kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Xhafer Bej Ypi

Xhafer Bej Ypi född 1880 i Korça i Osmanska Albanien, död 1940, var en albansk politiker. Han var Albaniens premiärminister från 24 december 1921-26 december 1922.

Referenser

Albanska politiker under 1900-talet
Albanska diplomater
Albaniens justitieministrar
Albaniens inrikesministrar
Albaniens premiärministrar
Personer i Albanien under 1800-talet
Födda 1880
Avlidna 1940
Män
Johan Alfred Göth

Johan Alfred Göth, född 4 april 1869 i Sjösås socken, död där 22 december 1952, var en svensk småbrukare, arbetare, journalist och folklivsskildrare.

Biografi
Föräldrar var torparen Nils Peter Petersson Göth och Karin Niklasson. Han fick tidigt försörja sig själv. En tid som bonddräng och senare som gjutare och rallare och han var även indelt soldat och hann befordras till korpral. Tiden 1902–1929 var han småbrukare. Göths enda utbildning var en kortare tid i folkskolan, men han kom senare i livet att ägna sig åt självstudier. Han blev med tiden alltmer betrodd i hembygden och under tolv år var han fjärdingsman. Göth var även redan före sekelskiftet aktiv inom Socialdemokraterna, IOGT och i hembygdsarbetet, där han 1927 utsågs till intendent för hembygdsmuseet i Braås.

Journalistik och författarskap
Från 1920-talet var han medarbetare i Nya Växjöbladet och från 1933 för Smålandsposten. Redan som dräng hos kyrkoherden Nils Sellergren i Göteryd 1895–1896 kom han att intressera sig för traktens äldre seder och började göra folklivsuppteckningar. Han gav 1923 ut sin första samling med allmogehistorier, vilka tidigare varit publicerade i Nya Växjöbladet. Därpå följde ett tjugotal böcker med allmogehistorier, men även självbiografiska berättelser från tiden som rallare och indelt soldat, samt berättelser om frikyrkornas genombrott på landsbygden. Han bedrev även en omfattande föreläsarverksamhet med närmare tusen föredrag i olika ämnen och framträdde som berättare av knekthistoirier på Skansen.

Utmärkelser
Göth tilldelades 1925 Hazeliusmedaljen, 1926 Kungliga Patriotiska Sällskapets medalj i andra storleken för odlingsflit och 1949 Nordiska museets medalj för hembygdsvårdande gärning.

Bibliografi
 - 2. uppl 1926.
 - 2. uppl 1924, 3. uppl. 1925.
 - 2. uppl. 1926.
 - 2. uppl. 1927, ny uppl. 1942 (FiB:s folkböcker).
 - 2. uppl. 1928.
 - 2. uppl. 1929.

 - 2. uppl. 1932, 3. uppl. 1934.

 - 2. uppl. 1942, 3. uppl. 1945.

Postuma urval

Varia

 - Även i Hyltén-Cavalliusföreningens årsbok 1930.
 - 2.-3. uppl. 1925, 4. uppl. 1936.

 - Bidrag.
 - Bidrag.

 - Även i Hyltén-Cavalliusföreningens årsbok 1948.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
Växjö bibliotek: Johan Alfred Göth

Svenska författare
Födda 1869
Avlidna 1952
Män
Småländska författare
Anthony Montalba

Anthony Rubens Montalba ursprungligen Ruben Salomon Abrahamson, född 1810, död 24 juli 1884, var en svensk-engelsk affärsman och konstnär.
 
Han var son till skeppsredaren i Karlskrona Aron Abramson och Fredrika Schlesinger och gift med Emeline Davies. Han var far till konstnärerna Clara och Henriette Montalba. Han tillhörde den från Tyskland inflyttade släkten Abramson och var sonson till hovgravören i Mecklenburg-Schwerin Abraham Aaron. Han var också bror till August Abrahamson, ägare till Nääs Slott utanför Göteborg. Montalba rymde som 16-åring till England där han blev anställd vid en konst- och antikhandel. Han gifte sig med ägarens dotter och efter ägarens död fick han överta rörelsen och Montalbas förmögenhet underförutsättning att han antog namnet Montalba.   

Han var verksam som genremålare i London 1847-1884. Familjen bodde huvudsakligen i Venedig. Av hans fem barn blev fyra konstnärer varav två periodvis var verksamma i Sverige.

Källor

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del IV sid 145, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296

Svenska målare under 1800-talet
Engelska konstnärer
Män
Födda 1810
Avlidna 1884
Osep Maidanjuk

Osep Maidanjuk, född 18 november 1886 i Kamjanets-Podilskyj, Ukraina, död 22 april 1961, var en rysk-svensk målare.

Han var son till statstjänstemannen Olexa Maidanjuk och Nadia Michailewna och gift med Elsa Holmberg. Maidanjuk studerade vid konstakademierna i Kiev och Odessa 1904-1908 och var därefter anställd som lärare vid konstakademien i Lwów och München. När första världskriget bröt ut flyttade han till Sverige. Separat ställde han ut ett 40-tal gånger i Sverige och han medverkade i samlingsutställningar i Bollnäs, Söderhamn och Hudiksvall. Hans konst består av landskapsbilder från sitt hemland och olika delar av Sverige. Maidanjuk är representerad vid museum i Kiew, Wien och Berlin.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del IV sid 65, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 342, 

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1886
Avlidna 1961
Personer från Kamjanets-Podilskyj
Ragnar Magnergård

Ragnar Erik Magnergård, född 18 september 1947 i Stockholm, är en svensk grafisk formgivare och målare.

Magnergård studerade vid Valands målarskola i Göteborg och vid Konstfackskolan i Stockholm. Separat har han ställt ut i bland annat Stockholm, Göteborg, Frankfurt och Bern. Hans konst består av porträtt och motiv med en naturalistisk inriktning. Han har sedan 1970 varit verksam som gårdsmålare och har målat av gårdar i hela Sverige, och få människor har sett så många lantbruk som han. Magnergård är representerad vid Gustaf IV Adolfs samling.

Referenser

Tryckta källor 
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 341,

Noter 

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1947
Levande personer
Konstnärer från Stockholm
Svenska grafiska formgivare
Jens Olsson (ishockeyspelare)

Jens Christian Olsson, född 9 december 1984 i Malmö, är en svensk ishockeyspelare som spelar för HC Košice i slovakiska Extraliga. Jens Olsson har tidigare spelat i bland annat finska TPS Åbo samt för Malmö Redhawks i hemstaden Malmö.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Födda 1984
Män
Levande personer
Svenska ishockeyspelare
Spelare i Malmö Redhawks
Idrottare från Malmö
Spelare i Dragons de Rouen
Fred Sandberg

Fredrik (Fred) Wilhelm Efraim Sandberg, född den 6 juli 1881 i Härja församling, Skaraborgs län, död den 15 juli 1955, var en svensk skol- och ämbetsman. Han var bror till Emanuel Sandberg.

Sandberg avlade mogenhetsexamen i Skara 1899 och blev student i Uppsala samma år, där han avlade filosofie kandidatexamen 1902 och filosofie licentiatexamen 1908. Han var vikarierande adjunkt vid högre allmänna läroverket i Skara vårterminen 1906, amanuens i Ecklesiastikdepartementet  från 1909, i Kommerskollegium 1909–1912, i Socialstyrelsen 1913–1916, tillförordnad kanslisekreterare i Ecklesiastikdepartementet 1909, tillförordnad byråchef där 1914, 1:e kanslisekreterare 1917, kansliråd i Kunglig Majestäts kansli 1918, tillförordnat kansliråd i Ecklesiastikdepartementet samma år och ordinarie 1921. Sandberg var sekreterare hos sakkunniga i ett stort antal frågor på undervisningsområdet, som hos dem som utredde nykterhetsundervisningen 1917–1918, sexualundervisningen 1919–1921, skolväsendets organisation 1924–1926 och hos 1927 års skolsakkunniga 1927–1930. Han var ordförande för extralärarsakkunniga 1934, ledamot av läroverkslönesakkunniga 1936, ledamot och sekreterare hos 1936 års lärarutbildningssakkunniga 1938 och hos 1940 års skolutredning 1940. Han utgav översättningar och skrev uppsatser i tidningar och tidskrifter. Sandberg blev riddare av Nordstjärneorden 1920, kommendör av andra klassen av samma orden 1934 och kommendör av första klassen 1947.

Källor 

  
 
 
  
 
 
 

Kansliråd
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Härja socken
Födda 1881
Avlidna 1955
Män
Ugglan
Lias Andersson

Lias Andersson, född 13 oktober 1998, är en svensk ishockeyspelare som tillhör NHL-laget Los Angeles Kings och spelar på lån för HV71 i SHL. 

Andersson är son till den före detta professionella ishockeyspelaren Niklas Andersson. 

Han draftades av New York Rangers som sjunde spelare i 2017 års NHL-draft.

Meriter

Klubblag 
 SM-Guld 2016/2017

Landslag 
 U17 WHC 2015: Brons
 Hlinkas Memorial Cup 2016: Silver
 U18-VM 2016: Silver
 JVM 2018: Silver
 VM 2018: Guld

Referenser 

Män
Födda 1998
Levande personer
Svenska ishockeyspelare
Ishockeyspelare i HV71
Spelare i Frölunda HC
Spelare i New York Rangers
Spelare valda i NHL Entry Draft 2017
Personer från Smögen
Spelare i Hartford Wolf Pack
Spelare valda av New York Rangers i NHL Entry Draft
Svenska idrottare under 2000-talet
Anders Novák

Anders Novák, född 1879 i Ungvár, Ungern, död okänt år, var en ungersk-svensk målare och tecknare och grafiker.

Novák studerade konst i Nagy-Bánya i Ungern och vid olika konstskolor i München och Paris samt under studieresor till bland annat Rumänien och England. Han var verksam i Sverige 1905-1907 och återkom på äldre dagar som flykting. Han har medverkat i samlingsutställningar i bland annat Paris och Budapest. I Sverige ställde han ut separat i Halmstad 1956. Hans konst består huvudsakligen av porträtt och landskapsbilder utförda i olja eller i form av etsningar.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del IV sid 277, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296

Svenska målare under 1900-talet
Ungerska konstnärer
Män
Födda 1879
Dödsår saknas
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Johan Wilhelm Manstadt

Johan Wilhelm Manstadt född 16 juni 1722 i Sverige, död 20 juli 1788 i Hamburg, var en svensk skulptör och bildhuggare verksam i Hamburg.

Mycket lite är känt om Manstadts liv och uppväxt. Man vet att han var verksam i Hamburg från 1770-talet och att han omnämndes som en duktig yrkesman. Bland hans större arbeten i Hamburg märks utsmyckningar för Hamburgs rådhus där han bland annat utförde två statyer för huvudportalen. Han utförde dessutom en rad beställningar av allegoriska grupper, vapensköldar och statyer bland annat för släkten Eimbecksche. Tyvärr har mycket av hans arbeten förstörts under åren av bränder och krig.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del IV sid 82, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 346,

Noter

Svenska skulptörer under 1700-talet
Tyska konstnärer under 1700-talet
Män
Födda 1722
Avlidna 1788
Sofia Goggia

Sofia Goggia, född 15 november 1992 i Bergamo i Lombardiet, är en italiensk alpin skidåkare, som tävlar i disciplinerna störtlopp, super-G och storslalom.

Under de olympiska spelen i Pyeongchang 2018 vann hon guld i störtloppet. I världsmästerskap har hon vunnit två medaljer: ett brons i storslalom från VM i Sankt Moritz 2017 och ett silver i Super G från VM i Åre 2019. Under världscupsäsongen 2017/2018 vann hon störtloppscupen.

Hon fick sitt stora genombrott i världscupen 2016/17 genom att på sex tävlingar mellan 26 november och 17 december lägga beslag på två andraplatser och fyra tredjeplatser. Dessförinnan, i VM 2013, nådde hon en fjärdeplats i super-G och en sjundeplats i alpin kombination. Hon tävlade då även i störtlopp, men med en blygsammare placering. I mars 2016 kom hon på andra plats i störtlopp i de italienska mästerskapen.

Goggia gjorde sin debut i världscupen den 28 december 2011 i Lienz i Österrike.

Goggia har en väldigt utmanande och forcerad åkstil, vilket gör att hon ofta genom åren inte tagit sig i mål.

Världscupsegrar 
Goggia har fem segrar i världscupen: tre i störtlopp och två i super-G.

Referenser 
 FIS: Biografi

Italienska alpina skidåkare
Italienska olympiska guldmedaljörer
Italienska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2018
Olympiska silvermedaljörer 2022
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Italien
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2022 från Italien
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2022
Personer från Bergamo
Födda 1992
Levande personer
Kvinnor
Ilka Štuhec

Ilka Štuhec, född 26 oktober 1990 i Slovenj Gradec, är en slovensk alpin skidåkare som tävlar i störtlopp, super-G, storslalom och alpin kombination.

Štuhec debuterade i världscupen den 17 mars 2007 i Lenzerheide, Schweiz.

I december 2016 fick hon sitt stora genombrott genom att vinna tre världscuptävlingar i störtlopp på två veckor. Hon är slovensk, sydamerikansk och österrikisk mästare.

I världsmästerskapen i Sankt Moritz 2017 vann hon sin första individuella mästerskapsmedalj, tillika guld, i störtlopp. På VM i Åre 2019 försvarade hon sitt guld i disciplinen.

Världscupsegrar 
Štuhec har nio segrar i världscupen: fem i störtlopp, tre i super-G och en i kombination.

Referenser 
 FIS: Biografi

Slovenska alpina skidåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Slovenien
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2022 från Slovenien
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2022
Levande personer
Födda 1990
Kvinnor
Cyprien Sarrazin

Cyprien Sarrazin, född 13 oktober 1994 i Gap, Hautes-Alpes, är en fransk alpin skidåkare som tävlar i storslalom och alpin kombination. Efter endast sju tävlingar i världscupen, vilken han inledde den 19 februari 2016 i Chamonix, vann han tävlingen i parallellstorslalom i Alta Badia den 19 december 2016.

Den 3 december vann han en storslalomtävling i europacupen i Gällivare. Han har i övrigt tävlat mycket i europacupen och i franska mästerskapen.

Referenser 
 FIS: Biografi

Franska alpina skidåkare
Levande personer
Födda 1994
Män
Florian Eisath

Florian Eisath, född 27 november 1984 i Bolzano, är en italiensk alpin skidåkare som tävlar i storslalom.

Han tävlade i världsmästerskapen 2015 i Beaver Creek Resort där han kom på åttonde plats. Han gjorde sin världscupdebut den 20 december 2004. Största framgången är tredjeplatsen i storslalom i Alta Badia den 18 december 2016.

Den 29 mars 2016 kom han på tredje plats i storslalom i de italienska mästerskapen.

Referenser 
 FIS: Biografi

Levande personer
Födda 1984
Personer från Bolzano
Män
Italienska alpina skidåkare
Amelia Clarkson

Amelia Jayne Clarkson, född den 1 december 1997 i Hounslow, London, är en engelsk skådespelerska.
 
Hon spelade den unga Jane i filmen om Jane Eyre 2011. Hon var sedan med i The Sarah Jane Adventures. 2016 spelade hon Muriel Mottershead i TV-serien Our Zoo.

Externa länkar 
 Amelia Clarkson på Famous Birthdays
 

Engelska skådespelare
Levande personer
Kvinnor
Födda 1997
Skådespelare från London
Ubi caritas

Ubi caritas kan avse:
en medeltida hymn, se Ubi caritas (hymn)
ett album från 1996 av Kommuniteten i Taizé, se  Ubi caritas (album)
Ubi caritas (hymn)

Ubi caritas är en medeltida latinsk hymn som sjungs i samband med skärtorsdagens liturgi med fottvagningsceremonin. Hymnens första del på latin lyder "Ubi caritas et amor, Deus ibi est" (Där barmhärtighet och kärlek bor, där är också Gud). 

Texten har tonsatts av Jacques Berthier för kommuniteten i Taizé. Berthiers tonsättning har publicerats som nummer 70 i Sånger från Taizé 1992 med titeln ”Där barmhärtighet och kärlek bor” och den alternativa titeln ”Ubi caritas et amor”. 

Franska psalmer
Katolsk liturgi
Gunneruds gård

Gunnerud är en herrgård i Alsters socken, Karlstads kommun, Värmlands län. Gunneruds gård är klassat som byggnadsminne sedan 2013.

Historik 
1582 nämnes gården som Gumnerudh vilket tolkats som ”Gudmunds röjning”. År 1590 skrivs namnet Gummunnerudh, år 1600 Gummerudt och år 1615 Gunnerud.
Enligt Erik Fernow har en stångjärnshammare anlagts här före 1628. Ett manufakturverk tillkom år 1700. Fram till 1770-talet har bruksegendomen ägts av borgare, köpmän och rådmän i Karlstad. Därefter lagmannen Lars Gustaf Bratt, brukspatronen G. G. Bratt, expeditionssekreteraren Bengt von Lagerlöf, brukspatronen G. Camitz,  bergmästaren Franz von Schéele (grundare av Bergsskolan i Filipstad), brukspatronerna N E Ryberg, Olof-Lennart Geijer, Jan Fröding (Gustaf Frödings farfar) och vid dennes död av hans maka Gustava Fröding som tog Gunnerud till sitt änkesäte 1858 till sin död 1872. Stångjärnshammaren och manufakturverk avvecklades 1862. Därefter enbart jord- och skogsbruk vilket fortfarande pågår.
Gunneruds Gård ägs och förvaltas sedan 2007 av Familjen Karlander.
Gården är belägen på en sluttning mot Alsterälven strax öster om Karlstad. Herrgården är omgiven av en park med flerhundraåriga träd, nuvarande huvudbyggnad är uppförd 1829 (av brukspatronen N E Ryberg) i den enkla nyklassicistiska panelarkitektur, som förknippas med den värmländska herrgårdskulturen under 1800-talet. Framför huvudbyggnaden mot Alsterälven är fyra flyglar utplacerade med byggnadsår 1800, 1801, 1825 samt 1828.

Miljön och bebyggelsen vid Gunneruds gård representerar och sammanbinder ett par av de mest framträdande företeelserna i värmländsk kulturhistoria; bruken och litteraturen. Gustaf Fröding vistades mycket på Gunnerud som barn, och gården kom att lämna motiv till flera av hans verk.1947 blev Leif Cassel ägare till Gunnerud. Efter några år som riksdagsman i första kammaren valdes han in i andra kammaren 1952 och slutade efter 20 år i riksdagen som vice talman. 1960 firades 100-årsdagen av Gustav Frödings födelse med högtidstal av Harry Martinsson på Frödings hemgård Gunnerud.

Bilder

Källor 
Slott och herresäten i Sverige , Västergötland, Dalsland, Värmland del 2 ,1968
Sveriges bebyggelse, Värmlands län del 1, 1962

Noter

Externa länkar

Gustaf Fröding
Herrgårdar i Värmland
Byggnadsminnen i Karlstads kommun
Mauri Favén

Mauri Oskari Favén, född 26 augusti 1920 i Tammerfors, död 23 februari 2006 i Helsingfors, var en finländsk målare.

Favén utbildades vid Fria konstskolan 1940, 1945 och vid Finlands konstakademis skola 1946–1951 samt konstskolor utomlands. Han verkade som lärare vid Fria konstskolan 1960 och som timlärare vid Konstindustriella läroverket 1960–1968 och överlärare 1969–1986.

Till en början målade Favén främst naturmotiv och framträdde i slutet av 1950-talet även som grafiker med rytmiska träsnitt. Mellan 1962 och 1964 hörde han till landets mest kända abstrakta expressionister eller informalister. Hans arbeten, som ofta bar namn hämtade ur den antika mytologin, var under en kort period starkt påverkade av italiensk informalism och spanjoren Feitos dramatiska kosmiska explosioner. Även senare fortsatte Favén som abstrakt målare.

I hans livsverk ryms även figurstudier, akvareller och teckningar. Favén utförde sedan slutet av 1950-talet ett antal monumentalmålningar, bland annat för Haapaniemi folkskola i Kuopio 1957, en altarmålning för Kånala kyrka i Helsingfors 1973, Föreningsbankens (numera Nordea) Arkadia-kontor 1977 och KOP:s före detta huvudkontor vid Alexandersgatan (numera i Nordeas samlingar) 1984.

Favén var ordförande i Konstnärsgillet i Finland och medlem i konstnärsgrupper och - organisationer såsom Martianerna, Kiila och Ryhmä X. År 1970 fick han Pro Finlandia-medaljen och 1989 förlänades han professors titel. Han är begravd på Sandudds begravningsplats i Helsingfors.

Källor

Uppslagsverk

Noter

Finländska målare
Finländska innehavare av professors namn
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Personer från Tammerfors
Födda 1920
Avlidna 2006
Män
Mo, Östersunds kommun

Mo är en by, sedan 2015 klassad som en småort, i Lits distrikt (Lits socken) i Östersunds kommun, Jämtlands län (Jämtland). Byn ligger vid europaväg 45, cirka sex kilometer söder om tätorten Lit. Söder om byn finns en sjö som heter Mosjön.

Externa länkar
Gamla bilder - från Jamtlis bildarkiv

Referenser

Orter i Östersunds kommun
Småorter i Sverige
Lunne

Lunne kan syfta på:

 Lunne, Örnsköldsviks kommun – en ort i Arnäs distrikt (Arnäs socken) i Örnsköldsviks kommun
 Lunne, Östersunds kommun – en tätort i Brunflo distrikt (Brunflo socken) i Östersunds kommun
 Lunnefågel – en fågel
Guldkusten i olympiska sommarspelen 1952

Guldkusten (nuvarande Ghana) deltog med sju deltagare vid de olympiska sommarspelen 1952 i Helsingfors. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

Nationer i olympiska sommarspelen 1952
Japan i olympiska sommarspelen 1912

Japan deltog med två deltagare vid de olympiska sommarspelen 1912 i Stockholm. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Friidrott

Shiso Kanaguri
Yahiko Mishima

Källor 
 

1912 i Japan
Nationer i olympiska sommarspelen 1912
1912
Borrvind

En borrvind är en äldre (1700–1800-talet) vattendriven borranläggning för att slätborra kanonloppen.

Funktion
Kanonämnena vinschades upp med handkraft och sänktes av sin egen tyngd ner över borren som drevs med vattenkraft.

Referenser

Maskinteknik
Industrihistoria
Agricultural Adjustment Act

Agricultural Adjustment Act, AAA, var en i USA den 12 maj 1933 antagen lag, vilken fastställde riktlinjerna för den av president Franklin D. Roosevelt och dennes jordbruksminister, Henry Wallace, utformade jordbrukspolitiken, som ingick som en del i den "nya given". Lagens principer handlades av Agricultural Adjustment Admnistration (en agrar motsvarighet till den industriella NIRA)..

Den nya politiken syftade till att höja jordbruksprodukternas priser och därigenom öka jordbrukarnas inkomster. De medel, som i första hand valdes, var en begränsning av skördarnas storlek genom inskränkning av den odlade arealens omfattning. Men även andra metoder tillämpades. Över 6 miljoner svin slaktades och 1,5 miljoner nötkreatur och 2,1 miljoner får. Vegetabiliska livsmedel delades ut till de arbetslösa.

Liksom fallet var med den dåvarande svenska prisgarantin för spannmål och mjölk ingrep AAA, utan hänsyn till världsmarknadspriset, prisreglerande på en mängd områden. Kreditgivning gavs mot jordbrukshypotek samt mot säkerhet i produkter under tillväxt (Commodity Credit Co.)

Av arealinskränkningarna var begränsningarna av bomullsarealen viktigast. År 1934 minskade bomullsfälten med nästan 40 procent. AAA arrenderade den areal som lades igen, och betalade arrendet med acciser (processing taxes), utgående i samband med råvarornas första förädling. Även en ganska betydande minskning av vete- och tobaksarealen skedde. Arealminskningen stannade dock under den beräknade.

De jordbrukare, som minskade arealen, lade i många fall ned ökad möda i sitt arbete med resultatet, att skördarna per hektar blev större än vad annars skulle varit fallet. Verkningarna gick dock i den avsedda riktningen. AAA lyckades åtminstone skenbart höja det genomsnittliga priset på jordbruksprodukter med 66 procent åren 1933-35, medan farmarnas inkomster höjdes med 40 procent. Denna stegring torde dock delvis ha berott på penningpolitiken, och därtill kom en partiell missväxt 1934.

AAA blev 1936 förklarad ogiltig av USA:s högsta domstol som stridande mot USA:s konstitution. En nya AAA antogs 1938, dock med ett ganska begränsat syfte.

Källor 
Svensk Uppslagsbok, Band 1, 1947-1955. (spalt 340)

Externa länkar
 http://www.livinghistoryfarm.org/farminginthe30s/water_11.html

USA:s lagar
Jordbrukspolitik
1933 i USA
Politikåret 1933
Juridikåret 1933
Jordbruk i USA