Studentkasern

En studentkasern är benämningen på en under artonhundratalet vanlig boendeform för studenter i Lund.

Ursprung

Under artonhundratalet visade sig den gamla studentboendelösningen för studenter vid Lunds universitet - att bo inhysta hos professorer, enskilda borgare eller änkor - otillräcklig för att svara mot bostadsbehovet. Lösningen blev därför att skapa ett nytt boende där så många rum som möjligt på en så liten yta som möjligt kunde hyras ut till enskilda studenter, ett förfarande som speglade den allmänna boendeformsutvecklingen vid denna tid. Resultatet blev studentkasernen. Studentkasernens absoluta höjdpunkt som bostadsform torde ha inträffat runt 1870 - exempelvis bodde en tredjedel av Lunds studenter i studentkaserner år 1864.  Ordet studentkasern (på lundensiska studéntrakassär eller harrakasär.) finns belagt sedan 1841, även om själva boendeformen torde vara något äldre; studentkasernerna uppkom runt 1830 (även om föregångare kan spåras hela vägen tillbaka till 1700-talet) och var en av de vanligaste studentboendeformerna i Lund fram till ungefär 1900.

Boendestandard

Begreppet studentkasern betecknade närmast en boendeform, snarare än en särskild hustyp. Det fanns ingen särskild standard för vad  som utgjorde en studentkasern och vad som inte gjorde det, och många olika hus av skiftande storlek och utseende har betecknats som studentkaserner. Ingemar Ingers menar dock i sin klassiska bok om studentkaserner att det särskiljande för en studentkasern var att de utgjordes av enskilda hus där ett antal oftast möblerade rum låg samlade kring en korridor eller förstuga och ett och ett hyrdes ut till studenter. Detta skiljde dem från renodlade lägenhetshus eller uthyrningsrum i enskilda lägenheter. Studentkasernerna skall således, namnet till trots, inte förväxlas med militära kaserner. Något boende på logement, som man annars kanske föreställer sig, var det inte fråga om, och disciplinen torde ha varit allt annat än militärisk.

I allmänhet var studentkasernerna 1½- eller 2-våningshus där värdfolket bodde på bottenvåningen och studenterna i rum (på lundensiska kallade studentrom, kanidatrom eller harrarom) på ovanvåningen. En enskild studentkasern kunde ha ett skiftande antal studentrum - från 4-5 stycken upp till mer än dussinet rum. I hyran ingick även städerska (på lundensiska städ eller harrastädorska). Rummen var dock dåligt underhållna och blev med tiden mer och mer slitna. Boendestandarden halkade efter förhållandena i resten av staden och vid början av 1900-talet kunde de gamla studentkasernerna inte mäta sig med standarden hos många lundensiska nybyggen.

Namnen

Studenthumorn gav ofta studentkasernerna mer eller mindre fantasifulla namn. Ibland kunde namnen hänsyfta på ägarens namn, såsom i fallet med Omberg och Kullaberg (där ägarna hette Ohm respektive Kull). I andra fall kunde namnen ha kommit till på grundval av ägarens egenskaper, vilket var fallet med bland andra Mecka (där ägaren ansågs vara "snål som en turk"), Mösseberg (där ägaren var mössmakare) och Röda Helvete (vars ägare hade rött skägg). Ytterligare kaserner fick namn efter bostadens egenskaper, såsom Jeriko (efter en hög mur som blockerade solljuset) och Lyktan (efter husets många fönster), eller efter de boende, vilket var fallet med Riddarhuset där så gott som samtliga inneboende studenter var adliga. Vissa studentkaserner fick namn som pendanger till närliggande kaserner, som Medina (tvärs över gatan från Mecka), Locus Virtutum (som låg bredvid Locus Peccatorum) och Betlehem (som låg på samma gata som Jerusalem).

Studentkasernernas slut
Studentkasernerna var, som ovan nämnts, ofta dåligt underhållna. Efter år 1870 började denna brist på underhåll att bli allt mer märkbar; inte nog med att rummen var slitna, moderna sanitetsinrättningar saknades ofta. I takt med att nybyggen i Lund gav studenterna möjligheten att hyra rum av bättre kvalitet och med högre boendestandard så började också studentkasernerna att försvinna. Vissa studentkaserner revs, medan andra blev privatbostäder eller butiker. Ytterligare några, såsom Jeriko, utvecklades till rena slumbostäder för stadens fattiga, medan andra tjänstgjorde som sovrum för sjuksköterskor eller restaurangpersonal. Ännu några få studentkaserner tjänade som helhet som studentbostadshus till och med 1930-talet, och ytterligare några fåtal rum i forna studentkaserner hyrdes ut till studenter så sent som 1951, även om de då knappast kunde räknas som studentkaserner i ordets egentliga mening.

Förutom nybyggnation av bostadshus som gav studenter möjlighet att bo inneboende med högre kvalitet än de kunde på studentkasernerna, så började även Akademiska föreningen, studentnationerna och diverse privata intressen att uppföra nya studentboenden under 1800- och 1900-talen. Dessa studentboenden kan sägas utgöra andliga efterföljare till artonhundratalets studentkaserner.

Lista över studentkaserner i Lund

Se även
 Hyreskasern
 Korridorboende

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ingemar Ingers. Studentkaserner i Lund. Lund: Föreningen Gamla Lund, 1951 (Länk)
 Fredrik Tersmeden, "Boende hos borgerskapet". Fredrik Tersmeden & K. Arne Blom (red.). Bott i Lund: från vindskupa och logement till lägenhet : lundensiskt studentboende igår & idag & imorgon. Lund: Stiftelsen AF bostäder, 2010, ss. 19-29 (Libris)
 Fredrik Tersmeden, "Boende hos universitetslärare". Fredrik Tersmeden & K. Arne Blom (red.). Bott i Lund: från vindskupa och logement till lägenhet : lundensiskt studentboende igår & idag & imorgon. Lund: Stiftelsen AF bostäder, 2010, ss. 7-16
 Fredrik Tersmeden, "Lundensiska studentkaserner". Fredrik Tersmeden & K. Arne Blom (red.). Bott i Lund: från vindskupa och logement till lägenhet : lundensiskt studentboende igår & idag & imorgon. Lund: Stiftelsen AF bostäder, 2010, ss. 41-43
 Fredrik Tersmeden, "Studenthem". Fredrik Tersmeden & K. Arne Blom (red.). Bott i Lund: från vindskupa och logement till lägenhet : lundensiskt studentboende igår & idag & imorgon. Lund: Stiftelsen AF bostäder, 2010, ss. 103-129
 Fredrik Tersmeden, "Studentkaserner". Fredrik Tersmeden & K. Arne Blom (red.). Bott i Lund: från vindskupa och logement till lägenhet : lundensiskt studentboende igår & idag & imorgon. Lund: Stiftelsen AF bostäder, 2010, ss. 31-39
 Fredrik Tersmeden, "Studentrum i AF-borgen". Fredrik Tersmeden & K. Arne Blom (red.). Bott i Lund: från vindskupa och logement till lägenhet : lundensiskt studentboende igår & idag & imorgon. Lund: Stiftelsen AF bostäder, 2010, ss. 57-69

Internetkällor
 Lunds bevaringsprogram, "Fiskaren 1" (Länk)
 Lunds bevaringsprogram, "Katedralskolan 4" (Länk)
 Lunds bevaringsprogram, "Murgrönan 12" (Länk)
 Lunds bevaringsprogram, "Svartbröder 4" (Länk)
 Lunds bevaringsprogram, "Östra Mårtensgatan 10a och b" (Länk)

Lunds universitets historia
Studentbostäder
Bostadspolitisk historia i Sverige