kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Liamoo

Per Liam Pablito Cacatian Thomassen (född Larsson), känd under artistnamnet Liamoo, född 10 september 1997 i Essunga församling, Skaraborgs län, är en svensk rappare och sångare 
 som fick sitt genombrott genom att vinna TV4:s talangtävling Idol 2016.

Han tävlade i Melodifestivalen 2018 i den andra deltävlingen, som var i Göteborg, med låten "Last Breath" där han tog sig direkt till final. I finalen slutade låten på en sjätteplats.

Han är även modell hos Le Management.

Liamoo deltog också i Melodifestivalen 2019 med låten "Hold You" som han framförde tillsammans med Hanna Ferm i den andra deltävlingen i Malmö den 9 februari 2019 där de tog sig till final och slutade på en tredjeplats. Liamoo deltog vidare i Melodifestivalen 2022 i deltävling 2 där han framförde låten "Bluffin", som gick vidare direkt till final.

Liamoo har en dotter, född 2021, tillsammans med Caroline Omarein.

Diskografi

Singlar 
 2013 – "Guldiga dagar"
 2016 – "Beautiful Silence"
 2016 – "Playing with Fire"  (Universal Music).
 2016 – "Playing with Fire (acoustic)"  (Universal Music).
 2017 – "Burn"  (Universal Music).
 2017 – "Burn (Steerner remix)" (Universal Music), tillsammans med Steerner.
 2017 – "It ain’t easy" (Universal Music)
 2018 – "Last Breath" (Universal Music) (Melodifestivalen 2018)
 2018 – "Last Breath (Liamoo remix)" (Universal Music).
 2018 – "Journey" (Universal Music).
 2018 - "Forever Young" (Mashup), tillsammans med John de Sohn.
 2019 - "Hold You" (Universal Music) ((med Hanna Ferm) (Melodifestivalen 2019)
 2019 – "Broken Hearted" (Universal Music), tillsammans med Steerner och Hechmann.
 2019 – "Thinking About You" (Universal Music).
 2019 – "Issues" (Universal Music).
 2020 – "Got Damn! (W.O.M.A.N)" (Mashup), tillsammans med John de Sohn.
 2020 – "Walk on Water" (Spaceship Studios).
 2021 – "Lonely" (Giant Records).
 2021 – "Dark" (Giant Records).
 2021 – "Make a Wish" (Giant Records), tillsammans med Klara Hammarström.
 2022 – "Guld, svett & tårar (Sveriges oficiella OS-låt Peking 2022) (Giant Records), tillsammans med Klara Hammarström.
 2022 - "Bluffin" (Giant Records). (Melodifestivalen 2022)
 2022 – "Never Lie To You" (Giant Records).

Kompositioner

Melodifestivalen
2018 – Last Breath med sig själv (skriven tillsammans med Lene Dissing, Morten Thorhauge och Peter Bjørnskov).
2019 – Hold You med sig själv och Hanna Ferm (skriven tillsammans med Hanna Ferm, Jimmy Jansson och Fredrik Sonefors).
2023 – Royals med Paul Rey (skriven tillsammans med Dino Medanhodzic, Paul Rey och Jimmy Thörnfeldt).

Referenser

Externa länkar

Svenska sångare under 2000-talet
Svenska rappare
Svenska Idol-deltagare
Idol 2016
Deltagare i Melodifestivalen 2018
Deltagare i Melodifestivalen 2019
Deltagare i Melodifestivalen 2022
Personer från Lidköping
Födda 1997
Levande personer
Män
Nora Lundgren

Nora von Samson-Himmelstierna Lundgren, född 16 februari 1891 i Wesenberg, Guvernementet Estland, Kejsardömet Ryssland, död 18 januari 1982 i Norrköping, var en svensk målare och grafiker.

Biografi 
Hon var dotter till Ernst Wilhelm Gustav von Samson-Himmelstierna och Marie Charlotte von Mühlendahl och från 1929 gift med filosofie doktor Anders Hugo Hjalmar Lundgren. Hon var syster till Erik von Samson-Himmelstierna.

Utbildning 
Lundgren studerade vid Ateneum i Helsingfors 1911–1913 där hon belönades med Edelfeltmedaljen. Bland de lärare som hon tog intryck av där märks Eero Järnefelt och Hugo Simberg. Hon fortsatte därefter sina studier vid Künstlerinnenverein i München under ett år för att sedan fortsätta vid Konsthögskolan i Stockholm 1916–1920. Samtidigt med sina studier vid Konsthögskolan deltog hon i Axel Tallbergs etsningskurs.

Utställningar 
Tillsammans med Knut Norman ställde hon ut i Linköping 1918 och tillsammans med Hjalmar Molin i Eskilstuna 1938. Separat ställde hon bland annat ut på Gummesons konsthall 1941 och på Welamsons konstgalleri 1950. Hon medverkade i samlingsutställningar med Östgöta konstförening och Sveriges allmänna konstförening samt i utställningar arrangerade av Riksförbundet för bildande konst.

Internationellt medverkade hon i Salon des Indépendants i Paris och en utställning i Doberan i Tyskland.

Lundgren är representerad vid Norrköpings konstmuseum, Östergötlands museum och Nationalmuseum i Stockholm.

Konstnärskap 
Lundgrens målningar består till stor del av djurstudier där hennes häststudier har en central roll. Hon har målat hästar i beteshagar och i arbetslivet med timmerkörning och vagnsdragning samt porträtt. Bland hennes porträtt märks porträtten av kyrkoherde C.P. Lagergren hans son kyrkoherde C.A. Lagergren samt prosten Albin Rudén i Regna kyrka.

Hon utgav boken Nora von Samson-Himmelstjernas liv och verk 1975.

Referenser

Tryckta källor 
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 331, 
Svenskt konstnärslexikon del V sid 23-24, Allhems Förlag, Malmö.

Noter 

Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1891
Avlidna 1982
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska grafiker under 1900-talet
Montana Lorentz

June Montana Lorentz, född 1915 i Butte, Montana, USA, död 2008, var en svensk målare.

Hon var dotter till gruvförmannen Victor Forsander och Anna Lydia Granvik och från 1941 gift med Johan Lorentz. Hon studerade vid Otte Skölds och Henrik Blombergs målarskolor i Stockholm 1933-1934 och vid Lönnbergs målarskola i Helsingfors 1936 samt under studieresor till Tyskland, Frankrike och England. Separat ställde hon bland annat ut i Luleå, Boden, Lycksele och Torshamn. Tillsammans med sin man ställde hon ut i Bodö, Ålesund och Kongsvinger. Bland hennes offentliga uppdrag märks målningen Historisk rapsodi för Framnäs folkhögskola och Helg och söcken för Kalix folkhögskola. Hennes konst består av figurer, porträtt och landskap utförda i olja, tempera, akvarell eller pastell. Vid sidan av sitt eget skapande medarbetade hon i Norrländska Social-Demokraten med artiklar om modern konst. Lorentz finns representerad vid bland annat Uppsala universitetsbibliotek.

Referenser 
Svenskt konstnärslexikon del III sid 591, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296

Noter 

Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1915
Avlidna 2008
Representerade vid Uppsala universitetsbibliotek
Marianne Lundblad

Marianne Lundblad, född 1930 i Västerås, är en svensk målare och skulptör. Hon ingick 1961 äktenskap med biokemisten Gunnar Lundblad

Lundblad, som är dotter till direktör Otto Maunsbach och Emma Söderlund, studerade vid Åke Pernbys målarskola 1953-1956 och vid Konstfacks aftonskola 1956-1957 samt Konstskolan Idun Lovén 1960-1961. Separat har hon ställt ut på bland annat Galleri Terseus, Vadsbo museum i Mariestad, Västerås, Öland, Norrtälje, Leksand och Sollentuna. Bland hennes offentliga arbeten märks en utsmyckning på Sollentuna sjukhus. Hon har tilldelats stipendium från Föreningen Svenska Konstnärinnor, Stockholms stad och Astrid Andrens skulpturstipendium. Hennes konst består av djurskulpturer i gips och brons samt landskapsakvareller och oljor med motiv från fjällen och skärgården. Lundblad är representerad vid Statens konstråd, Västerås konstmuseum, Museum Anna Nordlander i Skellefteå, Laholms teckningsmuseum, Stockholms universitet, Stockholms stad samt i ett flertal landsting.

Tryckta källor
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 329, 

Svenska skulptörer under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1930
Levande personer
Svenska målare under 1900-talet
Damernas 500 meter i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 1988

Damernas 500 meter i skridskor vid de olympiska vinterspelen 1988 avgjordes den 22 februari 1988 på Olympic Oval. Loppet vanns av Bonnie Blair från USA.

30 skridskoåkare från 15 nationer deltog i tävlingen.

Rekord 
Dessa rekord gällde inför tävlingen:

Följande nya världsrekord och olympiska rekord blev satta under tävlingen.

Medaljörer

Resultat

Referenser 

Hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 1988
Kerstin Lundberg-Stenman

Kerstin Ingeborg Lundberg-Stenman, född 27 mars 1926 i Valdemarsvik, död 5 januari 2007 i Stora Köpinge församling i Ystads kommun, var en svensk målare och konsthantverkare. 

Hon var dotter till direktören Sven Lundberg och Birgit Olson och 1949–1965 gift med Martin Stenman. Hon studerade vid Anders Beckmans reklamskola 1946–1948 och under studieresor till Schweiz, England, Frankrike och Grekland samt som gästelev vid Konsthögskolan i Aten 1954. Tillsammans med sin man ställde hon ut i Kalmar och på Norrköpings konstmuseum. Hon medverkade i samlingsutställningar med Östgöta konstförening och i samlingsutställningar i Tyskland, Schweiz, Frankrike och USA. Hon var en av initiativtagarna till bildandet av den kvinnliga konstnärsgruppen Octaviagruppen. Hon tilldelades Ystads kommuns kulturpris 1988. Bland hennes offentliga arbeten märks väggmosaiker i Apoteket Kronan i Valdemarsvik, Linköpings Sparbank och på Östra Flickskolan i Norrköping. Hennes konst består av stilleben, porträtt, ornamentala figurer i olja, vaxkrita eller akvarell samt tennsmycken med infattade stenar av glas, kristall och halvädelstenar. Lundberg-Stenman är representerad vid Norrköpings konstmuseum, Linköpings museum, Kalmar läns museum, Ystads konstmuseum, Stockholms kulturnämnd, samt i ett flertal kommunala samlingar.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 605, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 329,

Noter 

Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1926
Avlidna 2007
Personer från Valdemarsvik
Svenska målare under 1900-talet
Monica Lorentzon

Monica Lorentzon, född 1940, är en svensk målare.

Hon studerade vid Reybekiels konstskola och Konstfackskolan i Stockholm. Hon tilldelades Dag Hammarskjöldpriset 1987. Hennes konst består av målningar där hon lägger färgen direkt med fingrarna och motiven innehåller ofta människor som återges i en lätt naivistisk stil.

Tryckta källor
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 325, 

Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1940
Levande personer
Atlantropa

Atlantropa, även kallad Panropa, var namnet på det föreslagna megaprojekt som den tyska arkitekten Herman Sörgel utarbetatade på 1920-talet. Dess centrala inslag var ett vattenkraftverk som skulle byggas över Gibraltar sund, vilket skulle ha gett enorma mängder vattenkraft och skulle ha lett till en sänkning av ytan av Medelhavet med upp till 200 meter, vilket öppnar upp nya stora landområden för bebyggelse, till exempel i Adriatiska havet. 

Projektets delar bestod av byggnation av ytterligare fyra stora dammar:
 Över Dardanellerna att hålla tillbaka Svarta havet.
 Mellan Sicilien och Tunisien för att ge en körbana och ytterligare sänka vattennivån av Medelhavet.
 Över Kongofloden vid Kwa för att fylla Tchadbassängen i Tchadsjön. Sötvattnet från sjön skulle bevattna Sahara och skapa en farled till de inre delarna av Afrika.
 En förlängning och låsning av Suezkanalen för att bibehålla anslutningen till Röda havet.

Sörgel beräknade att projektets byggtid skulle sträcka sig över ett sekel. Atlantropa skulle ge mark och mat, sysselsättning, elkraft, och mest av allt, en ny vision för ett enat Europa och Afrika.

Se även 
 Gibraltartunneln
 De tre ravinernas damm
 Panamakanalen
 Deltaprojektet
 Berings sundsbron
 Messiniska salinitetskrisen

Externa länkar 
Artikel om Atlantropa i Cabinet Magazine

Nedlagda byggprojekt
Geopolitik
Estetiska lärprocesser

Estetiska lärprocesser är i Sverige ett tvetydigt begrepp med flera definitioner . Fokus ligger dock framför allt på det gemensamma mellan estetik och lärande där estetiska lärprocesser exempelvis kan vara ett arbetssätt för att, inom alla ämnen, nå kunskap .   

Estetiska lärprocesser är en del av en social praktik där man avser ett möte via ett medium (en form, en gestaltning, ett konstverk, en framställning, en berättelse) mellan ens egna personliga upplevelser, erfarenheter och kunskaper med andras förståelse av liknande sammanhang. Ifall det sker en förändring av tankar, föreställningar och handlingar så är det en estetisk lärprocess . Lärprocesser i sig beskrivs många gånger i termer av interaktion mellan ämnen . I pedagogisk och didaktisk litteratur beskrivs estetiska lärprocesser ofta som en metod för att nå kunskap i övriga skolämnen. På så vis kan begreppet definieras som ett samlingsbegrepp för de medier, exempelvis dans, musik, drama, bild och så vidare, som används som redskap i undervisning inom andra ämnen än de estetiska .

Estetiska lärprocesser i förskolans och skolans styrdokument 
Estetiska lärprocesser präglas av aktiva aktörer som "äger" processen samt att processen i sig är av värde. Eleven är här en medskapare snarare än ett oskrivet blad och lärarens roll är att iscensätta kunskapssituationer och agera handledare genom processen, snarare än att förmedla kunskapen . I estetiska lärprocesser står själva handlingen, det vill säga det estetiska uttrycket (exempelvis dans, drama, bild, musik, digitala verktyg med mera), i centrum för att ge kunskap och förståelse om det teoretiska ämnet . I och med att förskolan fick en ny läroplan 2010 där språk, naturvetenskap och matematik fick stort fokus, fick de estetiska uttrycksformerna en större roll i arbetet för att ge kunskap och förståelse i dessa teoretiska ämnen. "Den estetiska lärprocessen handlar i huvudsak inte enbart om vad man lär sig, utan i hög grad om hur detta lärande sker" .

I förskolans läroplan Lpfö 98 reviderad 2016 står att arbetslaget ska: "ge barn möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera, dokumentera och förmedla upplevelser, erfarenheter, idéer och tankegångar med hjälp av ord, konkret material och bild samt estetiska och andra uttrycksformer" 

I skolans läroplan Lgr 11 reviderad 2016 får de estetiska uttrycksformerna större plats än i förskolans läroplan. Likväl återfinns syftet att använda estetiska uttrycksformer för att skapa kunskap och förståelse i andra ämnen än de estetiska. "Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. På så sätt ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften"

Referenser 

Estetik
Borgen, Ornö

Borgen är en ö i Ornö socken, Haninge kommun, strax öster om Utö.

Ön är känd för att flera av de bärande scenerna i Sommaren med Monika spelades in här 1952. Ön fungerade tidigare som en viktig plats för säsongsfiske av strömming. Fisket vid Borgen omtalas första gången 1553. 1559 hade kronofiskaren på Varnö ett allmänningsfiske här och 1601–1604 upptas mellan fyra och sex fiskare som vistades här, de flesta från Ornö. Efter att en tid ha legat öde kom Borgen på 1700-talet att läggas under Sundby på Ornö. Rester av bodar finns vid viken på öns norra sidan där öns hamn ligger. I anslutning till fiskeläget finns en labyrint.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Öar i Haninge kommuns skärgård
Hansten

Hansten är en ö i Ornö socken, Haninge kommun.

Ön bestod tidigare av två, Stora och Lilla Hansten, som nu är sammanvuxna. Den fick sin första fasta befolkning 1828 då Carl Fredrik Söderman kom hit från Ornö och bosatte sig. Jordbruket lades ned på 1920-talet och byggnaderna revs under 1930- och 1940-talen. Ön är numera naturreservat.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Öar i Haninge kommuns skärgård
Lucie Lovén

Lucie Rudolph-Lovén, född  22 juni 1878 i Drammen, Norge, död 1969, var en norsk-svensk målare.

Hon var från 1903 gift med majoren Carl Johan Axel Lovén och mor till Gösta Lovén. Hon studerade konst för Harriet Backer och Christian Skredsvik i Norge samt under en vistelse i Florens. Separat ställde hon ut på Rålambshof konstsalong i Stockholm 1942 och hon medverkade i samlingsutställningar med Föreningen Svenska Konstnärinnor. Hennes konst består av blomsterstilleben, porträtt, interiörer och landskap från Småland och Norge.

Referenser

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 593, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 325,

Noter

Norska målare under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1878
Avlidna 1969
Personer från Drammen
Andolie Luck

Andolie Susannah Luck, född 14 juni 1876 i Stockholm, död 1 januari 1955 i Malton, Yorkshire, England, var en svensk målare och kopist.

Hon var dotter till grosshandlaren Percy Frère Luck och Hildur Vendela Carolina Evangelina Wikström och från 1905 gift med löjtnanten Charles Cardale samt syster till Charles Luck. Hon studerade konst för Ottilia Adelborg och Caleb Althin omkring 1900 och fortsatte därefter konststudierna i England 1903-1904. Som illustratör illustrerade hon bland annat Anna Maria Roos Ratty, Tatty och Ratty-Tatty 1906. Hennes konst består av figurer och landskap samt kopior av andra mästares verk.

Referenser

Noter

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 594, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296

Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1876
Avlidna 1955
Vermin (musikalbum)

Vermin är det sjätte studioalbumet med det norska black metal-bandet Old Man's Child. Albumet utgavs 2005 av skivbolaget Century Media Records.

Låtlista
"Enslaved and Condemned" – 4:15
"The Plague of Sorrow" – 4:09
"War of Fidelity" – 4:19
"In Torment's Orbit" – 5:04
"Lord of Command (Bringer of Hate)" – 4:51
"The Flames of Deceit" – 4:39
"Black Marvels of Death" – 4:22
"Twilight Damnation" – 4:42
"...As Evil Descends" – 1:11

Text: Galder (spår 1–9)
Musik: Galder (spår 1–7, 9), Galder / Jardar (spår 8)

Medverkande
Musiker (Old Man's Child-medlemmar)
Galder (Thomas Rune Andersen Orre) – sång, sologitarr, akustisk gitarr, basgitarr, keyboard

Bidragande musiker
Reno Killerich – trummor
Eric Peterson – sologitarr (spår 4)

Produktion
Galder – producent
Patrik J. Sten – ljudtekniker, ljudmix
Fredrik Nordström – ljudtekniker, ljudmix
Ulf Horbelt – mastering
Seth (Spiros Antoniou) – omslagsdesign, omslagskonst
Katja Piolka – foto
Christophe Szpajdel – logo
Jardar (Jon Øyvind Andersen) – musik (spår 8)

Referenser

Externa länkar
Metal-archives: Vermin

Musikalbum 2005
Album av Old Man's Child
Album utgivna på Century Media Records
Wiwi Möller-Lindquist

Wiwi Aurora Frideborg Möller-Lindqvist, född 15 maj 1910 i Södra Sandsjö, Kronobergs län, död 1995, var en svensk målare och textilkonstnär. 

Hon var dotter till skogsförvaltaren Ludvig Möller och Frida Tjäder. Möller-Lindquist studerade vid Tekniska skolan i Stockholm 1931–1936 samt under studieresor till Tyskland, Tjeckoslovakien och Italien. Tillsammans med Elsie Dahlberg-Sundborg ställde hon ut på Galleri Brinken i Stockholm 1951 och separat ställde hon ut i bland annat Falköping och Norrköping. Hon medverkade i samlingsutställningar med Sveriges allmänna konstförening, Kulla-konsts utställningar i Höganäs, och Nordiska konstnärinnors utställningar på Liljevalchs konsthall. Hon tilldelades ett stipendium från Föreningen Svenska Konstnärinnor 1958. Bland hennes offentliga arbeten märks en renovering av en väggmålning på Stockholms slott. Hennes konst består av religiösa motiv och landskap från Gotland och Skåne i olika tekniker samt bildvävnader i textil. Möller-Lindqvist är representerad vid Försäkringsbolaget Svenska Liv och ICA-bolagets kontor i Stockholm.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del IV sid 167, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 317, 

Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1910
Avlidna 1995
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Märta Persson

Märta Kristina Lindblom-Persson, född 1904 i Hanebo församling, Hälsingland, död 1992, var en svensk konstnär och textilkonstnär.

Hon var dotter till köpmannen Johan Lindblom och Kristina Ström och från 1943 gift med köpmannen Oscar Persson. Hon studerade vid Tekniska skolan 1923–1924 och Högre konstindustriella skolan i Stockholm 1926–1929. Hon medverkade i utställningar anordnade av Dalarnas konstförening och Bollnäs konstförening. Hennes konst består av porträtt och landskap i olja eller akvarell samt  textila mönster. Som illustratör illustrerade hon ett flertal av Hanebo hembygdsförenings skrifter samt några av Nils Humbles böcker. Persson var representerad med ett porträtt i Smedjebackens kommunhus.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 311, 

Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1904
Avlidna 1992
Svenska målare under 1900-talet
Hjördis Lindblad

Hjördis Hulda Ragnhild Gunilla Lindblad, född 21 mars 1909 i Kristianstad, död 16 december 1971 i Stockholm, var en svensk målare. 

Hon var dotter till postassistenten Osvald Rosenquist och Ragnhild Engström och gift 1930–1937 med kyrkoherden Gustav Lindblad. Hon studerade vid Isaac Grünewalds och Otte Skölds målarskolor i Stockholm samt vid Académie de la Grande Chaumière i Paris 1948 samt under självstudier i Danmark, Spanien och Italien. Hon var en av deltagarna i Marcel Manequins litografikurs i Stockholm 1952. Hon medverkade i utställningar på Eskilstuna konstmuseum, Hudiksvalls museum, Norrköping och med Folkrörelsern konstfrämjandets utställningar under flera år. Hennes konst består av stilleben, tjurfäktningsmotiv, franska gatumotiv och landskap från Skåne och Jylland i en impressionistisk stil. Lindblad är representerad vid Moderna museet, Folkets hus i Falkenberg och Stiftelsen Tomelilla konstsamling. Hon är begravd på Sankt Olofs gamla kyrkogård i Skåne.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Svenskt konstnärslexikon del III, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 310, 

Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Moderna museet
Konstnärer från Kristianstad
Födda 1909
Avlidna 1971
Kvinnor
Märit Lindberg-Freund

Märit Susanna Lindberg-Freund, född Lindberg 20 september 1934 i Stockholm, är en svensk keramiker.

Hon är dotter till Harald Lindberg och Märta Raap. Lindberg-Freund studerade vid Konstfackskolan i Stockholm 1952–1956, därefter öppnar hon egen keramikverkstad i Stockholm som hon driver fram till 1970 för att då flytta över sin verksamhet till Västerås 1970–2000 innan hon flyttade den till Norrtälje. Hon har ställt ut med Västerås konstnärsförening, Roslagens konstnärsgille och på Norrtälje konsthall. Bland hennes offentliga arbeten märks utsmyckningar för Sessionssalen i Västmanlands läns landsting, (en del av det flyttad till Västmanlands sjukhus Västerås), Polishuset i Norrtälje, Nybyggeskolan i Västerås samt väggdekorationer i bränd lera för Västerås stadsbibliotek, Norrlands Universitets Sjukhus (NUS) Årtidsväxlingar en relief i trä/keramik. Hon har tilldelats Västerås stads kulturpris ett flertal gånger. Hennes konst består av fria skulpturer, vitt stengods och bruksgods. Vid sidan av sitt eget skapande har hon varit verksam som lärare på Västerås Konstskola. Lindberg-Freund ingår i  det nationella projekt Konst där vi bor. Hon signerade sina föremål Märit eller MLF. Lindberg-Freund är representerad vid Nationalmuseum, Victoria and Albert Museum i London, Västerås Konstmuseum och Jönköpings läns museum.

Referenser

Tryckta källor 
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 310,

Noter 

Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1934
Levande personer
Svenska keramiker
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Victoria and Albert Museum