Nya Zeelands försvarsmakt

Nya Zeelands försvarsmakt, (New Zealand Defence Force, förkortat NZDF; Maori: Te Ope Kātua o Aotearoa) är landets väpnade styrkor som består av tre försvarsgrenar.

Bakgrund
Nya Zeeland är part i Stillahavspakten (tillsammans med USA och Australien), men landets införande av en "kärnvapenfri zon" 1984 av dåvarande premiärminister David Lange har komplicerat relationen till USA, som i gengäld omedelbart drog in sina försvaråtaganden gentemot Nya Zeeland.

Organisation och ledning
NZDF regleras av och skapades i och med att Nya Zeelands parlament antog försvarslagen, Defence Act 1990. Försvarschefen (Chief of Defence Force) är den högste yrkesofficeraren i NZDF. Generalguvernören är genom ett kungligt brev från Nya Zeelands monark högste befälhavare. Försvarsministern, som ansvarar inför premiärministern, står för den politiska ledningen av försvaret.
Under försvarsministern finns:
 försvarschefen () som är den högsta yrkesmilitära befattningen och som är chef för försvarsmakten ()
 samt statssekreteraren () som leder det civila Försvarsministeriet ().

Enheter

Flottan

Kungliga Nyazeeländska Flottan (Royal New Zealand Navy; förtkning: RNZN), som har sitt ursprung i Storbritanniens flotta, blev i oktober 1941 egen inhemsk försvarsgren och mot slutet av andra världskriget bestod den av 60 fartyg. 

Flottan består av två fregatter av Anzac-klass (8 likadana finns i Australiens flotta), fyra patrullfartyg för havsövervakning av landets ekonomiska zon, samt ett stödfartyg. Därefter tillkommer ett sjömätningsfartyg. Stridsfartygen har Devonport Naval Base utanför Auckland på Nordön som hemmahamn. 

Fartygen i RNZN bär prefixet HMNZS, som står för Her Majesty's New Zealand Ship.

Armén
Nyazeeländska armén (New Zealand Army) är landstridskomponenten i Nya Zeelands försvarsmakt. Den omfattar 4 500 i aktiv tjänst, 2 000 reservister samt 500 civilanställda. Innan 1950 var namnet på armén New Zealand Military Forces och dess traditioner sträcker sig tillbaka till nybyggarmilisen som bildades 1845.

Nya Zeeländska soldater har deltagit flera av 1900-talet större väpnade konfliker, inklusive andra boerkriget, första världskriget, andra världskriget, Koreakriget, Malayakrisen och Vietnamkriget. Sedan 1970-talet har fokus varit på deltagande i multilaterala fredsbevande och fredsframtvingande insatser, mestadels inom ramen av Förenta nationerna.

Förband och kårer (i senioritetsordning):
 New Zealand Corps of Officer Cadets
 Royal Regiment of New Zealand Artillery
 Royal New Zealand Armoured Corps
 The Corps of Royal New Zealand Engineers
 Royal New Zealand Corps of Signals
 Royal New Zealand Infantry Regiment
 The New Zealand Special Air Service
 New Zealand Intelligence Corps
 Royal New Zealand Army Logistic Regiment
 Royal New Zealand Army Medical Corps
 Royal New Zealand Dental Corps
 Royal New Zealand Chaplains Department
 New Zealand Army Legal Service
 Royal New Zealand Military Police
 Royal New Zealand Army Education Corps
 New Zealand Army Physical Training Corps
 Royal New Zealand Nursing Corps

Flygvapnet

Kungliga Nyazeeländska flygvapnet (Royal New Zealand Air Force, förkortning RNZAF) är landets flygvapen som bildades av Nyazeeländska element i det brittiska flygvapnet och blev en egen inhemsk försvarsgren 1923, även om många besättningar fortsatte att tjänstgöra inom det brittiska flygvapnet ända til slutet av 1940-talet. Liksom landet i stort deltog flygvapnet i andra världskriget, Malayakrisen, Koreakriget, Vietnamkriget, Gulfkriget samt inom ramen för Förenta nationernas fredsbevarande insatser. 

Från att ha haft över 1 000 stridsflyplan vid slutet av andra världskriget har flygvapnets storlek minskat till endast 50 flygplan avsedda för havsövervakning, transporter och Search and Rescue. Luftstridsförmågan upphörde helt år 2001 när det sista förbandet med A-4 Skyhawk togs ur bruk.

Gradbeteckningar
Gradbeteckningar och titlar härrör från Storbritanniens krigsmakt och är i allt väsentligt ungefär de samma.

Referenser

Noter

Externa länkar
 New Zealand Defence Force (engelska)