kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sveinn Aron Guðjohnsen

Sveinn Aron Guðjohnsen, född 12 maj 1998, är en isländsk fotbollsspelare som spelar för IF Elfsborg. Han spelar även för .

Karriär
Den 14 augusti 2021 värvades Guðjohnsen av IF Elfsborg, där han skrev på ett 3,5-årskontrakt. Guðjohnsen gjorde allsvensk debut den 22 augusti 2021 i en 2–2-match mot Hammarby IF, där han blev inbytt i den 85:e minuten mot Frederik Holst. Den 13 september 2021 gjorde Guðjohnsen sitt första allsvenska mål i en 4–2-vinst över BK Häcken. Den 24 oktober 2021 gjorde Guðjohnsen sin första match från start för Elfsborg och gjorde då två mål i en 3–0-seger över IK Sirius.

Privatliv
Hans far, Eiður Guðjohnsen, är isländska landslagets bästa målskytt genom tiderna. Hans farfar, Arnór Guðjohnsen, är också en före detta landslagsspelare. Även yngre brodern Andri Guðjohnsen är en fotbollsspelare.

Källor

Sveinn Aron Guðjohnsen på Islands fotbollsförbunds webbplats

Noter

Isländska fotbollsspelare
Isländska landslagsspelare i fotboll
Fotbollsspelare i FC Barcelona
Spelare i Valur Fotboll
Spelare i Breiðablik UBK
Spelare i Spezia Calcio 1906
Spelare i Ravenna Calcio
Spelare i Odense BK
Fotbollsspelare i IF Elfsborg
Spelare i Úrvalsdeild
Spelare i Serie B
Spelare i Serie C
Spelare i Superligaen
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Födda 1998
Levande personer
Män
Isländska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Reykjavik
Henningskälen

Henningskälen (äldre namn Hedningsflokälen) är en by i Ströms distrikt (Ströms socken), Strömsunds kommun i Jämtland. Byn, som är en så kallad höghöjdsby med 451 meter över havet, ligger vid länsväg 339 i Ströms distrikts västra del. I Henningskälens västra utkant rinner Öjån vilken också är gränsen mot Krokoms kommun. Närmaste byar är Flykälen i Laxsjö distrikt, Krokoms kommun drygt 5 kilometer västerut och Bredkälen drygt 9 kilometer österut. Byns sydöstra utkant ligger formellt inom Yxskaftkälens bys gräns (i Gåxsjö distrikt).

Historia 
Första nybyggaren var Olof Felt vilken 1826 ansökte om att få anlägga nybygget Hedningsflo-Tjälen. Marken tillhörde då Yxskaftkälens kronomark. I en skrivelse 1829 intygade Yxskaftkälens byamän att de inte hade något emot att ett nybygge anlades på deras avradsland. 1827 ansökte Pär Olofsson, Gustaf Adolf Dahl och Eric Hansson (som dock året därpå överlät sin rätt till broder Sifvert) om tillstånd att få upparbeta nybyggen på Hedningsflokälen. När avvittring företogs av Henningskälen 1834-35 bestod den av fyra gårdar. 1850 överfördes Henningskälen från Hammerdals socken till Ströms socken. 1942 ändrades byns namn från Hedningsflokälen till det nuvarande.

Källor
 Strömsboken 1966 (Ströms hembygdsförenings årspublikation), 1966

Orter i Strömsunds kommun
Jakub Galvas

Jakub Galvas, född 15 juni 1999, är en tjeckisk professionell ishockeyback som är kontrakterad till Chicago Blackhawks i National Hockey League (NHL) och spelar för Rockford Icehogs i American Hockey League (AHL).

Han har tidigare spelat för Mikkelin Jukurit i Liiga; HC Olomouc i Extraliga samt HC Dukla Jihlava i Chance Liga.

Galvas draftades av Chicago Blackhawks i femte rundan 2017 års draft som 150:e totalt.

Han är son till Lukáš Galvas, som själv spelade professionell ishockey i Tjeckien.

Statistik

Internationellt

Referenser

Externa länkar
Jakub Galvas NHL Statistics – Hockey-Reference.com
Jakub Galvas hockey stats and profile at hockeydb.com

Män
Födda 1999
Levande personer
Personer från Ostrava
Tjeckiska ishockeyspelare
Tjeckiska idrottare under 2000-talet
Spelare i HC Olomouc
Spelare i HC Dukla Jihlava
Spelare valda i NHL Entry Draft 2017
Spelare valda av Chicago Blackhawks i NHL Entry Draft
Spelare i Mikkelin Jukurit
Spelare i Rockford Icehogs
Spelare i Chicago Blackhawks
S:t Marie församling

S:t Marie församling (finska: Maarian seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Åbo i Finland. Församlingen hör till Åbo och S:t Karins kyrkliga samfällighet, Åbo ärkestift och Åbo domprosteri. Kyrkoherde i församlingen är Katri Rinne. I slutet av 2021 hade S:t Marie församling cirka 25 960 medlemmar. Församlingens verksamhet sker i huvudsakligen på finska.

Historia 
S:t Marie församling hör till Finlands äldsta församlingar. Först var församlingen annex till biskopen och från och med slutet av 1600-talet till 1844 var socken Åbo akademis prebendesocken. S:t Marie kyrka är församlingens huvudkyrka. Kyrkan byggdes i flera etapper under medeltiden.

Källor 

Åbo
Församlingar i Åbo ärkestift
Pemar församling

Pemar församling (finska: Paimion seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Pemar i Finland. Församlingen hör till Åbo ärkestift och Pemar prosteri. Kyrkoherde i Pemar församling är Vesa Tuominen. I slutet av 2021 hade Pemar församling cirka 10 500 medlemmar. Församlingens verksamhet sker i huvudsakligen på finska.

Sankt Mikaels kyrka är församlingens huvudkyrka. Församlingen omnämns i skriftliga källor redan år 1325.

Källor 

Pemar
Församlingar i Åbo ärkestift
Järilvattnet

Järilvattnet kan syfta på:

 Järilvattnet (sjö) – en sjö i Strömsunds kommun
 Järilvattnet (by) – en by i Strömsunds kommun
Pyhäranta församling

Pyhäranta församling (finska: Pyhärannan seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Pyhäranta kommun i Finland. Församlingen hör till Åbo ärkestift och Nousis prosteri. Kyrkoherde i Pyhäranta församling är Riitta Komu. I slutet av 2021 hade Pyhäranta församling cirka 1 550 medlemmar. Församlingens verksamhet sker i huvudsakligen på finska.

Pyhäranta kyrka är församlingens huvudkyrka.

Historia 
Pyhäranta församling grundades år 1688 som kapellförsamling till Pyhämaa församling. Då kallade man församlingen Rohdais kapellförsamling. År 1782 blev församlingen självständig. Samma år blev Pyhämaa församling en kapellförsamling till Rohdais församling. Pyhämaa församling blev självständig igen år 1908 och samma år började man kalla Rohdais församling för Pyhäranta församling.

Pyhäranta översätts direkt till Helig strand (finska: Pyhä ranta).

Källor 

Pyhäranta
Församlingar i Åbo ärkestift
Pöytis församling

Pöytis församling (finska: Pöytyän seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Pöytis och Oirpää kommuner i Finland. Församlingen hör till Åbo ärkestift och Pemar prosteri. Kyrkoherde i församlingen är Matti Kaipainen. I slutet av 2021 hade Pöytis församling cirka 7 400 medlemmar. Församlingens verksamhet sker i huvudsakligen på finska.

Pöytis församling omnämns i skriftliga källor redan år 1366. Genom kommunsammanslagningar har Karinais församling och Yläne församling blivit delar av Pöytis församling.

Det finns fyra kyrkor i Pöytis församling: Karinais kyrka, Oripää kyrka, Pöytis kyrka och Yläne kyrka.

Källor 

Pöytis
Oripää
Församlingar i Åbo ärkestift
Järilvattnet (by)

Järilvattnet är en by i Ströms distrikt (Ströms socken), Strömsunds kommun i Jämtland. Byn ligger intill sjön Järilvattnets östra strand.

Historia 
1751 ansökte Nils Olofsson från Jonsgård i Ström om att anlägga ett nybygge vid Gerilsvattnet. Detta fullföljdes dock inte. Istället blev första nybyggare på 1790-talet Nils Jönsson.

Källor
 Familjer i Ström 1500–1820 (Georg Hansson), 2017

Orter i Strömsunds kommun
Kvalspelet till U21-Europamästerskapet i fotboll 2021 (grupp 8)

Grupp 8 i kvalspelet till U21-Europamästerskapet i fotboll 2021 består av sex lag: Danmark, Rumänien, Ukraina, Finland, Nordirland och Malta. Lagindelningen i de nio grupperna i gruppspelet bestämdes genom en lottning på Uefas högkvarter i Nyon, Schweiz den 11 december 2018.

Matcherna i gruppen var från början schemalagda att spelas mellan den 6 september 2019 och 13 oktober 2020. Enligt det ursprungliga formatet skulle gruppsegrarna samt det bästa andraplacerade laget att kvalificera sig för huvudturneringen, medan övriga åtta grupptvåor skulle mötas i ett playoff.

Den 17 mars 2020 avbröts samtliga matcher på grund av coronaviruspandemin. Den 17 juni 2020 meddelade Uefa att gruppspelet skulle förlängas till den 17 november 2020 och att playoff-matcherna skulle bli inställda. Istället skulle gruppvinnarna samt de fem bästa andraplacerade lagen att kvalificera sig för huvudturneringen.

Tabell

Matcher

Målskyttar
Det gjordes 85 mål på 30 matcher, vilket gav ett snitt på 2,83 mål per match.

7 mål
 Andreas Skov Olsen

5 mål
 Valentin Mihăilă

3 mål

 Onni Valakari
 Benjamin Källman
 Paul O'Neill
 Dennis Man
 Mykola Kukharevych

2 mål

 Jacob Bruun Larsen
 Jens Odgaard
 Victor Jensen
 Nikolai Laursen
 Mikael Soisalo
 Omar Elounil
 Andrei Ciobanu
 Adrian Petre
 Valentin Costache
 Nazariy Rusyn
 Danylo Sikan
 Heorhiy Tsitaishvili

1 mål

 Mikkel Damsgaard
 Emil Riis Jakobsen
 Jesper Lindstrøm
 Nikolas Nartey
 Victor Nelsson
 Andreas Poulsen
 Jasin-Amin Assehnoun
 Marcus Forss
 Kaan Kairinen
 Timo Stavitski
 Naatan Skyttä
 Ayrton Attard
 Nicholas Pulis
 Jake Dunwoody
 Ross Larkin
 David Parkhouse
 Lewis Thompson
 Tudor Băluță
 Florinel Coman
 George Ganea
 Denis Haruț
 Olimpiu Moruțan
 Alexandru Mățan
 Darius Olaru
 Vladyslav Babohlo
 Serhiy Buletsa
 Yevhen Isayenko
 Yukhym Konoplya
 Bohdan Lyednyev
 Bohdan Milovanov
 Illya Shevtsov
 Dmytro Topalov

1 självmål

 Juho Hyvärinen 
 Andreas Vella

Anmärkningar

Referenser

Grupp 8
Rusko församling

Rusko församling (finska: Ruskon seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Rusko i Finland. Församlingen hör till Åbo ärkestift och Nousis prosteri. Kyrkoherde i församlingen är Pasi Salminen. I slutet av 2021 hade Rusko församling cirka 4 850 medlemmar. Församlingens verksamhet sker i huvudsakligen på finska.

Rusko församlings huvudkyrka är den medeltida Rusko kyrka. År 2009 blev Vahto församling kapellförsamling till Rusko församling när Rusko och Vahto kommuner gick samman.

Historia 
Rusko församling omnämns första gången i skriftliga källor år 1337. På 1500-talet blev församlingen en del av Reso församling och senare år 1577 Masko församling som annex. Rusko församling blev självständig igen år 1907.

Källor 

Rusko
Församlingar i Åbo ärkestift
Rimito församling

Rimito församling (finska: Rymättylän seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Nådendal i Rimito, Finland. Församlingen hör till Åbo ärkestift och Nousis prosteri. Kyrkoherde i församlingen är Petri Sirén. I slutet av 2021 hade Rimito församling cirka 1 580 medlemmar. Församlingens verksamhet sker i huvudsakligen på finska.

Rimito församlings huvudkyrka är den medeltida Rimito kyrka. Rimito församling tillhör Nådendals kyrkliga samfällighet.

Källor 

Rimito
Församlingar i Åbo ärkestift
Adas och Gladas vinter

Adas och Gladas vinter (finska: Onnelin ja Annelin talvi) är en finsk barnfilm från 2015 om de två vännerna Ada och Glada. Filmen regisserades av Saara Cantell efter manus av Marjatta Kurenniemi. Filmen hade biopremiär i Finland 9 oktober 2015 och har också visats omklippt till en TV-serie på Yle och SVT.

Handling 
Ada (Aava Merikanto) och Glada (Lilja Lehto) på samma gård. En vinterkväll kommer den lilla familjen Tummetott, som blivit hemlös, till gården. De flyttar in i Adas och Gladas dockhus. De vuxna har dock andra planer för familjen.

Rollista

Produktion 
Filmen spelades in i Lovisa och Helsingfors vintern 2015. Filmens signaturmelodi är en version av Pave Maijanens låt "Pidä huolta", framförd av Diandra.

Filmen hade en budget på 1 900 000 euro, varav 800 000 var stöd från Finska filmstiftelsen.

Mottagande 
Efter premiärhelgen hade filmen förhandsvisats och lockade totalt 45 000 tittare. Under sin andra vecka var filmen den mest sedda i Finland och översteg 100 000 tittare. Totalt lockade filmen över 200 000 tittare i Finland.

Utmärkelser och nomineringar 
 2016 – Childrens’ Film Festival Seattle i kategorin bästa barnfilm för barn över 5 år.

Källor

Externa länkar 
 Adas och Gladas vinter på Elonet

Filmer 2015
Finländska filmer
Finskspråkiga filmer
Finland på film
Ada och Glada

Ada och Glada () är en serie barnböcker av finländska författaren Marjatta Kurenniemi. Böckerna är baserade på Zacharias Topelius saga om två små flickor, Punainen tupa, som Kurenniemi ville skriva ett annat slut på.

Den första boken kom ut 1966. Under 2010-talet har Saara Cantell även filmatiserat böckerna.

Böcker 

 Onnelin ja Annelin talo (WSOY, 1966)
 Onnelin ja Annelin talvi (WSOY, 1968)
 Onneli, Anneli ja orpolapset (WSOY, 1971)
 Onneli, Anneli ja nukutuskello (WSOY, 1984)
 Putti ja pilvilaivat (WSOY, 1987)
 Putti Puuhkajasaarella (WSOY, 1989)

Filmatiseringar 
 Ada och Glada (2014)
 Adas och Gladas vinter (2015)
 Glada, Ada och den mystiska främlingen (2016)

 Glada, Ada och sömnklockan (2018)

Produktion 
Filmerna producerades av Zodiak Finland och regisserades av Saara Cantell efter manus av Sami Keski-Vähälä. De första två filmerna har visats omklippta till TV-serier och visades i Sverige under titeln Onneli och Anneli. I de första tre filmerna spelas Ada och Glada av Aava Merikanto och Lilja Lehto medan Celina Fallström och Olga Ritvanen spelar huvudrollerna i Glada, Ada och sömnklockan. 

De första tre filmerna spelades in i Lovisa stad. Ada och Gladas hus som flickorna köper i den första filmen och sedan bor i är i verkligheten en kuliss utan baksida i kapellparken. Efter inspelningarna av de tre första filmerna köpte Lovisa stad huset från produktionsbolaget Zodiak för 7000 euro. Staden skulle sedan måla om och rusta upp huset för besökare vilket de inte gjorde på över två år.

I Lovisa finns också en mindre temalekpark vid Skeppsbron på strandvägen.

När Glada, Ada och sömnklockan skulle planeras var inte Lovisa stad med för att förhandla förhandla var i Lovisa filmen skulle spelas in så inspelningarna flyttade till Åbo.

Källor 

Finländsk barnlitteratur
Bokserier lanserade 1966
Ada och Glada (film)

Ada och Glada (finska: Onneli ja Anneli) är en finsk barnfilm från 2014 om de två vännerna Ada och Glada. Filmen regisserades av Saara Cantellin och är baserad på Marjatta Kurenniemens bok Onnelin ja Annelin talo (1966). Filmen hade premiär i Finland den 17 september 2014 och har även visats omklippt till en TV-serie på 6 avsnitt på SVT under titeln Onneli och Anneli.

Handling 
Förstaklassarna Ada (Aava Merikanto) och Glada (Lilja Lehto) hittar ett kuvert på gatan som är fullt av pengar. Med pengarna köper de ett hus av en mystisk fru Rosenknopp (Eija Ahvo), som är som gjord för två små flickor. I deras hus tillbringar de en drömsommar tillsammans, och träffar nya vänner, som sina nya grannar Tingelstina (Elina Knihtilä) och Tangelstina (Kiti Kokkonen).

Skådespelare 

 Aava Merikanto – Ada
 Lilja Lehto – Glada
 Eija Ahvo – fru Ruusupuu
 Jaakko Saariluoma – Urho Ulpukka
 Johanna af Schultén – fru Rosenknopp
 Elina Knihtilä – Tingelstina Vappunen
 Kiti Kokkonen – Tangelstina Vappunen
 Samuli Vauramo – Arska
 Kristiina Elstelä – mormor
 Elias Koistinen – Petteri
 Irina Pulkka – Gladas mamma
 Kari-Pekka Toivonen – Gladas pappa
 Meri Nenonen – Adas mamma
 Janne Hyytiäinen – Adas pappa
 Amalia Paju – Adas syster
 Edvin Fagerström – Adas syster
 Emanuel Koponen – Manu, Adas syster
 Kanerva Kuu Merikanto – Adas syster
 Väinö Honkanen – Adas bror
 Santeri Hännikäinen – Adas bror
 Valtteri Tuominen – Adas bror
 Anne Kaarela Tuula – Gladas styvmor
 Timo Hietala – Ossi
 Lars Svedberg – röst från vindflöjel

Svenska röster 

 Lea Heed
 Filippa Paperin
 Anastasios Soulis
 Stina Rautelin
 Anders Öjebo
 Översättning – Mia Hansson
 Svensk version producerad av Eurotroll för SVT

Produktion 
Filmens utomhusscener spelades in i Lovisa sommaren 2013 medan vissa inomhusscener spelades in i studio i Helsingfors.

Filmen hade en budget på 1 639 000 euro.

Utmärkelser och nomineringar 
I november 2014 utsåg barnjuryn Ada och Glada till bästa långfilm vid Chicago International Children's Film Festival. Kostymdesignern Auli Turtiainen vann Jussi 2014 för bästa kostymdesign.

Källor

Externa länkar 

 Ada och Glada på Elonet

Finländska familjefilmer
Finländska filmer 2014
Finskspråkiga filmer
Granmördaren i Delsjön

Granmördaren i Delsjön är beteckningen på en okänd person som mellan 2005 och 2011 förstörde över 7 000 granar i Delsjöområdets naturreservat i Göteborg.

Historik 
Den säregna skadegörelsen tros ha börjat omkring 2005, då man började upptäcka döda träd där någon gjort ett smalt och runtomgående snitt i barken strax ovanför marknivå. Den till synes begränsade skadan förhindrar effektivt näringstillförseln till trädet förbi snittstället, och leder oundvikligen till en långsam död inom några år. När trädet väl har dött kommer det så småningom att falla med risk för att träffa och skada människor i det populära strövområdet. Med hänsyn till personsäkerheten har man därför successivt tvingats avverka de skadade träden

År 2010 hade Göteborgs Stad tagit ner cirka 2 500 träd och bedömde antalet skadade träd till 6 000. Man började uppleva skadegörelsen som mer provokativ, då nya angrepp kunde ske på kvarlämnade oskadade träd i närheten av döda träd bara någon dag efter att de avverkats.

Våren 2011 utlyste Göteborgs park- och naturnämnd en belöning på 20 000 kronor för tips som leder till att den eller de som utför skadegörelsen grips. I slutet av 2011 avskrev polisen ärendet då man utan framgång förhört vittnen och samlat in iakttagelser och inte ansåg sig kunna komma längre.

År 2012 engagerade sig den lokala Tidningen Öster i jakten, och anordnade i maj 2012 ett välbesökt seminarium i Skatås Motionscentrum med medverkan av en expertpanel bestående av polis, den kände åklagaren Brynolf Wendt, representanter för Park- och Naturförvaltningen samt några privatspanare. Vid mötet uttrycktes en stor besvikelse från allmänheten att polisen inte lyckats lösa fallet. Det nämndes också att den ursprunglige "granmördaren" möjligen fått en copycat som saboterade bokar och ekar.

Ungefär samtidigt som mötet i maj 2012 föreföll skadegörelsen ha upphört, efter att uppskattningsvis 7 000 träd skadats. Värdet på de förstörda granarna har i en polisanmälan av Göteborgs stad uppskattats till 44 miljoner kronor.

År 2021 publicerades dokumentärserien "Granmördaren" berättad av Kalle Ström, etnolog vid Stockholms universitet. Med början våren 2020 intervjuade han över 100 personer, gjorde många promenader i Delsjön och försökte på olika sätt få en förståelse för motivet till handlingarna. Han presenterade i dokumentären några olika tänkbara motiv, samt kunde avskriva några tidigare teorier och åsikter.

Referenser

Externa länkar
Podd "Granmördaren" publicerad 2021 i 4 avsnitt

Svenska kriminalfall
Fagerdal, Strömsunds kommun

Fagerdal är en by i Hammerdals distrikt (Hammerdals socken), Strömsunds kommun i Jämtland. Byn ligger utmed europaväg 45, drygt 7,5 kilometer norr om Hammerdal. Närmaste by är Gisselås vilken är belägen strax norr om Fagerdal.

Historia 
Fagerdal är en av socknens äldsta byar. Namnet Fagerdal omnämns tidigast i skrift på 1540-talet. Det angavs då endast finnas en gård i Fagerdal vilken ägdes av "Hans i Fagerdal. Denne betalade 2 skilling skatt. I jordeboken för år 1645 omnämns två gårdar i byn.

Källor
 Hammerdals/Gåxsjö Historia Del 1 (Gunnar Englund), 2013

Orter i Strömsunds kommun
Johan Ndisi

Johan Ndisi, född 28 oktober 1973, är en svensk diplomat. Ndisi var Sveriges ambassadör i Tirana åren 2016–2019, och dessförinnan 2015–2016 chargé d’affaires. Han tillträdde som ambassadör i september 2016, och blev därigenom Sveriges första bosatta ambassadör i Albanien, eftersom de tidigare sändebuden sidoackrediterats från andra städer i omkringliggande länder.

Källor 

Svenska diplomater under 2000-talet
Levande personer
Sveriges ambassadörer i Albanien
Födelseår saknas
Män
Mikael Ilianovovitj Vorontsov

Mikael Ilianovovitj Vorontsov, född 1714, död 1767, var en rysk hovfunktionär. Han hade en inflytelserik ställning som kansler under Elisabet I:s regeringstid 1744-1762. Han var gift med Anna Vorontsova.

Referenser

män
Födda 1714
Avlidna 1767
Ryska politiker under 1700-talet
Personer från Minsk
Thure Ekelund

Nils Thure Ekelund , född 28 april 1880 i  Lunds stadsförsamling, död 4 augusti 1924 i  Lunds stadsförsamling, var en formare och senare kaféföreståndare. 

Han var politiker och ledamot av riksdagens andra kammare för socialdemokraterna 1914.

Källor 
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1988)

Noter 

män
födda 1880
Avlidna 1924
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Svenska politiker under 1900-talet
Politiker från Lund
Vasaloppet 1941

Vasaloppet 1941 gick av stapeln söndagen 2 mars 1941 som det 18:e loppet. Mauritz Brännström från Norsjö segrade på tiden 6:51:12.

Loppet
För första gången i Vasaloppet historia var det över 200 anmälda. Efter en minusgrad i starten blev det töväder och segrartiden 6.51.12 för Mauritz Brännström från Norsjö var den sämsta sedan 1930. Han vann dock ohotad. Spåren smälte och föret var slitsamt. En skidlöpare åkte i mål utan skjorta på kroppen.

Kranskulla var Ingrid Asplund.

Resultat

Referenser
All info, resultat och kuriosa från vasaloppet.se

Externa länkar

Sport i Sverige 1941
Längdskidåkningssäsongen 1940/1941
1941
Teofilus Mellin

Teofilus Mellin, adlad Ehrenstierna, född 9 november 1639 i Småland, död 13 augusti 1689 på skeppet "Swerige", var en svensk assessor.

Biografi 
Teofilus Mellin var son till Gudmund Larsson Mellinus och Ingrid Larsdotter Lundia. Mellin blev student i Åbo i Finland under den svenska tiden 1648, och student i Uppsala 1651. År 1662 utsågs han till informator till Jonas Bureis söner. Vidare företog han resor till utlandet, och kom därigenom att studera vid universitet i Leiden, där han bland annat studerade matematik och nederländsk statskunskap. Han var assessor i amiralitetskollegium. Mellin torde ha haft sin hemvist i Kalmar.

Mellin adlades den 20 mars 1683 med namnet Ehrenstierna och introducerades 1686. Han var gift med Maria Strömsköld och hade med henne flera barn. Bland dem märks döttrarna Helena Maria och Gustafvina Sophia, som båda gifte sig med två ur ätten Scheffer, den ena med Pehr Scheffer och den andra med Ivo Scheffer. 

Mellin avled 1689, vid en ålder av 49 år, på skeppet "Swerige", och begravdes i Klara kyrka. Han slöt därmed själv sin ätt på svärdssidan.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

 

Födda 1639
Avlidna 1689
Svenskt adlade
Svenska assessorer
Personer från Småland
Svenska ämbetsmän under 1600-talet
Män
Helge Tyrén

Helge Elon Tyrén, född den 25 juni 1914 i Sandhults församling, Älvsborgs län, död den 25 augusti 2008 i Lena församling, Uppsala län, var en svensk fysiker. Han var bror till Folke Tyrén.

Tyrén avlade studentexamen i Borås 1933, filosofie kandidatexamen i Uppsala 1938, filosofisk ämbetsexamen där 1940 och filosofie licentiatexamen 1944. Han promoverades till filosofie doktor 1958 och blev docent i fysik vid Uppsala universitet samma år. Tyrén var laborator i högenergifysik där 1962–1967 och professor i samma ämne 1967–1979. Han var gästprofessor i Chicago 1959–1963. Tyrén publicerade Studier av växelverkan mellan högenergiprotoner och atomkärnor (doktorsavhandling 1958) och ett stort antal vetenskapliga artiklar rörande kärnfysik i fackpress. Han vilar på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 

 
 
 Tyrén, Helge Elon på SvenskaGravar.se

Svenska professorer i fysik
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Svenska fysiker under 1900-talet
Personer från Sandhults socken
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1914
Avlidna 2008
Män