kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Quo Vadis (film, 1951)

Quo Vadis är en amerikansk episk film i technicolor från 1951, i regi av Mervyn LeRoy. Filmen är baserad på Henryk Sienkiewicz roman Quo Vadis? från 1895. I huvudrollerna ses Robert Taylor, Deborah Kerr, Leo Genn och Peter Ustinov.

Filmen nominerades till åtta Oscars.

Rollista i urval 

 Robert Taylor - Marcus Vinicius
 Deborah Kerr - Lygia
 Leo Genn - Petronius
 Peter Ustinov - Nero
 Patricia Laffan - Poppaea
 Finlay Currie - Petrus
 Abraham Sofaer - Paulus
 Marina Berti - Eunice
 Buddy Baer - Ursus
 Felix Aylmer - Plautius
 Nora Swinburne - Pomponia
 Ralph Truman - Tigellinus
 Norman Wooland - Nerva
 Peter Miles - Nazarius
 Geoffrey Dunn - Terpnos
 Nicholas Hannen - Seneca
 D. A. Clarke-Smith - Phaon
 Rosalie Crutchley - Acte
 John Ruddock - Chilo
 Arthur Walge - Croton
 Elspeth March - Miriam
 Strelsa Brown - Rufia
 Alfredo Varelli - Lucan
 Roberto Ottaviano - Flavius
 William Tubbs - Anaxander
 Pietro Tordi - Galba
 Clelia Matania - Parmenida

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Filmer 1951
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska episka filmer
Kristna filmer
Filmer baserade på verklighet
Amerikanska filmer baserade på romaner
Romerska riket på film
Rom på film
000-talet f.Kr. på film
Nero på film
Kulturella återgivningar av Paulus
Kulturella återgivningar av aposteln Petrus
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Arvika Stadshus Aktiebolag

Arvika Stadshus Aktiebolag är ett svenskt förvaltningsbolag som agerar moderbolag för de verksamheter som Arvika kommun har valt att driva i aktiebolagsform. Bolaget ägs helt av kommunen.

Förvaltningsbolaget grundades den 3 oktober 1968.

Bolag
Källa: 
Arvika Fastighets AB (100%)
Arvika Fjärrvärme Aktiebolag (100%)
Arvika Kommunnät AB (100%)
Arvika Kraft AB (100%)
Arvika Lokal och Mark Aktiebolag (100%)
Arvika Näringslivscentrum Ek. för. (93%)
Arvika Näringslivscenter AB (100%)
Arvika Teknik AB (100%)
Teknik i Väst AB (90%)

Referenser

Arvika kommun
Företag bildade 1968
Svenska företag med kommunalt ägande
Svenska holdingbolag
Företag i Arvika
Gitarkameratene

Gitarkameratene är en norsk viskvartett, bildad 1987, bestående av  Øystein Sunde (sång, gitarr, dobro), Lillebjørn Nilsen (sång, gitarr, munspel), Halvdan Sivertsen (sång, gitarr) och Jan Eggum (sång, gitarr, dragspel). Detta var fyra mycket kända artister redan innan de bildade gruppen. Tillsammans lyckades de skapa nytt intresse för vissång, och gjorde stor succé i Norge i början på 1990-talet efter att ha slagit igenom med albumet Gitarkameratene 1989.

Historia 

Sunde, Sivertsen och Nilsen träffades av en slump under en festival i Sarpsborg sommaren 1987. De hamnade plötsligt på samma scen, och efter en spontankonsert blev de överens om att göra något mer tillsammans. De var också ense om att hämta in en fjärde medlem, och valet föll på Eggum. År 1988 åkte de ut på sin första turné. De hade då inte något namn ännu utan konserterna blev annonserade som "Festkonsert". Det gjordes inspelning i Grieghallen i Bergen i oktober 1988. Först när albumet var klart att ges ut kom de med namnet på gruppen, "Gitarkameratene". På samma gång visades en konsertinspelning från "Skarven" (pub) i Tromsø på TV.

Gruppen visade de fyra artisternas egna stilar, men de lyckades också tillsammans skapa ett eget sound som träffade publik i alla åldrar. De drog fulla hus överallt, och deras första album sålde mer än 35 000 exemplar, det andra albumet ännu mer.

Även om deras andra album blev inspelat i studio så ville man spela som om man stod framför en publik. Så med undantag av kören blev nästan allt inspelat mer eller mindre "live" i studion under 14 dagar. Till och med några spelfel behöll man. Albumet fick namnet Typisk norsk och kom 1990. De bidrog med lika många sånger var. Efter att albumet kom ut blev det föreställningar i en månad på Dizzie i Oslo, samt TV-program och landsomfattande turné.

Detta året fick de två Spellemannpriser. Dels för albumet Typisk norsk, men så fick de också priset som Årets Spellemann. Det blev så en överraskande konsert under Kronprins Haakons 18-årsfest på Slottet 1991, men annars var de upptagna med mycket egna jobb fram till 1993. Då blev det åtta veckor på Chat Noir, nya TV-program, och landsomfattande turné, 1994. Gruppen har aldrig blivit upplöst, men artisternas egna karriärer har gjort att de haft begränsat med tid för gruppen. År 2003 spelade de in en sång, "Gull og grønne skoger".

År 2010 gjorde de så en turné över stora delar av Norge. De gav samma år ut livealbumet Kanon, inspelat i Grieghallen i Bergen.

Medlemmar
 Øystein Sunde – sång, gitarr, basgitarr, dobro, låtskrivare
 Halvdan Sivertsen – sång, gitarr,  basgitarr, låtskrivare
 Jan Eggum – sång, gitarr, basgitarr, dragspel, låtskrivare
 Lillebjørn Nilsen – sång, gitarrer, violin, hardingfela, munspel, flöjt, låtskrivare

Galleri

Diskografi
Album
 Gitarkameratene (1989)
 Typisk norsk (1990)
 Kanon! (2010)

Singlar
 "Barn av regnbuen" (1990)

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats
Gitarkameratene i Norsk pop- og rockleksikon

Norska visgrupper
Landskapsplan

Landskapsplan (tidigare regionplan), utgör i Finland det högsta styrande planinstrumentet för större områdeshelheter eller flera kommuner i ett landskap (regionplanering i Finland). 

Angående uppgörande av landskapsplaner stipuleras i markanvändnings- och bygglagen som trädde i kraft 2000. Landskapsplaner uppgörs av landskapsförbunden och består i allmänhet av en karta, där områdets viktigaste funktioner anvisas med varierande symboler samt en detaljerad beskrivning med bifogade natur- och andra utredningar.

Källor

Se även
Detaljplan
Generalplan 

Samhällsplanering i Finland
Regionplanering
Värnamo Stadshus AB

Värnamo Stadshus AB är ett svenskt förvaltningsbolag som agerar moderbolag för de verksamheter som Värnamo kommun har valt att driva i aktiebolagsform. Bolaget ägs helt av kommunen.

Dotterbolag
Källa:

Kommunala bolag
Finnvedsbostäder Aktiebolag
Värnamo Energi Aktiebolag
Värnamo Elnät Aktiebolag
Värnamo Energi Produktion AB
Värnamo Kommunala Industrifastigheter Aktiebolag

Referenser

Värnamo kommun
Företag bildade 2010
Svenska företag med kommunalt ägande
Svenska holdingbolag
Företag i Värnamo
Androcles och lejonet

Androcles och lejonet (engelska: Androcles and the Lion) är en brittisk-amerikansk komedifilm från 1952 i regi av Chester Erskine och Nicholas Ray. Filmen är baserad på George Bernard Shaws pjäs Androcles and the Lion från 1912. I huvudrollerna ses Jean Simmons, Victor Mature, Alan Young och Robert Newton.

Rollista i urval 

 Jean Simmons - Lavinia
 Victor Mature - kaptenen 
 Alan Young - Androcles
 Robert Newton - Ferrovius
 Maurice Evans - Caesar
 Elsa Lanchester - Megaera
 Reginald Gardiner - Lentulus
 Gene Lockhart - skötare av menageriet
 Alan Mowbray - ledare för gladiatorerna
 Noel Willman - Spintho
 John Hoyt - Cato
 Jim Backus - Centurion
 Lowell Gilmore - Metellus 
 Woody Strode - lejonet
 Strother Martin - soldat
 Sylvia Lewis - ledare för vestalerna

Externa länkar 
 

Filmer 1952
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska komedifilmer
Brittiska komedifilmer
Amerikanska filmer baserade på pjäser
Romerska riket på film
100-talet på film
Filmer från RKO Pictures
Filmer baserade på verk av George Bernard Shaw
Bollnäs Stadshus AB

Bollnäs Stadshus AB är ett svenskt förvaltningsbolag som agerar moderbolag för de verksamheter som Bollnäs kommun har valt att driva i aktiebolagsform. Bolaget ägs helt av kommunen.

Bolag
Källa: 
Aktiebolaget Bollnäs Bostäder
Bollnäs Energi AB
Bollnäs-Ovanåkers Renhållnings Aktiebolag – Borab (Samägd med Ovanåkers kommun.)
Helsinge Vatten AB

Referenser

Bollnäs kommun
Företag bildade 2009
Svenska företag med kommunalt ägande
Svenska holdingbolag
Företag i Bollnäs
Bråtan (naturreservat)

Bråtan är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2014 och är 70 hektar stort. Reservatet ligger vid kusten på en sydostsluttning av berget Bråtan och består av äldre granskog med stort inslag av lövträd, samt hällmarksartade partier med gles tallskog.

Referenser
naturreservatet Bråtan Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2014
Drickesmyrhöjden

Drickesmyrhöjden är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2015 och är 57 hektar stort. Reservatet ligger i nordostsluttningen av bergen Drickesmyrhöjden och Västersjöberget och består av grandominerad naturskog.

Referenser
naturreservatet Drickesmyrhöjden Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2015
AN/M2

AN/M2 kan syfta på:
7,62 mm AN/M2 – en flygburen variant av den amerikanska Browning M1919 kulsprutan
12,7 mm AN/M2 – en flygburen variant av den amerikanska M2 Browning kulsprutan
20 mm AN/M2 – en amerikansk variant av den flygburna automatkanonen Hispano-Suiza HS.404

Förgreningssidor
Vapen
AN/M3

AN/M3 kan syfta på:

 12,7 mm AN/M3 – en flygburen variant av den amerikanska M2 Browning kulsprutan
 20 mm AN/M3 – en amerikansk variant av den flygburna automatkanonen Hispano-Suiza HS.404

Förgreningssidor
Vapen
Döraberget

Döraberget är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2017 och är 16 hektar stort. Reservatet ligger vid sydbranten av berget Döraberget och består a vhällmarkstallskog på höjderna och barrskog med inslag av lövträd längre ner.

Referenser
naturreservatet Döraberget Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2017
Finn-Stenbittjärnsbäcken

Finn-Stenbittjärnsbäcken är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 1995 och är 11 hektar stort. Reservatet omfattar en 700 meter lång bäckravin samt en bergssluttning norr om bäcken och består av gammal granskog med inslag av lövträd.

Referenser
naturreservatet Finn-Stenbittjärnsbäcken Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 1995
Gnäggen

Gnäggen är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 1970 och är 2 hektar stort. Reservatet omfattar en ö med detta namn och består av kala och renspolade hällar med några småväxta exemplar av sälg, rönn och asp. Skäret är en fågellokal..

Referenser
naturreservatet Gnäggen Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 1970
Natura 2000-områden i Västernorrlands län
Habborskullarna

Habborskullarna är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2015 och är 47 hektar stort. Reservatet omfattar en brant nordost-sluttning och består av  lövrik barrskogsmiljö där granen dominerar.

Referenser
naturreservatet Habborskullarna Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2015
Linde Stadshus AB

Linde Stadshus AB är ett svenskt förvaltningsbolag som agerar moderbolag för de verksamheter som Lindesbergs kommun har valt att driva i aktiebolagsform. Bolaget ägs helt av kommunen.

Bolag
Källa: 
Besök Linde AB
Fastigheter i Linde AB
Lindesbergsbostäder Aktiebolag
Linde Energi Aktiebolag
Linde Energi Försäljning AB

Referenser

Lindesbergs kommun
Företag bildade 2010
Svenska företag med kommunalt ägande
Svenska holdingbolag
Företag i Lindesberg
Halsviksravinen

Halsviksravinen är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 1974 och är 79 hektar stort. Reservatet ligger med sin nordöstra del vid kusten och består av lövträdsrik barrnaturskog.

Referenser
naturreservatet Halsviksravinen Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 1974
Natura 2000-områden i Västernorrlands län
Herrestaberget

Herrestaberget är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 1971 och är 9 hektar stort. Reservatet omfattar berget med detta namn och består av granskog med inslag av lövträd och tidigare betes- och ängsmark nu bevuxna med björk, gran och gråal

Referenser
naturreservatet Herrestaberget Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 1971
Hugstmyrhöjden

Hugstmyrhöjden är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2006 och är 20 hektar stort. Reservatet består av en delvis brant östsluttning med äldre grannaturskog. I träden finns hänglaven långskägg.

Referenser
naturreservatet Hugstmyrhöjden Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2006
Högklinten

Högklinten är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2008 och är 78 hektar stort. Reservatet berget Högklinten vid kusten och består av klapperstensfält och hällmarker med tall med inslag av gran, björk och asp

Referenser
naturreservatet Högklinten Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2008
Högkälstoppen

Högkälstoppen är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2006 och är 20 hektar stort. Reservatet omfattar toppen av ett berg och består av äldre granskog med inslag av äldre tallar och lövträd som asp och björk. En mindre myr finns i den sydvästra delen.

Referenser
naturreservatet Högkälstoppen Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2006
Långvattenhöjden

Långvattenhöjden är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Området är naturskyddat sedan 2014 och är 137 hektar stort. Reservatet omfattar sjön Långvattnet och dess omgivande bergsluttningar med naturskog av främst granskog.

Referenser
naturreservatet Långvattenhöjden Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Noter

Naturreservat i Kramfors kommun
Naturskyddsområden bildade 2014
1664 års överflödsförordning

1664 års överflödsförordning var en historisk svensk överflödsförordning, införd 30 augusti 1664.  Det tillhörde de största överflödsförordningar som infördes i Sverige. Denna förordning reglerade sedvänjorna för varje samhällsklass, och lade fokus på Guds ordning mer än ekonomiska argument. 

1664 års överflödsförordning ersatte 1644 års överflödsförordning.  Förordningen införde en rad lagar som föreskrev hur högtider som bröllop och begravningar skulle hållas och vilka kläder som fick bäras, allt utifrån samhällsklass.  Till skillnad från de senare överflödsförordningarna under 1700-talet, lades tonvikten på den religiösa vikten av att varje samhällsklass accepterade olika regler för att visa respekt för Guds ordning, som man ansåg hade skapat olika regler för olika klasser. 

1664 års överflödsförordning inleddes med föreskriften: 
”Wij Carl etc, etc. Göre witterligt, det Wij fast ogierna och medh synnerligt misshagh förspörje, huruledes Högferd, i Pracht och Prål, hoos åthskillige Ståndz-Personer, Adel och Oadel, så wäl elliest i dageligt Lefwerne, som i esynnerligen uthi Klädedrächter, sigh mehr och mehr see låter, oansedt deraff icke allena Guds dens Högstes stränge Wrede, hämbd och Straff, öfwer Landet må befruchtas, uthan ock deras egen Skada och Förderff, som således deras goda, ägendom och Förmögenheet, uthi en hoop Fåfängheeter förslöse och uthöde."

Bröllop fick inte längre vara under mer än en enda dag.  Förordningen reducerade de tillåtna gästerna på ett bröllop till enbart brudparets familjemedlemmar. Det blev förbjudet att hålla bröllopsfester i badhus, något som tidigare hade varit vanligt. 

Förordningen ville etablera ett permanent klädmode för varje samhällsklass genom att permanenta rådande sedvanlig klädedräkt för åtminstone de icke adliga samhällsklasserna och förhindra en anpassning till det föränderliga modet.  Alla samhällsklasser nedanför prästerskapet och de rikaste borgarna förbjöds bära kläder av siden och andra dyrbara material: prästerskapet och de allra mest förmögna borgerskapet tilläts bära siden, men endast i svart eller andra diskreta mörka färger, medan sidenkläder i ljusa och starka färger förbjöds för alla utom adeln. 

Förordningen ska inte ha blivit respekterad eller efterföljd i någon högre grad, något som var vanligt för överflödsförordningar.   Det var den största överflödsförordning som införts fram till 1720 års överflödsförordning

Se även
 Stadga om rikets borgerskaps trolovningar, bröllop, barnadop och begravningar, samt klädedräkter
 Stadga om rikets prästerskaps trolovningar, bröllop, barnadop och begravningar, samt klädedräkter

Källor

1664 i Sverige
Svenska historiska lagtexter
Sverige under stormaktstiden
Politikåret 1664
Överflödsförordningar
Mode under 1600-talet
Svenskt mode
1720 års överflödsförordning

1720 års överflödsförordning var en historisk svensk överflödsförordning, införd 1720 och avskaffad 1739.  Den tillhörde de största överflödsförordningar som infördes i Sverige, och den största sedan 1664 års överflödsförordning. 

Mellan 1720 och 1794 utfärdades 58 överflödsförordningar, av vilka de mest omfattande var 1720, 1731, 1766 och 1794.  

Lagen reglerade vilka typer av kläder som fick bäras utifrån samhällsklass, och förbjöd användningen av siden till kläder för tjänare.  Förordningen gällde till 1739, då den upphävdes.

Källor

1720 i Sverige
Svenska historiska lagtexter
Sverige under frihetstiden
Politikåret 1720
Överflödsförordningar
Svenskt mode
Mode under 1700-talet
1731 års överflödsförordning

1731 års överflödsförordning var en historisk svensk överflödsförordning, införd 1731. Den tillhörde de fyra största överflödsförordningar som infördes i Sverige. 

Mellan 1720 och 1794 utfärdades 58 överflödsförordningar, av vilka de mest omfattande var 1720, 1731, 1766 och 1794. 

Förordningen infördes i syfte att gynna den inhemska produktionen, och begränsade lyximporten genom att reglera dess användning, så som att diktera vilket antal rätter som kunde serveras vid en viss måltid, eller vilken typ av kläder som fick bäras beroende på samhällsklass. Lagen blev impopulär, resulterade i ett utbrett spioneri- och angivarverksamhet och blir i praktiken upphävd efter regeringsskiftet 1738, även om den formellt inte avskaffas.

Källor

1731 i Sverige
Svenska historiska lagtexter
Sverige under frihetstiden
Politikåret 1731
Överflödsförordningar
Mode under 1700-talet
Svenskt mode
1766 års överflödsförordning

1766 års överflödsförordning var en historisk svensk överflödsförordning, införd 1766 och avskaffad 1771. Det var den mest omfattande överflödsförordning som införts i Sverige. 

Mellan 1720 och 1794 utfärdades 58 överflödsförordningar, de mest omfattande 1720, 1731, 1766 och 1794, men ingen var mer restriktiv än 1766 års överflödsförordning. 

Lagen förbjöd helt import av kaffe, choklad, arrak, punsch, likörer, luktvatten och vissa vinsorter. Som dessert vid måltiderna tilläts endast "inrikes växte och syltade frukter".

Bruket av tobak belades med en betydligt förhöjd avgift av 1 daler silvermynt om året. Personer under 21 års ålder förbjöds helt att bruka tobak, dock med undantag för sjöfolk, gruv- och hyttarbetare samt soldater.

På kvinnokläder förbjöds alla släp och flera slags garneringar, styvkjortlar, tråd- och silkesspetsar över en tums bredd, med mera. Den jordbrukande befolkningen skulle klä sig såsom det i gamla tider var brukligt på varje ort, och för alla tjänstepigor, soldathustrur och liknande förbjöds bruket av siden till kläder utom till smärre persedlar.

De ofrälse stånden genomdrev även en avgift av 200 daler silvermynt för rätten att använda utlänningar till barnens undervisning.

Även den lyx som påkostades de döda ville man förhindra genom att förbjuda likkistor av ek eller andra dyrbara träslag med fina beslag samt kostbara svepningar.

Gustav III avskaffade samtliga svenska överflödslagar efter sitt trontillträde 1771, och ingen ny infördes förrän med 1794 års överflödsförordning.

Källor

1766 i Sverige
Svenska historiska lagtexter
Sverige under frihetstiden
Politikåret 1766
Överflödsförordningar
Mode under 1700-talet
Svenskt mode
1794 års överflödsförordning

1794 års överflödsförordning var en historisk svensk överflödsförordning, införd 1 augusti 1794 och upphävd år 1796. Det var den sista överflödsförordningen i Sverige.  

Gustav III hade avskaffat samtliga överflödsförordningar efter sitt trontillträde, och denna förordning var därför den första som infördes i Sverige på nästan trettio år, sedan 1766 års överflödsförordning. 

Förordningen införde en rad restriktioner för att reglera konsumtionen av lyxvaror i Sverige. 

Den mest kända delen av denna förordning är den som förbjöd bruket av kaffe. Kaffeförbudet blev oerhört impopulärt eftersom kaffe under 1700-talet hade blivit en vardaglig bruksvara inom alla samhällsklasser i Sverige, och officiella farväl till kaffet arrangerades genom kaffefester som hölls dagarna innan förbudet trädde i kraft. 

Andra delar gällde begränsningen av klädlyx. Siden förbjöds, liksom andra färger än vitt och svart till kläder. Även om detta inte fick någon omedelbar effekt, eftersom människor som inte hade råd att köpa nya kläder fick lov att använda de kläder de hade tills de var utslitna, var även det ett mycket impopulärt förbud, särskilt med tanke på kostnaderna för alla som tvingades köpa nya kläder. Ett samtida vittne sade:
"I Stockholm sades öfverljudt, att så länge mamsellerna Löf och Slottsberg (hertigens maitresser) buro siden och all slags grannlåt, borde sådant ej vara förbjudet".

1794 års överflödsförordning blev extremt impopulär i Sverige, och bidrog kraftigt till den dåvarande förmyndarregeringens impopularitet. 

Den avskaffades 1796, när Gustav IV Adolf myndigförklarades och förmyndarregeringen avgick. Inga fler överflödsförordningar infördes i Sverige, däremot upprepades dess mest impopulära beståndsdel, kaffeförbudet, 1799–1802 och 1817–1823.

Källor
 Svenska folkets underbara öden / VII. Gustaf III:s och Gustav IV Adolfs tid 1772-1809

Noter

1794 i Sverige
Svenska historiska lagtexter
Sverige under den gustavianska tiden
Politikåret 1794
Överflödsförordningar