Regeringen Kristersson

Regeringen Kristersson är Sveriges regering sedan den 18 oktober 2022, bildad av statsminister Ulf Kristersson (M). Regeringen är en minoritetsregering bestående av Moderata samlingspartiet, Kristdemokraterna och Liberalerna, med parlamentariskt stöd av Sverigedemokraterna. Ulf Kristersson valdes till Sveriges statsminister av en riksdagsmajoritet efter att de fyra partierna hade enats om politiska överenskommelser, vilka fastslogs i Tidöavtalet. Regeringen efterträdde den socialdemokratiska regeringen Andersson, ledd av Magdalena Andersson.

Bakgrund 
Den 14 september 2022 hade alla röster i riksdagsvalet räknats och resultatet ledde till att statsminister Magdalena Andersson formellt begärde sitt entledigande som statsminister dagen efter.

Regeringsunderlaget består av Moderaterna (med 68 mandat), Kristdemokraterna (19 mandat) och Liberalerna (16 mandat) i regeringsställning med stöd av Sverigedemokraterna (73 mandat) utanför regeringen. Det har sin grund i Tidöavtalet, ett fyrpartiavtal med politiska överenskommelser som offentliggjordes den 14 oktober 2022. 

Trots att Sverigedemokraterna var största partiet i överenskommelsen ingick de inte i regeringen. Bakgrunden var att regeringspartierna hade lovat sina väljare att inte låta Sverigedemokraterna få plats i regeringen, men att ändå förhandla med dem. Överenskommelsen innebär att Sverigedemokraterna istället fick med många av sina vallöften och sakfrågor i Tidöavtalet, och att Sverigedemokraterna får nio tjänstemän i regeringens samordningskansli, i debatten beskrivna som Sverigedemokraternas förhandlingsstyrka, kontrollfunktion eller beredningskansli. Chef för SD-tjänstemännen är Gustav Gellerbrant. 

De tre regeringspartierna har 103 mandat och är således en minoritetsregering. Tillsammans med stödpartiet hade regeringsunderlaget dock en riksdagsmajoritet om 176 mandat vid mandatperiodens inledning, det vill säga tre mandats övervikt mot den samlade oppositionen. För prövning av förslag till statsminister gäller negativ parlamentarism, vilket innebär att ett förslag godkänns om inte mer än hälften av riksdagens ledamöter (minst 175 eftersom riksdagen har 349 ledamöter) röstar emot förslaget (inte röstar emot med absolut majoritet).

I maj 2023 lämnade Sverigedemokraten Elsa Widding sitt parti, men stannade i riksdagen som vilde. Det innebar att regeringens och stödpartiets majoritet i kammaren minskade med 1 mandat. Sverigedemokraternas gruppledare Linda Lindberg uppgav dock att Widding "avser rösta i linje med partiet i kommande viktiga voteringar".

Tillträde 
Statsministeromröstningen genomfördes måndagen den 17 oktober 2022 med röstsiffrorna 176 för och 173 mot. Ulf Kristersson läste upp sin regeringsförklaring i riksdagen den 18 oktober 2022 och samma dag hölls skifteskonselj som leddes av kung Carl XVI Gustaf och där statsministern, de övriga statsråden, kronprinsessan Victoria och riksdagens talman Andreas Norlén deltog. Det skedde i konseljsalen på Kungliga slottet.

Statsråd 
Statsministern presenterade statsråden från riksdagens talarstol den 18 oktober 2022 under regeringsförklaringen.

Förändringar i departementsindelningen 
I statsministerns anmälan av statsråd framkom flera förändringar av departementsindelningen:

 Miljödepartementet upphör. Frågorna övergår till det ombildade Klimat- och näringslivsdepartementet.
 Näringsdepartementet ombildas till Klimat- och näringslivsdepartementet.
 Infrastrukturdepartementet upphör. Infrastrukturfrågorna överförs till det nya Landsbygds- och infrastrukturdepartementet. Energifrågorna övergår till det ombildade Klimat- och näringslivsdepartementet.
 Landsbygdsfrågorna flyttas från Näringsdepartementet till det nya Landsbygds- och infrastrukturdepartementet.
 Bostadsfrågorna flyttas från Finansdepartementet till det nya Landsbygds- och infrastrukturdepartementet.
 Civilförsvarsfrågor flyttas från Justitiedepartementet till Försvarsdepartementet.

I tabellen ovan anges departementsindelningen så som den presenterades i statsministerns anmälan av statsråd. Formellt görs indelningen genom en förordning, som beslutas av den nya regeringen vid ett regeringssammanträde. Tills regeringen beslutat om ändringar i förordningen gäller därför den tidigare departementsindelningen. Regeringen har meddelat att förändringarna i departementsindelningen träder i kraft den 1 januari 2023.

Regeringens politik

Energi- och klimatpolitik 
I Tidöavtalet föreslås att Sveriges reduktionsplikt av fossila utsläpp genom iblandning av biodrivmedel i fordonsbränsle sänks till EU:s miniminivå. Förslaget innebär att reduktionen för diesel genom iblandning av biodiesel senast i januari 2024 sänks från 30,5 procent till sex procent och successivt trappas upp till 14 procent (istället för 66 procent som riksdagen tidigare beslutat) till år 2030. Förslaget tros kunna sänka dieselpriset med 5–7 kronor per liter och bensinen med 0,5–1 krona. Naturvårdsverket och Energimyndigheten menar att Sverige missar sina klimatmål om förslaget genomförs, eller tvingas att istället genomföra andra betydligt dyrare satsningar, eftersom reduktionsplikten skulle ha stått för majoriteten av de utsläppsminskningar från fordon som krävs för att uppfylla Sveriges klimatlöften.

Den 8 november 2022 upphörde miljöbonusen för elbilar och andra miljöbilar med en dags varsel, utan remissförfarande. Regeringen menar att det ändå kan vara lönsamt med elfordon, och att det främst är höginkomsttagare som köper nya miljöbilar som förlorar på beslutet, men även begagnade bilar kan bli dyrare.

Regeringen stoppade det färdmedelsneutrala system för reseavdrag som sju av åtta riksdagspartier hade beslutat om i juni 2022. För att stävja det omfattande fusket med resebidrag skulle arbetsgivaren ha uppgivit personens arbetsort i det nya systemet. Istället höjde regeringen avdraget för arbetsresor enbart med egen bil inom ramen för det gamla systemet, särskilt till icke-elbilar, från januari 2023. Beslutet beräknas minska statens skatteintäkter med 12 miljarder kronor. Förlorare på beslutet är de som arbetspendlar långa sträckor med kollektivtrafik, och vinnare är de som åker långa sträckor med egen fossilbil, främst höginkomsttagare och landsbygdsbor.

Vallöften 
Följande lista ger exempel på vallöften från de fyra partierna som utgör underlaget för regeringen Kristersson.

Moderaterna

Sverigedemokraterna

Kristdemokraterna

Liberalerna

Noter

Referenser

Externa länkar 
 
 

 
Kristersson
Bildanden 2022