Gustav III:s faddertecken

Gustav III:s faddertecken (GIII:sFadt) är ett svenskt kungligt minnestecken som instiftades av Gustav III vid sonen Gustav Adolfs dop den 10 november 1778.

Bakgrund
Den nye kronprisen Gustaf Adolf föddes den 1 november 1778, och dopet bestämdes till den 10 november. Dagen innan dopet hade kungen meddelat Rikets ständer att de skulle utse ett antal faddrar för prinsen. Aderton från Ridderskapet och adeln, nio från Prästeståndet, nio från Borgarståndet och nio från Bondeståndet. Dessutom blev även de fyra talmännen för respektive stånd fadder, vilket totalt ger 49 faddrar.

På dagen för dopet hämtades samtliga faddrar av Överhovstallmästare greve Adolph Fredric Lewenhaupt i en vagn förspänd med sex hästar, och kördes till Slottskyrkan där landets främste adelsman, och en av faddrarna, greve Magnus Fredrik Brahe, höll kronprisen vid dopet.

Faddertecknet
Faddrarna inom adeln och prästerskapet erhöll faddertecknet i guld som visar kungens bröstbild, omgiven av en krans utformad som lager i grön emalj med lagerbär i röd emalj, ihopbundet med rosetter ovan och under bröstbilden. Beroende på klass skilde sig dock dessa åt, grevarna och Lantmarskalken fick brillianterade tecken där rosetterna och ett extra vidhänge nedtill var besatta med rosenstenar. Friherrarna fick tecken där bägge rosetterna var brillianterade, vilket även biskoparna fick. Ärkebiskopen fick ett eget tecken där hela kransen är brilljanterad med rosenstenar. Adelsmännen i riddarklassen, obetitlad högadel, fick tecken där endast den övre rosetten var brillianterade. Adelsmännen i svenneklassen, lågadel, fick inte briljanterade tecken, utan rosetterna runt bröstbilden var emaljerade i rött, detta tecken fick även övriga mottagare inom prästeståndet samt borgarståndets talman.

Tecknet bars i en kedja, utformad som en länk i två rader, om halsen. Kedjan var i guld för samtliga adelsmän, ärkebiskopen och biskoparna. Övriga inom prästerskapet samt borgarståndets talman fick liknande kedjor som var av förgyllt silver.

I tidningen Dagligt Allehanda den 29 december 1778 beskrivs tecknet på följande sätt;

Faddertecknet för borgarna
Borgarståndet fick en enklare medalj i guld med kungens bröstbild att bäras i en förgylld silverkedja om halsen.

Faddertecknet för bondeståndet
Bondeståndet fick en kastpenning i silver att bäras i ett band i svart och gult (Vasaättens färger), samt en vase (kärve) i förgyllt silver att bära på rocken som skulle ärvas av äldste sonen, och därmed bli ärftlig. Vasen hade även en inskription; gifvit af konung Gustaf III til riksdagsfullmäktigen NN som var fadder til Sveriges kronprints Gustaf Adolph den 10 november 1778.

Talmannen i bondeståndet Anders Mattsson fick dock samma medalj som borgarståndets faddrar, som också bars i en förgylld silverkedja om halsen.

I Dagligt Allehanda den 29 december 1778 beskrivs bondeståndets tecken på följande sätt;

Utdelning
Faddertecknen delades personligen ut av Gustav III innan drottning Sofia Magdalenas kyrktagning den 27 december 1778 i Stockholm

Mottagare

Bilder

Källförteckning
Svensk numismatisk tidskrift, årgång 2006, nummer 7, november. Sid 168-169.
 Svenska folket genom tiderna, 7. Den gustavianska kulturen. Ewert Wrangel, 1940. Sid 21-26.

 Dagligt Allehanda, 29 december 1778, sid 1-2.

Svenska medaljer
Gustav III