kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1997 GD8

1997 GD8 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 2 april 1997 av LINEAR i Socorro County, New Mexico.

Asteroiden har en diameter på ungefär 3 kilometer.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av LINEAR
Astronomiska upptäckter 1997
John McDowell

John Henry McDowell, född 7 mars 1942 i Boksburg i Sydafrika, är en sydafrikansk filosof. Han är sedan 1986 professor vid University of Pittsburgh. Bland hans influenser finns Kant, Hegel och Marx. McDowell är ledamot av American Academy of Arts and Sciences och British Academy.

Biografi
John McDowell föddes i Boksburg 1942. Han studerade vid Zimbabwes universitet och senare vid New College i Oxford.

McDowell är en av företrädarna för moralisk partikularism, vilket innebär att det inom moralens område inte existerar någon övergripande, generell princip. Istället bedöms de enskilda handlingarna utifrån sin unika kontext.

Bibliografi (urval)
 1973 – Plato, Theaetetus
 1982 – The Varieties of Reference (redaktör: Gareth Evans)
 1994 – Mind and World
 1998 – Mind, Value, and Reality
 1998 – Meaning, Knowledge, and Reality
 2009 – Having the World in View: Essays on Kant, Hegel, and Sellars
 2009 – The Engaged Intellect: Philosophical Essays

Källor

Noter

Externa länkar

Födda 1954
Levande personer
Män
Sydafrikanska filosofer
Sydafrikanska professorer
Alumner från University of London
Personer verksamma vid University of Pittsburgh
Hegelianer
Hegelforskare
Kantforskare
Wittgensteinforskare
Ledamöter av British Academy
Kunskapsteoretiker
Metafysiker
Etiker
Sydafrikanska forskare under 1900-talet
Sydafrikanska forskare under 2000-talet
Personer från Boksburg
Volley League 2021/2022 (damer)

Volley League 2021-2022 utspelade sig mellan 9 oktober 2021 och 12 maj 2022. Det var den 52:a upplagan av serien, som utser de grekiska mästarna i volleyboll. I turneringen deltog 14 klubblag. Panathinaikos Athlitikos Omilos vann serien för 24 gången genom att besegra Olympiakos SFP i finalen. 
. Amazones, AOF Porfyras och Aias Evosmos åkte ur serien. Maret Grothues utsågs till mest värdefulla spelare.

Regelverk

Format 
La formula ha previsto:
 Grundserien där alla lag mötte alla andra lag både hemma och borta. De åtta främsta lagen i serien gick vidare till ett slutspel i cupformat. Det sista laget degraderades. De fyra lagen på andra till femte plats nerifrån spelade ett möte med ett annat av lagen där förloraren degraderas till Pre League.
 I slutspelet avgjordes kvartsfinalerna genom möte både hemma och borta där laget med flest poäng (fördelade på samma sätt som i serien) vann. Om bägge lagen tog lika många poäng avgjordes mötet genom ett golden set. Semifinalerna spelades i bäst av tre matcher och finalen i bäst av fem matcher. 
 Nedflyttningsmötet mellan de bägge sista lagen i serien avgjordes i bäst av tre matcher..

Metod för att bestämma tabellplacering 
Om slutresultatet blev 3-0 eller 3-1 tilldelades 3 poäng till det vinnande laget och 0 till det förlorande laget, om slutresultatet blev 3-2 tilldelades 2 poäng till det vinnande laget och 1 till det förlorande laget. 

Rankningsordningen i serierna definierades utifrån:
 Poäng
 Antal vunna matcher
 Kvot vunna / förlorade set
 Kvot vunna / förlorade poäng.

Deltagande lag 
Då föregående säsong avbrutits på grund av Covid-19-pandemin deltog samma lag som föregående säsong.

Turneringen

Regular season

Resultat

Sluttabell 

Legend:
      Kvalificerade för slutspel.
      Vidare till nedflyttningsmatch.
      Nedflyttat till Pre League.

Slutspel

Spelschema

Resultat

Kvartsfinaler

Semifinaler

Final

Nedflyttningsmatch

Resultat för deltagande i andra turneringar

Referenser

Noter 

Sportåret 2021
Sportåret 2022
 2021-2022
Volleybollsäsongen 2021/2022
1997 GQ23

1997 GQ23 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 6 april 1997 av LINEAR i Socorro County, New Mexico.

Referenser 

Huvudbältesasteroider
Ej namngivna småplaneter
Astronomiska upptäckter av LINEAR
Astronomiska upptäckter 1997
Maskinrummet

Maskinrummet är ett danskt privat motormuseum i Skagen. Det grundades av Henning Kjeldsen 2020 och öppnade 2021. Det är inrymt i en byggnad i Skagens hamn.

År 2022 fanns i Maskinrummet  över 450 industri-, stationära, lantbruks- och fartygsmotorer. Av varmluftsmotorer finns en Stirling-Riedersche Heissluft-Maschine, byggd omkring 1888 av Maschinenfabrik von Alexander Monski i Ellenberg.
I Maskinrummet finns ett antal motorer, som är driftsdugliga och upp till 25 körs samtidigt under besökstid.

Det finns också en samling på omkring 40 motorcyklar och mopeder samt allehanda maritima artefakter, varibland ett femtiotal fartygsmodeller och 300 flaskskepp. 

I museet återuppbyggs elverket på ön Jegindø i Limfjorden med fyra motorer: två BUKH från 1930, en Burmeister & Wain och en Frichs från omkring 1950.

Nybyggnad
Grundaren Henning Kjeldsen informerade i slutet av 2022 om planer att uppföra en museibyggnad med 6 500 kvadratmeter utställningsyta bredvid Auktionshallen i Skagens hamn. Byggnaden ska vara i fyra våningsplan och också inrymma kontorsutrymmen för uthyrning, restaurang och konferenslokaler, sammanlagt 9 550 kvadratmeter. Det nya museet planeras att vara klart 2024.

Källor

Noter

Externa länkar
Maskinrummets webbplats

Museer i Region Nordjylland
Museer invigda 2021
Kultur i Skagen
Teknikmuseer i Danmark
Privata museer
2021 i Danmark
Gitte Henning (fartyg)

För artisten Gitte Henning, se Gitte Hænning

Gitte Henning är namnet på en serie av danska fiskefartyg över en tidsperiod sedan 1966. De har ägts av medlemmar av familjen Kjeldsen: bröderna Erik (1938–2018) och Orla Kjeldsen samt Eriks söner Lars och Henning Kjeldsen.

Den första fiskebåten med namnet Gitte Henning var träbåten AS49 Gitte Henning, som byggdes i Gilleleje och köptes av Erik Kjeldsen, då bosatt i Grenå. Den senaste i drift med detta namn i Henning Kjeldsens rederi var Gitte Henning Pelagic A/S var den 90,45 meter långa S349 Gitte Henning från 2017, som såldes till Grönland 2021.

Fiskefartygen
AS49 Gitte Henning, träbåt, 12,5 meter lång, köpt nybyggd av Erik Kjeldsen 1966, byggd av Andersen & Ferdinansens Skibs & Bådebyggeri i Gilleleje, såld 1968.
AS49 Gitte Henning, träbåt, senare L349, köpt begagnad 1968 av Erik Kjeldsen, 50 bruttoton, såld 1972 till Färöarna.
L356 Gitte Henning, träbåt, 103 bruttoton, köpt begagnad 1972, först partägd av Erik Kjeldsen, såld 1974.
L349 Gitte Henning, stålbåt, 32 meter, 166 bruttoton, köpt nybyggd 1974 av varv i Bogense på Fyn, såld 1981.
L349 Gitte Henning, stålbåt, 39 meter, 287 bruttoton, köpt begagnad 1980 av Erik och Ohrla Kjeldsen, helägd av Erik från 1981, såld 2000.
L349 Gitte Henning, stålbåt, 56 meter lång, köpt nybyggd 2000 av Erik, Lars och Henning Kjeldsen från Karstensens Skibsværft i Skagen, såld 2008
 L349 Gitte Henning, senare 2012 S349 Gitte Henning, stålbåt, 75,4 meter lång, 2.967 bruttoton, köpt nybyggd av Henning Kjeldsen 2008 från Karstensens Skibsvætft i Skagen. Hon såldes 2013 till Fridri och Roi Magnusen i Hirtshals och omdöptes till HG265 Asbjørn. Hon såldes 2022 vidare till Loðnuvinnsnar hf i Fáskrúðsfjörður i Island och omdöptes till SU-80 Hoffell.
 S349 Gitte Henning, 86,3 meter lång, 4.138 bruttoton, konstruerad av Wärtsilä Ship Design i Norge och byggd på Baltijos laivų statykla ("Baltica Shipbuilding Yard") i Klaipėda i Litauen. Hon levererades 2014 och såldes i en bytesaffär 2015 till Síldarvinnsnan hf i Fjarðabyggð i Island.
 S349 Gitte Henning, tidigare Beitir av Neskapstaður, Polar Amaroq, Eros och Eros II, 76 meter lång, 2.150 bruttoton, byggd 1997 av Slipen Mekaniske Verksted AS i Sandnessjøen i Norge. Hon köptes av Henning Kjeldsen i bytesaffären 2015 med Síldarvinnsnan hf och såldes 2018 till Polar Seafood i Nuuk i Grönland.
S349 Gitte Henning, 90,45 meter lång, konstruerad av Salt Ship Design AS i Stord i Norge, levererad 2018 av Kleven Myklebust Verft AS i Ulsteinvik i Norge, med skrovet av Crist S.A. i Gdynia i Polen. Hon såldes till Polar Pelagic A/S i Grönland 2021.
 En planerad Gitte Henning, nu HG 333 Isafold, 87,6 meter lång, konstruerad av Salt Ship Design AS, som började byggas 2020 på Zamakona Yards i Bilbao i Spanien som nybyggnad 799. Hon köptes 2022 av Rederiet Isafold A/S i Hirtshals. och färdigbyggdes i slutet av 2022.

Källor
Henning Kjeldsen: Gitte Kjeldsen A/S, odaterad, läst den 12 mars 2023

Noter

Fiskefartyg
Danska fartyg
Skagen
Paleogenomik

Paleogenomik är en utveckling av paleogenetiken, som en vetenskapsgren baserad på rekonstruktionen av genomiskt material hos utdöda arter. Forskningsfältet har vuxit fram utifrån förbättrade metoder att utvinna forntida DNA från artefakter på museer, ur iskärnor, arkeologiska eller paleonteologiska utgrävningar och DNA-sekvensering. Det är numera möjligt att upptäckta genetisk drift, folkvandringar och släktskap i äldre tid, utvecklingshistorien hos utdöda växt- och djurarter, liksom identifikation av fenotypiska drag i olika geografiska regioner. Forskare kan också använda paleogenomik till att jämföra forntida anfäder med moderna människor. Paleogenomikens växande betydelse märks bland annat genom att 2022 års Nobelpris i fysiologi eller medicin tilldelades den svenske genetikern Svante Pääbo, med betydande insatser inom paleogenomik bakom sig.

Bakgrund 
Ursprungligen inkluderar äldre DNA-sekvensering klonandet av små fragment till bakterier, vilket gav en låg träffsäkerhet genom den mångtusenåriga förstörelsen av det genetiska materialet genom oxidering. Forntida DNA är svårt att analysera på grund av nedbrytandet i nukleaser. Protokoll för utvinnandet och kontamineringen var nödvändiga för tillförlitliga analyser.

Med utvecklandet av polymeraskedjereaktionen 1983 kunde forskare studera upp till cirka 100 000 år gamla DNA-prov; detta var en begränsning hos de relativt korta isolerade fragmenten. Genom framsteg i isolerandet, förstärkningen, sekvenseringen och datarekonstruktionen har allt äldre DNA-prov blivit möjliga att analysera. Sedan 1990-talet har mitokondrie-DNA med många kopieringssteg kunnat ge svar på ett antal frågor. Utvecklandet av nya sekvenseringstekniker har gett ytterligare möjligheter. Den här teknologiska revolutionen har gjort det möjligt att utveckla paleogenetiken till den nya vetenskapsgrenen paleogenomik.

Se även 

 Paleogenetik

Referenser

Noter 

DNA
Genealogi
Paleontologi
Arkeologi
Genetik
Axel Romberg

Axel Nikolaus Romberg, född den 1854 i Helsingborg, död den 7 mars 1928 i Jönköping, var en svensk jurist och politiker. Han var far till Carl Romberg.

Romberg blev student vid Lunds universitet 1873 och avlade examen till rättegångsverken där 1877. Han blev vice häradshövding 1880, tillförordnad fiskal i
Göta hovrätt 1882, adjungerad ledamot där 1884, ordinarie fiskal 1886 och assessor 1887. Romberg var hovrättsråd i Göta hovrätt 1901–1924 och divisionsordförande 1911–1924. Han var ordförande i Jönköpings stadsfullmäktige 1901–1910 och i Jönköpings läns landsting 1908–1918. Romberg blev riddare av Nordstjärneorden 1901 och kommendör av andra klassen av samma orden 1913.

Källor 

 
 
 
 
 

Svenska hovrättslagmän
Svenska kommunalpolitiker
Svenska landstingspolitiker
Kommendörer av andra klassen av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Jurister från Helsingborg
Ämbetsmän från Helsingborg
Politiker från Helsingborg
Födda 1854
Avlidna 1928
Män
Forshems station

Forshems station i Forshem är en järnvägsstation i Götene kommun. Stationen byggdes från början för den smalspåriga järnvägen Mariestad–Kinnekulle Järnväg som invigdes den 19 december 1889. Idag saknar stationen stationshus men är en hållplats för den normalspåriga Kinnekullebanan.

Historik 
Forshems station byggdes för Mariestad–Kinnekulle Järnväg (MKJ) som syftade till att förbinda Mariestad med Skara–Kinnekulle–Vänerns Järnvägs (SKWJ) station Gössäter med en smalspårig bana med spårvidden 891 mm. Stationen invigdes den 19 december 1889. År 1898 öppnade Kinnekulle–Lidköpings järnväg (KiLJ) sin linje Lidköping–Forshem som anslöt till stationen, samtidigt så byggdes ett nytt stationshus. År 1904 hade Västergötland–Göteborgs Järnvägar köpt upp SKWJ och 1908 köpte man upp MKJ, båda bolagens linjer inlemmades i VGJs huvudlinje som 1910 förlängdes till Gårdsjö station på Västra stambanan. Från 1912 upphörde KiLJs egna trafik på sträckan Lidköping–Forshem utan man började samtrafikera tillsammans med Lidköping–Håkantorps Järnväg i konsortiumet Lidköpings Järnvägar. 1948 köptes alla smalspåriga järnvägar i Västergötland upp Statens järnvägar och inordnades i deras trafikorganisation. I början av 1950-talet byggde man om linjen Lidköping–Forshem till normalspår som återinvigdes 20 maj 1954, sträckan Mariestad - Forshem öppnades för trafik på normalspår 21 juli 1962 och var den sista sträckan att breddas för att skapa Kinnekullebanan. Den kvarvarande smalspåriga linjen mellan Götene - Forshem lades ner 24 augusti 1970 och linjen revs 1985.

Referenser

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Götene kommun
Järnvägsstationer i Västra Götalands län
Västergötland–Göteborgs Järnvägar
Järnvägsstationer invigda 1889
1889 i Sverige
Esbo domkyrkoförsamling

Esbo domkyrkoförsamling (finska: Espoon tuomiokirkkoseurakunta) är en luthersk församling i Esbo i Finland. Församlingen tillhör Esbo kyrkliga samfällighet och Esbo stift. År 2022 hade församlingen 43 752 medlemmar.

Esbo församling delades till Esbo svenska församling och Esbo finska församling år 1950. År 1964 delades finska församlingen till Egentliga Esbo församling (finska: Kanta-Espoon seurakunta), Södra Esbo församling (finska: Etelä-Espoon seurakunta) och Alberga församling. År 2004 ändrades Egentliga Esbo församlings namn till Esbo domkyrkoförsamling.

Huvudkyrkan för församlingen är Esbo domkyrka. Förutom kyrkan finns det flera kapell i församlingens område.

Präster 
Esbo domkyrkoförsamlings kyrkoherde fungerar också som Esbo stifts domprost.

Esbo finska församling

 1950-1963: kyrkoherde Niilo Mustala

Egentliga Esbo församling

 1964-1980: kyrkoherde Yrjö Salakka
 1980-2000: kyrkoherde Pekka Kuusniemi
 2000-2004: kyrkoherde Marjatta Laitinen

Esbo domkyrkoförsamling

 2004-2009: domprost Marjatta Laitinen
 2009-2021 domprost Antti Kujanpää
 2021− domprost Ari Paavilainen

Källor 

Esbo
Församlingar i Esbo stift
Hur ljuv, o Gud, hur säll den lott

Hur ljuv, o Gud, hur säll den lott är en psalm av Johan Olof Wallin från 1813 som bygger på psaltaren 65.

Publicerad i
1819 års psalmbok som nummer 401 under rubriken "Med avseende på särskilda personer, tider och omständigheter: Årets tider och jordens fruktbarhet: Tacksägelse för jordens fruktbarhet".
1937 års psalmbok som nummer 496 under rubriken "Jordens fruktbarhet".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Björn Fägersten

Björn Magnus Fägersten, född 2 juni 1979 i Ekerö församling i Stockholms län, är en svensk statsvetare.

Biografi
Fägersten disputerade i statsvetenskap vid Lunds universitet 2010 med en avhandling om internationellt underrättelsesamarbete. Därefter har han varit Senior Researcher vid Svenska institutet för europapolitiska studier och International Security Fellow hos John F. Kennedy School of Government vid Harvard University. Åren 2015–2022 var han seniorforskare och chef för Europaprogrammet vid Utrikespolitiska institutet. Sedan 2022 driver han omvärldsbevakningsbyrån Politea, men fortsätter samtidigt som seniorforskare vid Utrikespolitiska institutet.

Björn Fägersten invaldes som ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien 2022.

Referenser

Födda 1979
Levande personer
Män
Personer från Ekerö kommun
Svenska forskare under 2000-talet
Svenska statsvetare
Alumner från Lunds universitet
Personer verksamma vid Harvard University
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Med hastat lopp och dunkelt sken

Med hastat lopp och dunkelt sken är en psalm från 1774 diktad av Balthasar Münter, som översattes till svenska 1813 av Johan Olof Wallin.

Publicerad i
1819 års psalmbok som nummer 404 under rubriken "Med avseende på särskilda personer, tider och omständigheter: Årets tider och jordens fruktbarhet: Hösten".
1937 års psalmbok som nummer 477 under rubriken "Hösten".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Verk av Johan Olof Wallin
Höstpsalmer
Carl-Gustaf Bruno

Carl-Gustaf Bruno, född den 3 mars 1886 i Varberg, död den 21 november 1976 i Vallentuna församling, Stockholms län, var en svensk jurist och ämbetsman. 

Bruno avlade mogenhetsexamen i Göteborg 1904, filosofie kandidatexamen vid Uppsala universitet 1907 och juris kandidatexamen där 1911. Han genomförde tingstjänstgöring 1911–1913, var tillförordnad domhavande under Göta hovrätt 1913–1914 och tjänstgjorde i Svea hovrätt 1915–1917. Bruno blev extra ordinarie amanuens i justitiedepartementet 1915, amanuens 1917, tillförordnad andre kanslisekreterare 1918 och tillförordnat kansliråd där 1919, andre kanslisekreterare 1920, förste kanslisekreterare i socialdepartementet samma år och i justitiedepartementet 1924, ordinarie kansliråd i Kunglig Majestäts kansli samma år och i justitiedepartementet 1930. Han var tillförordnad expeditionschef där 1940–1947 och ordinarie 1947–1951. Bruno var ledamot 1928–1943 och ordförande 1943–1948 i styrelsen för statens uppfostringsanstalt på Bona samt ledamot och sekreterare i statsdepartementens antagningsnämnd 1929–1951. Han blev riddare av Nordstjärneorden 1926, kommendör av andra klassen av samma orden 1934 och kommendör av första klassen 1942. Bruno tilldelades Illis quorum meruere labores av åttonde storleken 1949. Han vilar på Djursholms begravningsplats.

Källor 

 
 
 
 
 
 Bruno, Carl-Gustaf på SvenskaGravar.se

Kansliråd
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Mottagare av Illis Quorum
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska jurister under 1900-talet
Personer från Varberg
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Födda 1886
Avlidna 1976
Män
Karstensens Skibsværft

Karstensens Skibsværft A/S är ett nybyggnads- och reparationsvarv i Skagen. Det grundades 1917 och byggde enbart träfartyg, framför allt fiskebåtar, fram till 1960.

Varvet blev aktiebolag 1987.

År 2007 invigdes en ny, 136 meter lång, 26 meter bred och 8,2 meter djup torrdocka.

Byggda fartyg i urval
P570 Knud Rasmussen, patrullfartyg för Søværnet, 2008
P571 Ejnar Mikkelsen, patrullfartyg för Søværnet, 2009
P572 Lauge Koch, patrullfartyg för Søværnet, 2016
GG64 Astrid Marie, fiskefartyg för Astrid Fiske A/S, 2021
 S 264 Astrid, fiskefartyg för Astrid Fiske A/S, 2023

Källor
Skibsbyggeri og reparation gennom 100 år 1917–2017 – Jubileumsskrift

Noter

Externa länkar
Karstensens Skibsværfts webbplats

Skagen
Danska skeppsvarv
Företag bildade 1917
Place du Chevalier-du-Guet

Place du Chevalier-du-Guet, tidigare benämnd Carrefour de la Porte-Perrin-Gasselin, var ett torg i Quartier du Louvre i Paris. Torget var uppkallat efter guet royal, en polisstyrka vars kommendör hade sin bostad härstädes. Place du Chevalier-du-Guet började vid Rue Perrin-Gasselin och slutade vid Rue du Chevalier-du-Guet.

Rue du Chevalier-du-Guet var belägen i det tidigare fjärde arrondissementet, vilket existerade från 1795 till 1860.

Platsen revs år 1854.

Bilder

Omgivningar
Saint-Germain-l'Auxerrois
Sainte-Chapelle
Louvren
Tuilerierna
Rue des Orfèvres
Rue des Lavandières-Sainte-Opportune 
Rue des Deux-Boules
Quai des Orfèvres
Rue Jean-Lantier

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar

Gator i Paris första arrondissement
Ej längre existerande gator i Paris
Sebastian Rödl

Sebastian Rödl, född 1967 i Mainz, är en tysk filosof. Han är sedan år 2012 professor i praktisk filosofi vid Leipzigs universitet.

Biografi
Sebastian Rödl föddes i Mainz 1967. Han avlade 1997 doktorsexamen med avhandlingen Selbstbezug und Normativität vid Leipzigs universitet. År 2003 genomförde Rödl sin habilitation och utnämndes två år senare till professor vid Basels universitet. Sedan 2012 är Rödl professor vid Leipzigs universitet.

Rödl har i sin forskning ägnat sig åt bland annat epistemologi, etik och handlingsteori.

Bibliografi (urval)
 1998 – Selbstbezug und Normativität
 2005 – Kategorien des Zeitlichen. Eine Untersuchung der Formen des endlichen Verstandes
 2010 – The Form of the Will
 2010 – The Self-Conscious Power of Sensory Knowledge
 2011 – Selbstbewußtsein
 2011 – Two Forms of Practical Knowledge and Their Unity
 2013 – The Single Act of Combining
 2015 – Law as the Reality of the Free Will
 2018 – Self-Consciousness and Objectivity: An Introduction to Absolute Idealism

Källor

Noter

Födda 1967
Levande personer
Män
Personer från Mainz
Tyska filosofer under 2000-talet
Tyska professorer
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Hegelforskare
Kunskapsteoretiker
Hyvinge församling

Hyvinge församling (finska: Hyvinkään seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Hyvinge i det finländska landskapet Nyland. År 2022 hade församlingen 29 713 medlemmar alltså cirka 65 procent av hela befolkningen i staden. Kyrkoherde är Ilkka Järvinen och Hyvinge kyrka är församlingens huvudkyrka.

Hyvinge, som förr var en del av Nurmijärvi, fick sin första kyrka år 1898. En egen begravningsplats fick Hyvinge år 1908. Församlingen blev självständig år 1917 och även delar av Hausjärvi församling sammanlades till Hyvinge. Församlingens första kyrkoherde var Akseli Renvall.

Hyvinge församling tillhör Tusby prosteri i Esbo stift och är en del av Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland.

Lokaler 
 Puolimatka begravningsplats
 Rallarnas begravningsplats
 Rauhanummi begravningsplats
 Kytäjä begravningsplats
 Hyvinge kyrka
 Hyvinge gamla kyrka
 Kytäjä kyrka
 Puolimatka begravningskapell
 Rauhanummi begravningskapell

Källor 

Hyvinge
Församlingar i Esbo stift
1917 i Finland
Kervo församling

Kervo församling (finska: Keravan seurakunta) är en evangelisk-luthersk församling i Kervo i det finländska landskapet Nyland. År 1955 blev Kervo församling självständig från Tusby församling. År 2022 hade församlingen  medlemmar.

Kervo kyrka är Kervo församlings huvudkyrka. Församlingens verksamhet sker huvudsakligen på finska.

Kervo församling tillhör Tusby prosteri i Esbo stift och är en del av Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland.

Lokaler 

 Kervo kyrka
 Kervo församlingshem
 Kaleva församlingshem
 Savio församlingshem
 Nuottakoto verksamhetscentrum
 Gamla prästgården
 Begravningskapell i Tusby

Savio församlingshem stängdes i december 2020 på grund av fuktskador och problem med inneluft. Församlingshemmet uppfördes år 1972 och man har planerat att riva det gamla församlingshemmet och bygga ett nytt församlingshem på samma plats med bostäder.

Källor 

Kervo
Församlingar i Esbo stift
1955 i Finland
Kurdisk-islamisk syntes

Kurdisk-islamisk syntes (کوردایەتی ئیسلامی; Kurdayetiya Îslamî), även benämnd kurdisk-islamisk nationalism, är en form av kurdisk nationalism som är islamistisk istället för sekulär som den huvudsakliga kurdiska nationalismen.

Historia 
Ideologin uppstod efter osmanska rikets upplösning och grundandet av Turkiet, två händelser som gjorde kurder upprörda . Många kurder, som ansåg att deras kultur, religion, språk och folk var hotade på grund av Ataturks reformer, började vända sig till kurdisk-islamisk syntes.

Även en av de mer extrema islamistiska kurderna som Mulla Krekar har en viss grad av nationalism. I några videor talar Mullah Krekar om kurdiska frågor och stödja kurdisk självständighet.  Även om han alltid gjorde det samtidigt som han behöll sin islamiska extremism. Han beskrevs som "att publicera politiska och nationalistiska uttalanden ena dagen, och jihadistiska uttalanden den andra". Mullah Krekar är också populist, och hans popularitet i irakiska Kurdistan steg mellan 2017 och 2019, främst bland ungdomarna som var emot den kurdiska regeringen.  Den kurdiske intellektuella Hama Gharib förespråkade att den vanliga kurdiska nationalismen skulle reformeras för att inkludera islam. Mullah Krekar tillade också att sekularismen "har förstört de kurdiska värderingarna".

Kritik 
Många andra människor har också kallat ideologin "chauvinistisk", "supremacist", "anti-turkisk", "anti-arabism" och "icke-vetenskaplig". Sekulära kurder kritiserar denna ideologi och har en lång historia av våld mot kurdisk-islamiska synthesister.

Islamforskaren Ihsan Senocak sa också en gång "Varken turkisk-islamisk nationalism, eller kurdisk-islamisk nationalism. Bara islam."

Referenser 

Kurdisk historia