kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rune Sannerman

Rune Oscar Gustaf Sannerman, född 17 mars 1917 i Husby-Långhundra församling, Stockholms län, död 29 juni 2007 i Alfta församling, Gävleborgs län
, var en svensk präst.

Sannerman, som var son till grosshandlare Oscar Carlsson och Berta Andersson, blev teologie kandidat 1945 och prästvigdes i Uppsala 1946. Han var pastorsadjunkt i Järbo, Väddö, Tierp, Norrtälje, Tegelsmora och Gävle 1946–1949, kyrkoadjunkt i Gävle Heliga Trefaldighets församling 1950–1954, i Ljusdals församling 1954–1956, komminister i Ovansjö församling 1956–1967 samt blev kyrkoherde i Alfta församling 1967 och kontraktsprost i Voxnans kontrakt 1977. Han var sekreterare i Ärkestiftets teologiska råd från 1955 och ledamot av stiftsrådet från 1963. Han var redaktör för tidningen "Ärkestiftet" 1959.

Källor

Noter

Präster i Svenska kyrkan
Svenska kontraktsprostar
Personer från Husby-Långhundra socken
Födda 1917
Avlidna 2007
Män
Hemskogen

Hemskogen är ett mindre skogsområde mellan stadsdelarna Stureby och Enskedefältet i södra Stockholm. Stadsdelsgränsen går mitt i skogen. Området består av berghällar med tall och blandskog. Enligt stadsplanen från 1938 är Hemskogen utlagd som park.

Beskrivning

Namnet anknyter till ålderdomshemmet Gammelbyn som byggdes i Stureby under slutet av 1920-talet vid Hemskogens södra sida. Hemskogen är en del av en lång bergsrygg som sträcker sig ungefär från dagens Åbyvägen i väster till Nynäsvägen i öster. Bergsryggen är den södra begränsningen av sprickdalen som idag utgörs av bland annat Årstafältet och Enskedefältet. 

Hemskogen sträcker sig från Huddingevägen i väster till Enskede idrottsplats i öster. Fortsättningen österut är Svedmyraskogen. Hemskogen når en högsta höjd av 47 meter över stadens nollplan strax söder om Enskedefältets skola. Här var en lämplig plats att anlägga Enskede hoppbacke som invigdes den 17 februari 1924. 

Egentligen var det två hoppbackar, en mindre som tillät hopp upp mot 10-15 meter och en större med torn som klarade över 35 meters hopp. År 1992 revs den stora backens torn, men den mindre backen var därefter fortfarande i bruk. 2016 revs även resterna efter lilla hoppbacken och en väderskyddad utsiktsplats byggdes istället. Därifrån har man en vidsträckt utsikt mot norr mot Globen och Tele2 Arenan. Genom området leder Enskedefältets natur- och miljöstig. Hemskogen delas av Hemskogsvägen i en östra och västra del.

Bilder

Andra stadsnära skogar i Söderort
Fagersjöskogen
Majroskogen
Solbergaskogen
Svedmyraskogen
Sätraskogen
Årstaskogen
Älvsjöskogen

Se även
 Stockholms natur
 Sturebymordet som inträffade den 6 juni 2009 i Hemskogen.

Källor
 Stadsplan för Hemskogen. Laga kraft: 1939-12-15.
 Planbeskrivning för Hemskogen. Laga kraft: 1939-12-15.

Externa länkar

Rekreations- och fritidsområden i Stockholms kommun
Stockholms geografi
Stureby
Enskedefältet
Söderort
Skogar i Sverige
Liberty, Texas

Liberty är administrativ huvudort i Liberty County i Texas. Enligt 2010 års folkräkning hade Liberty 8 397 invånare.

Källor 

Orter i Texas
Liberty County, Texas
Troy, Michigan

Troy är en stad i Oakland County i Michigan. Staden har fått sitt namn efter Troy, New York. Enligt 2010 års folkräkning hade Troy 80 980 invånare.

Kända personer från Troy 
 Martin Klebba, skådespelare och stuntman
 Jack Van Impe, predikant

Källor 

 
Orter i Michigan
VanossGaming

Evan Fong, mer känd som VanossGaming, född 31 maj 1992 i Toronto, är en kanadensisk tv-spelkommentator. Han producerar videos till internethemsidan YouTube där han sedan juli 2016 får miljontals av visningar på sina videos. Sedan han startade sin YouTube kanal 2011 och fram till april 2019 hade Fong fått över 24 miljoner prenumeranter och över 13 miljarder visningar.

Källor

Referenser 

Män
Födda 1992
Levande personer
Spelinriktade youtubare
Mononymt kända personer
Jadwiga Gawronska

Anna Jadwiga Gawrońska (gift Wójcik), född 23 september 1912 i Grudziądz, vojvodskap Kujavien-Pommern, död 29 januari 2004 i Grudziądz, var en polsk friidrottare med löpgrenar som huvudgren. Gawronska var en pionjär inom damidrott. Hon blev silvermedaljör vid EM i friidrott 1938 (det första EM där damtävlingar var tillåtna även om herrtävlingen hölls separat).

Biografi
Anna Jadwiga Gawronska föddes 1912 i Grudziądz i dåvarande Västpreussen. Efter att hon börjat med friidrott tävlade hon i kortdistanslöpning och stafettlöpning. Hon gick med i idrottsföreningen "Sokol Grudziadz". Senare tävlade hon för "SGKS Grudziądz".

1936 deltog hon i sitt första polska mästerskap. Hon blev guldmedaljör (utomhus) i stafett 4x100 meter vid tävlingar 4–5 juli i Łódź. 1937 försvarade hon titeln (inomhus) i stafett 4x50 meter vid tävlingar 30–31 januari i Przemyśl och utomhus på stafett 4x100 vid tävlingar 10–11 juli i Bydgoszcz. Då blev hon även guldmedaljör på 4x200 meter samt bronsmedaljör på löpning 200 meter.

1938 blev Gawronska åter polsk bronsmästare på 60 meter (inomhus, efter Otylia Kaluzowa och Barbara Ksiaskiewicz) vid tävlingar 5–6 februari i Poznań. Vid utomhustävlingarna 30–31 juli i Grudziądz tog hon brons på 60 meter, 200 meter och stafett 4x200 meter.

1938 deltog hon även vid EM 17 september–18 september på Praterstadion i Wien. Under tävlingarna tog hon silvermedalj i stafettlöpning 4x100 meter med 48,3 sek (med Gawronska som förste löpare, Barbara Ksiaskiewicz, Otylia Kaluzowa och Stanislawa Walasiewicz).

1939 tog hon åter bronsplats på 200 meter vid tävlingar 15–16 juli i Chorzów. 1947 återtog hon mästartiteln i stafett både inomhus (4x50 meter, 8–9 februari i Olsztyn) och utomhus (4x100 meter och 4x200 meter, 5–6 juli 1947 i Katowice). 1949 tog hon sin sista titel (4x50 meter, 19–20 februari i Poznań).

1947 återtog hon mästartiteln både inomhus (4x50 meter, 8–9 februari i Olsztyn) och utomhus (4x100 meter och 4x200 meter, 5–6 juli 1947 i Katowice). Senare drog hon sig tillbaka från tävlingslivet.

Anna Jadwiga Gawrońska dog 2004 i Grudziadz i norra Polen. Hon begravdes 2 februari på stadens kyrkogård.

Referenser

Externa länkar
bilder Anna Jadwiga Gawrońska (National Digital Archives Poland NAC)
Gruppbild polska deltagartruppen till Dam-EM 1938 (National Digital Archives Poland NAC)
bild affisch Dam-EM 1938 (Bildarchiv Austria)
Resultatlista Dam-EM 1938

Personer från Grudziądz
Polska idrottare under 1900-talet
Polska kortdistanslöpare
Födda 1912
Avlidna 2004
Kvinnor
Barbara Ksiaskiewicz

Barbara Cecylia Książkiewicz (född Jalowiec), född 2 augusti 1913 i Dortmund, Tyskland, död 16 mars 2001 i Zabrze, vojvodskap Schlesien, var en polsk friidrottare med löpgrenar som huvudgren. Ksiaskiewicz var en pionjär inom damidrott. Hon blev silvermedaljör vid EM i friidrott 1938 (det första EM där damtävlingar var tillåtna även om herrtävlingen hölls separat).

Biografi
Barbara Ksiaskiewicz föddes 1913 i Dortmund i västra Tyskland. Efter att hon börjat med friidrott tävlade hon i kortdistanslöpning och stafettlöpning. Hon gick med i idrottsföreningen "Sokół Bydgoszcz" i Bydgoszcz. Senare tävlade hon för "KS Pomorzanin Toruń" i Toruń.

1935 deltog hon i sitt första polska mästerskap. Hon blev bronsmedaljör (utomhus) i löpning 100 meter vid tävlingar 13–14 juli i Kraków. 1937 försvarade hon titeln (inomhus, 50 meter) vid tävlingar 30–31 januari i Przemyśl, då blev hon även silvermedaljör i längdhopp. Vid utomhustävlingarna samma år 10–11 juli i Bydgoszcz blev hon guldmedaljör i löpning 60 meter och 100 meter, silvermedaljör i längdhopp samt bronsmedaljör på stafett 4x100 meter.

1938 blev Ksiaskiewicz polsk silvermästare på 60 meter (inomhus, efter Otylia Kaluzowa och före Jadwiga Gawronska) vid tävlingar 5–6 februari i Poznań. Vid utomhustävlingarna 30–31 juli i Grudziądz tog hon silver på 60 meter och stafett 4x100 meter samt brons på 100 meter.

1938 deltog hon även vid EM 17 september–18 september på Praterstadion i Wien. Under tävlingarna tog hon silvermedalj i stafettlöpning 4x100 meter med 48,3 sek (med Jadwiga Gawronska, Ksiaskiewicz som andre löpare, Otylia Kaluzowa och Stanislawa Walasiewicz). Under EM tävlade hon även på 100 meter med klarade endast en 4.e plats i heat 3.

1939 blev hon åter guldmedaljör på stafett 4x100 meter och 4x200 meter samt bronsmedalj 100 meter vid tävlingar 15–16 juli i Chorzów. Senare drog hon sig tillbaka från tävlingslivet.

Barbara Ksiaskiewicz dog 2001 i Zabrze i södra Polen.

Referenser

Externa länkar
bilder Barbara Ksiaskiewicz (National Digital Archives Poland NAC)
Gruppbild polska deltagartruppen till Dam-EM 1938 (National Digital Archives Poland NAC)
bild affisch Dam-EM 1938 (Bildarchiv Austria)
Resultatlista Dam-EM 1938

Personer från Zabrze
Polska idrottare under 1900-talet
Polska kortdistanslöpare
Polska längdhoppare
Födda 1913
Avlidna 2001
Kvinnor
Otylia Kaluzowa

Otylia Maria Kałużowa (född Tabacka-Orlowska), född 23 maj 1907 i Orzesze, vojvodskap Schlesien, död 23 oktober 1981 i Chorzów Schlesien, var en polsk friidrottare med löpgrenar som huvudgren. Kaluzowa var en pionjär inom damidrott och blev silvermedaljör vid EM i friidrott 1938 (det första EM där damtävlingar var tillåtna även om herrtävlingen hölls separat).

Biografi
Otylia Kaluzowa föddes 1913 i Orzesze i sydvästra Polen. Efter att hon börjat med friidrott tävlade hon i kortdistanslöpning och medeldistanslöpning samt stafettlöpning och längdhopp. Hon gick med i idrottsföreningen "Sokół Orzesze" i hemstaden. Senare tävlade hon för "KKS Katowice" i Katowice och "Stadionu Królewska Huta", "AK Sportowy Chorzów" och "Budowlanych Chorzów" i Chorzów.

1927 deltog hon i sitt första polska mästerskap. Hon blev bronsmedaljör (utomhus) i löpning 200 meter vid tävlingar 16–17 juli i Poznan. Under sin aktiva tid tog hon 26 medaljplatser i de polska mästerskapen.

50/60 meter: 1932 silver, 1933 guld, 1935 silver (ute och inne), guld 1938 (inne), 1939 (ute och inne), 1947 brons
100 m: 1932 silver, 1933 guld, 1934 silver, 1935 silver, 1938 silver, 1939 guld 
200 m: 1927 brons, 1928 guld, 1929 brons, 1930 guld, 1931 guld, 1932 guld, 1933 guld, 1934 silver, 1935 silver, 1938 silver, 1939 guld, 1947 brons
500 meter: brons 1935 (inne)
800 meter: 1928 silver, 1929 guld, 1930 guld, 
stafett 50 meter: 1935 silver (inne), guld 1938 (inne) guld 1939 (inne)
stafett 100 meter: 1930 silver, 1931 guld, 1932 brons, 1933 guld, 1934 guld, 1935 guld, 1939 silver
stafett 200 meter: 1930 guld, 1931 silver, 1932 guld, 1933 guld, 1934 silver, 1935 guld, 1937 brons, 1938 guld, 1939 silver, 1950 guld
längdhopp: brons 1935 (inne), brons 1938 (inne)

1928 deltog hon i Sommar-OS i Amsterdam dock utan att ta medalj, hon tävlade på löpning 800 meter där hon kom på en 7.e plats i heat 3.

1938 deltog hon vid EM 17 september–18 september på Praterstadion i Wien. Under tävlingarna tog hon silvermedalj i stafettlöpning 4x100 meter med 48,3 sek (med Jadwiga Gawronska, Barbara Ksiaskiewicz, Kaluzowa som tredje löpare och Stanislawa Walasiewicz). Under EM tävlade hon även på 100 meter (med en 3.e plats i heat 5) och på 200 meter (med en 4.e plats i heat 2 ).

1950 deltog hon i sitt sista polska mästerskap då hon åter blev guldmedaljör på stafett 4x200 meter vid tävlingar 13–15 augusti i Kraków. Senare drog hon sig tillbaka från tävlingslivet.

Otylia Kaluzowa dog 1981 i Chorzów i södra Polen.

Referenser

Externa länkar
bilder Otylia Kaluzowa (National Digital Archives Poland NAC)
Gruppbild polska deltagartruppen till Dam-EM 1938 (National Digital Archives Poland NAC)
bild affisch Dam-EM 1938 (Bildarchiv Austria)
Resultatlista Dam-EM 1938

Personer från Schlesiens vojvodskap
Polska idrottare under 1900-talet
Polska kortdistanslöpare
Polska medeldistanslöpare
Polska längdhoppare
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1928
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från Polen
Födda 1907
Avlidna 1981
Kvinnor
Polska friidrottstränare
Ampiaslantto

Ampiaslantto är en ort i Gällivare kommun, Norrbottens län. I augusti fanns det enligt Ratsit nio personer över 16 år registrerade med Ampiaslantto som adress.

Referenser

Orter i Gällivare kommun
Jabbo Oltmanns

Jabbo Oltmanns, född den 18 maj 1783 i Wittmund (Ostfriesland), död den 27 november 1833 i Berlin, var en tysk matematiker och astronom.

Med rekommendation från Ludwig von Vincke begav sig Oltmanns 1805 till Berlin och blev där medarbetare till Johann Elert Bode. Han hjälpte Bode med de astronomiska observationerna och i arbetet med Berliner Astronomisches Jahrbuch, där också hans första egna skrifter publicerades. Redan samma år som han kom till Berlin lärde han känna Alexander von Humboldt och samarbetade även med denne. Oltmanns bearbetade dennes observationer och beräknade med utgångspunkt från dem de geografiska positionerna för talrika orter i Mellan- och Sydamerika, varvid han även nyttjade andra forskningsresandes uppgifter. För detta arbete erhöll Oltmanns den samtida vetenskapliga världens erkänsla, vilket framgår av att han tilldelades Lalandepriset av Franska vetenskapsakademien 1811. Alexander von Humboldt uttalar sig mycket berömmande om honom i ett brev till Franz Xaver von Zach. Dessa tidiga framgångar kom dock att ligga honom i fatet under hans senare levnadsbana. Visserligen kallades han av Wilhelm von Humboldt till en professur vid det nygrundade universitetet i Berlin, kombinerad med ledamotskap i preussiska vetenskapsakademien, men även den franska regeringen hade fått upp ögonen för den begåvade unge mannen och kallade honom 1810 till underprefekt och räntmästare i sin hembygd. År 1812 avsade sig Oltmanns därför sina befattningar i Berlin, då han inte kunde sköta sina arbetsuppgifter där utan att vara på plats. När fransmännen följande år lämnade Ostfriesland förlorade Oltmanns sitt ämbete inom förvaltningen. Han ägnade sig därefter åt matematikundervisning och fortsatt vetenskapligt arbete, vilket 1824 slutligen fick till följd, att kung Fredrik Vilhelm III utnämnde Oltmanns till ordinarie professor vid Berlins universitet i ämnet använd matematik, en tjänst han innehade till sin död.

Bibliografi 
 Untersuchungen über die Geographie des neuen Continents (1810)
 Die trigonometrisch-topographische Vermessung des Fürstenthums Ostfriesland (1815)
 Ueber die wahre Epoche der großen von Herodot erwähnten Sonnenfinsternis am Flusse Halys, I: "Abhandlungen der mathematischen Klasse der Königlich-Preußischen Akademie der Wissenschaften zu Berlin aus den Jahren 1812–1813", sidorna 75–94 (1816) 
 Der deutsche Handelskanal (1817)

Källor 

     

Tyska astronomer
Tyska professorer i matematik
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Ledamöter av Preussiska vetenskapsakademien
Mottagare av Lalandepriset
Matematiker under 1800-talet
Astronomer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Ostfriesland
Födda 1783
Avlidna 1833
Män
Nenäsvaara

Nenäsvaara är en ödeby i Gällivare kommun, Norrbottens län. 

Nenäsvaara grundades 1836 av Anders Umström och orten omnämns första gången i husförhören 1839–1845, varvid sju personer anges som invånare. Vid folkräkningen 1890 hade orten 13 invånare och var ännu bebodd 1928.

Referenser

Ej längre existerande orter i Gällivare kommun
Péter Palotás

Péter Palotás, född 27 juni 1929 i Budapest, död 17 maj 1967 i Budapest, var en ungersk fotbollsspelare.

Palotás blev olympisk guldmedaljör i fotboll vid sommarspelen 1952 i Helsingfors.

Källor 

Ungerska fotbollsspelare
Ungerska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1952
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Ungern
Idrottare från Budapest
Födda 1929
Avlidna 1967
Män
Sven Holmquist

Sven Georg Holmquist, född 28 oktober 1888 i Viksta församling, Uppsala län, död 13 november 1951 i Harmångers församling, Gävleborgs län
, var en svensk präst.

Holmquist, som var son till kyrkoherde Olof Holmquist och Anna Louise Sofia Westin, avlade efter studentexamen i Hudiksvall 1908 teologisk-filosofisk examen i Uppsala 1911 samt blev teologie kandidat, avlade praktisk teologiska prov och prästvigdes för Ärkestiftet 1913. Han tjänstgjorde som pastorsadjunkt i Bollnäs församling, vice komminister i Hedesunda församling och vice pastor i Lena och Tensta församlingar. Han blev komminister i Järvsö församling 1918, kyrkoherde i Harmångers och Jättendals församlingar 1922 och kontraktsprost i Nordanstigs kontrakt 1935. Han var ordförande i kyrkofullmäktige samt i folkskolestyrelsen i Harmånger och Jättendal.

Källor
Vem är vem, Norrlandsdelen, 1950, sid. 179.

Noter 

Präster i Svenska kyrkan
Svenska kontraktsprostar
Personer från Viksta socken
Födda 1888
Avlidna 1951
Män
Anne Kalmari

Anne Inkeri Kalmari, född 20 april 1968 i Kivijärvi, är en finländsk politiker (Centern). Hon är ledamot av Finlands riksdag sedan 2007. Till utbildningen är hon agronomie- och forstmagister.

Kalmari omvaldes i riksdagsvalet 2015 med 10 216 röster från Mellersta Finlands valkrets.

Noter

Ledamöter av Finlands riksdag för Centern
Finländska politiker under 2000-talet
Födda 1968
Levande personer
Kvinnor
Oltmanns

Oltmanns är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Friedrich Oltmanns (1860–1945), tysk botaniker
 Jabbo Oltmanns (1783–1833), tysk matematiker och astronom

Se även 
 Oltmans
Aila Paloniemi

Aila Annikki Paloniemi, född 28 januari 1956 i Kyyjärvi, är en finländsk politiker (Centern). Hon var ledamot av Finlands riksdag 2003–2019. Paloniemi har arbetat som journalist.

Paloniemi omvaldes i riksdagsvalet 2015 med 3 861 röster från Mellersta Finlands valkrets.

Noter

Ledamöter av Finlands riksdag för Centern
Finländska politiker under 2000-talet
Födda 1956
Levande personer
Kvinnor
John Pond

John Pond, född 1767 i London, död den 7 september 1836 i Blackheath, var en engelsk astronom.

Pond blev 1811 Nevil Maskelynes efterträdare som direktör för observatoriet i Greenwich med titeln Astronomer Royal och inlade stora förtjänster om den astronomiska observationskonsten. Särskilt intresserade han sig för bestämningar av fixstjärnornas orter och utgav flera delvis mycket omfattande stjärnkataloger, grundade på de i Greenwich verkställda observationerna.

År 1817 tilldelades han Lalandepriset och 1823 Copleymedaljen.

Asteroiden 7542 Johnpond är uppkallad efter honom.

Källor

Tryckta källor

Noter

Engelska astronomer
Mottagare av Lalandepriset
Mottagare av Copleymedaljen
Astronomer under 1800-talet
Brittiska forskare under 1800-talet
Alumner från Trinity College, Cambridge
Födda 1767
Avlidna 1836
Män
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Ivar Karlén

Johan Ivar Karlén, född 1 december 1896 i Rasbo församling, Uppsala län, död 25 mars 1981 i Uppsala domkyrkoförsamling, var en svensk präst.

Karlén, som var son till hemmansägaren Johan Emanuel Karlén och Josefina Evelina Törnqvist, avlade efter studentexamen i Uppsala 1925 teologisk-filosofisk examen 1926 samt blev teologie kandidat, avlade praktisk teologiska prov och prästvigdes för Ärkestiftet 1929. Han var vice pastor i Bergsjö och Rogsta församlingar, vice komminister i Hamrånge församling, blev kyrkoherde i Enångers församling 1932, i Bergsjö församling 1940–1962 och var kontraktsprost i Nordanstigs kontrakt från 1952. Han var bland annat ordförande i kyrkofullmäktige och folkskolestyrelsen.

Källor
Vem är vem, Norrlandsdelen, 1950, sid. 207.

Noter

Präster i Svenska kyrkan
Svenska kontraktsprostar
Personer från Rasbo socken
Födda 1896
Avlidna 1981
Män
Nevil Maskelyne

Nevil Maskelyne, född den 6 oktober 1732 i London, död den 9 februari 1811 i Greenwich, var en engelsk astronom.

Maskelyne arbetade från 1748 under James Bradleys ledning och blev Fellow of the Royal Society 1758. Han observerade 1761 på Sankt Helena med framgång Venuspassagen och utnämndes 1765 till direktör för observatoriet i Greenwich med titeln Astronomer Royal. Maskelyne företog för prövning av den nya Harrisonska kronometern en expedition till Barbados 1763 samt utförde 1774 genom lodavvikelser vid sidan av berget Schiehallion i Skottland den första bestämningen av jordens täthet med värdet 4,71. Han tilldelades Copleymedaljen 1775. Maskelyne inlade den största förtjänsten om astronomin och sjöfarten genom att 1767 uppsätta den mest i användning varande astronomiska efemeriden Nautical Almanac.

Källor 

 

Engelska astronomer
Ledamöter av Royal Society
Mottagare av Copleymedaljen
Astronomer under 1700-talet
Brittiska forskare under 1700-talet
Personer från London
Födda 1732
Avlidna 1811
Män
Ugglan
Nils Björklund (konstnär)

Nils (Furto) Erik Wilhelm Björklund, född 22 oktober 1912 i Rö, Högsjö församling i Ångermanland, död 2005 i Stockholm, var en svensk konstnär. 

Han var son till sågverksägaren konsul Axel Björklund och Betty, född Nordenmark. Faderns önskemål var att Björklund skulle ta över verksamheten vid sågverket men han for i stället till Bryssel där han studerade vid Académie des Beaux Arts 1933-1935 och till konstakademien i München 1937. Han var bosatt i Frankrike 1938-1939 och tillhörde konstnärsgruppen De Unga som bildades 1938 för att konstnärerna skulle kunna sälja sin konst via ett eget galleri. Björklund experimenterade friskt i sitt måleri och detta märktes särskilt i hans ofta väl brutala sexuella kompositioner där han fördjupade sig i kvinnokroppens kosmiska geometri eller skildringar av kampen mellan könen. Det blev en  hetsig debatt i media när han ställde ut en tavla i Sollefteå med en kvinna och en man i en situation som kunde uppfattas som erotisk. Hans konst består av landskapsmålningar och nakenstudier; som illustratör illustrerade han Nils Bolanders bok Ord och vänner 1946 och det tryckta verket Pensées Bercées i vilket hans gravyrer illustrerar poeten Alain Ohnenwalds texter. Bland hans offentliga arbeten märks en väggtextil för läktarbarriären i Tegs kyrka. Björklund är representerad med teckningar och litografier vid Nationalmuseum och vid konstmuseet på Mannaminne.

Han fick sitt smeknamn Furto efter fyrtå eftersom han bara hade fyra tår på ena foten.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del I sid 192, Allhems Förlag, Malmö.
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 63,

Noter

 
Svenska målare under 1900-talet
Födda 1912
Avlidna 2005
Män
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Brocke Blückert

Brocke Blückert, född 1887, död 1956 i Göteborg, var en svensk konstnär och dekorationsmålare.

Blückert studerade konst för Filip Månsson i Stockholm. Bland hans offentliga arbeten märks utsmyckningarna för Stockholms rådhus, Svenska kyrkan i Paris, Särö kyrka, Lysekils kyrka, en väggmålning i Håveruds kanalmuseum, dekorationsarbeten för Broströmska stiftelsen i Göteborg, taket i Röhsska museets Arkitekturhall och taket i gamla tingssalen i Mariestad, målad 1923.

Tryckta källor

 
Svenska målare under 1900-talet
Födda 1887
Avlidna 1956
Män
Svenska dekorationsmålare
Alavaara

Alavaara (även Kassavaara) är en ort i Gällivare kommun, Norrbottens län.

Einar Vennström slog sig ned på orten efter beslut från 1828. I husförhörsböckerna för Gällivare omnämns orten första gången 1846–1854, varvid Nils Petter Åström och Hedda Stina Wennerström med elva barn anges som byns invånare. Vid folkräkningen 1890 hade orten 19 invånare och i augusti 2016 fanns det enligt Ratsit 40 personer över 16 år registrerade med Alavaara som adress.

Referenser

Orter i Gällivare kommun
Pääjärvi (ort)

Pääjärvi är en ort i Pajala kommun, Norrbottens län. Vid folkräkningen 1890 hade orten 31 invånare och i augusti 2016 fanns det enligt Ratsit 14 personer över 16 års ålder som var registrerade med adressen Pääjärvi.

Referenser

Orter i Pajala kommun
Rolf Blylods

Rolf Eric Blylods, född 7 januari 1928 i Grangärde församling, Kopparbergs län, död 3 oktober 2013 i Sofia församling, Stockholm, var en svensk konstnär.

Blylods studerade konst vid Otte Skölds målarskola, Académie Libre och vid Konstakademien i Stockholm samt under studieresor till Frankrike, Italien och England. Bland hans offentliga arbeten märks en monumentalmålning i läsesalongen på Kulturhuset, Stockholm och i Dalaregementets matsal i Falun. Hans konst består av stilleben, figurstudier och landskapsmålningar. Blylods är representerad vid Statens konstråd.

Tryckta källor
Svenska konstnärer, Biografisk handbok'', Väbo förlag, 1987, sid 68,

Noter 

 
Svenska målare under 1900-talet
Svenska konstnärer under 2000-talet
Födda 1928
Avlidna 2013
Män
Personer från Grangärde socken