kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kyssen (målning av Klimt)

Kyssen () är den österrikiske konstnären Gustav Klimts kanske mest berömda oljemålning. 

Den målades 1908–1909 och ställdes ut i ofärdigt skick på Kunstschau Wien 1908 under namnet Liebespaar. Där köptes den av österrikiska staten för 25 000 kronen och den kvadratiska tavlan är idag utställd på Österreichische Galerie Belvedere i Wien. 

Klimts konst är en märklig och elegant syntes av symbolism och jugend. Han besökte San Vitale i Ravenna 1903 där han fascinerades av kyrkans gyllene bysantinska mosaiker. I Kyssen syns endast parets ansikten och händer samt kvinnans fötter. Resten av bilden är överdraget med en gyllene väv som sammansmälter med bakgrunden. Kompositionens ornamentala anslag infogar gestalternas kroppsdelar som skimrande mosaikstenar i helheten.

Källor 

Österreichische Galerie Belvederes webbplats
Google Arts & Culture

Målningar 1908
Målningar av Gustav Klimt
Målningar på Österreichische Galerie Belvedere
Ernst Hemmendorff

Ernst Hemmendorff, född 6 september 1866 i Överselö socken, död 9 april 1929 i Stockholm, var en svensk botaniker.

Ernst Hemmendorff var son till komministern Emil Olivier Hemmendorff. Efter mogenhetsexamen i Örebro 1885 studerade han vid Uppsala universitet och avlade filosofie kandidatexamen 1892 samt filosofie licentiat och filosofie doktorsexamen 1897. Via Madeira, Teneriffa och Senegambien reste han 1897 till Brasilien och vistades där i tre år som informator på ett storgods nära São Paulo, varefter han 1900–1901 var assistent i botanik vid Museu nacional i Rio de Janeiro. Hemkommen till Sverige tjänstgjorde han från 1901 vid olika läroverk i Stockholm, blev 1906 adjunkt vid Nya elementarskolan i Stockholm och utnämndes året därpå till lektor i biologi och kemi där. 1906-1908 var han lärare för prins Erik. Förutom Brasilienresan gjorde Hemmendorff flera vidsträckta resor i mellersta, södra och västra Europa samt till Saint-Barthélemy och Brittiska Honduras. Bland hans skrifter märks Om Ölands vegetation. Några utvecklingshistoriska bidrag (1897, doktorsavhandling) och några skildringar från Brasilien.

Källor

Noter 

Svenska botaniker under 1900-talet
Personer från Överselö socken
Födda 1866
Avlidna 1929
Män
8097 Yamanishi

8097 Yamanishi eller 1993 RE är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 12 september 1993 av de båda japanska astronomerna Kazuro Watanabe och Kin Endate vid Kitami-observatoriet. Den är uppkallad efter astronomen Masahiro Yamanishi.

Asteroiden har en diameter på ungefär 6 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Nysa.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Nysa-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Kin Endate
Astronomiska upptäckter 1993
8098 Miyamotoatsushi

8098 Miyamotoatsushi eller 1993 SH2 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 19 september 1993 av de båda japanska astronomerna Kazuro Watanabe och Kin Endate vid Kitami-observatoriet. Den är uppkallad efter astronomen Atsushi Miyamoto.

Asteroiden har en diameter på ungefär 7 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av Kin Endate
Astronomiska upptäckter 1993
Axel Öberg

Karl Axel Öberg, född 15 juni 1840 i Maria Magdalena församling, Stockholm, död 24 april 1916 i Matteus församling, Stockholm, var en svensk modellmästare, skulptör och keramiker.

Öbergs föräldrar var fabrikören Carl Antonius Öberg och hans hustru Amalia Charlotta Holmqvist. Öberg var gift med Sofia Gustava samt far till Thure Öberg. Han var från 1866 anställd vid Rörstrand där han var huvudansvarig för modellering och gjutning av företagets serietillverkade vaser och kakelugnsdetaljer. Han var representerad i Göteborgsutställningen 1891 med urnor utförda i majolika. Till hans mer kända arbeten hör den moriska fontänen och några av hans formgivna kakelugnar. Han var verksam vid Rörstrands fram till sin död 1916.

Källor
Svensk jugendkeramik, Bengt Nyström, 2003, sid 151,

Noter 

Svenska keramiker
Svenska formgivare
Födda 1840
Avlidna 1916
Män
Svenska konsthantverkare under 1800-talet
Konstnärer från Stockholm
Skjolds Plads station

Skjolds Plats station är en tunnelbanestation i stadsdelen Nørrebro i Köpenhamn. Den ligger på Cityringen (M3) på Köpenhamns metro och  invigdes 29 september 2019.

Den underjordiska stationen väggar är silverfärgade och klädda med strukturglas så att rummets utseende förändras med dagsljuset från lanterninerna i taket under dagen.

Källor

 
Köpenhamns metrostationer
Järnvägsstationer invigda 2019
2019 i Danmark
Nørrebro
Folkomröstningen om EU-medlemskap i Finland 1994

Den 16 oktober 1994 genomfördes en rådgivande folkomröstning om EU-medlemskap i Finland. 56,9 procent röstade för att Finland skulle gå med i unionen. Valdeltagandet uppgick till 74 procent. Riksdagen fattade det slutliga beslutet och Finland gick med i Europeiska unionen den 1 januari 1995.

I folkomröstningen den 16 oktober röstade 51,9 procent av ålänningarna för att Finland skulle ansluta sig till EU. På Åland behövdes en andra separat folkomröstning om medlemskap, efter att det stod klart att både Finland och Sverige skulle gå med i unionen. Den 20 november 1994 röstade 73,6 procent för att Åland skulle gå med i EU. Åland har ändå en särställning i EU och står till exempel utanför skatteunionen. Särställningen fastställs i Ålandsprotokollet som är en del av Finlands anslutningsfördrag.

Bakgrund 
Finland hade varit medlem i Europeiska frihandelsorganisationen (Efta) sedan 1961, som associerad medlem genom ett så kallat Finn-Efta-avtal. År 1973 ingick Finland ett frihandelsavtal med Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) och blev fullvärdig medlem av Efta 1986. Från den 1 januari 1994 hörde Finland till det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

Finland började förhandla om EU-medlemskap i februari 1993, samtidigt som Sverige och Österrike. Det svåraste förhandlingsområdet för Finland var att samordna jordbrukssektorn med EU:s jordbrukspolitik.

De som talade för att Finland skulle gå med i EU hänvisade till säkerhetsfrågor och ekonomisk nytta. EU-medlemskapet skulle ge finländska företag rätt att verka i den inre marknaden och samtidigt möjliggöra en stabil ekonomisk utveckling. Som EU-medlem skulle Finland dessutom få möjlighet att påverka sådana beslut som i slutändan ändå inverkade på landet.

De som var emot ansåg att ett EU-medlemskap skulle begränsa Finlands rätt att bestämma över sina egna angelägenheter. Det fanns också farhågor om att medlemskapet skulle ge sämre möjligheter att idka basnäringar, främst jordbruk. Därtill var motståndarna rädda för följderna av att gränserna öppnades och för att medlemskapet skulle medföra en svagare social trygghet.

Resultat

Källor 

Finland

Folkomröstningar 1994
Europeiska unionen under 1990-talet
Folkomröstningar i Finland
Aadu Must

Aadu Must, född 25 mars 1951 i Pärnu, död 20 juli 2023, var en estnisk historiker och politiker. Han var ledamot i Tartus kommunfullmäktige och Riigikogu (estniska parlamentet).

Must tog 1976 examen i historia från universitetet i Tartu och doktorerade i ämnet 1985. Han var sedan dess verksam som lärare och forskare vid universitetet, från 1976 till 1993 i allmän historia och från 1993 i arkivkunskap. Han var från 1987 till 1997 biträdande professor och sedan 1997 ordinarie professor i arkivkunskap. 1991 var han chef för Republiken Estlands informationsbyrå i Stockholm.

1996 blev han medlem i Estlands centrumparti. Han var ordförande för Tartus kommunfullmäktige från 2001 till 2007.

Referenser

Externa länkar 

Alumner från Tartu universitet
Estländska statsvetare
Födda 1951
Estländska centerpartister
Personer från Pärnu
Personer i Estland under 1900-talet
Personer i Estland under 2000-talet
Män
Avlidna 2023
Karin Ehrnrooth

Karin Ehrnrooth, född  1960 i Helsingfors, är en finlandssvensk författare och konstnär. Ehrnrooth har utbildat sig bland annat på Åbo Akademi och  konstakademin i Hamburg (Hochschule für bildende Künste). Hon är dotter till Adolf Ehrnrooth.  Ehrnrooth har arbetat som fotograf och smyckesdesigner.

Bibliografi  
 2008 Min fader var en ung soldat : Adolf Ehrnrooth,  Ajatus Kirjat.
 2011 Flickan som blev fel ,  Gummerus.
 2015 Hamburg blues : roman,  Gummerus.

Referenser

Externa länkar 
 
Författarpresentation av Karin Ehrnrooth från Gummerus

Finlandssvenska författare
Födda 1960
Levande personer
Kvinnor
Finländska romanförfattare
Svenskspråkiga romanförfattare
Författare från Åbo
Finländska författare under 2000-talet
Essingeringen

Essingeringen är en gata på Stora Essingen i Stockholm. Gatan sträcker sig från Essingestråket mot norr i en stor böj längs med Stora Essingens yttre norra sida till Gammelgårdsvägen. Från Essingeringen leder Gamla Essinge broväg över till Lilla Essingen.

Historik

Essingeringen är Stora Essingens längsta gata och fick sitt namn 1924 i samband med öns första stadsplanering. Namnet antyder att gatan anlades i en stor ring runt en större del av ön. Den första fasta broförbindelsen som tillkom i december 1928 till Lilla Essingen var Stora Essingebron vilken kopplades till Essingeringen. Därefter började bussar trafikera sträckan Stora Essingebron – Essingeringen – Essingestråket – Essingetorget. Till en början kördes linjen av buss nr 56 och mellan 1945 och 1961 av trådbuss nr 96. Nuvarande broförbindelse till och från Lilla Essingen skapades 1965 med Gamla Essinge broväg som också utgår ifrån Essingeringen. Längst i norr, där Essingeringen svänger västerut ligger entrén till Tvärbanans hållplats ”Stora Essingen”, den invigdes år 2000. Här kopplas Essingeringen med gång- och cykeltrafik även till Alviksbron.

Bebyggelse

K-märkta byggnader
Längs med gatan finns några kulturhistoriskt värdefulla byggnader som är grönmärkta av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär ”att bebyggelsen har ett högt kulturhistoriskt värde och är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”. Bland grönmärkta byggnader märks en tegelvilla från 1940-talet (hörnet Essingestråket  2 / Essingeringen 1) ritad av arkitekt Bertil Ringqvist. Mittemot (Essingeringen nr 10) står en funkisvilla från 1934 ritad av Erik Wåhlin. Lite längre upp på gatan ligger radhusområdet Norrskogsvägen 1-3 i kvarteret Gammelgården ritad 1936 av Rolf Hagstrand och byggd av Gösta Videgård. Vid Essingeringen 72 står "Drakhuset", en villa i nationalromantisk stil från 1906 smyckad med drakhuvuden.

Övriga byggnader
I kvarteret Sjöboden (Essingeringen 22A och B) ligger Essinge Strand, som består av terrasshus som i sju våningar klättrar upp för berget. Komplexet innehåller 30 bostadsrättslägenheter och ritades 1995-1996 av BAU Arkitekter (Byrån för Arkitektur och Urbanism). I kvarteret Essingevarvet, belägen i triangeln mellan Essingeringen och Gammelgårdsvägen och med utsikt över Oxhålssundet, uppfördes på 1990-talet bostadsområdet Essingeviken. Bebyggelsen består av nio punkthus med 116 bostadsrättslägenheter. Husen ritades av Sundell arkitekter. Här låg tidigare Kungsholms Express lager och kontor.

Bilder

Referenser

Noter

Källor

Stora Essingen, översiktlig byggnadsinventering, 1981, Stockholms stadsmuseum
Brf Skogsmarken 20, Stora Essingens historia
Relevant material från Stockholms stadsbyggnadskontor i form av bygglovritningar, stadsplaner och detaljplaner.

Externa länkar

Gator och torg på Essingeöarna
Stora Essingen
Sammy Bossut

Sammy Andre Bossut, född 11 augusti 1985 i Tielt, är en belgisk fotbollsspelare som spelar för Zulte Waregem.

Belgiska fotbollsmålvakter
Belgiska landslagsspelare i fotboll
Spelare i SV Zulte Waregem
Spelare i Jupiler League
Spelare i VM i fotboll 2014
Födda 1985
Levande personer
Män
Personer från Tielt
Belgiska idrottare under 2000-talet
Sandra Petojevic

Aleksandra Anna-Maria Petojevic (verksam som Sandra Petojevic), född 1969, är en svensk fantasyförfattare och sjökortsrättare. 

Hon har skrivit romanserien Maktens tiaror, som består av böckerna [Bortom Eldravinen], Bortom Khuzul Daar och Bortom världens mur. Serien är utgiven på Vesuvius förlag. Hon har även skrivit artiklar för tidskriften Orgelforum och till Brigitte Oxelqvists bok Flickor med Aspergers syndrom, utgiven på Joelsgården förlag. Sandra Petojevic har hållit ett TED Talk i Göteborg om att ha Aspergers syndrom.

Sandra Petojevic är även illustratör, och hon har bland annat illustrerat novelltidskriften Brev från Cosmos. Hon har en filosofie magister i konst- och bildvetenskap.

Petojevic föddes i Piteå.

Källor

Kvinnor
Födda 1969
Levande personer
Svenska författare under 2000-talet
Svenska fantasyförfattare
Svenskspråkiga fantasyförfattare
Författare från Piteå
HD 118203

Liesma eller HD 118203 är en ensam stjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Stora björnen. Den har en skenbar magnitud av ca 8,05 och kräver åtminstone en handkikare eller ett mindre teleskop för att kunna observeras. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 2 på ca 10,8 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 302 ljusår (ca 93 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca 7 km/s.

Nomenklatur
HD 118203 fick på förslag av Lettland, namnen Liesma i NameExoWorlds-kampanjen som 2019 anordnades av International Astronomical Union. Liesma betyder flamma, och det är namnet på en karaktär från den lettiska dikten Staburags un Liesma.

Egenskaper
HD 118203 är en orange till gul underjättestjärna av spektralklass K0 IV. Den har en massa som är ca 1,2

Planetsystem
Det finns en exoplaneter, HD 118203 b , som cirkulerar kring stjärnan.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser

Noter

			

		
Stjärnbilden Stora björnen
HD-objekt	
Orangea underjättar
Solsystem
Lena Olsson

Lena Olsson och liknande namn kan syfta på

 Lena Olsson (textilkonstnär) (född 1945), svensk textilkonstnär
 Lena Olsson (bergspartist) (född 1954), kommunpolitiker (Bergspartiet och Centerpartiet) i Bergs kommun i Jämtland
 Lena Olsson (vänsterpartist) (född 1958), politiker och riksdagsledamot (Vänsterpartiet)
 Lena Olsson (journalist) (född 1951 eller 1952), journalist i drygt 30 år på Aftonbladet i Göteborg
 Lena Olsson Kavanagh (född 1962), journalist, tilldelad Guldspaden 2001

Se även
 Lena Melesjö Windahl (född 1954), politiker (Vänsterpartiet, senare Socialdemokraterna), tidigare efternamn Olsson och Ohlsson

Referenser
Wendy Guerra

Wendy Guerra, född 11 december 1970 i Havanna, är en kubansk romanförfattare och poet.

Bibliografi

Poesi 
 1987 – Platea a oscuras
 1996 – Cabeza rapada
 2009 – Ropa interior

Romaner 
 2006 – Todos se van
 2012 – Alla ger sig av, översättning av Marika Gedin (Tranan)
 2008 – Nunca fui primera dama
 2013 – Posar desnuda en La Habana
 2014 – Negra
 2016 – Domingo de Revolución

Källor 

Kubanska författare
Spanskspråkiga författare
Författare under 1900-talet
Författare under 2000-talet
Personer från Havanna
Kvinnor
Födda 1970
Levande personer
Nasir Gebelli

Nasir Gebelli (persiska: ناصر جبلی, även känd som Nasser Gebelli eller enbart Nasir), född 1957 i Iran, är en iransk-amerikansk programmerare och datorspelsdesigner. Han är besläktad med den iranska kejsardynastin och runt den iranska revolutionen i slutet av 1970-talet flyttade han till USA för att studera datavetenskap. Gebelli var medgrundare till Sirius Software, grundare av Gebelli Software och arbetade sedan i Squaresofts A-lag. Han blev känd i början av 1980-talet för sitt programmeringsarbete på Apple II. Under slutet av 1980-talet och början av 1990-talet arbetade Gebelli för Squaresoft, där han bland annat programmerade flera av deras rollspel.

Spel

Sirius Software
 Both Barrels (1980, Apple II)
 Star Cruiser (1980, Apple II)
 Phantoms Five (1980, Apple II)
 Cyber Strike (1981, Apple II)
 Gorgon (1981, Apple II)
 Space Eggs (1981, Apple II)
 Pulsar II (1981, Apple II)
 Autobahn (1981, Apple II)

Gebelli Software
 Horizon V (1981, Apple II)
 Firebird (1981, Apple II)
 Russki Duck (1982, Apple II)
 Zenith (1982, Apple II)
 Neptune (1982, Apple II)
 ScubaVenture (1983, IBM PCjr)
 Mouser (1983, IBM PCjr)

Squaresoft
 The 3-D Battles of Worldrunner (1987, NES)
 Rad Racer (1987, NES)
 JJ: Tobidase Daisakusen Part 2 (1987, NES)
 Final Fantasy (1987, NES)
 Final Fantasy II (1988, NES)
 Final Fantasy III (1990, NES)
 Rad Racer II (1990, NES)
 Secret of Mana (1993, SNES)
 Final Fantasy Origins (2002, Playstation)
 Final Fantasy I & II: Dawn of Souls (2004, Game Boy Advance)

Externa länkar 
Nasir Gebelli, MobyGames

Födda 1957
Män
Levande personer
Amerikanska datorspelsutvecklare
Personer i USA under 1900-talet
Personer i USA under 2000-talet
Thale Vangen

Thale Vangen, född 1974 i Drammen, är en norsk konstnär. Hon är utbildad vid Konsthögskolan i Malmö 2005–2010.

Thale Vangen arbetar med skulpturala installationer i material som råhud, trål, metall och skinn. 

Hennes verk har visats på bland annat Trelleborgs museum, Galleri Thomas Wallner, Simris, Galleri Arnstedt, Båstad, AnnaElleGallery, Stockholm, Konsthallen Mint, Stockholm, Vermillion Sands, Köpenhavn, Krognoshuset, Lund och Skånes Konstförening i Malmö.

Källor

Externa länkar 
 Gläntan i Ystad.

Födda 1974
Levande personer
Kvinnor
Norska konstnärer under 2000-talet
Personer från Drammen
Kvarteret Blekeriet

Kvarteret Blekeriet ligger i sydvästra Stureby söder om Stockholm och är tillsammans med Kvarteret Silkesmassan och Kvarteret Rispapperet en del av Vivstavarvvägens radhusområde. Kvarteret Blekeriet består av 16 sammanhängande radhus på Husumsgränd 16–46. De tre kvarteren i radhusområdet är de enda blåklassade fastigheterna i Stureby, klassade av Stadsmuseet.

Bebyggelse 
Radhusen ritades av arkitekt Erik F. Dahl 1950 och inflytt skedde cirka ett år senare. Sju av de 16 radhusen har ett utseende, de nio resterande ett annat utseende. Från gatufasaden syns skillnaden främst i entrépartiet. Husen har samma yta, höjd och bredd, men små variationer som fönsterform och storlek gör området harmoniskt. De radhusen som ligger längre ner i backen har garage, medan flera av de andra radhusen i samma länga endast har källare. Eftersom dessa radhus är byggda i lite av en sluttning finns en suterrängvåning på baksidan.

Referenser 

Blåmärkta byggnader i Stockholm
Blekeriet
Stureby
Donja Vijaka

Donja Vijaka (Доња Вијака) är en by i kommunen Općina Vareš i kantonen Zenica-Doboj i nordöstra Federationen Bosnien och Hercegovina. År 2013 hade byn 37 invånare.

Källor 

Orter i Federationen Bosnien och Hercegovina
Julia (skulptur)

Julia är en skulptur i gjutjärn av den spanske konstnären Jaume Plensa, uppförd 2020 på Konstnärligt campus intill Strandpromenaden i Umeå. 

Verket skapades i flera versioner inför en utställning på Djurgården i Stockholm 2018. Efter nedmontering återuppfördes en version i Spanien, en lånades ut till Sankt Petersburg, och en tredje har befunnit sig i lager tills nu, när ägaren Balticgruppen låtit placera verket framför den senast uppförda byggnaden på Konstnärligt campus.

Andra verk i Umeå av Jaume Plensa 
 Heart of Trees – dels i Umedalens skulpturpark, dels i Öbackaparken 
 Nosotros – i Umedalens skulpturpark

Verket på andra platser 

En första 12 meter hög version av verket Julia – tillverkad av harts – uppfördes 2018 på plaza de Colón i Madrid.

Se även 
 Lista över offentlig konst i Umeå kommun

Källor 

Skulpturer 2018
Skulpturer av spanska skulptörer
Skulpturer av metall
Konstnärligt campus vid Umeå universitet
Skulpturer i Umeå kommun
Biträdande jurist

En biträdande jurist är en jurist som arbetar på advokatbyrå, men som inte är medlem i Sveriges advokatsamfund.

Som biträdande jurist arbetar man under tillsyn av en advokat och är underkastad samma advokatetiska regler som advokaten, alltså god advokatsed.

Av de vägledande reglerna om god advokatsed framgår att en advokat eller ett advokatbolag får anställa biträdande jurister och annan personal för att biträda i verksamheten. Om flera advokater driver verksamhet i advokatbolag skall dessa sinsemellan klargöra vem av dem som ansvarar för instruktion och tillsyn av övrig personal i olika avseenden. En
advokat som har sådant ansvar skall vidta de åtgärder som rimligen kan ankomma på advokaten för att säkerställa att personalen fullgör sina uppgifter på sätt som god advokatsed
kräver. Andra än jurister får inte självständigt biträda allmänheten. 

Den gängse förkortningen för biträdande jurist är "bitis".

Se även 
 Advokat
 Advokatbyrå
 Sveriges advokatsamfund

Referenser 

Yrken inom rättsväsen
Slåttern 5

Slåttern 5 är en fastighet i kvarteret Slåttern vid Stockholmsvägen 48 i Gamla Enskede i Södra Stockholm. Byggnaden är båmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att bebyggelsen representerar ”synnerligen höga kulturhistoriska värden”.

Byggnadsbeskrivning 
Huset är en enfamiljsvilla i 1½ plan med fasader i rödmålad med liggande träpanel samt källare och vind. På bygglovsritningen från 1912 syns fyra rum och kök. På bottenvåningen kök, serveringsrum, skafferi, matsal, vardagsrums, hall, vindfång, kapprum och wc. På övervåningen ligger två sovrum, tre garderober, hall och badrum. På bygglovsritningen finns det antecknad i bläck att ritningen är spegelvänd från det som utförts. Arkitekt var troligen Gustaf Larson. Byggnaden barvarar sin ursprungliga karaktär.

Referenser

Gamla Enskede
Byggnader och anläggningar i Söderort
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Oeconomiska Tidningar

Oeconomiska Tidningar  var en tidning som gavs ut Uppsala 1 januari 1765 till 24 december 1765.

Tidningen gavs ut utan att ange tryckeri. Tidningen trycktes med frakturstil och kom ut en gång i veckan på tisdagar med 4 sidor i kvartoformat med 2 spalter, satsyta 17-15X13 cm och priset var 21 daler kopparmynt.

Privilegium  för tidningen meddelades 21 mars 1764 åt oeconomiæ practices professorn i Uppsala Johan Låstbom på en veckoskrift  Oeconomiska Tidningar, dock med villkor att till Kungliga Vetenskapsakademien uppgiva alla de ämnen, som passar i dess handlingar. Tidningen gavs ut av Låstbom och sedermera ekonomiprofessorn Emanuel Ekman, som jämte Låstbom sökt privilegium för denna tidning.

1774 trycktes i Uppsala hos Joh. Edman en innehållsförteckning på 4 sidor i kvartoformat med 2 spalter under titeln  Innehållet af de Oeconomiska Tidningar för År 1765.. Samtidigt anmäldes tidskriften för följande år, men den verkar trots detta inte ha utkommit.

Professor J. C. Dähnert gav ut en tysk öfversättning: Schwedisches Oeconomisches Wochen-Blatt. Tryckt i Greifswald hos A. F. Röse, 1765.

Referenser 

Nedlagda svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1765
Dagstidningar nedlagda 1765