kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fanny Bullock Workman

Fanny Bullock Workman, född Bullock den 8 januari 1859 i Worcester, Massachusetts, död 22 januari 1925 i Cannes, Frankrike, var en amerikansk geograf, bergsklättrare och reseskildrare. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Biografi
Fanny Bullock växte upp i en förmögen familj i Worcester och utbildade sig i New York,  Paris och Dresden. Hon gifte sig med läkaren William Workman och fick en dotter. De blev medlemmar i en alpinklubb och vandrade och klättrade i bergen i New Hampshire. Paret flyttade till Dresden i Tyskland och gav sig ut på allt längre expeditioner, först på cykel i Europa och Afrika och senare till resmål i Asien. Resorna beskrivs i de böcker som paret skrev och de föredrag som Fanny Bullock Workman höll på bland annat Royal Scottish Geographical Society och runt om i Europa.

Cykelresor 

Paret Workman köpte var sin cykel och 1895 gav de sig ut på en  kilometer lång resa genom Spanien. Resan beskrivs i deras första bok Sketches awheel in modern Iberia. Året efter reste de genom Algeriet och över Atlasbergen till Sahara och 1897 gav de sig ut på en  kilometer lång cykeltur genom Indien.

Bergsbestigningar 

År 1897 reste paret till Indien och omgivande länder på en 18 månaders rundtur. De sökte sig undan värmen till bergstrakterna i norr och korsade flera höga bergspass. Efter ett misslyckat försök att nå en bergstopp hyrde de en erfaren schweizisk guide och gav sig ut på flera expeditioner. Paret besteg Pinnacle Peak i Ladakh ( m.ö.h.) 1906, vilket då var höjdrekord för en kvinna. 

Rekorden utmanades av Annie Peck som hade bestigit  Nevado Huascarán i Peru, som hon hävdade var  meter högt. Fanny Workman protesterade och fick experter till att kontrollera toppen, som i verkligheten ligger   m.ö.h.

Paret gjorde totalt åtta resor i Himalaya under fjorton års tid  och besteg flera kända och okända bergtoppar tills första världskrigets utbrott tvingade dem att återvända till Europa.

Galleri

Bibliografi
Böcker skrivna av paret Fanny Bullock Workman och William Hunter Workman
Algerian memories : a bicycle tour over the Atlas to the Sahara
Sketches awheel in modern Iberia
Through town and jungle; fourteen thousand miles a-wheel among the temples and people of the Indian plain
In the ice world of Himálaya, among the peaks and passes of Ladakh, Nubra, Suru, and Baltistan
Ice-Bound Heights of the Mustagh: An Account of Two seasons of Pioneer Exploration and High Climbing in the Baltistan Himalaya
Peaks and Glaciers of Nun Kun: A Record of Pioneer-Exploration and Mountaineering in the Punjab Himalaya
The Call of the Snowy Hispar: A Narrative of Exploration and Mountaineering on the Northern Frontier of India
Two Summers in the Ice-Wilds of Eastern Karakoram: The Exploration of Nineteen Hundred Square Miles of Mountain and Glacier

Referenser

Externa länkar

Kvinnor
Födda 1859
Avlidna 1925
Amerikanska upptäcktsresande
Amerikanska bergsbestigare
Amerikanska reseskildrare
Amerikanska författare under 1800-talet
Amerikanska geografer
Författare från Massachusetts
Personer från Worcester, Massachusetts
Florence Bascom

Florence Bascom, född 1862, död 1945, var en amerikansk geolog. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1862
Avlidna 1945
Amerikanska geologer
Amerikanska forskare under 1800-talet
Amerikanska forskare under 1900-talet
Forskare från Massachusetts
Personer från Berkshire County, Massachusetts
Sibylle Riqueti de Mirabeau

Sibylle Riqueti de Mirabeau, född 1849, död 1932, var en fransk författare.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1849
Avlidna 1932
Franska författare under 1800-talet
Franska författare under 1900-talet
Franska dramatiker
Franska salongsvärdar
Personer från Morbihan
Jerusha Jhirad

Jerusha Jhirad, född 1891, död 1984, var en indisk läkare.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1891
Avlidna 1984
Indiska läkare
Läkare under 1900-talet
Personer i Indien under 1900-talet
Personer från Bombay
Josefa Llanes Escoda

Josefa Llanes Escoda, född 1898, död 1945, var en filippinsk rösträttsaktivist. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1898
Avlidna 1945
Filippinska aktivister
Personer i Filippinerna under 1900-talet
Keleanohoanaapiapi

Keleanohoanaapiapi, var en hawaiansk prinsessa, föremål för ett flertal legender i Hawaiis legendflora.  

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Personer i Hawaiis historia
Lidia Zvereva

Lidia Vissarionovna Zvereva, född Lebedeva 1890, död 1916, var en rysk pilot. Hon blev 1911 den första ryska kvinnan med pilotlicens.

Biografi
Zvereva var intresserad av luftfärder redan som barn. Hon lärde sig flyga på en privat flygskola utanför Sankt Petersburg och tog flygcertifikat den 23 augusti  1911.

Tillsammans med sin man gjorde hon flyguppvisningar i Baku, Tbilisi och Riga. År 1913 bosatte paret sig Riga där de öppnade en flygskola och en flygverkstad. Zvereva arbetade som  konstruktör och förbättrade utländska flygplan och konstruerade egna. Verkstaden flyttade till Petrograd i början av första världskriget och växte till en fabrik med 300 anställda som legotillverkade franska Farman- och Morane-plan till militären. 

Lidia Zvereva dog av tyfus endast 26 år gammal och begravdes på en kyrkogård i närheten av Alexander Nevskij-klostret. Hennes bekanta och tidigare elever flög i formation över klostret under begravningen.

Kratern Zvereva på Venus och asteroiden 3322 Lidiya har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1890
Avlidna 1916
Piloter
Personer i Ryssland under 1900-talet
Personer från Sankt Petersburg
Lidia Ruslanova

Lidia Ruslanova, född 1900, död 1973, var en rysk-sovjetisk sångare.  

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1900
Avlidna 1973
Sovjetiska sångare
M. Carey Thomas

M. Carey Thomas, född 1857, död 1935, var en amerikansk skolledare och lingvist. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Källor 

Kvinnor
Födda 1857
Avlidna 1935
Amerikanska lingvister
Amerikanska skolledare
Amerikanska lärare under 1900-talet
Personer från Baltimore
Amerikanska lärare under 1800-talet
Maria Jermolova

Maria Yermolova, född 1853, död 1928, var en rysk scenskådespelare.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1853
Avlidna 1928
Ryska skådespelare under 1800-talet
Ryska skådespelare under 1900-talet
Sovjetiska skådespelare
Skådespelare från Moskva
Maria Zjilova

Maria Vasiljevna Zjilova (), född 1870, död 1934, var den första kvinnliga astronomen i Ryssland.

Nedslagskratern Zhilova på planeten Venus är uppkallad efter henne. Även asteroiden 1255 Schilowa har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1870
Avlidna 1934
Ryska astronomer under 1900-talet
Sovjetiska astronomer
Mary Gilmore

Mary Gilmore , född Cameron den 16 augusti 1865 i Cotta Walla nära Crookwell, New South Wales, död 3 december 1962 i Sydney, New South Wales, var en australisk författare, poet och journalist.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1865
Avlidna 1962
Australiska författare under 1800-talet
Australiska författare under 1900-talet
Australiska poeter
Australiska journalister
Journalister under 1800-talet
Journalister under 1900-talet
Personer från New South Wales
Nina Simonovitj-Jefimova

Nina Simonovitj-Jefimova, född 1877, död 1948, var en rysk dockspelare. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Ryska marionettskådespelare
Sovjetiska skådespelare
Skådespelare från Sankt Petersburg
Kvinnor
Födda 1877
Avlidna 1948
Ola Cohn

Ola Cohn, född 1892, död 1964, var en australisk skulptör.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1892
Avlidna 1964
Australiska konstnärer
Australiska skulptörer
Skulptörer under 1900-talet
Personer från Bendigo
Olga Bergholz

Olga Fjodorovna Bergholz (, på ryska Berggolts), född 3 maj (16 maj ns.) 1910 i S:t Petersburg, död 13 november 1975 i Leningrad, var en rysk sovjetisk poet, författare, dramatiker och krigsjournalist.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1910
Avlidna 1975
Sovjetiska poeter
Alumner från Sankt Petersburgs universitet
Författare från Sankt Petersburg
Peggy Hull

Peggy Hull, född 1889, död 1967, var en amerikansk journalist och den första kvinnliga krigskorrespondent som ackriditerats av USA:s väpnade styrkor.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Biografi
Peggi Hull föddes som Henrietta Eleanor Goodnough på en gård i närheten av Bennington i Kansas. Föräldrarna skildes tidigt och hon växte upp med sin mor och hennes nya man i Marysville. När hon var sexton år gammal började hon som sättare 
på tidningen Junction City Sentinel och blev snart reporter. Hon mötte sin första man, reportern och senare manusförfattaren George Charles Hull, när hon arbetade på tidningen Denver Republican. De gifte sig 1910 och flyttade till Havaii där de arbetade på var sin tidning.

Paret skiljde sig 1916 och Hull, som nu arbetade på tidningen Cleveland Plain Dealer skickades till gränsen mot Mexiko för att följa general John Pershing "straffexpedition" mot Pancho Villa.

Året efter skickades hon till Frankrike av tidningen Morning Times för att rapportera om första världskriget. Eftersom hon var kvinna blev hon dock inte ackriditerad. Tack vare bekantskapen med general Pershing fick hon möjlighet att följa artilleriövningarna under en dryg månad innan hon tvingades återvända till Paris. År 1918 fick hon äntligen sin ackriditering och kunde rapportera om militära aktiviteter i Sibirien, Shanghai och på flera öar i Stilla havet.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1889
Avlidna 1967
Amerikanska journalister under 1900-talet
Personer från Ottawa County, Kansas
Shi Meiyu

Shi Meiyu, född 1873, död 1954, var en kinesisk läkare och missionär.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1873
Avlidna 1954
Kinesiska läkare
Amerikanska missionärer
Personer i Kina under 1800-talet
Personer i Kina under 1900-talet
Personer från Jiangxi
Sofia Romanskaja

Sofia Vasiljevna Vorosjilova-Romanskaja  (ryska: Софья Васильевна Ворошилова-Рома́нская), född 3 g.s. (15 augusti n.s.) 1886 i Sankt Petersburg, död 26 november 1969, var en sovjetisk astronom.

Romanskaja har fått kratern Romanskaya på planeten Venus uppkallad efter sig. Även asteroiden 3761 Romanskaya, upptäckt av Grigorij Neujmin 1936, är namngiven efter Romanskaja.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1886
Avlidna 1969
Sovjetiska astronomer
Forskare från Sankt Petersburg
Toby Riddle

Toby Riddle, född 1848, död 1920, var en amerikansk urfolk-armétolk. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1848
Avlidna 1920
Nordamerikanska urfolkpersoner
Tolkar
Personer i Vilda västern
Valeria Barsova

Valeria Vladimirovna Barsova (, egentligen Kaleria Vladimirovna), född 1892, död 1967, var en rysk operasångare (sopran). 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1892
Avlidna 1967
Ryska operasångare under 1900-talet
Sovjetiska operasångare
Personer från Astrachan
Zofia Oleśnicka

Zofia Oleśnicka, född okänt år, död 1567, var en polsk kalvinist.  Hon förmodades länge enligt tradition vara författare till en samling protestantiska hymner som utgavs 1556, men senare forskning har visat att detta kan ha varit en missbedömning.

Referenser 

Kvinnor
Födda okänt år
Avlidna 1567
Polska poeter
Polska författare under 1500-talet
Vera Gaze

Vera Fjodorovna Gaze (), född 1899, död 1954 i Leningrad, var en sovjetisk astronom. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1899
Avlidna 1954
Sovjetiska astronomer
Alumner från Sankt Petersburgs universitet
Forskare från Sankt Petersburg
Valentina Fedorets

Valentina Aleksandrovna Fedorets (, gift Jezerskaja), född 1923, död 1976, var en sovjetisk astronom. 

Nedslagskratern Fedorets på planeten Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1923
Avlidna 1976
Sovjetiska astronomer
Taylor Caldwell

Taylor Caldwell, född 1900, död 1985, var en amerikansk författare. 

Kratern Caldwell på planeten Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1900
Avlidna 1985
Amerikanska författare under 1900-talet
Författare från Manchester
Susan Glaspell

Susan Glaspell, född 1876, död 1948, var en amerikansk författare. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1876
Avlidna 1948
Amerikanska författare under 1900-talet
Författare från Iowa
Personer från Davenport, Iowa
Maria Kljonova

Maria Vasiljevna Kljonova (), född 1898, död 1976, var en sovjetisk maringeolog.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1898
Avlidna 1976
Sovjetiska geologer
Personer från Irkutsk
Marguerite Higgins

Marguerite Higgins, född 1920, död 1966, var en amerikansk journalist.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1920
Avlidna 1966
Amerikanska journalister under 1900-talet
Personer från Hongkong
Eugénie Cotton

Eugénie Cotton, född 1881, död 1967, var en fransk forskare, feminist och socialist. 

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1881
Avlidna 1967
Franska forskare under 1900-talet
Franska feminister
Franska socialister
Personer från Charente-Maritime
Dickey Chapelle

Dickey Chapelle, född 1918, död 1965, var en amerikansk fotograf.

En krater på Venus har fått sitt namn efter henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1918
Avlidna 1965
Amerikanska fotografer under 1900-talet
Personer från Milwaukee
Torsten Eliasson (pedagog)

Hans Torsten Yngvar Eliasson, född den 1 mars 1921 i Göteryds församling, Kronobergs län, död den 30 september 2000 i Solna, var en svensk pedagog.

Eliasson avlade realexamen 1938. Han var lagerarbetare på Pub 1940–1947 samt anställd vid Aftontidningen 1947–1951, vid Arbetarnas bildningsförbund 1951–1957 och vid folkbildningssektionen på Sveriges radio 1957–1964. Eliasson genomgick Landsorganisationens skola 1949 och Genèveskolan 1951. Han var förbundsstudieledare inom Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund 1949–1955 och ledamot av Ecklesiastikdepartementets kulturråd från 1964. Eliasson var lektor i vuxenundervisningens metodik vid Lärarhögskolan i Stockholm 1964–1974, konsult för Brevskolan 1975–1980 och studieombudsman inom Arbetarnas bildningsförbund 1980–1986. Han vilar på Solna kyrkogård.

Bibliografi  

 Moderna möten (1956)
 Ung nu (1958)
 Hur går det för Indien (1961)
 Demokratin under debatt (1961)
 Kultur i kommuner (1962)
 Är välfärd nog? (1963)
 Vuxenpedagogik (1968)
 Vuxenutbildning i Sverige (tillsammans med Bengt Höglund, 1971)
 Kommunal kulturpolitik (1973)
 Bättre kurser (1976)
 Moa berättar. En antologi (1987)
 Konsum i det nya landet (1989)
 Undersök och påverka (1991)
 Om oss, Människor och idéer i folkrörelserna (1994)
 Den nödvändiga jämlikheten (1995)

Källor 

 
 
 Hans Torsten Yngvar Eliasson på Gravar.se

Svenska folkbildare
Svenska pedagoger
Svenska universitetslektorer
Personer inom svensk arbetarrörelse
Svenska lärare under 1900-talet
Personer från Göteryds socken
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1921
Avlidna 2000
Män
Kong Jia

Kong Jia (), fl. 1500-talet f.Kr. var en kung under den kinesiska Xiadynastin. 

Kong Jia tillträdde som regent i året YiSi (乙巳) och efterträdde sin kusin Jin av Xia som regent efter att kung Jin avlidit. Kong Jia regenttid är estimerad från 1577 till 1569 f.Kr.

Kong Jia avled enlig Bambuannalerna under sitt nionde år som regent och efterträddes efter sin död av sin son Gao av Xia.

Referenser

Noter 

Xiadynastins kungar
Regenter under 1500-talet f.Kr.
Personer i Kina under 1500-talet f.Kr.
Födda okänt år
WP:Projekt Kina
Män
Eglé och Annett

Eglé och Annett är en dikt från år 1800 skriven av Carl Gustaf af Leopold. Det var den dikt som han själv såg som sin främsta.

Innehåll 
Dikten skildrar två unga vackra flickor, den högvälborna fröken Eglé och den fattiga prästdottern Annett, som fick bli lekkamrat åt Eglé och uppfostrades tillsammans med henne. De två flickorna var oskiljaktiga, ända tills de gifte sig, båda inom sitt stånd.

Eglé lever i lyx och överflöd, men åren går och hon börjar ledsna på den fina världens flärd och inre tomhet. Hon och hennes make har också under sina jäktande liv kommit ifrån varandra och de blir till sist ömsesidigt otrogna.

I denna sorgsna stämning kommer hon att tänka på sin barndomsvän och beslutar sig för att hälsa på henne. Hon finner Annett som lycklig maka och mor i ett lantligt paradis, fylld av verksamhetslust. Det är Annetts lycka att själv sköta hem och barn. Då förstår Eglé att den sanna lyckan ligger i att själv uppfylla sina plikter och inte i att få kasta dem på andra. Hon återvänder hem med föresatsen att börja ett nytt och mer gagnerikt liv. Hon håller sin föresats, återvinner sitt sinneslugn och sin makes hjärta och blir ett mönster för en lycklig maka och moder.

Referenser 

Svenska dikter
Dikter 1800
CSU Metal Galați

CSU Metal Galați är en sportklubb från Galați, Rumänien. Klubben grundades första gången 1953.

Volleybollaget blev rumänska mästare fyra gånger (2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10) och rumänska cupen tre gånger (2006–07, 2007–08, 2008–2009). Framgångsperioden slutade abrupt då klubben lades ner på grund av ekonomiska problem 1 juni 2010.

Klubben har sedan återgrundats och återkom till högsta serien 2018

Referenser

Externa länkar 
Webbplats 

Metal Galati, CSU
Sportklubbar bildade 1953
Galați
Birger Edmar

Birger Edvard Daniel Edmar, född 3 oktober 1901 i Malmö, död 28 januari 1995 i Danderyd, var en svensk latinist och lärare.

Biografi 
Efter studentexamen i Malmö 1919 bedrev Edmar studier vid Lunds universitet. Han blev fil. kand. 1922, fil. mag. 1927 och fil. dr 1931 på avhandlingen Studien zu den Epistulae ad Caesarem senem de re publica. Han blev lektor i latin och grekiska vid Högre allmänna läroverket i Växjö 1933, vid Malmö Latinskola 1938 och vid Statens normalskola i Stockholm 1956. Det var som latinlärare Edmar blev mest känd. Han skrev en lång rad läroböcker, men han gav också ut poesi och debattskrifter i teologiska ämnen. Han var den siste ordföranden i Förbundet Religion och kultur, som tidigare hette Sveriges Religiösa Reformförbund, från 1973 till 1980.

Familj 
Edmar var son till timmermannen Edvard Anton Eriksson (1862–1934) och dennes hustru Karolina Elisabet, född Andersson (1865–1939).  Paret fick fyra döttrar och en son. Birger Edmar gifte sig första gången 24 maj 1931 med med. kand. Solvig Hinnersson (1905–1992) men äktenskapet upplöstes den 10 februari 1947; tillsammans fick de tre söner. Edmar gifte sig andra gången 25 mars 1948 med Elsa Smith (1922–1994); tillsammans fick de två döttrar och en son. Makarna Edmar är begravda på Danderyds kyrkogård.

Bibliografi i urval 
 Edmar, Birger (1931). Studien zu den Epistulae ad Caesarem senem de re publica. Diss. Lunds universitet
 Xenofon (1937). Xenophons Hågkomster om Sokrates/Urval av Birger Edmar. Lund: Gleerup
 Linderholm, Emanuel (1938). Tankar och förslag rörande svenska kyrkans ritual, Utg Birger Edmar Uppsala: Almqvist & Wiksell
 Edmar, Birger (1941). Det ofrånkomliga i kristendomen: [Föredrag ...]. Lund: Gleerupska univ.-bokh
 Edmar, Birger (1942). Cantilena: dikter. Stockholm: Wahlström & Widstrand
 Edmar, Birger & Roth, Wilhelm (1956). Kantat vid Malmö latinskolas 550-årsjubileum den 15 februari 1956. Malmö: (1901
 Edmar, Birger (1964). Kort latinsk fraseologi: sexhundra vanliga fraser i alfabetisk ordning. 6. uppl. Lund,
 Nielsen, Ditlef & Edmar, Birger (1972). Den ursprunglige Jesus. Omarb. och kompl. utg. av Ditlef Nielsens Den historiske Jesus Stockholm: Bonniers
 Edmar, Birger (1976). Vad är kultur?: ett sokratiskt inlägg i dagens kulturdebatt. Danderyd: Förf.
 Edmar, Birger (1980). Det finns en väg. Vällingby: Harrier

Källor 
 Svenska Dagladet dödsruna över Birger Edmar 1995-02-28 sid 23
 Svenska Dagbladet dödsruna över Elsa Edmar 1994-05-14 sid 13
 Vem är Vem? Skånedelen 1948 sid 131 läst 2022-07-19
 Svenskt Porträttarkiv Läst 2022-07-25

Noter 

Män
Födda 1901
Avlidna 1995
Svenska läroboksförfattare
Författare från Malmö
Svenska pedagoger
Lärare från Malmö
Svenska författare under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Gravsatta på Danderyds kyrkogård
Hjärtans fröjd-priset

Hjärtans fröjd-priset är en utmärkelse för årets bästa svenska ungdomsbok. Det är Sveriges enda renodlade ungdomslitteraturpris. Priset instiftades 2020 av Region Blekinge i samarbete med Biblioteksutveckling Blekinge Kronoberg och har uppmärksammats av rikspress och SVT. 

Namnet Hjärtans Fröjd syftar på en av blekingeförfattaren Per Nilssons mest lästa böcker, Hjärtans fröjd. 

Hjärtans fröjd-priset för årets bästa svenska ungdomsbok delas ut årligen. Vinnaren får ett vandringspris i form av ett konstverk, en artists' book skapad av konstnären Maria E Harrysson. Prissumman är 40 000 kronor och i priset ingår även ett arvoderat klassbesök i en skolklass i Blekinge. Prisets jury består av Per Nilsson själv samt två ungdomsbibliotekarier.

Hjärtans fröjd-priset för årets bästa svenska ungdomsbok 2020 gick till Tamara Mivelli för romanen Jag klyver er itu. 

Hjärtans fröjd-priset för årets bästa svenska ungdomsbok 2021 gick till Matilda Gunnarsson Rathsman för romanen Tidsfördriv. 

Hjärtans fröjd-priset för årets bästa svenska ungdomsbok 2022 gick till Nora Khalil för romanen Yani.

Referenser

Externa länkar 
Hjärtans fröjd-priset 
Biblioteksutveckling Blekinge Kronoberg

Priser och utmärkelser instiftade 2020
Svenska litteraturpriser
DH Cephei

DH Cephei är en dubbelstjärna i den södra delen av stjärnbilden Cepheus två grader öster om Delta Cephei. Den har en skenbar magnitud av ca 8,61 och kräver åtminstone ett mindre teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 3 på ca 0,34 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 9 600 ljusår (ca 2 900 parsek) från solen. Den rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca -33 km/s.

Egenskaper
Primärstjärnan DH Cephei A är en blå till vit stjärna i huvudserien av spektralklass O5.5 V. Den har en massa som är ca 25 solmassor, en radie som är ca 8,3 solradier och har ca 234 000 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 44 000 K.

DH Cephei är en dubbelsidig spektroskopisk dubbelstjärna som består av två nästan identiska, massiva stjärnor i huvudserien av spektraltyp O. Följeslagaren, DH Cephei B, har en massa som är ca 17 solmassor, en radie som är ca 7,8 solradier och har ca 186 000 gånger solens utstrålning av energi från dess fotosfär vid en effektiv temperatur av ca 43 000 K.

Evolutionära spår placerar stjärnorna nära nollåldersserien, med en ålder på mindre än två miljoner år. Den är en fristående dubbelstjärna med en snäv omloppsbana med en period av 2,11 dygn, och omloppsbanan antas vara cirkulär. Omloppsplanet beräknas luta med en vinkel på 47 ± 1° till siktlinjen från jorden, vilket ger massuppskattningar på 38 och 34 gånger solens massa. Även  om den ursprungligen misstänktes vara en förmörkande dubbelstjärna och fick en stjärnbeteckning som variabel, verkar den inte vara förmörkande. Istället visar systemet ellipsoidala ljusvariationer som orsakas av tidvattenförvrängningar.
 

DH Cephei ligger i mitten av den unga öppna stjärnhopen NGC 7380 och är den primära joniserande källan för den omgivande H II-regionen betecknad S142. Paret är en källa till röntgenstrålning, vilket kan vara resultatet av kolliderande stjärnvindar. Deras uppmätta röntgenluminositet är 3,2×1031 erg/s. Stjärnornas placering och sällsynta klass gör dem till ett viktigt objekt för astronomiska studier.

Referenser

Noter

Externa länkar
 https://www.universeguide.com/star/112470/dhcephei.

		
Stjärnbilden Cepheus
HD-objekt
Huvudseriestjärnor klass O
Dubbelstjärnor
Ellipsoidiska variabler
Joanne Leonard

Joanne Leonard, född den 1 januari 1940 i Los Angeles, är en amerikansk konstfotograf. 

Joanne Leonard har arbetat med manipulerade bilder för att återge drömska fantasibilder.

Källor 
 Konsten, H. W. Jansson, tredje utökade utgåvan s. 781–783.

Amerikanska fotografer under 1900-talet
Födda 1940
Levande personer
Kvinnor