FC i Damallsvenskan.

Karriär
Lennartssons moderklubb är Norsholms IF. Hon har därefter spelat för Kimstad GoIF, Saltängens BK och IFK Norrköping.

I januari 2013 värvades Lennartsson av Linköpings FC. Inför säsongen 2019 blev hon utsedd till lagkapten. I november 2020 förlängde Lennartsson sitt kontrakt med ett år. I november 2022 förlängde hon sitt kontrakt med två år.

Meriter
Linköpings FC
 Damallsvenskan: 2016, 2017
 Svenska cupen: 2013/2014, 2014/2015

Källor
Emma Lennartsson på Svenska Fotbollförbundets webbplats

Noter

Svenska fotbollsspelare
Spelare i Linköpings FC
Spelare i Damallsvenskan
Födda 1991
Levande personer
Kvinnor
Svenska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Norrköping
7172 Multatuli

7172 Multatuli eller 1988 DE2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 17 februari 1988 av den belgiske astronomen Eric W. Elst vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter den nederländske författaren Eduard Douwes Dekker´s pseudonym Multatuli.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av EW Elst
Astronomiska upptäckter 1988
Marell Boats

Marell Boats AB är en svensk båttillverkare.

Marell Boats AB grundades 2006 i Östhammar av båtbyggaren Patrik Söderholm. Det tillverkar framför allt fritidsbåtar och snabbgående bruksbåtar av aluminium i storleken 7–15 meter.

Företaget ägs av Patrik Söderholm, som 1994 – tillsammans med IT-entreprenören Pål Krüger (1944–2002) – också grundade båttillverkaren Marine Aluminiumtechnic AB i Öregrund, numera Anytec.

Se även 
Marell Boats M15

Källor

Noter

Externa länkar
Marell Boats webbplats

Motorbåtstillverkare
Svenska båttillverkare
Företag bildade 2006
Östhammar
7173 Sepkoski

7173 Sepkoski eller 1988 PL1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 15 augusti 1988 av det amerikanska astronom paret Eugene M. och Carolyn S. Shoemaker vid Palomar-observatoriet. Den är uppkallad efter Jack Sepkoski.

Asteroiden har en diameter på ungefär 4 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Hungaria.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Hungaria-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av CS Shoemaker
Astronomiska upptäckter av EM Shoemaker
Astronomiska upptäckter 1988
7174 Semois

7174 Semois eller 1988 SQ är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 18 september 1988 av den belgiske astronomen Henri Debehogne vid La Silla-observatoriet. Den är uppkallad efter den belgiska floden Semoy.

Asteroiden har en diameter på ungefär 25 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Hilda.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Hilda-asteroider
Småplaneter namngivna efter vattendrag
Astronomiska upptäckter av H Debehogne
Astronomiska upptäckter 1988
Mühlenfliess

är en kommun och ort i Landkreis Potsdam-Mittelmark i förbundslandet Brandenburg i Tyskland.
Kommunen bildades den 1 juli 2002 genom en sammanslagning av de tidigare kommunerna Haseloff-Grabow, Nichel, Niederwerbig och Schlalach.
Kommunen ingår i kommunalförbundet Amt Niemegk tillsammans med kommunerna Niemegk, Planetal och Rabenstein/Fläming.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Potsdam-Mittelmark
Niccolò del Giudice

Niccolò del Giudice, född 16 juni 1660 i Neapel, död 30 januari 1743 i Rom, var en italiensk kardinal.

Biografi
Niccolò del Giudice var son till Domenico del Giudice och Costanza Pappacoda. Han studerade vid bland annat La Sapienza, där han blev iuris utriusque doktor. År 1696 utsågs han till ordförande för Camera Apostolica. Under påve Clemens XI:s pontifikat utnämndes Giudice till Presidente delle strade e della grascia. Mellan 1715 och 1725 var han prefekt för Apostoliska palatset.

I juni 1725 upphöjde påve Benedikt XIII Giudice till kardinaldiakon med Santa Maria ad Martyres som diakonia. Två år senare blev han beskyddare av Karmelitorden. Giudice deltog i konklaven 1730, vilken valde Clemens XII till ny påve, och i konklaven 1740 som valde Benedikt XIV.

Kardinal Giudice avled i Rom år 1743 och är begravd i Chiesa del Carmine i Neapel.

Referenser

Externa länkar

Personer från Neapel
Italienska kardinaler
Födda 1660
Avlidna 1743
Män
Italienska präster under 1600-talet
Italienska präster under 1700-talet
Laggåsskogen

Laggåsskogen är ett ca 7 400 hektar stort skogsområde i Hagfors kommun i Värmlands län. Området är beläget i Tiomilaskogen mellan Hagfors och Malung. Marken ägs sedan 1600-talet av kyrkan och är den största sammanhängande kyrkoskogen i Karlstads stift. En långdragen och komplicerad tvist om rätten till marken pågick under flera hundra år innan den till slut fick sin lösning 1966.

Historik 
Hur Laggåsskogen hamnade under kyrkans ägande är inte känt. Karlstads stift skriver att det skall ha varit en gåva "från gudsälskande människor", men kan inte precisera vilka dessa givare skulle ha varit. Någon gång under 1600-talet hamnade skogen under Ekshärads pastorat. Inledningsvis ska skogen främst ha bringat inkomster i form av arrenden från det 20-tal torpare som fanns utspridda på egendomen.

När Ekshärads pastorat delades 1820 blev skogen en gåva till den nybildade Norra Ny församling. När inkomsterna från skogsbruket började bli värdefulla under andra halvan av 1800-talet försökte Ekshärad att få tillbaka rätten till skogen. Man hävdade att det bara var arrendeinkomsterna som hade innefattats i gåvan till Norra Ny och att marken fortfarande tillhörde Ekshärad. Man skrev utan framgång till regeringen för att få det fastställt.

Under  början av 1900-talet tog kronan över skogen med hävisning till den oklara historiken bakom ägandet. Flera rättsprocesser föjde där såväl Ekshärads församling som torparna på skogen försökte få rätt till skogen. Skogen förblev dock kronoegendom fram till 1966 då, efter ett beslut i Högsta domstolen, en ny rättegäng hölls. Norra Ny och de övriga församlingarna som idag uppgått i Övre Älvdals församling fick rätten till skogen och alla inkomster därifrån. Ekshärad, som till och med bekostat rättegången, fick nöja sig med en kompensation på 200 000 kronor mot löfte att aldrig mer tvista om skogen.

Idag förvaltas Laggåsskogen av Karlstads stift som delar ut hälften av inkomsterna till Övre Älvdals församling. Inkomsterna på 2,4 miljoner kronor stod 2011 för 35 procent av församlingens inkomster.

Kyrkoreservatet 
Vid sydöstra stranden av Storsjön har Karlstads stift inrättat ett kyrkoreservat under nament Casperstället. Reservatet omfattar 3,5 hektar mark med resterna av ett torp och spår efter odlings- och slåttermark. Torpet började byggas 1838 av soldaten Jan Jönsson Rapp och togs senare över av hans son Casper Jansson (1835-1922) som fick ge namn åt kyrkoreservatet. Boningshuset revs på 1950-talet, men uthus finns fortfarande kvar. Ängsmarken hyser ett 60-tal olika växtarter och hålls öppen genom årlig slåtter sedan början av 2000-talet.

Referenser

Vidare läsning 

 

Skogar i Sverige
Hagfors kommun
Patrik Söderholm

Jan Erik Patrik Söderholm, född 15 maj 1966 i Öregrund, är en svensk entreprenör och båtbyggare.

Patrik Söderholm växte upp i Öregrund och började som 17-åring arbeta på aluminiumbåttillverkaren Marinteknik Verkstads AB. Efter det att detta företag gått i konkurs 1992, grundade han 1994 tillsammans med IT-entreprenören Pål Krüger (1944–2002) båttillverkaren Marine Aluminiumtechnic AB i Öregrund, numera Anytec. 

År 2000 sålde han sin ägarandel i företaget och arbetade  ett knappt år 2000 för båttillverkaren Dockstavarvet i Mexiko. Han sysslade också med båtracing  och arbetade bland annat på småhustillverkaren Fagerdala EPS System 2002–2007 och på Marine Alutech i Finland 2013–2014. Patrik Söderholm grundade 2006 aluminiumbåttillverkaren Marell Boats AB i Östhammar, som han därefter varit vd för.

Han har tre söner.

Se även 
Marell Boats M15

Källor
Vår historia på Marell Boats webbplats
Patrik Söderholm på Linked in, läst den 25 juni 2020

Externa länkar
Ju svårare båtbygge, desto roligare  i Upsala Nya Tidning den 27 april 2015]

Svenska båtbyggare
Födda 1966
Levande personer
Män
Svenska entreprenörer
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Personer från Öregrund
Silje Nordnes

Silje Therese Reiten Nordnes, född 28 november 1984 i Trondheim i Norge, uppvuxen i Hamarøy, är en norsk journalist och radio- och TV-profil.

Hon var tidigare programledare för radioprogrammet P3morgen där hon gjorde sitt sista program den 20 december 2019.

I juni 2020 var hon programledare för TV-programmet Sommerbilen minutt for minutt i NRK.

I november och december 2020, var hon programledare för det livesända musikprogrammet Maskorama i NRK som blev en stor tittarsuccé.

Bakgrund 
Nordnes har en kandidatexamen i latinamerikanska studier vid UiO och har sedan studerat journalistik vid Högskolan i Volda.

Innan hon började arbeta inom radio var hon bland annat guide på Hamsuncentret och butiksbiträde på Spar i Hamarøy.

Silje Nordnes har som programledare i P3morgen vunnit flera priser på Prix Radio, bland annat i kategorin «Årets programleder/programlederteam» både 2014 och 2015.

Efter terrordådet i Orlando 2016 pratade hon öppet och känslosamt i direktsänd radio, vilket gav henne mycket uppmärksamhet på sociala medier. Klippet lades upp på facebook och visades över 80 000 gånger under den första timmen. Flera rikstäckande medier uppmärksammade även inslaget och det blev nominerat till årets radioögonblick 15 september 2017.

Referenser 

Födda 1984
Norska journalister under 2000-talet
Levande personer
Kvinnor
The Life and Adventures of Nicholas Nickleby (2001)

The Life and Adventures of Nicholas Nickleby är en brittisk TV-film/miniserie från 2001. Den är baserad på Charles Dickens roman Nicholas Nickleby från 1839. I huvudrollerna ses James D'Arcy, Sophia Myles, Diana Kent och Charles Dance.

Rollista i urval 

James D'Arcy - Nicholas Nickleby
Sophia Myles - Kate Nickleby
 Diana Kent - Mrs. Nickleby
Charles Dance - Ralph Nickleby
George Innes - Newman Noggs
Lee Ingleby - Smike
Donald Sumpter - Mr. Brooker
Gregor Fisher - Wackford Squeers
Pam Ferris - Mrs. Squeers
Debbie Chazen - Fanny Squeers
 Chris Roebuck - Wackford Squeers Junior
 Hannah Storey - Tilda Price 
Tom Ellis - John Browdie
Berwick Kaler - Mr. Snawley
 Abigial McKern - Miss La Creevy
Tom Hollander - Alfred Mantalini
Marian McLoughlin - Madame Mantalini
Rosalind March - Miss Knag
Dominic West - Sir Mulberry Hawk 
Roderic Culver - Lord Verisopht
Malcolm Tierney - Vincent Crummles
Jacqueline Tong - Mrs. Crummles
Ruth Chapman - Ninetta Crummles
Richard Katz - Mr. Lenville 
Jonathan Coy - Charles Cheeryble 
Simeon Andrews - Ned Cheeryble 
JJ Feild - Frank Cheeryble 
Frank Mills - Arthur Gride
Liz Smith - Peg Sliderskew
Katherine Holme - Madeleine Bray
Philip Bond - Mr. Walter Bray
Tom Hiddleston - Lord

Externa länkar 
 

TV-seriestarter 2001
Engelskspråkiga TV-serier
Brittiska miniserier från 2000-talet
Brittiska TV-filmer
Engelskspråkiga filmer
Charles Dickens-filmatiseringar
TV-serier baserade på böcker
Nicholas Nickleby (film, 1947)

Nicholas Nickleby (engelska: The Life and Adventures of Nicholas Nickleby) är en brittisk dramafilm från 1947 i regi av Alberto Cavalcanti. Filmen är baserad på Charles Dickens roman Nicholas Nickleby från 1839. I huvudrollerna ses Cedric Hardwicke, Stanley Holloway, Derek Bond och Sally Ann Howes.

Rollista i urval 

Sir Cedric Hardwicke - Ralph Nickleby
Stanley Holloway - Vincent Crummles
Derek Bond - Nicholas Nickleby
Mary Merrall - Mrs Nickleby
Sally Ann Howes - Kate Nickleby
Aubrey Woods - Smike
Jill Balcon - Madeline Bray
Bernard Miles - Newman Noggs
Alfred Drayton - Wackford Squeers
Sybil Thorndike - Mrs Squeers
Vera Pearce - Mrs. Crummles
James Hayter - Ned & Charles Cheeryble
Emrys Jones - Frank Cheeryble 
Cecil Ramage - Sir Mulberry Hawk 
Timothy Bateson - Lord Verisopht
George Relph - Mr Bray
Frederick Burtwell - Sheriff Murray
Patricia Hayes - Phoebe

Externa länkar  
 

Filmer 1947
Engelskspråkiga filmer
Brittiska dramafilmer
Brittiska filmer baserade på böcker
Charles Dickens-filmatiseringar
London på film
Baskervilles hund (olika betydelser)

Baskervilles hund kan syfta på:

 Baskervilles hund – en detektivroman av Sir Arthur Conan Doyle
 Baskervilles hund (film, 2002) – en brittisk mysteriefilm från 2002 i regi av David Attwood
 Baskervilles hund (film, 1939) – en amerikansk film från 1939 i regi av Sidney Lanfield
 Baskervilles hund (musikalbum) – ett musikalbum från 1974 av Kjell Höglund
Aluminat

Aluminat är salter av bauxit och baser.

Exempel på aluminat är ädelstenarna spinell och krysoberyll.

Natriumaluminat används vid tillverkning av mjölkglas.

Källa 

Aluminiumföreningar
Zygaena lavandulae

Zygaena lavandulae är en fjärilsart som beskrevs av Eugenius Johann Christoph Esper 1783. Arten ingår i släktet Zygaena och familjen bastardsvärmare.

Beskrivning 
Huvudet och mellankroppen är svarta, med undantag för ett vitt parti framtill på mellankroppen. De bakre vingarna är blåsvarta med en stor, röd fläck. De främre vingarna är vanligen blågröna (mera åt det gröna hållet hos hanen) även om vissa underarter kan ha bronsfärgade framvingar, och med tydliga, röda fläckar med mörka kanter. Vingbredden är 35 till 37 mm hos honan, 31 till 36 mm hos hanen.

Underarter 
Zygaena lavandulae har ett stort antal underarter. BioLib anger den mera konservativa uppräkningen:
Zygaena lavandulae lavandulae
Zygaena lavandulae alfacarica Tremewan, 1961
Zygaena lavandulae barcelonica Reiss, 1936
Zygaena lavandulae consobrina Germar 1831/35
Zygaena lavandulae espunnensis Reiss, 1922
Zygaena lavandulae micheaellae Rungs & Le Charles, 1943

Det bör dock beaktas att BioLib främst listar data för arter i Tjeckiska republiken.

Catalogue of Life lägger dessutom till:
Zygaena lavandulae altalavandulae Reiss, 1953
Zygaena lavandulae bustilloi Rubio & Bustillo, 1973
Zygaena lavandulae eucyanea Dujardin, 1968
Zygaena lavandulae gertrudae Eitschberger, 1974
Zygaena lavandulae huescae Tremewan, 1963
Zygaena lavandulae ingridae Eitschberger, 1974
Zygaena lavandulae izilanica Reiss, 1944
Zygaena lavandulae lecharlesi Bernardi & Viette, 1959
Zygaena lavandulae oropesica Reiss, 1965
Zygaena lavandulae rubioi Gomez Bustillo, 1975
Zygaena lavandulae teruelensis Reiss, 1936
Zygaena lavandulae vegai Gomez Bustillo, 1975
Zygaena lavandulae villajoyosica Eitschberger, 1974

Utbredning 
Utbredningsområdet omfattar nordvästra Italien över södra Frankrike och östra Spanien till västra Nordafrika.

Ekologi 
Habitatet består av klippterräng, vegetationsrika gräsmarker och ljusa, torra skogar, gärna på skogsvägsrenar. Den fullbildade fjärilen har en generation årligen, som flyger under april till juni.

Källor

Insekter i palearktiska regionen
Bastardsvärmare
lavandulae
Riksdagen 1609

Riksdagen 1609 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den juli 1609. 

Riksdagen diskuterade ett framlagt förslag om ny kyrko- och kungabalk men de blev ej antagna, utan den året innan tryckta Kristofers landslag förblev gällande.  

Riksdagen avslutades den 15 augusti 1609.

Se även
Mötet i Örebro 1608

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1609 i Sverige
Riksdagen 1607

Riksdagen 1607 ägde rum i Stockholm och Uppsala.

Ständerna sammanträdde i Uppsala den 23 februari 1607. 

Riksdagen inledes med diskussion om den deklaration Karl IX skulle lämna i anslutning till kröningen. Efter denna var klar 13 mars, så skedde kröningen den 15 mars.  

Riksdagen avslutades den 18 mars 1607.

Se även
Mötet i Örebro 1606

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1607 i Sverige
Riksdagen 1605

Riksdagen 1605 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde i mitten av april 1605. 

En formell uppsägning av Sigismund som kung utfärdades, dagtecknad 17 juni. Rättegångar mot dem som i enlighet med Riksdagen 1600 dömts men ej avrättas fortsatte. Karl IX fick riksdagens stöd för att påbörja krig mot Livland och Polen.  

Riksdagen avslutades 17 juni 1605.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1605 i Sverige
Riksdagen 1604

Riksdagen 1604 ägde rum i Norrköpings stad.

Ständerna sammanträdde februari 1604. 

Diskussion om översyn av lagar, som diskuterats vid riksdagen 1602, fortsatte även denna riksdag. En ny arvförening antogs, och med denna så blir hertig Karl Sveriges konung, Karl IX.   

Riksdagen avslutades den 22 mars 1604.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1604 i Sverige
Norrköpings historia
Riksdagen 1602

Riksdagen 1602 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde maj 1602. 

Riksdagen föreslog nya rådsmedlemmar som i avsaknad av kung, utsågs av hertig Karl. Översyn av lagar diskuteras och formerna för kungens högsta domsrätt. 

Riksdagen avslutades den 17 juni 1602.

Se även
Mötet i Örebro 1602

Referenser

Riksdagen 1602
1602 i Sverige
Riksdagen 1599

Riksdagen 1599 ägde rum i Stockholm.

Efter riksdagen 1597 uppstod stridigheter mellan Sigismund och hertig karl. Efter Sigismunds trupper lidit ett nederlag i Linköping i september 1598, ingick de ett fördrag den 28 september som innebar att det som lovats vid Sigismunds kröning skulle gälla och stridigheterna upphöra. Sigismund uttalade strax efter att han inte tänkte uppfylla det han lovat och seglade till Danzig 20 oktober. Den 5 februari i Jönköping uttalade ett möte att om Sigmund inte avser hålla sin löften kommer ständerna inte längre bevisa konungen hörsamhet och lydnad samtidigt som hertig Karl började att återta de slott och borgar som lydde under Sigismund.

Ständerna kallades för att sammanträda 24 maj, men belägringen av Kalmar slott drog ut på tiden, kunde riksdagen först börja en månad senare och hertig Karl anlände först 11 juli. 

Riksdagen beslutade att avsätta Sigismund och detta dagtecknades den 24 juli. Karl förblir riksföreståndare.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1599 i Sverige
Riksdagen 1597

Riksdagen 1597 ägde rum i Arboga.

Ständerna sammanträdde den 18 februari 1597. 

Söderköpings riksdag hade beslutat att landet skulle regeras gemensamt av riksrådet, lojalt mot Sigismund och av hertig Karl. För att reda ut olika problematiska ageranden som uppstått av denna oklara maktfördelning inkallades denna riksdag. I riksdagen 1596 hade Karl förklarat för ständerna att han ansåg det var dessa som skulle bestämma hur regerandet av riket skulle skötas, vilket var emot hur Sigismund såg på detta där han ansåg det var han som kung som bestämde. I  januari 1597 Skickade Sigismund ut en fullmakt till Riksrådet att ensam förestå regeringen och förbjuda riksdagen att ta någon del i denna. 

Denna riksdag kallades då in av Karl till den 18 februari, där den öppnades den 22. Många av adeln saknades, och speciellt de som ingick i riksrådet. Den 5 mars antogs ett uttalande att beslutet i Söderköping måste efterlevas, vilket Sigismund vänt sig emot, och att riksdagen respekteras. 

Riksdagen avslutades den 5 mars 1597.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1597 i Sverige
Arbogas historia
Riksdagen 1596

Riksdagen 1596 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 4 oktober 1596. 

Söderköpings riksdag hade beslutat att landet skulle regeras gemensamt av riksrådet, lojalt mot Sigismund och av hertig Karl. För att reda ut olika problematiska ageranden som uppstått av denna oklara maktfördelning inkallades denna riksdag.

Karl förklarade för ständerna (29 oktober och 2 november) att han ansåg det var dessa som skulle bestämma hur regerandet av riket skulle skötas, vilket var emot hur Sigismund såg på detta där han ansåg det var han som kung som bestämde. 

Riksdagen avslutades den 2 november 1596.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1596 i Sverige
Riksdagen 1594

Riksdagen 1594 ägde rum i Uppsala.

Efter att Johan III avlidit 17 november 1592 så efterträddes han av sin son Sigismund, som redan 1587 blivit krönt till Polens kung och storfurste av Litauen.

Riksdagen började 1 februari 1594 när Sigismund anlänt till Uppsala. Mötet fortsatte med förhandlingar, utifrån försäkringen att Sverige skulle förbli evangelisk-lutherskt, enligt vad som beslutats i Uppsala möte året innan, fast kungen var katolik. Kungens begäran att några kyrkor skulle upplåtas åt katoliker avslogs. Den 16 februari gav så kungen en försäkran att regera i enlighet med Uppsala mötes beslut. Den 19 februari genomfördes kröningen.

Riksdagen avslutades den 21 februari 1594.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1594 i Sverige
Uppsalas historia
Riksdagen 1590

Riksdagen 1590 ägde rum i Stockholm.

Ständerna var kallade till möte i mitten av februari 1590, men det dröjde mer än två veckor innan alla var församlade. 

Riksdagen tog upp anklagelser mot rådsmedlemmar om att ha skapat oenighet mellan Kung Johan III och hertig Karl, att ha velat undvika att få Sigismund till kung och att ha medverkat till att ge bort Livland till Polen. Dessa anklagelser ledde inte till någon åtgärd, då inga bevis för anklagelserna kunde framläggas och de anklagade inte fick uppträda till sitt försvar. Kungen kan också ha varit mer intresserad av att få riksdagen att ge ett ogillande utlåtande till sådana planer, än att erhålla en dom över rådsherrarna.

Mötet antog sedan en förändrad tronföljd, 1590 års arvförening,  som även tillät en kungadotter att ärva tronen om ett antal villkor var uppfyllda.

Riksdagen avslutades den 7 mars 1590.

Se även
Lista över ledamöter av Sveriges ståndsriksdag 1590

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1590 i Sverige
Riksdagen 1587

Riksdagen 1587 ägde rum i Vadstena.

Ständerna sammanträdde den 2 februari 1587. 

På mötet stadfästes en förlikning i de olika uppfattningarna om den nya liturgin som innebar att frågan hänsköts till ett kommande kyrkomöte. Samtidigt antogs andra förordningar som syftade till att minska hertig Karls makt att förbigå rikets allmänna bestämmelser inom sitt hertigdöme.

Riksdagen avslutades den 18 februari 1587.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1587 i Sverige
Vadstenas historia
Riksdagen 1582

Riksdagen 1582 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 13 januari 1582. 

På mötet stadfästes kyrkoordinantian 1575 och prästerna samtyckte till liturgins införande i alla församlingar i riket. Samtidigt antogs ett ändrat innehåll i arvföreningen antagna 1560 som Arboga artiklar.
 
Riksdagen avslutades den 26 januari 1582.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1582 i Sverige
Riksdagen 1577

Riksdagen 1577 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 1 februari och avslutades den 18 februari 1577. På mötet godkändes den nya liturgin, av prästeståndet dock först efter vissa extra skrivningar.

Referenser

Sveriges ståndsriksdag
1577 i Sverige